prot · GC09115 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:115 Förhandlingarna leddes lill en början av andre vicelalmannen. 1 § Justerades protokollet för . 2 § Föredrogs men bordlades åter Jordbruksulskotlels belänkanden /89;JoU14 och J0UI8 1988/89:KU30 med anledning avgranskning av statsrådens tjänsteutövning Och regeringsärendenas handläggning. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m.m. Granskningsdeballen uppdelas i fleraavsnill. Varje avsnitt behandlas som elt självständigt ärende, och talarlistanför de olika avsnitten kan alltså utökas med ytteriigare lalare. Då alla underetl avsnitt anmälda lalarna hafl ordel övergår kammaren omedelbarl lill attdebattera nästa avsnitt. Voteringarna äger rum i ett sammanhang sedan samtligaavsnitt slutdebatlerals. Försl upptas till behandling avsnittet Vissa förändringari regeringen och , m.m. 2 (): Det gångna året har placerat riksdagenskonslilufionsulskoll i centrum av den politiska deballen. Riksdagenskonlrollmakt har fåll elt modernl genombrott Offentliga ulskottsulfrågningarhar blivit etl uppmärksammat inslag i del politiska arbetet. Det är inte ens etl och ett halvt är sedan dörrarnaöppnades för utskottens arbete. Dd låg av hårl arbete bakom för att nådithän. Alla dåliga argumenl mol öppenhet som kan uppbringas fördes fram. Öppenheten och konstitulionsuiskoltets nya roll är intenågon gåva från regeringen till . Del är i stället somänlligen börjat Vissaförändringar i regeringen och , m.m. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m.m. Vissa förändringar i regeringen och regeringskansliet,m.m. reageramot den ibland underordnade och förödmjukande roll som den Ivingals spela . Man kan säga att denna förändring har kommil väl senl. Men det är också sant att kampen inte är vunnen - . skall de offentliga ulskotlsulfrågningarna utvärderas.Detta finns det självfallet inget att invända emot. Men jag är beredd alt slåvad om ansenliga belopp atl del från vissl håll kommer att föras fram förslag,som går ut på alt begränsa och försvåra möjligheterna för konstitutionsutskottetall effektivt sköta sitt granskningsarbete. Det förslag lill förändringar som kommer att framläggaskommer naturligtvis inle alt dikdleras på detta sätt Del kommer all hela altdet endasl syflar lill alt bällre "strukturera" utfrågningarna, allunderiälta för dem som kommer fill ulskollel att vara bättre förberedda. Dettakommer naturligtvis många inom utskottet, i kammaren och i medier atl tro pä.Det är myckel bekvämare all vara godtrogen än misstänksam. Frågan om vad som skall hända med de offentligaulskollsulfrägningar-na kommer säkert inle all lösas ulan slrid. Lål oss aldrigglömma hur oppositionen behandlades när den ville inleda engranskning av före valel - det val dä slalsminislern hadeloval all ge en lung regeringspost till en av de inblandade. Lat oss integlömma med vilken fräckhet utskottets ledamöler blev behandlade av människorsom har haft att svara på frågor. Vi har fått uppleva hur de som har fullgjortsin grundlagsenliga uppgifl all granska regeringen har blivit åthutade, inte desom har visat sill förakt för . representerar svenska folkel. Den granskar påfolkets vägnar. Snabba reformer måste till för atl stärka såväl utskottels somde enskilda ulskotlsledamölernas möjligheler alt arbeia. De som framträderinför utskottet skall rimligen höras under ed. En Iredjedel av utskoltd skallkunna besluta om inkallande lill utfrågningar, kunna bestämma om utfrågningenskall vara offentlig och kunna kalla till exlra sammanträde. Utskollels kansli- som håller hög kvalitet och besitter en lång och grundlig erfarenhet avgranskningsarbete - måsle ges ökade resurser. Den enskilde riksdagsledamotensarbetsmöjligheter måsle rejält förbättras, och det bör ske före är 2000, vilkelnu inle synes vara möjligt med del säll alt handlägga dessa frågor omledamöternas arbetsresurser som är för handen i . Så räkna lugnt med att frågan om offentligautskottsutfrågningar och konslitutionsutskotlets fortsatta