prot · GC0986 · 1988-12-31 00:00:00 — Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 23 avBo Lundgren m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 19 (vinstdelning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 24 avBo Lundgren m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 20 (schablonavdraget i tjänst) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 25 avBo Lundgren m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 21 (tidsvinst vid resa för att lämna och hämta barnpå daghem) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 26 avBo Lundgren m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 22 (resor fill och från arbetet i övrigt) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 27 avBo Lundgren m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 23 (dubbel bosättning) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 28 avBo Lundgren m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 24 (skallereduktion för fackföreningsavgifl) Utskottets hemställan bifölls med 292 röster mot 20 förreservation 29 av . Mom. 25 (extra avdrag pä grund av sjukdom) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 30 avMaggi - bifölls med acklamation. Mom. 26 (underhäll till icke hemmavarande barn) Utskottels hemställan - som ställdes mol dels reservation31 av m.fl., dels del av under överiäggningenframställda yrkandet - bifölls med acklamation. Mom. 27 (avdrag för gåvor som SIDA förmedlar till tredjevärlden) Utskottels hemställan bifölls med 286 röster mot 21 förreservafion 32 av . 3 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 28 (avdrag för gåvor till ideellt humanitärt arbete) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 33 av och - bifölls medacklamation. Mom. 30(kulturarbetarnas rätt till avdrag för utvecklingskostnader) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 34 avBo Lundgren m.fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 31(etl särskilt inkomstslag för kulturverksamhet) Utskottets hemställan bifölls med 254 röster mot 60 förreservation 35 av m.fl. Mom. 34 (nyetableringskonton) Utskottets hemställan bifölls med 199 röster mot 113 förreservafion 36 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Begränsad avdragsrätt för vissa reaförluster, m.m. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 13 §Föredrogs skatteutskottets belänkande 1988/89:SkU28 Begränsad avdragsrätfför vissa reaförluster, m.m. 1988/89:71). Begränsadavdragsrätt för vissa reaförluster, m.m. 118BO (): Efter den debatt vi nu har haft ominkomstskaft, salar, torskar och mycket annat, skall vi gå över fill attdiskutera etl förslag om begränsad avdragsrätt för vissa reaförluster, m.m. Ursprunget till detta förslag är att finansminister ,som tidigare karakteriserade som önskedrömmen om en finansminister,fann sig föranlåten att på själva nyårsafton lägga fram förslag med retroaktivverkan när det gällde skatterna . Det ena förslaget kommer senare attbehandlas i kammaren och gäller en särskilt kraftig vinstskatt päföretagsvinster. Det som behandlas är eff förslag om begränsad avdragsrätfför reaförluster pä aktier och andra, motsvarande värdepapper. Det förslag som har lagts fram har föranletts av problemsom i realiteten har sitt ursprung i de förändringar och skärpningar avrealisationsvinstbeskattningen som genomfördes av socialdemokratiskaregeringar i slulel av och . De problem somuppstod hade i och för sig kunnat förutses. De effekter som uppkommer genom det förslag som har lagtsfram i den proposition som behandlas i föreliggande betänkande är orimliga. Deinnebär att personer som har en sammanlagd realisationsförlust genomtransaktioner faktiskt kan få betala en netloskatl pä denna förlust.Del är etl orimligt förslag och en orimlig effekt. Det utredningsarbete sompågår tyder på att detta skall kunna fortsätta. Socialdemokraterna villuppenbarligen instifutionalisera den modellen, där man även i fortsättningenskall betala skatt på förluster i än större utsträckning. Förslaget