prot · GC0911 · 1988-12-31 00:00:00 — Vad väljarna sade i det här valet var atf vi som är valda tillSveriges riksdag och fill aff styra defta land på deras vägnar skall värna ommiljön. Då skall vi inte litet hånfullt beskriva dern som fillväxtfientliga dädet är rovdriften som skrämmer människorna. Det är sant atf traditionell ekonomisk teori ofta ledertill fel slutsatser om vad som är samhällsekonomiskt riktigt, om vad som ärbärkraftig, uthållig Det är bl.a,av sådana skäl som regeringen från och kommer affkräva en redovisning för hur ett energisystem kan se ut där energikraven sättsi främsta rummet. Vi skall infe vänta med detta fill 1990, utan det är ettarbete som snabbt skall göras parallellt med annat arbete, I de beräkningar ochprognoser som bygger på traditionell ekonomisk teori kommer man tyvärr alltförofta fram till från miljösynpunkt och långsiktigt också från ekonomisk synpunktdåliga lösningar. Regeringen står inte bakom något av de scenarion vi kunnat läsaom i pressen och som säger att vi skall använda kol. Närjag i förrgår gästade i var vi i enkommun som använder biobränslen fill en kostnad som är lägre per kilowattimmeän det skulle vara atf använda kol t,ex, I praktiken redovisar Eskilstunaalltså aff det t,o,m. med traditionella företagsekonomiska bedömningar går affförverkliga det alternativet. Tillslut vill jag säga sä här: Vad vi alla sfär för - de åtta som skrev iAftonbladet skrev ju till oss socialdemokrater därför atf de räknar med aff vikan åstadkomma resultat - kommer aff visa sig under den här mandatperioden. Vikommer atf få fillfälle aft konkret, punkt för punkt, diskutera lösningar påolika frågor i det vardagliga arbetet här i . Jag vill för min delavsluta diskussionen med att förnya inbjudan till bred samling kring desvåra frågor som vi måste lösa tillsammans . Talmannenanmälde aft , och anhållit afftill protokollet få antecknat atf de infe ägde rätt till ytterligare repliker. 85 (): Miljöministern sade aft hon inte skulle delfa i debatten mer . Jag vill passa på aff ställa en fråga innan hon hinner avvika. Det ärnämligen så aff Birgifta lovade atf ge ett företag, , som jobbar med ett pilotprojekt för syresätfning avsvavelväte-döda bottnar, ett svar. Varför har något svar ännu infe inkommit?Jag vill uppmana miljöministern aff ge det utlovade svaret. En bra miljöpolitik måste grundas på kunskap. Utan kunskap är det storrisk att felakfiga och otillräckliga åtgärder vidtas. Detta leder fillresursslöseri som infe gynnar målet - än bättre miljö. Hotenmot miljön är inte oöverkomliga. Men det krävs engagemang och aktivt handlandefrån politiker, företagare och enskilda om det skall lyckas. Framför allt krävsdet ett utvecklat internafionellt samarbete om vi skall komma till rätta med destora globala miljöproblemen. Detkrävs också optimism och framtidstro. Jag är övertygad om aff endast enskildamänniskor - forskare, företagare och politiker som tror på framfiden, som troraff ny teknik är bättre än den gamla, som vägar föreslå förändringar men somockså bygger besluten på gjorda erfarenheter - kan lyckas. Detpersonliga ansvaret och engagemanget är något av det mest centrala förmiljövården. Därför vill vi moderater slå vakt om ett enskilt och spritt Vi anser också atf marknadsekonomin är envikfig förutsättning för aft skapa de ekonomiska och tekniska resurser sombehövs för miljövården. Planekonomiska socialisfiska länder förskräcker då detgäller miljövården. De större industriernas utsläpp regleras genom kravi koncessionsnämndens beslut. Det är vikfigt att förbättra uppföljningen ochkontrollen av de krav som finns. Bättre mätmetoder behövs, och det är viktigtatt allfid tUlse att de bästa tillgängUga används. Kraven i en koncession sätts upp i enlighet med vadsom anses rimligt med tanke på miljökrav, ekonomi och befintlig teknik.Systemet måste kompletteras med någon form av miljöavgifter. Dessa, anser vimoderater, måste i sin tur kompletteras i olika former av miljöstimulanser -avgiftsminskningar alternativt