prot · GC0999 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag tycker att del finns anledning att studera möjligheternaatt göra en sådan förändring. Något måste göras. Vi kan inte acceptera att detfortgår på det här viset. Vi har bevis för alt del har skett en klarpersonalminskning -det är alltså inte något som vi hittar på. Vi är alla inomsocialförsäkringsut-skotlel medvetna om alt de förändringar som vi har beslutatmedför merarbete för personal. Visst är det bra med en styrning, men del bör också kunnafinnas en frihet i den styrningen som gör det möjligl för de lokala kassornaatt själva bestämma över en del av penningmängden. En fördelaktig åtgärd hadevarit införande av treåriga budgetar, så att man hade vetat vad som kommer iframliden. Också satsningen på ADB-systemet släpar efter. Det hade varil enfördel om kassan hade fått de pengar som den har begärt för della ändamål. På en punkt är vi överens med regeringspartiet, nämligenom decentraliseringen av lokalkontorsnäld och dess uppgifler. Detställningstagandet, som ulskollel gör i sitt belänkande, är vikligl, liksomockså att del verkligen får genomslag. Prot.1988/89:99 Anf. 92 MARGÖ (vpk)replik: 19 april1989 Herr talman! ochutskottsmajoriteten menar att anslagsfill- delningen till försäkringskassornaär tillfyllest. Med "lillfvllesl" menas såvitt ° , , .T.j , . .,,..,.,. ,.. ... . lag forslar alt anslagstilldelningenär fullt tillräcklig för att man skall kunna socialförsäkring i ,, .... , 7 . v,-. . , Jag måste fråga och ulskotlsmajoriteten: Kan nianse del vara tillfyllest all vi snarl har en balans på 90 000 ärenden iarbetsskadeförsäkringen, ärenden som får ligga år utan att man hinnerbehandla dem, som man vet att dessa långa väntefider medför ökadesamhällskostnader? Kostnaderna belastar givelvis andra konton, men församhället totalt blir det ökade kostnader. Kan det vara tillfyllest? vel lika väl som jag hur silualionen är påförsäkringskassorna, hur stressad personalen är och hur sjukskrivningarnabland personalen på försäkringskassorna och har ökat under senare år.Personalen säger själv all den inle är nöjd med sitt arbete. Den lycker inlealt den hinner ge kunderna en fillräcklig service. Det är oerhört viktigt allpersonalen pä försäkringskassorna får den fiden till förfogande, för vårlsocialförsäkringssystem är minsann inle så enkelt. Reglerna är ganska krångligaoch besvärliga, och därför måste personalen ha tillräckligt med lid för attkunna förklara för de försäkrade varför de får just den ersättning som de får. Personalen måste också vara i sä god form all den orkarförklara del här pä dl vänligt sätt. Jag har full förståelse för att personaleni dag inle alllid orkar med det, men del är givetvis inle bra.Försäkringskassornas personal och deras serviceanda har ju en avgörandebetydelse för värt socialförsäkringssystems funktion. Personalen säger också att den inte tillräckligthinner kontrollera utbetalningarna. De kontroller som man har gjort här och däri landet - de har framför allt inriktats på de kommunala bostadstilläggen - harvisat att man har betalat ut för myckel pengar, varigenom samhället harförlorat slora belopp. I andra fall - i individuella ärenden - har man kanskebetalat ul för htet pengar, och då förlorar individen, vilkel är lika illa. Socialförsäkringssystemet skall följa vissa bestämdaregler, men del kan personalen alltså inle garantera att del gör. Jagmenar att vi under sådana förhållanden håller på att urholka vårlsocialförsäkringssystem. 