innebär dessutom en kraftig asymmetri. Tanken ärnämligen att man, lill skillnad frän tidigare, inte längre skall fä dra avrealisationsförluster fullt ut pä kortvarigt innehav av aktier och motsvarandevärdepapper, oavsett om detta sker mot korta eller länga vinster. Del ger deeffekter som 9 protokoU 1988/89:86 Prot.1988/89:86 jag tidigare redovisade. Denna asymmetri som uppkommer motverkarocksä risktagande, som sparande iriskvilligt kapital, vilket behövs inle minst för Begränsad avdragsrätt för vissa reaförluster, m.m. uppbyggnadenav mindre företag. De problem som har uppstått fill följd av den skärpningsom genomfördes av socialdemokraterna, som jag tidigare nämnde, kan lösas påett sätt med bibehållen symmetri och utan missgynnande av risktagande. Del sättpå vilket detta kan göras redovisas i reservation nr 1 av moderata samHngsparfiet,och . Det innebär en ren symmetri, där såväl vinstersom förluster får tas upp resp. dras av till oavsett innehavstid. Jagyrkar självfallet bifall till reservationen 1. Om del nu skulle vara så, trots de övervägande starka skälsom talar för reservationen, denna ändå inte skulle bifallas av kammarensmajoritet, finns det anledning atl göra justeringar i propositionen. Del börgöras en sädan justering atl symmetri delvis uppnås, sä till vida att det ärbara under förutsättning av alt en realisationsvinst på korttidsinnehavdaaktier görs mol långlidsvinster som begränsningen skall vara . Annars skallnuvarande regler gälla. Detta återfinns i reservafion nr 4, som jag i andra handyrkar bifall till, dvs. om reservation nr 1 skulle falla. Oavsett resultatet, finns det anledning alt yrka bifallockså lill reservafion nr 5, där vi tar upp övergångsreglerna och denretroaktiva verkan som förslaget frän finansministern de facto har. Även omförslaget - meddelande om detta lämnades till - står iöverensstämmelse med de bestämmelser som gäller enligtretroaktiv skattelagstiftning får del sannolikt oavsedda effekter. För den somhar lämnat in en aktie enligt elt erbjudande och därmed harfränhänt sig aktien i fräga kan det bli sä att den försäljning det rör sig omanses ha skett och han därmed drabbas av de nya reglerna. Föratt detta skall kunna undvikas bör övergångsreglerna ändras enligt förslaget ireservationen 5. 1 betänkandet finns ytterligare en del resonemang somgäller spridning av aktieägande, skatteregler generellt och skatteregler förkonvertibler. Jag tänker inte gå in i detalj på reservationerna idessa frågor, med tanke på den sena limmen och för att underlätta behandlingen,utan jag nöjer mig med att yrka bifall till de reservationer som moderatasamlingspartiet har medverkat till. 119 (): I det ärende vi nu skall behandla inträffadeetl par händelser under utskottsbehandlingen som förtjänar alt beröras innanjag gär in pä själva skattefrågan. Den första händelsen var atl en del avoppositionspartierna önskade skicka den aktuella propositionen lill lagrådet för yttrande. Det som då hände var atl socialdemokraterna motsatte sig detta, och först efler votering kunde utskottet fatta beslut om en lagrådsremiss. Till saken hör alt i skrivelse tiU utskottet pekade på att det behövdes övergångsregler, eftersom de menade alt lagstiftningen fick retroaktiv 130 verkan för den som vidikraftträdandet hade orealiserade aktieförluster. Vidaremenade de att förslaget är ett hot mol principen om likformig och rättvisbeskattning. Vi i tyckte att det läg en del i deras argumentoch hade dessutom själva motionerat i ärendet. Vi ansåg därför att del varnaturligt att låta lagrådet svara pä dessa frågor. Jag kan inte förstå varförsocialdemokraterna ville motsätta sig att lagrådet skulle höras. Att höralagrådet är etl sätt att vinna säkerhet i atl den lagstiftning vi beslutar omblir korrekt. Att motsätta sig alt lagrådet hörs är dessutom ett ogeneröst sättatt arbeta på i utskottet, speciellt som en lagrådsremiss i delta falltidsmässigt inte hade nägon betydelse. Den andra frågan som jag vill beröra är lagrådets yttrandeöver propositionen. Skälet