arbete kommer atlbli föremål för debalt. Det kommer då att visa sig vilka som håller påriksdagen och vilka som håller på regeringen. Låt mig i denna inledande omgång göra någrakommentarer fill årels granskningsbetänkande i slort. Skiljer del sig fråntidigare? Ja, det gör del. Del är hållet i en skarpare ton, och det riklar merkritik mol regeringen . Del visar på rällssamhällds förfall, påvänskapskor-rupfionens utbredning, på maklens arrogans och på en politisk ochpolisiär halvvärld. Men del visar också på de mänskliga tragedier som alltidkommer när partiboken ersalt lagboken. har skördat mångaoffer. Fler blir det säkerl. må se lugnl och välmående ut på ytan. I självaverket håller delar av vårl rättssystem och vår maktutövning på all ruttnainifrån. är som etl mögelhus. Del luktar inte bra. Striden om vem somär ansvarig pågår, och alla skyller på varandra. Saneringen kommer att la långtid och kosta mycket. Jag sade all årets granskningsbetänkande är mer kritisktän normalt. Socialdemokralerna är på elt antal punkter med på kritik. kanskenågon lycker atl della ändå visar att socialdemokralerna har tänktsjälvständigt Rikligt så enkelt är det nog inte. Man har i princip gått med på krilik bara i denutsträckning som det varit sankfionerat uppifrån eller nödvändigt avmajoritetsskäl i utskottet. Kritiken man är beredd på i den som l.ex. och själva vidgått, intemera. I några fall handlar del om alt man snabbi tvingats gå med på krilik, närman i ulskollel upptäckt alt vpk och beslutat sig för sammaståndpunkt som de borgerliga. Då har man varit snabb alt kratsa kastanjerna urelden. I några fall har del emellertid gått litet väl snabbt, ochsocialdemokraterna i utskottet har lill sin egen oförställda häpnad hamnat iminoritet och tvingats reservera sig. Konstigare än så är del inte. Del handlar om atl göra endygd av nödvändigheten. Den som på nära håll sett spelet har inga illusioner omnågon ökad öppenhet eller självständighet. Det är därför som jag inle tror påförsåtliga förslag om att förändra formerna för utskoltsförhören. Finns del några generella slulsalser som man kan dra av åretsgransknings-belänkande? Ja, del tycker jag. Jag anser - och vad jag nu säger ärbaserat på mina erfarenheler efter ell anlal år i konslilutionsulskollel - attdel finns klara tendenser i ulvecklingen. För del första: Respekten för lag och rätt har minskatbland poliliker och ämbetsmän. Man kringgår lagar, och man tar informellabeslul. Man slarvar med dokumentation, och man känner inte etl personliglansvar för sina beslut. Man chansar i ökad ulslräckning på alt ingel skallmärkas. För det andra: Politiseringen av utnämningarna leder ny lyp av lojaliteter. Den opolitiske svenske ämbetsmannen lillhör enutdöende ras. Hade del funnils fler sådana kompetenta, oberoende ämbetsmän iEbbe Carlsson-affären och färre politiska maktspelare, sä hade affären aldrigblivit en affär av det slag den blev. föll man på eget grepp genom att såmånga av huvudaktörerna inte slog slopp ulan i ställd satte full fart framåt Den socialdemokratiska ulnämningspolitiken är en varböld idet svenska samhället. Den har skapal en svensk nomenklatur. Del är enutveckling som pägäti under mänga år . På detta område känner numerafördomsfriheten inga gränser. Den senaste utvecklingen tycks dessutom vara attpartibokstänkandet skall gå på exporl. Parliboksinnehav eller inle skalltydligen vara slyrande också för uppgifter som ligger långt borta från våraegna gränser. För del Iredje: Den svenska socialdemokratiskanomenklaturen litar inte på delar av den svenska administrationen, nota beneden som inte står under socialdemokratisk kontroll. Del är därför mantillgriper s.k. back-channels, dvs. Hela om all gå vid sidan av del normala polis- och rättsväsendet. I Bahr-och Ferm-affärerna handlar det om något motsvarande, nämligen om att gå förbiden svenska utrikesförvaltningen. Granskning av statsrådens tjänsteutövning Vissa förändringar i regeringen och regeringskansliet,m.m. Prot.1988/89:115 De många affärerna är ingen slump. De kannästan alllid hänföras till minst en av de trekategorier som jag här har pekat på. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m.m. Kommer då utvecklingen med nya affärer alt fortsätta? De ligger numera inbyggda i del svenska systemet Endasl en hell annaninställning till lag och rätt, inte minsl lill våra grundlagar, elt slut päpolitiseringen av ulnämningspolitiken och en återgång lill alt gäIjänslevä-gen, kan bromsa ulvecklingen. ... ,.. .... . Herr lalman! Jag är överlygad omatl konslitutionsulskotlel även i Vissaförändringar ire- " -" fortsättningen kommer attvara välförsett med arbetsuppgifter. geringenoch regerings- " '' kommer andra all sörja för. Vi har all se lill att genom konstitutionsulskotletfar möjlighet all effektivt och ulan otillbörlig inblandning granska även iframtiden. 3 (); Vid få tillfällen har intresset för vad somhänder i varit så stort i medier och bland allmänhet som under delsenaste årel. Öppenheten och känslan av att vara med om något som inte ärförutsebart har lockat till atl lilla och läsa. Plölsligl befinner viriksdagsledamöter oss i en situation där allmänhelen med liv och lusl, elleravsky, diskuterar och kommenterar våra arbelsmeloder och vårl ochregeringsledamöternas säll all sköta arbetet. I stället för att bara få engranskning av regeringen har öppenheten ocksä lell lill en granskning avKU-ledamöternas säll alt sköta sina arbetsuppgifter och säll altutöva kontrollmaklen. Vi har också fått engagerade medborgare som hör av sigmed råd och synpunkler under arbetets gång. Det är så del skall gå lill i en demokrali. Del ärväljarna som är uppdragsgivarna och de slutliga domarna. Vad håller ni egenlligen på med i konslilulionsutskollel,frågar en del. Spektakel, säger utrikesministern. Folkdomstol, säger andra.Poliliskl käbbel och privata vendettor, säger några. Andra har en helt annanuppfattning. De menar alt vi upprätthåller rättsstaten, atl vi utför ellviktigt renhållningsarbete, alt vi håller tummen i ögal på maklhavarna och attvi genom vårt arbele förhindrar mygel och överträdelse av lagarna. Det finns många förklaringar till kriliken motgranskningen och konslilulionsutskotlet och dess ledamöter. All ulrikesminislern kallar del hela för spektakel har singrund i att han ogillar granskningen som sådan. Han tycker inte om allregeringen granskas och slälls ul. Den direkla orsaken var ju alt en avparlibröderna, ambassadören i , inle gjorde så väl ifrån sig - om mansäger så. Del gällde atl fä borl inlressel från parfibrodern. Dä passade detbra att förlöjliga granskningen i stället Svenskar i allmänhet ogillar bråk. Vi är rädda förkonflikter, åtminstone för all visa dem öppel. Kompromiss och samarbele ellerallmänl kvirr bakom ryggen slår högre i kurs. En del blir alltså obehagligtberörda och vänder sig bort och vill inle höra mer och tar avstånd. En del förslår inte syflel med granskningen. De tror alldel handlar om personliga vendettor eller polilisk pajkastning. 6 Målel är att försvara rättsstaten.All makl måste konlrolleras. rad maktleder ofrånkomligen till övergrepp, maktfullkomlighet, nepotism, mygel elleröverträdelse av bestämmelser och lagar. Del gäller inle bara socialdemokrater,inle ens enbart politiker. Del gäller i varje organisafion eller förelag.Varenda lilen förening i detta land har en revisor, som kontrollerar alt alllhar gäll rätt lill. Därför har riksdag en kontroll eller granskning avrikets styrelse- regeringen. Och kontrollen skall fungera väl, oavsett om vihar en socialdemokralisk eller en borgerlig regering. Del viktigaste syftet med granskningen är atl förebyggafel. Och det har vi verkligen uppnått . Gång på gång har jag,från regeringsledamöter och regeringstjänsteman, fått höra kommentarer -ibland skämtsamma - om all del är bäsl alt vi passar oss - för annars kommerKU. Det är som att skrämma barn med vargen. Jag tror dock inte all många svenskar kopplar ihopkonslitutionsulskottets granskning av regeringen med sin egen privatasituation. Vad har