skatterabatter. Detta sysfem bör leda till affföretagen betydligt snabbare än investerar i ny och miljövänligareteknik. Därigenom kommer också feknikufvecklande företag, genom ökad efterfrågan,aft stimuleras till ännu hårdare satsningar för aff få fram den nya och miljövänligaretekniken. Resultatet blir tveklöst att stora miljöförbättringar uppnås, ochdessutom betydligt snabbare än . Skatter kan ofta verka i direkt miljöfienflig riktning.Företag och enskilda får inte råd aft satsa på ny, miljövänligare teknik. Densvenska bilparken far t. ex. genom hög bilaccis längre fid atf byta uf och äräldre än många i . Utsläppen av avgaser blir därför större ännödvändigt. Vårt krav på miljökonsekvensbedömningar har vunnit stöd iriksdagen. Det innebär att konsekvenserna för miljön av t. ex.indusfrietablering, ett väg- eller brobygge skall klarläggas och nogadiskuteras igenom innan beslut om verkställighet fattas. Havet, sjöarna och vattendragen har drabbats av flera slagav föroreningar. Nedfallet från luffen över skog, mark och vatten avsvaveldioxid och kväveoxider leder till försurning och bidrar till övergödning.20-40 kg kväve per ha och år faller ner från luffen över mark, vatten och hav. far växtligheten upp kvävet istor utsträckning. dä åkermarken inte är beväxt, höst, vinter ochtidig vår, rinner eller lakar det mesta uf i vattnen. Denna del av nedfalletsom går genom åkermarken kan infe jordbruket lastas för. Jordbruksmarken läcker normalt infe mycket under vegetationsperioden.Problemen från odlingsmarken uppstår främst vid tidig höstspridning avstallgödsel utan sådd efteråt eller spridning , då risk föravrinning är stor. Strävan måste vara att gödsling sker i så nära anslutningfill sådd och vegetationsperiod som möjligt. En annan viktig källa till övergödning av havet är dekommunala reningsverkens utsläpp. Det är få verk som har någon betydande reningav avloppsvattnet vad gäller kväve. Här måste snabba förändringar ske. Bräddning av avloppsvatten har på sina häll skett vidtillfällig överbelastning av reningsverk, ofta troligen beroende på att nyatillkopplingar skett till gamla system med för låg kapacitet. Där så är falletmåste upprustning ske. Det tillskott av fosfor som sker liksomutsläpp av gifter och tungmetaller kommer främst från industriutsläpp men ocksåfrån förbränning, vidare från mark och även vid utvinning av olja ochmineraler. Det är viktigt aft forskningen kring den marinamiljön snabbt intensifieras. Forskarna är tyvärr inte helt ense om i vilkenomfattning livet i våra omgivande kustvatten påverkas av för höga halter avkväve och fosfor eller andra främmande ämnen. Det är beklagligt. Frånmoderat sida har bl.a. krävts stöd i för ett par pilotprojekt. Dessasyftar dels fill åtgärder som forskning och akutinsatser mot svavelväte-dödabottnar, dels till forskning och försök för bättre tillvaratagande avflytgödselns växtnäringsämnen. Projekten avses genomföras i resp.på Kristianstadssläften. Vi har tyvärr ännu infe fått stöd för detta. Jordbruksmarkenspåverkan på vattnen kan ytterligare minskas genom bl.a. de nya kunskaper somkommer fram ur de mycket viktiga urlakningsför-sök som under en fyraårsperiodpågått i Mellby, södra . Riskerna för miljön kan ytterligare minskas omjordbruket inom ramen för Omställning 90 stimuleras aft anordna särskildaskyddszoner vid känsliga lägen kring sjöar och vattendrag. Härigenom minskas riskenför aff växtnäringsämnen och växtskyddsmedel hamnar i vattendragen. Områdenakan besås med gräs, eller planteras med träd och buskar. Jordbruketoch odlingslandskapet är en positiv faktor för miljön. Atf utnyttja naturensoch markens produkfionsförmåga är en grundläggande nödvändighet för mänskligöverlevnad och utveckling. Värt jord- och skogsbruk är ett bra exempel på atfdet går aff bruka, vårda och bevara både produkfionsförmåga ochskönhefsupplevelser. Våra skogs- och slättbygder med ett aktivt jord- ochskogsbruk ger en levande landsbygd. Jord- och skogsbruk med kunniga ochansvarsmedvetna brukare är inte ett miljöhot