93 () replik: säger att vi i ulskollel ärganska överens om det förevarande anslaget. Del är lindrigt uttryckt en sanningmed modifikation. Vi ansluter oss på moderat håll så lill vida att vi anser allpersonalen i fråga behövs . Jag kan hålla med MargöIngvardsson om att personalläget som det är är ganska förtvivlat. I övrigt är frågan om vi skall ha kvar samma försäkringarsom vi har . Den radikala åtgärden i det sammanhanget skulle vara att viändrade på en delav försäkringarna, l.ex. att vi ser över limsjukersällningenoch förändrar arbetsskadeförsäkringen, som vi ju skall behandla senare, på dlsådant sätt alt personalen får meningsfulla och rimliga uppgifler. Det har deninte . Beträffande timsjukpenningen är del så illaatt felaktiga 108 utbetalningar görs i nio av tioärenden. Man har inle möjlighet fill kontroll. Kontrollen har över huvudtagel legal nere , även om det nu har Prot. uttalats att något måsteske på den punkten. Min viktigaste fråga till är i delsammanhanget: Ämnar ni socialdemokrater , när ni ser hur ~ 7~. illa del är ställt ,verkligen göra någol radikalt åt själva försäkringarna, så att personalen fårmöjlighet att göra de kontroller, vidta de rehabiliterings- ° som ärmeningsfulla och som också av de försäkrade upplevs Anf.94 () replik: Till vill jag säga att går en helt annanväg. De lägger ju - som l.ex. när vi diskuterade sjukförsäkringen för fjortondagar sedan - fram förslag till direkla försämringar av försäkringen som sådan.Det accepierar vi naturligtvis inte. Det är i sådana sammanhang som moderaternaser möjligheterna lill besparingar, men sådana förslag har vi fidigare avvisat. Detär vidare självfallet oerhört viktigt alt vi har en effektiv och snabbadministration av socialförsäkringen. Jag vågar påslå att vi har en hygglignivå på servicen lill allmänhelen och att försäkringskassorna sköter sinauppgifter på elt mycket skickligt sätt. Visst finns det problem på grund av attförsäkringen har byggts ut mycket kraftigt genom timsjukpenningen.Arbetsskadeförsäkringen har vuxit - fler anmälningar kommer in - och det skaparproblem. Dennautveckling måsle man la pä allvar, och man måste ge försäkringskassorna deresurser som behövs för alt de skall kunna sköta sina uppgifter på ett bra sättoch snabbt utbetala ersättningar. Men jag menar all man inte helt skall fixerasig vid anslagsbeloppet. Jag vill påpeka all alla parfier slår bakom yrkandetom lill försäkringskassorna, bortsett från vpk, som i enreservation föreslår något mer. Man kan inle enbart se fill anslagsbeloppet ochtill personalstyrkan. Del krävs också andra åtgärder för åstadkommandet av ensnabbare handling. Jagnoterar att vi har fåll en praxisändring beträffande arbetsskador innebärandeatt det är avsevärt enklare att bedöma skadefallen. Det är en faktor somär av viss betydelse. Det gäller också att åstadkomma administrativaförenklingar inom socialförsäkringssystemet i sin helhel. Även ADB-frågankommer in i bilden, och del är oerhört viktigt alt skynda på behandlingen avden frågan. Sammantagetär alltså min bedömning att vi måste försöka åstadkomma en förbättring avläget. Jag lycker att del är fel att fixera detta vid anslaget ochpersonalstyrkan. Det krävs också andra åtgärder för att vi skall få enrationell administration. ger här ett kritiskt intryck. står ju bakomanslagsbeloppet på 2,8 miljarder. Det förslag som har i reservafion 4bedömer jag inte som realistiskt. Det är dåligl underbyggt, vågar jag påstå,. Ni står ensamma om det förslagel. Varken ,eller något annat parti har hakat pä det. 95 GULLANLINDBLAD (m) replik: Vi socialdemokrater accepierar inte enförsämring av försäkringarna, säger mycket trosvisst. Har inleBörje läst finansplanen och budgetpropositionen lill årets riksdag, därden egna regeringen ser med slor oro på socialförsäkringarnas explosionsartadekostnadsökningar? Detta hade vi uppe i debatten om sjukförsäkringen nyligen.Därför borde ha haft lid att titta i finansplanen och se all jaghar rätt. Där säger bl.a. finansministern all vi måste göra någol ål defta. Jag vill också fråga om möjligen inle hördesocialministern i TV - detta har jag noterat - när han utlovade attdet före årets slul skall komma ett förslag lill förändring av försäkringarnasom gör alt man kommer till rälla med denna explosion. En förändring behöver inle nödvändigtvis vara enförsämring. Den kan också innebära att människor får rätt ersättning. fåröver hälflen för mycket pengar när det gäller timsjukpenningen, och upp till30-35 % får för litet. Bara en sådan sak borde vara en ålgärd som vi allihopkunde vara överens om. Uppenbarligen säger regeringen en sak ochsocialdemokraterna i social-försäkringsulskottet en annan. Vi får väl se vem somavgår med segern. 