fill att lagrådet skulle höras var att förslagetaldrig remissbehandlades. I de flesta motionerna och i en skrivelse framkomsynpunkter som pekade på att den aktuella lagstiftningen kunde vara retroaktiveller på annat sätt olikformig och därför orättvis. Vad som då hände var altlagrådet lämnade ett yttrande pä fem ord: "Lagrådet lämnar förslaget ulanerinran." Med detta yttrande menar jag alt lagrådet pä ettförvånansvärt sätt har nonchalerat och urholkat tilltrontill lagrådets verksamhet. När begär elt yttrande frän lagrådetberor det naturligtvis pä att vi är osäkra på om den lagstiftning som vi justär i färd med alt besluta om verkligen överensstämmer med grundlagen och inleinnehåller några orättvisor. 1regeringsformens 8 kap. 18 § står del: "Lagrådets granskning skall avse 1. hur förslagetförhäller sig till grundlagarna och rättsordningen i övrigt, 2. hur förslagetsföreskrifter förhåller sig till varandra, 3. hur förslagetförhåller sig lill rättssäkerhetens krav, 4. om förslaget ärså utformat atl lagen kan antagas tillgodose angivna syften, 5. vilka problemsom kan uppstå vid tillämpningen." Om det av motioner och skrivelserframgår alt det finns en oro över att lagförslaget som lagrådet skall granskainnehåller problem, menar jag att det hade ålegat lagrådet atl beröra dessafrågor för all på del sättet hjälpa atl förstå atl de problem som visåg var överdrivna. Debatten om att behöver en författningsdomstol fårförnyad näring när det visar sig atl lagrådet nonchalerar och tar sälätt pä sin uppgift som lagrådet gjort i delta fall. När del gäller själva skattereglerna är väruppfattning i att vi skall ha en skattelagsfiftning som bl.a.gynnar sparande och risklagande och som leder till spritt ägande inäringslivet. I flera är har del enskilda hushållssparandet varit alldeles förlågt. har det t.o.m. varit negativt. Hushällens direktägdaandel av del totala börsvärdet har dessutom minskal lill 1988, från att havarit 1965. Men skattesystemet mäste, förutom all gynna sparande ochrisktagande, ocksä vara rättssaken och ge stabila regler för den enkilde. Närman vill förändra skattereglerna för att förhindra eller försvåra oönskadskatteplanering anser vi i att della förändringsarbete mästeutföras varsamt Begränsad avdragsrätt för vissa reaförluster, m.m. Begränsad avdragsrätt för vissa reaförluster, m.m. och medhänsynstagande till företag och enskilda som bedriver seriös verksamhet och somplanerar utifrån de spelregel som har angivit. Den proposition som vi nu behandlar har tillkommit för altförhindra viss skatteplanering när det gäller användandet av reaförluster vidförsäljning av aktier. Förslaget går ut på att rätten till avdrag förreaförluster vid försäljning av aktier och andra värdepapper samt rättighetersom beskattas enligt aklievinstreglerna skall begränsas till redan frånförsta innehavsdagen. Detta innebär att reavinstskatten för s.k. kortaaktieinnehav förändras pä så sätt att vinst skall beskattas till , medanendast av uppkomna förluster får dras av. Förslaget innebär avsteg frånvikfiga skatterättsliga principer. När man ändrar spelregler för enskilda och företag anservi i folkparfiet att elt minimikrav vid förändringen borde vara en redovisningav hur omfattande den skatteplanering är som man vill förhindra. Någon sådanredovisning finns inte i propositionen, och därför kan man inte heller fä nägonuppfattning om hur angeläget det är atl förändra reglerna. Ett av skatleplaneringsexemplen som åberopas ipropositionen är alt den som har förlustaktier säljer dessa innan två årförflutit från förvärvet och därigenom säkrar etl hundraprocentigtförlustavdrag, som sedan kan sparas för att under den tiden kvittasmot en vinst, där vinslen bara beskattas . Både detta och andra förfaranden som beskrivs ipropositionen kan stävjas genom att den s.k. tvåårsregeln avskaffas ochskatteplikten för reavinster på aktier begränsas till oavsettinnehavslidens längd. En sådan reavinstbeskattning medför engenerell begränsning av avdragsrälten för reaförluster till av