det där de håller pä med i konsfilulionsulskoltel med migatl göra utom ätt det är en spännande underhållning, säger nägon. Mitt svar äralt det i högsla grad har med alla svenskars privata situation att göra. För ominte vi i konslilulionsulskoUd håller tummen i ögat på rikets ledning ochförhindrar lagöverträdelser, så sprider sig laglösheten ner i myndigheternasom en löpeld. Om regeringen får, så får väl jag, kommer tjänstemännen atllänka. Och nästa gäng blir det du själv, svenske medborgare, som slår inför enijänsteman som fillämpar lagarna pä sill eget lilla privala sätt. Då har vifått rättslösheten och godtycket satt i system. En annan orsak lill atl man tycker altkonslitufionsutskotlets granskning bara är strunt har sin grund i en svagrättskänsla. Konstitutionens fri- och rättigheter är okända för många svenskar.Resonemang om all ändamålet medlen har till och från lält atl fåanhängare. Och regeringens företrädare har inle dragit sig för atl utnyttjadetta under utfrågningarna. I många uttalanden och artiklar har invändningar förtsfram mol hur granskningen är upplagd. Konslilulionsutskotlet skall nu ulvärderagranskningen, och det är myckel värdefullt att vi har fått en så offentligdebatt om granskningen och så många förslag till ändringar och förbättringar.En hel del går alt ta vara på. Men jag vill ändå ta fillfälld i akt all bemölaoch kommenlera en del av förslagen och invändningarna. Etl påstående är all KU är etl politiskt sammansall organoch all det därför inte blir en objektiv granskning. Jag vill påstå att det ärfullständigt nödvändigt för parlamentet all ha en granskning av sin styrelse.Det är som stiftar lagarna. Det är som utser slalsminisler.Del är för mig en självklarhet att då också följer upp hur lagarnaföljs och hur statsministern och hans regering sköter sina jobb. Vad skall göra är all utöka sinakontrollfunktioner, inle nedrusta dem. Vi borde ägna betydligt mer tid lill atlgranska vart alla pengar som vi anslår lill olika ändamål tar vägen och hureffektivt de används. Regeringen har hundralals tjänstemän som granskarmyndigheterna. revisorer har elt tjugotal. När hörde svenska folketlalas om revisorer? De borde vara lika kända somkonsfilutionsulskollel. Som iglar borde vi granska hur pengarna används och atlmyndigheterna arbetar effektivt Del är ju inle våra pengar vi anslår-det ärmedborgarnas. Granskning av statsrådens tjänsteutövning Vissa förändringar i regeringen och regeringskansliet,m.m. Prot.1988/89:115 Gång på gång har folkpartietföreslagit all kontrollmakt borde 17 maj1989 förstärkas och all slora delar avriksrevisionsverket skall ställas till ~ '7~. Men åter tillkonslitutionsutskottet. Är vi landlösa genom atl vi är politiskt Jag tycker inte det.Inte minsl den nya öppenheten har bidragit till m.m. , . . r = 1 » ,..,.. 1 atl del 1mänga frågor har gatl alt fa enighel över partigränserna om den juridiskabedömningen av begångna fel. På tidningsspråk "prickas" y. r.. . , GertrudSigurdsen, Bengl och har bl.a. MatsHellslröm fåll en ålhulning av utskottet om att geringenoch regerings- ... o o minislrar skall talasanning. Dessutom görs del i ar åtskilliga uttalanden om otillfredsställandeförhållanden i den administrativa granskningen, om jämslälldhelen iregeringskansliet, om utlänningsärendena och om aktieteckningen i UV-Shipping.Detta kommer att vara lill ledning för regeringens handlande . Varså säker på atl vi kommer atl följa upp våra uttalanden! En annan sak är atl valörerna kan vara litet varierandenär det kommer till frågan vilkel ordval som skall användas när kriliken skallformuleras. Där har regeringspartiet en svaghel, för alt använda de mildaorden. Men det förtar inte allvaret i all kritik framförs gemensaml från allapartier inkl. socialdemokraterna. På några punkler är vi dock oense även i den juridiskabedömningen. Men del är ju inle ovanligl all jurister i brottmål eller vidl.ex. granskning av lagar i lagrådei kommer till olika slulsalser. Den som troratl jurister skulle sköta den juridiska