96KARIN () replik: En fråga till : Vad tänkerregeringen och regeringspartiet göra för att förbättra situationen, som niockså inser är krilisk? Något förslag borde väl i alla fall ha kunnal länkasfram . Del vore intressant alt höra på vilken väg dendiskussionen är. Personalen är skicklig och står ut med del mesta. Det äralldeles riktigt. Jag tror dock att smärtgränsen är nådd. Storstadsområdena är,liksom mänga andra områden, överhettade, och det är lätt för försäkringskassansskickliga personal att få andra arbetsuppgifter som värdesätts på elt annalsätt. Det är en eftersökt personalgrupp. Jag tror att del är vikligl att manser om sill hus innan personalen försvinner över lill andra arbetsuppgifter,vilkel gör alt situation försämras ännu mer. Detta är imyckel ett storstadsproblem, detta med situation. Vad mankräver här är resurser för att klara av de problem man har. Sedan är vi också väl medvetna om att det måste skeförändringar i själva systemen. Vi var emot timsjukpenningreformens utseende.Vi insåg all den var byråkratisk och skulle kräva slora personalresurser. Vihar förslag till hur man skulle kunna ändra den med elt arbetsgivarinträde. Dåsanerar man borl mycket. Vi har förslag när det gäller arbetsskadeförsäkringenockså, som inte socialdemokraterna tar på allvar osv. I stället för att man förenklar, kommer beslut på beslulsom är krångliga. Det senaste beslutet om all ta borl friårel i sjukvärden gerrätt många arbetstillfällen i , vill jag påstå. Det förenklarverkligen inte systemet och förbättrar del heller inle för den enskilde. Detförsämrar i stället för många pensionärer, alt man numera skall betala för sinsjukhusvård. Någon logik finns del inle i handlandet när del gäller att lägganya arbetsuppgifter på . Vi står ensamma bakom reservation 4. Det är alldelesriktigt. Men tanken är vi nog inle ensamma om. Den lär skall finnas med irehabiliteringsutredningen. Där fanns också representanter från mänga andrapartier. Jag tycker att denna tankegång är alldeles riklig. Den kommer ocksåfram i synpunkter från , där man trycker mer och mer pä viklenav att man ser på den totala bilden och inte bara på en enskild budgetpost. Detär försl när man försöker få en totalbild som förändringar kan komma lill stånd. 97 MARGÖ (vpk) replik; Försl vill jag säga att jag givelvis lyckeralt det är trevligt att här i kammaren få stöd både från moderalerna och kanskeframför allt frän cenlern när det gäller kassornas arbetssituation och för altdet kanske behövs mera resurser. Men det hade varit bättre om ni hade haft denuppfattningen även när vi behandlade ärendet i utskottet. Då hade kanske intevpk stått ensamt bakom en reservation om ökat slöd till försäkringskassorna.Hur ogärna än vill tala om pengar och ökade anslag, är del nogtyvärr den enda möjligheten alt komma ur den situation försäkringskassorna hari dag. Visst skall vi förenkla handläggningen av ärendena där detär möjligl, . Men försäkringskassorna och riksförsäkringsverketsäger själva att med de förenklingar som man har gjort nu går det nog inte allkomma längre på den vägen, utan man måsle ha mera personal till handläggningen.Det är klart att man kan vara rikligl radikal, som och hennesparti, och säga att vissa av dessa försäkringar skulle vi ta bort helt. Detvill ni ju göra med arbetsskadeförsäkringen och i stället lägga ut den på detprivala. Del är ett mycket effektivt sätt att fä borl köerna hell och hållet.Men om man inte skall la lill så radikala metoder alt man slopar försäkringenhelt och hållet, finns det jusl nu ingen annan utväg än att se till att detfinns sä mycket personal att man kan klara av ärendena. Det är en mycketkortsiktig politik all förvägra kassorna de 90 miljoner som riksförsäkringsverketnu begär, eflersom man vet att långa handläggningslider medför ökade utgifterpå andra konton. Jag vill