utan en stor fillgång i arbetetför en levande och rik miljö. Även bland lantbrukarna råder en stark och ökadmedvetenhet kring miljöfrågorna. Det är viktigt atf målmedvetet arbeta vidareför att minska och eliminera jordbrukets miljöpåverkan. Rådgivningsom baseras pä de senaste forskningsrönen, pä försök och markanalyser lägger engod grund för en framgångsrik odling. Förändringar som framöver eventuellt börske inom jordbruket av miljöskäl måste baseras på kunskap, erfarenhet ochfakta. Friskaoch starka grödor erhålls genom en allsidig och väl anpassad tillförsel avväxtnäringsämnen och ett behovsanpassat växtskydd. Brist på ett ämne i markeneller angrepp av växtsjukdom och insekter kan få förödande konsekvenser förmiljön oeh livskvaliteten. En drabbad gröda tar ej upp näring pä normalf sätt,och då kan i marken frigjorda ämnen genom läckage komma aff skada miljön. Sjukaoch skadade växter kan också innehålla naturligt alstrade, farliga gifter, somkan överföras till våra hvsmedel. Livsmedelskontrollerna är mycket vikfiga. Vimoderater anser aff kraven måste skärpas. Det svenska jordbruket måste fåmöjlighet aff konkurrera på lika villkor med länder som producerar livsmedelockså i miljöperspektivet: det gäller odlingsmetoder, lagringsbehandling,färskhet m.m. Jag har här berört några av många områden inom vilka vi moderaterintensivt och i posifiv anda kommer aff arbeta vidare för aft åstadkomma enbättre miljö, ett rikt svenskt näringsliv och ett framgångsrikt . 86INGRID (): I denna miljö- och energipolitiska del av denallmänpolifiska debatten avser jag infe aft ge mig in på hela denna stora sfärutan med glatt mod koncentrera mig på ett område: vindkraften. För aff kärnkraffsfri energiförsörjning efter 2010 skallbli möjlig - och det måste den bli - är det nödvändigt atf användstill utveckling av ny energiteknik, till fortsatt energisparande och nyaprocesser inom industrin samt tiU ändrade konsumtionsvanor. Riksdagsbeslutet om stängning av två reaktorerföre 1997 skall inte leda fill elbrist, lovar den energiansvariga inomregeringen, statsrådet . visade genom en reservation att viinte delar hennes uppfattning. Särskilt för kan läget blibesvärligt. Här har talats mycket om välfärd ochtrygghet. Alltför snabba reakfornedläggningar kan leda till problem för bådeindustrin och boendet, problem som kan hota välfärden och skapa otrygghet. Nej, låt oss i stället för avstängning tala om utvecklingoch ersättning, och infe bara fala, utan få något aft hända. De drygt kärnkraftsel som vi förbrukar kaninfe ersättas av ett enda nytt energislag. En del kan sparas, men vi måste siktapå en mångfald av ersättningar. Det första vi bör arbeta med är enligt minuppfattning vindkraften. Den är infe helt färdigutvecklad, men tekniken liggerlångt framme. Det visar de vindkraftverk som redan är i kommersiell drift iDanmark och . Ännu intressantare för vårt land är de två försöksverkenpå Gofland och i , och Magiarp. De står alltid,stilla, sägermånga belackare. Och visst har de haft problem , men det är välförklarligt; det är ett utvecklingsarbete som bedrivs, och varje problem kanleda till bättre lösningar. Sanningen är aff Vattenkraft, som driver , nu gärvidare med nya vindkraftverk i en gruppstafion norr om . Dessa blirmindre, 90-250 kWh effekt mot . Det är mycket värdefullt aff mannu prövar även mindre storlekar. En annan sanning är aff Magiarp, som ligger underSydkrafts ansvar, är det vindkraftverk i världen som gett mest energi. Tyvärrhar , efter vad jag vet, infe tagit några nya initiativ ännu för aff gävidare, vare sig på egen hand eller i , som ärkraftförefagens gemensamma utvecklingsbolag inom vindkraffsomrädet och däräven ingår. Detta bolag bildades på regeringens inifiativ hösten1985. Jag ifrågasatte i en motion om denna organisationsform är denrätta och om inte bolagefs verksamhet hellre borde överföras till . Mofionen vann infe gehör, men det bUr kanske fleranledningar atf återkomma. Ytterligare försöksverksamhet pågår dock glädjande nog påflera