granskningen mer objekfivl och enigttorde la miste. Även de som förordar all vi borde införa enförfattningsdomstol, som skulle granska regeringen, borde lilla på hur ofladomarna i högsla domstolen i är hell eniga i sina beslut. En annan invändning är att ledamöterna i är juridisktoskolade. Till det vill jag bara säga att vi har tillgång lill hela Sverigessamlade juridiska kunskap när vi vill. Och den utnyttjar vi tacksamt. Dessutomhar vi viss erfarenhet och kunskap själva. Många års lagstiftningsarbete harlärl oss en hel del. Vissa jurister framför denna krilik på ell sådanl sätt atlman tvingas dra slutsatsen att de anser att man inte kan anförtro folkets valdarepresenlanler i riksdag all ens stifta lagarna. Folkparliel avvisarbestämt ett sådanl korporativt synsäit. Del försvar för jag nu har framförlinnebär inle att jag anser all allting slår räll fill. Utskottet har mycketbegränsade resurser atl exempelvis göra ordenlliga förundersökningar innanutfrågningarna sätter i gång. Del har inneburil all utfrågningarna ibland varitlitet röriga, atl vi har ivingals lill omtagningar för alt vara säkra på all vihar hört rätt och kunnal uppfatta vad som har hänt i verkligheten. Vi har fåttägna oss ål sådan förundersökningsverksamhet i utfrågningarna i alltför höggrad, i slällel för att få möjlighet lill koncentration till avgörande frågor ibelysningen av regeringens ansvar. Som jagsade förra årel bör vi hämta ordföranden från ell annat parti än regeringspartietJag är överlygad om alt arbetet då skulle bedrivas med störrekraft och färmild. Detta har ingenting att göra med som 8 person, utan det är en principielluppfattning. Det bör också naturligtvis finnas ellminoriidsskydd när det gäller beslul om hur granskningen skall läggas upp,vilka uppgifter som skall tas in osv. Jag vill avsluta med alt säga alt den somkritiserar att vi över huvud taget har en konstitutionell granskning iriksdagen av regeringen talar för rättslöshetens samhälle. Granskning av statsrådens tjänsteutövning 4Tredje vice talman (): Som framgått av de inlägg vi redan har hörtär tanken den alt den första omgången i vår debatt skall rörakonstiiutionsutskoltets granskningsverksamhet mera allmänl. Den har ocksåkommil i fokus genom den nya öppenheten och den därmed åtföljande debatten imassmedia. För den som har sullil i konslilutionsulskotlet snarthar del varit intressant alt följa den debatten. För många är del en nyupptäckt atl vi har ell konstilulionsutskolt som granskar regeringen, och detkan nalurliglvis kännas litet bittert för oss som år har produceratdigra betänkanden, som har gått ganska spårlöst förbi i den allmännadiskussionen. Den förändring som har skett är naturligtvis bra.Svenska folket har fått ögonen på atl det i finns ett kontrollorgansom håller ögonen på vad som sker på högsla nivå. Man har också fåll fillfälleall se en del av verksamhel, direki hemma i vardagsrummet Den svenska konstitutionsutskott är, såvitt jaghar kunnat finna, rätt originellt. Jag har försökt studera saken och funnit egentligen inte någon annanslans i väriden har någon motsvarighet Delförekommer i olika parlamentariska församlingar att man tillsätter särskildagranskningsulskoll när det bränner till ordenlligl i en fråga. Del förekommerockså att de vanliga utskotten gör granskningar molsvarande vär inom sinasakområden. Men elt utskott som har den övergripande granskningsuppgift somkonslilutionsulskotlet har, har jag inle funnit någonslans. Konstilutionsutskoltels verksamhel har genom årtiondenavarit mer eller mindre omfattande. Man kan säga att den utvidgade aktiviteten ikonstitutionsutskottet startade i mitten av 70-lalet, och sedan harverksamheten blivit alltmer omfattande. Del är klarl alt man ibland, när vi harständiga sammanträden och ständigt nya, slora frågor, kan slälla frågan påvilket sätt vi skall avgränsa vår verksamhet, så att den inle sväller över allagränser. Jag tror nämligen all verksamhelär värdefull, inle bara ur de aspekter som jag redan har berört här.Verksamheten