förlusten.Fördelarna med della förslag är alt lagstiftningen behälls symmetrisk, attregelsystemet förenklas och alt inlåsningseffekterna försvinner. Med andra ordett bättre förslag än det som regeringen har valt. Förutom ambitionen att begränsa skatteplanering sägs det ipropositionen att nuvarande regler leder till att olika transaktioner motverkarett skatteuttag efler bärkraft. Propositionens förslag förbättrar inte detta förhållande.Enligt de nya reglerna kan det i många fall uppslå en skattepliktig vinst,trots atl placeraren gjort en nettoförlust. Som exempel kan nämnas den personsom realiserar en vinst på en korttidsaktie och får . Samma årrealiserar vederbörande en förlust på en korttidsaktie på . avförlusten på de , dvs. , blir avdragsgill mot vinslen,som jag sade var . Med marginalskatt blir det . i skall.Den här personen har alltså först förlorat . och sedan betalat skattmed . räcker inte för att läcka del ekonomiskaavbräcket pä . Med propositionens förslag kan man knappast säga altreglerna leder till ett skatteuttag efter bärkraft. Slutligen vill jag nämna ett särskilt problem som intebeaktats i propositionen. Om en aktie på ell bindande sättlämnats in för överlåtelse i samband med ett uppköpserbjudande och uppköparenförst efler fullföljer sitt åtagande, ansågs enligt tidigare praxisöverlämnandet av aktien som avyitringsdag. Med de nya reglerna, somöverlälaren inle hadeanledning att räkna med, riskerar överiåtaren att drabbas av negativaekonomiska effekter som han inle kunde förutse vid tillfället dä aktienlämnades till försäljning. För all undvika de svårigheter som är förenade medatt bedöma i vilket skede avyttring i ett sådant här fall skall anses ha skett,bör det finnas särskilda övergångsregler. Vi i anser inte alt dessa problem skall lösasav de tillämpande myndigheterna, utan vi menar alt problemen skall lösas medövergångsregler som beslutas av . Mot bakgrund av vad jag nu har gått igenom yrkar jagbifall till de förslag som finns i reservationerna 1, 5 och 8. Begränsad a vdragsrätt för vissa reaförluster, m.m. 120 (): Värt nuvarande skallesystem innehåller enläng rad asymmetrier och obalanser. Del ger grogrund för en i och för siglagenlig men oönskad skatteplanering. Ett exempel på sådan oönskadskatteplanering är atl del fram har varit möjligt att kvitta100-procenliga förluster som har uppstått under två års innehav mol40-procentiga vinster som har uppstått vid innehav . Regeringen föreslär i proposition att denna möjlighetskall försvinna. För del instämmer vi i propositionens syfte, nämligenatl stoppa oönskad skatteplanering, men vi instämmer inte när del gäller denmetod som föreslås i propositionen. Denna metod drabbar nämligen seriös verksamhetpå ett otillbörligt sätt. Den lägger ytterligare lock påriskkapilalför-sörjningen, som vi inte har kunnat få alt fungera på etttillfredsställande sätt under den högkonjunktur som vi nu har upplevt under ettantal år. Den skapar dessutom nya asymmetrier och obalanser. Vid korta innehavkommer detta att innebära atl vinster beskattas , medan förlusterenbart får tas upp avdragseffekl. Detta kommer att få negativaeffekter på det lotala sparandet. Det får som sagt negativa effekter när delgäller risklagande och även negativa effekter för våra strävanden att uppnå etlspritt ägande i näringslivet. Jag vill,herr talman, med det anförda yrka bifall till reservation nr 1. I övrigt behandlas i dettabetänkande ett antal förslag som har mer eller mindre löslig anknytning tilldel ämne som i övrigt behandlas i betänkandet. Dessa förslag behandlas ochövervägs i nu pågående skatleutredningar, och jag ber därför alt i dessa delarfå instämma i utskottets hemställan. 