platser i genom både offentliga och privata initiativ. En stor vindkraftsutbyggnad skulle kunna ersätta inemothälften av kärnkraften. Men en så långtgående målsättning kan inte ansesrealistisk, utan rimligare är ett första mål pä , dvs. Dennyligen framlagda utredningen om lokalisering av stora vindkraft- Läge för vindkraft, är en mycket värdefullgenomgäng.av vindkraftens möjligheter i vårt land. Vad som särskilt gläder densom tror på vindkraft är den positiva syn utredningen speglar. Den visar på dennaturtillgång vi i har i vinden. har gett oss avsin vattenkraft. är det vår fur aff, om än i mindre grad, bidra tillelförsörjningen. Utredningens uppdrag har infe omfattat kostnadsaspekten.Vi vet att all ny energi blir dyrare än den som produceras, men inget sägeraff vindkraften kostar mer än andra nya energislag. Det är bara genom att arbeta för aft utredningens förslagom försöksgrupp-stationer till lands och till havs får genomföras som vi kan fåen bild av vad kostnaderna blir. Utredningen föreslår tre lägen på land och fretill havs. Ett av dem är Hanöbukfen. Det är särskilt intressant, med tanke päden vindkraftssatsning till havs som planerar. Men miljön dä - vad har den blivit av? Den är infebortglömd. Påverkan på miljön och andra mark- och vatfenanvändningsinfressenkan man endast klarlägga om man prövar. Enligt min uppfattning är vindkrafteninfe något hot mot miljön. Den är ren, förnyelsebar och kan användas frän stortill liten skala. Den kan fas bort om den infe behövs. Det är nog mest ögat denkan störa. Jag tror dock atf en bruten horisonflinje kan utstås, mot aft manfär industrikraff, ljus och värme. Hur kan den fillgång vinden är bäst tas fram?Jo, på följande saft: 1. fortsattteknisk utveckling av vindkraftverk i och i internationellt samarbete, 2. demonstrationav tekniken både i stor och i liten skala, 3. kunskap omlokaliseringspäverkan och kostnader genom försöksgrupp-stafioner och andraetableringar, 4. en positivaresyn på och mer förtroende för vindkraftens möjligheter än vad som är vanligt samt 5. utrönande av omden nuvarande organisationsformen är den rätta. Genom bl.a. dessa åtgärder borde vii mitten av 90-talef ha vunnit sådan klarhet aft en verklig satsning påvindkraftverk kan påbörjas. Då skapas en av flera alternafiva energikällorinför den avveckling av kärnkraften som är vår absoluta målsättning. 87ROY (): Statsminister sade i sittinledningsanförande atf det hade skett stora framsteg pä miljönsområde i . Som exempel nämnde han minskade utsläpp av svaveldioxid ochkvicksilver samt atf en del tidigare badförbud har kunnat hävas. Stämmer det där? Svavelutsläppen måste minskas med 90 %räknat frän nivå om försurningen verkligen skall stoppas. Verkligheten är den aft försurningen i tilltar förvarje år som gär. Det blir ständigt fler försurade sjöar och fler försuradebrunnar, och hotas grundvattnet och skogsmarkens förmåga aft alls kunna bäraskog. Därmed hotas också grunden för ett ekonomiskt välstånd i vårt land. 14 protokoll 1988/89:10-11 Målsättningen är alltså för låg. Pratet om att man skallfölja naturens krav är än sä länge bara prat. Misslyckandet i kampanjen mot försurningen beror också påtrafikpolitiken. I regeringsförklaringen antyds att vi skulle ha fått en ny,miljövänlig trafikpolitik i . Men verkligheten är aft ScanLink harpåbörjats i , aff en bilbro över förbereds och att Delfavägengenom delfa byggs just . Resultatet är atf biltrafiken och dessavgasutsläpp ökar. Trots införandet av katalysatorer ligger kväveoxidutsläppenkvar på en mycket hög nivå. Naturens krav är aff kväveoxidufsläppen minskas med75 %, men regeringens mål är . Det är tveksamt om man ens kan klaradet med nuvarande trafikpolitik. Misslyckandet så långt är också ett internationelltmisslyckande. Länderna runt om oss i har också en svag miljöpolitik. Deinternafionella avtalen utvecklas alltför långsamt. Det skulle behövas helt nyagrepp, något som ger fattiga länder som verklig möjlighet aft minska sinaförsurande utsläpp. Vi har föreslagit en