prot · GC096 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag vill därför återigen fråga invandrarministern om hanär beredd atf ge ett generellt uppehållstillstånd fill flyktingar som väntatlänge och som kommer i kläm mellan den nya och den gamla organisafionen -eller, i andra hand, om han är beredd atf låta tidsfaktorn få en större tyngdvid bedömningen. Om handlciggningen rn.m. är besviken, och MarianneAndersson är inte helt nöjd. Jag vill säga att jag inte heller är helt nöjd mednuvarande tillstånd. Det är därför jag med utomordentligt stort engagemangförsökt åstadkomma en ändring av nuvarande fillstånd och förkortahandläggningsfiderna. Ingenfing är mer angeläget i flyktingpolitiken . Somjag tidigare sade och som vi utförligt diskuterade under förra pågårförberedelser för ett omfattande reformarbete. Baraytterligare några kommentarer. Jag vill vädja om en viss förståelse för de problem somuppkommit genom det kraffigt ökade antalet asylsökande - det var över 18000. Det har skapat ett köproblem, och för att komma till rätta med det krävsomfattande resursförstärkningar men också omfattande organisatoriskaförändringar. Det är inte det vanliga aff asylsökande väntar i tvä år.Som jag sade i mitt svar fär de flesta slutgiltigt besked pä än ettår. Det är viktigt att komma ihåg det i den allmänna debatten. På konkreta fråga vill jag svara attjag inte tycker att gruppbeslut, generella beslut, med utgångspunkt i en visstidslängds vistelse i , är någon lämplig metod atf fillgripa. Vi börarbeta vidare med individuell prövning från olika utgångspunkter i varjeenskilt fall och då ta särskild hänsyn fill tidsutdräkten när det är fråga ombarn, som jag sade i mitt tidigare svar. Det gäller de ärenden som avgörs somgrundärende av regeringen och infe s.k. verkställighetsärenden. Slutligen en kommentar fill , som talade omfre års vistelse i . Av hans fråga framgår ändå att de asylsökande somhan åberopar kom . Även det är , men jag harredan svarat på den fråga ställde. 60 (): Jag anklagar regeringen för en viss senfärdighet när detgäller de här frågorna, men när det gäller att lösa problemen på litet längresikt finns det tydligen en viss samstämmighet mellan invandrarminisferns ochmin uppfattning. Invandrarministern sade i sitt svar att han initierat ettlagstiftnings- och reformarbete med målsättningen att väsentligt korta handläggningsfiderna.Det tycker jag låter bra. Min fråga är: När kan vi räkna med regeringensproposition på det här området? Sedan skulle jag ändå vilja vädjatill regeringen aff låta familjen vistelsefortsätta atf bo här. Det är på det sättet, invandrarministern, att herrSanfibanez anlände fill , familjen i övrigt den 2september 1986. 61MARIANNE (): Jag fick svar på den första frågan, omgenerellt uppehållstillstånd, men infe på den andra, som jag ställde alldelesi slutet av mitt anförande, nämligen om man kan tänka sig atf låta tidsfaktorntillsammans med humanitära skäl få en större tyngd när man vid bedömningenväger samman alla faktorer - detta för att undvika generella beslut omuppehållstillstånd efter viss tids vistelse i , om det ställer sigsvårt. Jag har ytterligare en fråga, och den rörtreferminsregeln. Den gäller om barnen har gått tre terminer i skola här iSverige. Men om familjen överklagar på falska eller ogrundade skäl och därmedförlänger fiden i skolan gäller inte den regeln, och det kan man ju haförståelse för. Men hur är det då om verkställigheten skulle hindras av t. ex.sjukdom i familjen - gäller treferminsregeln då fortfarande? Om arbetstillstånd för asylsökande Först vill jag säga till att vihär i kammaren infe skall diskutera enskilda ärenden. Jag avstår därför frånatt gå in i den debatt som inbjuder till. påstår att regeringen är senfärdig. Knappastnågot reformarbete av sådan här omfattning har utretts och förberetts såkoncentrerat och på så som detta. Utredningarna tillsattes av mig.ifebruari 1987, och vi är i färd med atf utarbeta en lagrådsremiss på detunderlag de frambragfe. Till , som frågade om tidsfaktorn skullekunna få större tyngd, vill jag säga aff vi under min fid som invandrarministerhar liberaliserat på det sättet aff treferminsregeln har införts. Alltså hartidsfaktorn fått större tyngd när det gäller barnen. På den sista frågan, den om sjukdom, vill jag svara attsådana faktorer kommer atf påverka de humanitära skälen i ärendet. Det är dådessa som får bedömas oeh infe tidsfaktorn som sådan. Överläggningen var härmed avslutad. 25§ Svar på fråga 1988/89:39 om arbetstillstånd för asylsökande har frågat mig varförasylsökande infe filläts arbeta som behövs för myndigheternashandläggning av ansökningen om uppehällsfillstånd. Under förra behandlade flera mofionersom hade väckts i syfte att ge asylsökande en möjlighet atf arbeta underväntefiden. Socialförsäkringsutskoftet, som avstyrkte samfliga dessa mofioner,framhöll att man måste komma till rätta med de problem som uppkommer underväntetiden genom atf i första hand hålla nere handläggningsfiderna. Utskottetvidhöll att arbetsti/fsfånd borde beviljas först då uppehälJsfillståndet ärklart. En annan ordning kunde, enligt vad fidigare uttalat, leda uppluckring av principen om den reglerade invandringen. Jag kan visserligen ha förståelse för det önskemålRagnhild Pohanka nu framför, sett mot bakgrund av de handläggningsfider som vii