121MAGGI (vpk): Pengar förökar sig inte av sig själva. Pengarär ett mått på de arbetandes produktion. I ett kapitalistiskt samhälle ärspekulation i och profilering pä resultatet av de arbetandes produktion en avgrundstenarna. Handel och spekulation i aktier är elt led i det här. Denhär verksamheten har ökat explolionsartal, och även vanliga hushåll ägnar signumera åt s.k. akfiesparande, och i skolorna har man tävlingar i spekulation.Sällan eller aldrig talar man om varifrån pengarna kommer. Varenda krona som desvenska företagen gär i vinst med, och som höjer aktievärdet, är ju faktiskthoparbetade av arbetarna på företagen. Det är mycket ovanligt att någraakfieägare bidrar till atl skapa mervärde i samhället. Och ändå är det deras 1988/89:86aktieinnehav och akliespekulalion som gynnas i skattesystemet. Aktiespe- kulation är alltså mycket lönsamt . Börsvärdena har ju mångdubblats Begränsad a vdragsrätt för vissa reaförluster, m.m. under desenaste åren, och börsfallel , den s.k. svarta måndagen, har viddet här laget återhämtats med råge. I vpk :s motion har vi föreslagit en rad åtgärder vidbeskattningen för all dra in en del av vinsterna pä aktiespekulation. Genom alldra in spekulationsvinster lill statskassan skapas elt ekonomiskt utrymme förnödvändiga reformer. Dessutom är det ett led i att skapa en rättvis fördelningi samhället. Av utskottets skrivning framgår alt man i avvaktan på deförslag till ny inkomstskaltelagstiflning som skall komma från RINK-ulredningenär angelägen att täppa lill luckorna i nuvarande regler. Del tycker vi är bra,men vi anser inle att de förslag som finns i betänkandet räcker. Vpk kräver en skärpning av reavinslbeskatlningen pä aktierefler tvä års innehav till av vinsten. Det är enligt vår uppfattning enmåttlig höjning i avvaktan på den mer genomgripande reform avaktiebeskaltningen som vi menar måsle göras i samband med den kommandeskatteomläggningen. Inkomst av kapital mäsle givetvis beskattas minst likamycket som inkomst av arbete. Jämsides med den skärpta reavinstbeskattningen bör försläsden i propositionen föreslagna begränsningen av avdragsrälten föraktieförluster genomföras. Den har enligt vår mening fått leva kvar alltförlänge, trots att det funnits klara möjligheter atl kringgå reglerna, vilketnaturligtvis har utnyttjats av dem som har haft kunskaper, eller haft råd atlköpa sig dessa kunskaper. Vi i vpk tycker också alt det är angeläget all man gör enöversyn av lagstiftningen för att motverka den alltmer lilllagandeskatteplanering som sker i organiserad form. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall lill vpk:sreservationer nr 2 och nr 9. 122 (): Aktivt, ansvarsfullt och långsiktigt ägandeär värdefullt. Men del har blivit allt vanligare atl försöka tjäna pengar päkapital i form av s.k. klippekonomi. Delta breder ut sig i . Detbollande med pengar och s.k. värdepapper som klippekonomin innebär tycks bliallt mindre beroende av verkliga värden. innebär delta atl företaghelt eller delvis byter ägare, styrelse och inriktning. Om de nya ägarna tillsädana företag är "klippekonomer" som bara är ute efter snabbavinster, är det stor risk att ägarbytet får negativa följder för företaget, fördess anställda, för leverantörer och kunder-och därmed för många människorsarbete och försörjning. de gröna anser all alla som medverkar i enverksamhet, bäde ägare och anställda, skall vara personligt ansvariga,moraliskt, ekonomiskt och juridiskt, för den del av verksamheten som de kanpåverka. Vi anseratt man skall betala lika mycket i skatt, eller mer, på avkastning av kapitaloch pä realisationsvinster som på eget arbete. Därför skall olika slag avkapitalvinster värderas och beskattas likvärdigt. Som elt första steg för alt 134 uppnå dessa syften föreslår vi delsall den s.k. tvåårsregeln vid beskattning av realisationsvinsterpä värdepapper, aktier, slopas, dels atl en utredning fillsätis med uppgift atlföreslå hur olika slag av kapitalvinster skall värderas och beskattaslikvärdigt. Med det sagda vill jag yrka bifall till propositionensförslag om begränsning av avdragsrätten för realisationsförluster. Vi kan justnu inte se något bättre sätt atl minska skatteundandragandet än att bifallapropositionens förslag, även om det kanske innebär en ryckig polifik.Skatteflykt måsle pä olika sätt stävjas och bekämpas. Jag vill passa på att tala om att vi har avgett