är värdefull eflersom vi i konstilulionsutskottel kan plocka framur arkiven och gömmorna saker och ling som annars inte skulle nå ul lilloffentligheten och som inte skulle bli kända. KU;s verksamhel bidrar alltsålill en vidgning av den offentliga debatten i vårt land. Vidare tror jag altkonstilutionsulskotlels verksamhet har - och det har jag sagt många gångertidigare från denna talarstol - en viktig preventiv effekt Man vet iregeringskretsen, i kanslihuset och hos myndigheter med kontakter medkanslihuset att del i finns ett organ där del går alt plocka fram vadsom helsl. Del som göms i snö kommer upp i tö. Jag tror att detta är envärdefull effekt av KU:s granskning, och jag tror att det bidrar till att vi ivårt land vad man än säger och lycker-inle minsl med hänvisning till vad somhar hänl - har elt förhållandevis okorrumperal politisktsystem. Vissa förändringar i regeringen och regeringskansliet,m.m. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m.m. Vissa förändringar i regeringen och regeringskansliet,m.m. Jag vänder på argumentationen någol jämförl med vadtidigare talare har sagl här. Jag lycker alt nägon gång bör man understrykaäven delta. Vi har i vårt politiska system en öppenhet och en insyn som nästansaknar motstycke i de flesla andra länder. Det är nalurliglvis värdefullt, ochdel skall vi slå vakt om. Den grundläggande och i sak allra viktigaste uppgiflen medKU:s granskning är självfallel atl syna ärenden ur rättslig synvinkel,konstatera vad som verkligen har hänl i olika frågor och alt fastläggaansvaret. Det gör vi också i konstitulionsulskottel. Var och en som orkar ochids kan ta del av det tjocka belänkande som har lämnals . Där finns en långrad intressanta frågor som tas fram till belysning och diskussion på ell sällsom inte skulle ske om inte vär granskning ägde rum. Vi i konstitutionsulskotlet har även fått utstå kritikfrån många håll. Särskilt berörde det i sill anförande. 1 långastycken kan jag inslämma i vad Birgil sade. För mig är del alldelesgivet alt den här uppsynen över vårt högsta exekutiva organ skall ligga iriksdagen. Det är ocksä alldeles självklart för mig alt det skall vara folketsvalda representanter som skall ha hand om denna uppsyn. Del brukar sägas att det borde finnas etl meradomslolsliknande organ för granskningen av statsrådens sätt atl sköta sinaämbdsuppgifler. Man kan ha många invändningar mol detta. Jag vill läggaytterligare en till dem som redan har framförls här, nämligen all om del vorepå del sättet skulle de flesla av de frågor som vi i konslitulionsulskottelaktualiserat inte ha tagits upp lill behandling över huvud taget. Del är enliglmilt sätt att se jusl denna verksamhet i gränslandet mellan juridik och polifiksom gör konslitutionsutskotlets granskning särskilt effektiv. När de offentliga utfrågningarna infördes innebar del enförändring på olika sätt Självfallel blev del en större öppenhet. Men det finnsanledning att betona all denna öppenhet, dvs. denna ökade insyn för allmänhelen,är villkorad av atl utfrågningarna sänds vidare - att TV och radio finns påplats och att tidningarna refererar. Vi kan inte vara sä säkra pä alt delkommer att fortsätta så som del har varit . Jag sall och gjorde en sammanställning avalla öppna utfrågningar som har skelt i inom alla utskott sedan dennya ordningen infördes. Det är mängder av utfrågningar. Många av utfrågningarnahar rört myckel inlressanla och för svenska folkel vikliga ärenden. Men det ärpraktiskt taget bara etl urval av konsfilufionsulskotlets öppna utfrågningarsom i någon större utsträckning har gått vidare till svenska folkel. Det skalllydligen vara en viss karaklär på de frågor som skall anses vara av allmäntintresse. Öppenheten från har ökat genom de öppna utskoltsförhören,men vi skall inte ha några överdrivna illusioner om att denna öppenhet gällerförbehållslöst. Det betänkande som konstilulionsutskottel i dagpresenterar skiljer sig en del från tidigare belänkanden. Enigheten i deltautskottsbetänkande är större .