internationell fond för defta ändamål.Kanske man skulle kunna gå ännu längre och ha någon typ av Marshallhjälp ellermotsvarande. Det går att stoppa försurningen, men då måste svavelhalfeni olja ner ännu mer, under en halv procent. Vi måste sänka hastigheterna påvåra vägar, åtminstone . Vi mäste få över en stor delav de långväga tunga godstransporterna till järnväg och inte som föra överännu fler transporter pä landsväg med hjälp av det s.k. bärighefspakefet,vilket innebär atf man får köra med ännu tyngre lastbilar. Vi måste satsa päpendeltåg, trådlösa snabbtåg, utbyggnad och förbättring av järnvägar över helalandet och begränsa biltrafiken, speciellt inne i storstäderna. Menför detta krävs helt andra belopp fill järnvägssafsningar m.m. än vadregeringen har budgeterat. Satsa 60 miljarder fram till sekelskiftetpå järnvägsutbyggnader och miljövänlig kollektivtrafik i städerna! Dä kommer vikanske någon vart. De 10 miljarder som anslagits räcker infe. Det gäller också aft komma i gång . Vimiljöpartister anklagas ibland för aft ha alltför bråttom. Men faktum är- om vihåller oss till försurningen - atf naturens motståndskraft urholkas ochfördärvas alltmer. För som försurningen filläts fortsätta orkarnaturen ta emot allt mindre försurande ämnen. Det betyder att våra sjöar ochmarker är betydligt mer försurningskänsliga nu än under fidigare är. När statsministern tog minskningen avsvaveldioxidutsläppen till intäkt för en lyckosam miljöpolitik hade han däremotför bråttom. Visst är minskningen av svaveldioxidutsläppen ett steg i rättriktning. Det är naturligtvis mycket bra. Men totalt sett går vi fortfarandebaklänges i försurningsfrågan. Statsministern anförde också minskningen avkvicksilvemfsläppen som ett exempel pä regeringens stora framsteg påmiljöområdet. Men trots dessa senkomna utsläppsminskningar ökar haltenkvicksilver i fisk. som gär svartlistas nya sjöar avlivsmedelsverket. För varje undersökt sjö är det sannolikt mänga fler ännu ejundersökta som borde svartlistas. Ändå har vi ett gränsvärde som är dubbelt sähögt som rekommenderar. Detta har visat sig hängasamman med gamla utsläpp, som finns över hela landet. De har tills nu legatstilla i marken. filltagandeförsurningen har detta kvicksilver följt med uf i sjöarna, där det frigjorts avbakferier och sedan hamnat i växter och djur. Jag har svårt atf se det som ett stort framsteg pä miljöområdet. Statsministerns tredje exempel, det faktum aft utbyggnadenav kommunala reningsverk har förbättrat vattenkvaliteten i mänga sjöar, ärmöjligen litet bättre än de andra två. Men infe heller dessa reningsverk ärproblemfria. De är dåliga på atf rena kväve och bidrar därför starkt fill denpågående övergödningen av havet. Det som renas är i huvudsak slamparfiklar samtfosfat. Detta är utmärkta jordförbättringsmedel och gödningsämnen, som bordehamna på åkrarna i stället för den nuvarande energikrävande konstgödningen. Mende flesta reningsverk är förorenade av tungmetaller och organiska miljögifterfrån sina kunder, industrier och annat. Därför kan detta rötslam ofta infeanvändas alls. Det har blivit ett miljöfarligt avfall. Naturligtvis går ocksåen del av dessa gifter direkt uf i sjön. Efter denna mycket kortfattade analys av regeringens storaframsteg, enligt statsministerns anförande , finner vi tyvärr en betydligtmörkare verklighet. Nej, det går baklänges med miljön än så . Det hjälperinte hur många steg vi tar i rätt riktning, om vi samfidigt far mänga fler stegåt motsatt håll. vill jag gärna tro aft vi befinner oss i enbrytningstid, en fid då miljön verkligen fär en ny roll i den prakfiskapolifiken. Jag tycker atf den debatt vi har haft pekar på det. Det ärmånga ord, men kanske skulle de kunna förbytas i en praktisk polifik såsmåningom. Det far också, som flera falare sagt , tid atf vända skutan. Deåtgärder vi vidtar nu fär vi inte se effekterna av förrän . Men vivet redan nu att de åtgärder som vidtagits är otillräckliga för att ge sädanaeffekter att de stoppar t. ex. försurningen i varje fall . I årets valrörelse har miljölöftena haglat över väljarna.Därför har vi miljöpartister i ställt några frågor fill det ansvarigastatsrådet , för atf se om regeringen stod fast viddet man vitt och brett lovat om miljön. Vi vill ju väldigt gärna vara enblåslampa under miljöpolifiken i . Men de svar vi fick var inferiktigt vad vi hade hoppats pä. Tvärtom var de i långa stycken riktigt dåliga. Ett exempel; När Hans Leghammar frågade miljöministern närvi får en lagstiftning som sfär i relafion till vad naturen tål, fick hansvaret att vi skall nöja oss med den nuvarande lagstiftningen. Naturligtvisskulle vissa smärre skärpningar införas, men i stort sett var det fråga omsamma lagsfiftning. Detta trots att det stod på socialdemokraternasvalaffischer atf miljölagstiftningen skall skärpas, trots atf flera avoppositionspartierna mitt under brinnande valrörelse anslöt sig fill detmiljöpartistiska kravet pä en parlamentarisk utredning med uppgift aftrestaurera miljölagstiftningen och trots att ansvariga myndighetspersonerklagar pä att det är svårt att hitta i den nu starkt splittrademiljölagstiftningen. Vissa lagar och bestämmelser är sinsemellan motstridiga.Sfraffbarhet och straffpåföljd för miljöbrott är löjligt små. Dessutom är dens.k. miljöskyddslagen infe alls nägon skyddslag, utan en lag med vilken man färtillstånd att släppa ut miljöfarliga ämnen i naturen. VadSverige behöver är infe bara en skärpt miljölagstiftning, utan också en merenhetlig och sammanhållen lagsfiftning. Värt krav har, sedan vi startade ,varit atf en särskild miljöbalk skall inrättas. Det måste också bli mycketlättare för berörda enskilda och organisafioner aff överklaga miljömål. Även påden punkten har regeringen svikit . Det har gått de gröna komin i , och jag kan ge den första mycket preliminära lägesrapportenfill miljörörelsen och det svenska folket. Här försöker de ansvarigapolitikerna tona ner problemen. Här finns inga tecken på en i prakfiken radikalomsvängning i miljövänlig riktning. Här finns det än sä länge mest ord och återord. Det är därför vikfigare än någonsin atf kampen för en bättre miljö försmed oförminskad styrka även utanför väggar. 88JENS (): inträffade någotsom jag aldrig trodde kunde inträffa. Då sjukskrev sig hela den halländskafiskarkåren, och inga båtar lämnade hamnarna i för aff gä ut pä fiske. Man funderade ju när plötsligt en hel kår blir sjuksamtidigt och känner sig oförmögen aff arbeta. Fiskarna sade själva aff demådde lika illa som det hav de skulle ta sin bärgning ur. De hade då förgäves försökt aff fångaden fisk som normalf borde finnas pä de fiskeplatser där de och mångagenerationer före dem bedrivit sitt fiske, med fångster som visserligenvarierat men ändå i genomsnitt varit så pass goda atf det gett sina utövare försörjning.Så var det nu infe längre. De fångster man fick upp var obetydliga och fiskenvar död i trålar och garn liksom havskräffa och andra boftendjur. Redskapenstank ruttet och lukten spred sig över hela båten. Fiskare brukar näsfan aldrig sjukskriva sig om de är isådant skick aff de över huvud taget kan vara med ombord. Deras aktion måstedärför bli en tankeställare för dem som har ansvar för vår miljö, dvs. i förstahand miljöministern och hennes departement. Fiskarna i fick i motsatstill mänga andra grupper som sjukskrivit sig besked om atf skaffa sig sjukintygfrån . Det var stora insats för den grupp somutsatts så hårt av miljöförstöringen aft man infe mådde bra och infe såg någonannan utväg. När haven håller på aft förstöras är fiskaren den förstesom far illa, fy han berövas sitt levebröd, och det är vad som hänt inom storadelar av de vattenområden förfogar över. Det gäller inte baraKattegatt. Även i är situationen oroväckande för att använda ett miltuttryck. Det är jag kunde fa ett kok av torsk ellerrödspäffa ur mina fjordar i norra . Orenade utsläpp från industrier och bostadsområden iÖsffold och de norska städerna har effektivt dödat eller drivit bort den fisksom förr fanns runt våra öar. Ingenting har hänt.