ettsärskilt yttrande, där vi uttalar vårt stöd för spritt aktieägande. För att fåtill stånd detta ansvarsfulla och långsikfiga ägande är del nödvändigt alt desom arbetar i ett förelag ges förköpsrätl när förelaget skall säljas, att deanställda fär tillgäng till ekonomisk, juridisk och praktisk hjälp vidöverlagandet av förelaget och atl anstäUda och lokalbefolkning, vid utgivningav nya aktier i större företag, skall ha förköpsrätt till en tredjedel var; vidutgivning av nya aktier knyts dessa till en lokal företagsenhet. Vi menar också att de anställda och lokalbefolkningenskall ha förköpsrätt när det gäller att köpa ett företag eller dess tillgångarnär företaget skall läggas ned. Till slut, herr talman, vill jag säga att jag gläder migåt atl tog upp kravet på en författningsdomstol. Miljöparfiet harlänge ansett att måsle fä en författningsdomstol. Vi märker ocksä allbehovet ökar. största parti vill inte alltid inse att lagstiftande makten. Jag hoppas att opposifionspartier, när viskall fatta beslut om författningsdomstol, skall agera tillsammans här ikammaren på samma sätt som i skalteutskottel. Begränsad avdragsrätt för vissa reaförluster, m.m. 123LARS (): Allt det här talet om reaförluster,reavinster och skatteplanering kan kanske förefalla något kryptiskt för denoinvigde. Jag skall därför med ett enkelt exempel försöka visa vad det handlarom. Även om exemplet är förenklat säger del en hel del om hur skatteplaneringmed hjälp av reaförluster kan gå till. Vi skall följa personen , som köper aktier för . Efter knappt två årgår aktiekurserna ned, och X säljersina akfier för . Då har X gjorten förlust - en s.k. reaförlust - pä . Men händer någonfingegendomligt: Den smarte köperomedelbart tillbaka sina aktier igen för . X har sina aktier kvar. Men han har en annan sakocksä, nämligen en bokföringsmässig förlust på , som han får, som mansäger, spara etl antal år. Och så inträffar det som är så vanligt idessa dagar: Kurserna gär upp, och X säljer nu aktierna igen för . Vinsten blir alltså ,och den skattepliktiga delen av den blir , efiersom avvinsten skall beskattas. Det är i detta läge som plockar fram sitt lilla trumfkort, nämligen dengamla förlusten på , och simsalabim, så är den skattepliktiga vinstennere i , dvs. Genom ensmart transaktion, som egentligen bara inneburit att aktierna Prot.1988/89:86 bytt ägare , har alltså lyckats pressa ned skattepliktiga vinsten frän 3 200kr. Detta innebär etl skallebort- Begränsad avdragsrätt för vissa reaförluster, m.m. fall förstaten pä i runda slängar . invänder förmodligen Vän av ordning atldet ju inle är nägra stora summor - del är väl ingenting att bråka om. Nej, del kan tyckas så. Men lål oss dä leka med tanken-och del är en högst realistisk lek - all det rör sig om aktier, inle för . utan för 1 milj. kr. och all del inle bara är som gör sä ulan alt det är 1 000personer som har insett fördelarna med denna typ av avancerad skatteplanering.Då blir det plötsligt fråga om 150 milj. kr. som försvinner frän det allmänna. tyder allting pä alt inte heller del är tillräckligt.Det rör sig förmodligen om betydligt större belopp - kanske rent av imiljardklassen - som undandras det allmänna och som andra människor genom hårtarbete får betala i stället. Det är i den situationen som ochden socialdemokratiska regeringen ingriper och säger: Stopp och belägg! Sä därfär det inte gå till. Om villgöra om sin bravad efter kommer han enligt regeringensförslag atl få skatta för . och inte för 200, eftersom han bara fär draav av den tidigare förlusten. Del borde kunna dämpa lusten lill sädanasmarta manövrer , tycker jag. Regeringen har alltså genom sin proposifion salt stopp försystematiska och affärsmässiga skalleplaneringsakliviteter. De striderförmodligen inte mol lagen, men man rnäsle ända fråga sig om de är moralisktförsvarbara. Del tycker inle vi socialdemokrater. Det finns anledning att frågasig vad de borgerliga tycker. Från del hållet gär man ju kategoriskt emolpropositionens förslag till skärpning av reglerna.