också om förenklingen avsocialförsäkringssystemet säga att jag ibland tycker att vi ställer oerhörtslora krav på vårt socialförsäkringssystem. Det skall vara bådelättöverskådligt, med enkla regler, och rättvist. Jag tror att det är enmotsättning däremellan. Skall man ha dl rätlvisl system, blir det automatisktkrångliga regler, för att del skall läcka mänga silualioner. Har man dlschabloniserat, enkelt syslem, blir del också orättvist. finns del alltsåingen annan möjlighel än all ge försäkringskassorna del de behöver, så att dekan arbeta av balanserna och vi kommer ned i rimliga väntetider när del gällerbåde arbetsskadeförsäkringen och sjukersättningen. 98BÖRJE () replik: Jag kan finna all de borgerliga partiernaangriper socialförsäkringen utifrån hell skilda ulgångspunkler. Där kan manverkligen tala om oenighet. Del har vi också märkt tidigare . Socialministern har redovisat att det sker en översyn ochell analysarbete inom när det gäller socialförsäkringarna.Del arbetet är Prot.1988/89:99 vi helt överens om. Det finns inga delade meningar mellanregeringen och oss Jag vill dock påpeka att della analysarbde inte sker på deborgerligas villkor. Vi följer alltså inte väg, all försämraförsäkringen. Det gäller i stället att finna en rationell hantering avsocialförsäkringen. Det är det som är del viktiga. Jag kan än en gång notera att samtliga partier, frånsettvpk, slår bakom anslaget på 2,8 miljarder fill försäkringskassorna. 99 (); Jag skulle vilja nämna några synpunkter päansvarsfördelningen mellan och försäkringskassorna. Jagvill dä börja med att uttrycka min glädje över alt regeringen i årelsbudgetproposition så klart markerar viklen av all strävandena mot en fortsalldecentralisering av uppgifter inom verksamheten fortsätter med oförminskadintensitet, precis som konstaterade. När det gäller adminislraliva frågor slås del fast att enfortsatt decentralisering av administrativa beslutsbefogenheter från riksförsäkringsverkettill kassorna är av stor belydelse, inte minsl för att kassornas styrelserskall kunna ta det ansvar för socialförsäkringens tillämpning och för de administrativaledningsfunktionerna inom kassan som de skall la enligt proposilionen om ökalförlroendemannainflytande i försäkringskassorna. Vidare sägs att vid den omfattande decentralisering lilllokalkontoren av handläggningen av individrelaterade ärenden som för närvarandepågår inom kassorna kommer kassornas administrativa ansvar för övergripandepolicyfrågor rörande den egna kassans personalpolitik, personalutveckling,organisationsutveckling, information, ekonomi och budget att yllerligarebetonas. Jag delar helt dessa uppfattningar, och jag är glad överall regeringen har varil så tydlig pä dessa punkter. Men jag skulle ändåytterligare vilja understryka vikten av att detta också återspeglas i praktiskverklighet. De flesta bedömare är överens om att 1990-laletsarbetsmarknad i ökad ulslräckning kommer alt präglas av brist på arbetskraftoch framför alll brist pä kvalificerad arbetskraft. Dessutom kommer man inom den offentliga sektorn all ha eltfortsall hårt tryck på återhållsamhet när det gällerförvallningskostnadsutvecklingen, speciellt i fråga om personalkostnaderna. Sammantaget kommer detta att ställa de offentligaarbetsgivarna inför en mycket luff ulmaning när det gäller all säkerställa denpersonalförsörjning som behövs för att verksamheten skall kunna skötas medstörsta möjliga kvalitet och effekfivitet. Det kommer i första hand inte atthandla om att man skall kunna nyrekrytera kompetent arbetskraft utan om att manskall kunna behålla och utveckla de medarbetare som redan finns i verksamheten. Den arbetsmarknad som våra 26 försäkringskassor har attverka i formas av den regionala verklighet som föreligger inomverksamhetsområdet. Stockholmskassan har självfallet andra problem att brottasmed än exempelvis Gollandskassan. Och min egen hemkassa i har enannan situation än kassorna i de flesta mer tällbefolkade delarna i värt land.Det är alltså olika ålgärder som måste vidtas i olika delar av värt land förall försäkringskassanskall göras fill en attraktiv arbetsplats både för våra nuvarande medarbetareoch för dem som kommer att nyrekryteras. Det är kassans styrelse som ytterst ansvarar för altpersonalförsörjningsfrågorna får en för verksamheten tillfredsställandelösning. Därför är det enligt min mening av yttersta vikt att styrelsen somarbetsgivare förfogar över alla de löne- och personalpolitiska instrument somerfordras. Jag förutsätter all ulskollel är av samma mening. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren övergick till all fatta beslul i ärendel. Mom. 3 (anslag till Allmänna försäkringskassor) Utskottets hemställan bifölls med 288 rösler mol 18 förreservalion 1 av Margö . Mom. 6 (arvodering av ledamöler i socialförsäkringsnämnd) Ulskoltets hemslällan bifölls med 214 rösler mot 93 förreservalion 2 av m.fl. Mom. 7 (försäkringskassornas rehabiliteringsarbete) Utskottets hemslällan bifölls med 250 rösler mot 57 förreservalion 3 av m.fl. Mom. 8 (sjukförsäkringsanslaget) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservalion 4 avKarin och - bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls. 9 § På förslag av tredje vice lalmannen medgav kammarenall de ärenden som hann debatteras färdigt under återstoden av dagenssammanträde skulle företas lill avgörande i ett sammanhang i början avmorgondagens arbetsplenum. socialförsäkringsutskottetsbelänkande /89:SfUll Arbetsskadeförsäkringen. 100GULLAN (): Sedan vi förra gången diskuteradearbetsskadeförsäkringen här i kammare har socialförsäkringsutskottelhafl en offentlig utfrågning i ärendet . Denna utfrågningvar nyttig och g protokoll 1988/89:99 intressantsä till vida att vi har ett samlat material i frågan, men något väsentligt nytttillfördes inte. Och utskottsmajoriteten har inte dragit några som helsl nyaslulsalser eller kommit med någon enda idé om hur vi skall komma till rälla medkostnadsexplosionen för denna socialförsäkringens gökunge, som jag brukar kalladen. Regeringen har också hillills blundat för ulvecklingen - åtminstone vadgäller förslag i ärendet, men vår nye socialminister tycks åtminstone ha klarlför sig att någol måsle göras ål försäkringen. Som jag framhöll i den tidigaredeballen sade faktiskt socialministern i ett TV-inslag att det föreårels slut skall komma förslag för all komma lill rätla medsocialförsäkringarnas enorma kostnadsökning. Jag antar alt kostnadsökningenför arbetsskadeförsäkringar är en av de saker som kommer all åtgärdas. Jag vill börja med all fråga ulskotlsmajoritetensföreträdare: ni nu att någon åtgärd bör vidtas för att komma till rättamed den galopperande utgiftsökningen inom bl.a. arbetsskadeförsäkringen? Jag har sagl det förut, och jag upprepar det;Arbetsskadeförsäkringen i sin nuvarande praktiska tillämpning har urartatfullständigt. Om del inte handlade om miljarder och om följden av urspärningeninte vore att verkligt sjuka och behövande människor finge stå lillbaka i köndärför alt personal tvingas prioritera lålsasuiredningar,skulle man kunna skratta ät en fars. måste man bli upprörd och fråga: Är detverkligen avsikten med en försäkring att klassa allt arbete som skadligt? Detär nämligen precis det som händer genom att försäkringsöverdomstolen i sinpraxis klassat av alla ansökningsärenden som orsakade av skada iarbelel. Någon sade att vi snart är uppe i . Vi hade i värt utskott besök avutredningsavdelningens personal vid Värmlandskassan. Efteråt följde enfrågestund, och genast hamnade man i en diskussion om arbetsskadeförsäkringen.En av mina förutvarande arbetskamrater sade uppgivet: "Man frågar sig helatiden vad man egentligen håller på med. Jag orkar inle längre. skall jagsluta." Han fortsatte: "Man kan få godkänd arbetsskada om man sitter,om man står eller går. är det väl snarl dags att få en godkänd arbetsskadadärför all man hgger." Det är precis där vi är, herr talman. Jag hävdar all denpraxis i bedömningarna som skapats av försäkringsöverdomstolen, måhända pågrundval av en flummig