dag har i alltför många ärenden. Jag har emellerfid samma uppfattning som komfill uttryck i beslut, nämligen att de här problemen skall rättasfill genom aff väntetiderna förkortas. Så kommer också att ske. Förslag om enny utlänningslag kommer atf föreläggas , och en omorganisation avinvandrarverket pågår, allt i syfte att förkorta handläggningsfiderna. Jagvill i sammanhanget erinra om att enligt den ordning som gäller skall deasylsökande visfas i förläggning under väntefiden. Ytterligareen synpunkt, som jag menar bör få väga tungt, är atf det föreligger svårigheterför många flyktingar som har sina fillstånd klara oeh dessutom lärt sig svenskaatt få sitt första arbete i . Det bör i första hand vara vår uppgift attsatsa arbetsmarknadsresurser på de flyktingar och invandrare som , trots detgoda arbetsmarknadsläge som råder, saknar arbete. Särskilda insatser i dettasyfte föreslogs i regeringens kompletferingsproposifion (prop. 1987/88:150,bil. 5, AU 22) och beslutades av . Självfallet är det ett huvudmål attinvandrare oeh flyktingar som får tillstånd att stanna här möjligtskall kunna bli självförsörjande. Anf.64 (): Jag har besökt olika flykfingläger både i Sverigeoch i andra länder. Ett av de största problemen där är sysslolösheten. ISverige är det många unga män som är flyktingar och väntar på att få asyl. Demsysselsätter vi i stället för att låta dem få möjlighet atf arbeta. Jagmenar inte att man skulle ge dem generellt arbetstillstånd för den öppnaarbetsmarknaden - det finns andra möjligheter. T. ex. i stodarbetsgivarna i kö och ville ge flyktingar arbete, och flyktingarna ville ocksåsjälva arbeta, men det fick de inte. Jag tycker inte att man skall hindraflyktingarna att få arbeten, där det är möjligt. till mat, kläder,, m. m; Fick de arbeta skulle de delskunna försörja sig själva, dels kunna betala hyra för sina rum. Det skulle gedem ett helt annat självförtroende, och de skulle känna att de gjorde rätt försig. Jagtycker att det är iögonenfallande för allmänheten när man låter vuxna människorsakna arbete. Jag tror att man skulle minska problemen när det gällerinställningen till flyktingar om det märktes att de var sysselsatta när detfunnes en möjlighet. Jagtackar för det här svaret, men jag är inte nöjd med det. Jag anser att manskulle lägga ner mer kraft på att ge dessa människor som kommer till Sverigemöjlighet att sysselsätta sig med ett vettigt arbete, inte med fotboll,utflykter och sådant, utan med arbete och språkundervisning. De psykiskaproblemen är stora inom flyktinglägren I Som jag sade måste vi komma till rätta med problemen med de långahandläggningstidérna och därmed också eliminera problemet med sysslolöshetunder . Det är den huvudlinje vi måste arbeta efter. Vidareär det riktigt som säger atf arbetsgivare nu efterfrågar,arbetskraft. Då är det ju ett gyllene tillfälle aff anställa de flyktingar ochinvandrare som har fått sina arbetstillstånd. Dess värre befinner vi oss i detläget att vi har mer än 2 000 flyktingar som har fått arbetstillstånd. De borute i förläggningar, eftersom det infe finns någon kommun som är beredd att taemot dem och inte någon arbetsgivare som är beredd att anställa dem. Från min utgångspunkt settbör således insatserna i första hand inriktas på atfhjälpa de flyktingar som fått arbets- och uppehållstillstånd att komma ut iarbetslivet samt atf förkorta handläggningsfiderna när det gäller de asylsökandessituation. Anf.66 (): Jag anser att det som invandrarministern säger är riktigt, att man iförsta hand skall satsa på de flyktingar som har fått arbetstillstånd. Där serjag ingen motsättning fill mitt förslag. Men man borde kunna lägga till rättadär det finns möjligheter, vilket det gör på många ställen. Trots att man bor ien förläggning, går detta att ordna på många håll. Manskall vara öppen och inte låta lagen utgöra ett hinder för dessa människor attgöra en insats och för att arbeta, må bättre och också delvis försörja sigsjälva. Överläggningenvar härmed avslutad. 26 § Föredrogs ochhänvisades 1988/89:13 tillsocialutskottet 27§ Meddelande om interpellation Meddelades aff följandeinterpellation framställts 1988/89:11av () fill statsrådet om föräldrapenning vidmedverkan i föräldrakooperafivt daghem: Enligt gällande bestämmelser kan föräldrapenningför föräldramedverkan på daghem utgå till dess barnet fyller inom ramenför de med föräldrapenning som föräldern disponerar i samband medbarns födelse. För barn mellan fyra och kan tillfällig föräldrapenningutgå per barn och år. Föräldrarvid ett föräldrakooperativt daghem i har ansökt om aff få föräldrapenningvid arbete i det av föräldrar startade kooperativet. Föräldrarna har i sinaförutsättningar för kooperativet att alla skall fullgöra /år.Kommunen ger bidrag till föräldrakooperafivet. Föräldrarnahar dock nekats rätfen till föräldrapenning av . Eftersombildande av föräldrakooperativ måste antas vara i linje, med intentionernabakom lagen om föräldrapenning, dvs. mer tid för barnen, och bakom tankarna affge föräldrarna mer inflytande och engagemang inom barnomsorgen, vill jag medanledning av ovanstående fill statsrådet ställa följande fråga: 1988/89:6 medverka till att föräldrapenning för vård av barn inom ramenför kan få disponeras för föräldramedverkan i ett ..... , föräldrakooperativ? Meddelande om inter- ' 28§ Kammaren åtskildes .