lag, aldrig kan ha varil lagstiftarens egentliga mening.Jag fick visst medhåll i detta av chef ochriksrevisionsverkds företrädare vid den hearing som vi hade i utskollel. I statuternatill arbelsskadelagen anges nämligen: "Det kan hell naturiigi inleaccepteras alt sjukdomar som drabbar den försäkrade oberoende av om denneförvärvsarbetar eller ej blir betraktade som arbetsskador." Detta skeremellertid genom att snart sagt alla försämringslillslånd i alla s.k.belastningsskadeärenden godkänns. Sädana kan man faktiskt få t.o.m. om manligger. Undra på att min kollega undrar vad han håller på med! Vi skall naturligtvis ta på allvar att vissa arbelensliter människor på ett onormalt sätt, alt arbete med ensidigaarbetsställningar i viss män har ökat och att vi måsle motarbeta och framförallt förebygga att dåliga arbetsmiljöer uppstår. Men därifrån till all klassaalll arbete som skadligt leder alldeles för Vii riksdag kan väl inte skriva under pä all det i hell enkeltär skadligt att försörja sig genom eget arbete? Dagens arbetsskadebedömningartyder pä detta! Vi i har en av de bästa arbetsmiljöerna i världen,såvitt jag kan förstå. Vi har en väl utbyggd företagshälsovård, och vi harkanske väridens mesl inflytelserika fackföreningar. All dä "begrava"diskussionen om en arbetsskadeförsäkring som urartat i en arbdsmiljökommissionär ingenting annat än ett uttryck för den obotfärdiges förhinder. Man tycksvilja leta efter syndabockar i stället för all se verkligheten som den är ochkomma med konstruktiva förslag. Skall man leta efler skadliga faktorer, måsteman beakta de psykiska faktorerna mera. Inle minsl måsle man beakta att orsakentill att svenskarna lill synes är så sjuka troligtvis är att finna i vårlivsföring ulanför arbetet - alt vi hell enkell lever fel, motionerar fel ochför litet, äter fel, jäktar och känner efler vid minsta krämpa. Den åsikt som jag här framför om dagensarbetsskadeförsäkring delas av en majoritet av alla dem som praktiskt sysslarmed försäkringen vid våra försäkringskassor. Det hävdar jag bestämt. Men här iriksdagen sysslar vi mesl med teoretiska diskussioner. Åtminstonesocialdemokraterna i utskottet blundar för fakla. Ändå bordevissa fakta tala för sig själva! Som jag sade förut skulle del behövas yllerligare 500årsarbelare för att balanserna skall kunna hållas på den nivå som gällde , dvs. ca 90 000 ärenden. rör det sig kanske om 100 000oavgjorda arbetsskadeärenden. Ersättningen ligger endasl över sjukpenningnivån. Menman kan fä livränta vid långvarig skada. Kostnaderna för livräntorna skjuter nui höjden, liksom arbetsskadesjukpenningen vid ulbildning osv. Antaletlivränlefall var 11 900 . Men var del 31 000. Jagfår rapporter frän kassorna om all just anlalel livränlefall ökar fantastisktmycket , och därmed kostnaderna. Arbetsskadeavgiften har höjts från 0,6 till fr.o.m.januari 1988. Trots detta visar arbetsskadefonden ell underskott pä över 4miljarder kronor. Del är alllid slora pengar som del rör sig om i det härulskollel. Jag vill därför fråga utskottets talesman; Ämnar ni höjasocialavgiften igen, eller skall försäkringen även fortsättningsvis betalas avskattemedel? Något förslag lill åtgärd bör ni rimligen ha, även om ni inle harredovisat något som helst förslag lill åtgärd för utskottet. Vi moderater har under flera års lid begärten skyndsam utredning av huruvida behovel av en arbetsskadeförsäkring kantillgodoses genom en kombination av allmän försäkring och enansvarighetsförsäkring för arbetsgivare. Vi har inom sjukförsäkringenföreslagil en s.k. arbetsgivarperiod. Vi menar all arbetsgivaren bör bli meramotiverad att la ett ansvar för arbetsmiljön, om han har större möjligheler allpåverka sjukskrivningskosl-naderna. Anlalel arbetsskador kunde pä delta sättnedbringas, och personalresurser kunde i stället användasför att tillgodose de rehabiliteringsbehov som är mycket eftersatta. Pådet sättet skulle sjukskrivningarnas längd kunna minskas, vilket är humantgentemot de sjuka. skulle vi spara miljarder till staten.