prot · GC09112 · 1988-12-31 00:00:00 — protokoll 1988/89:112-113 '1988/89:112-113 Debatter m. m. Meddelandeom ändringar i kammarens sammanträdesplan 40 Luftfartsverkelsverksamhel 1989/90-1991/92, m.m... ......... 66 Ändringari fastighetsbildningslagen m.m................... ......... 66 1988/89:642av i (m) om reglerna för verkställighetav ulvisningsbeslut............................... 75 1988/89:571av () om importrestriktionerna förvissakomponenter till dataindustrin....................... 77 1988/89:641 av ()om nordiska medborga res rättigheter vid svensk anslulning lill EG.............. 79 1988/89:610av () om färjeirafiken mellan Slockholmsregionenoch länderna pä andra sidan 81 1988/89:623 av (vpk)om poslens pakelhanle ring ......................................................................... .......... 83 1988/89:639 av () om den planerade sammanslagningen av posiregionerna och tuna ........................................................................ .......... 86 1988/89:615 av (vpk)om freds- och konflikl forskningen vid Lunds universilel ............................ 88 1988/89:617av () om bosladsbyggandd i 1988/89:621 av ()om amalörboxningens fram tid ........................................................................... 92 1988/89:613av () om luftföroreningarna från 1 protokoll 1988/89:112-113 1988/89:637 av Per Gahrlon (mp) om EG-anpassningen och 1988/89:112-113 energipolifiken..................................................... .......... 97 1988/89:638av () om planerade dammbyggen i Haveröströmmar................................................................................... .......... 98 1988/89:622 av ()om utnyttjande i skolan av privata utbildningsföretag..................................................................... 99 1988/89:625av () om fördelningen av resurser tillkommunal vuxenutbildning.................................................................. ......... 103 1988/89:624 av Gösla Lyngå (mp) ommomsbefrielse för laltid ningsversion av fackförbundstidning .................................................... 104 1988/89:630av Per () om EG-anpassningen och 1988/89:636 av Per () omEG-anpassningen och alkoholbeskattningen........................................................................... 107 1988/89:611 av ()om behandlingen av vissa asylärenden.......................................................................................... 109 1988/89:612 av () om uppehällslillslånd för vissa svårt sjuka och handikappade ............................................... 110 1988/89:627 av Berilh (vpk) om direklavvisningen av kurdiska flyktingar från .............................................................. 113 1988/89:619 av () omförundersökningarna vid våldläktsbroU........................................................................................ ......... 115 1988/89:620 av Bengl () om lagrådsyttrandena i propositionsärenden .......................................................................... ......... 117 1988/89:632 av Per () omresultatet av vissa över läggningar mellan EFTA och EG om bioteknik........................................ ......... 119 1988/89:640av () om åtgärder mot bruket av vissafarliga föremål ................................................................................ ......... 120 Anmälan omkomplelleringsval fill utskott................................................ ......... 121 1988/89:643 av () om den planerade sammanslagningen av postregionerna och tuna ..................................................................................................... ......... 124 1988/89:644 av ()om dokumentation av tortyrskador.......................................................................................... ......... 124 1988/89:JoU16Skogspohtiskafrågor....................................................... ........... 6 1988/89:JoU17Djurskydd m.m................................................................ ......... 40 1988/89:JoU20 Trädgårdsnäringen........................................................ ......... 40 1988/89:TU18 Luftfartsverkels verksamhel 1989/90-1991/92, 1988/89:BoUll Ändringar ifastighetsbildningslagen m.m 67 1988/89:112-113 Valav en ledamot i lagulskollel......................... ...... 121 Val av en suppleanl ilagulskollel........................ ...... 121 Val av en suppleant iarbelsmarknadsulskotlel ..... ...... 122 1988/89:112 TrTr Riksdagensprotokoll 1988/89:112 Förhandlingarna leddes till en början av andre vicetalmannen. 1 § Upplästes och lades till handlingarna följande frånvalprövningsnämnden inkomna Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamöteroch ersättare för riksdagsledamöter har från inkommit bevis om atl dels (), , utsetts till nyledamot av fr.o.m. sedan () avlidit.Till ersättare för riksdagsledamöter har i detta fall utsetts ,, och , Slockholm (båda mp), dels (), , utsetts fill ny ledamotav fr.o.m. sedan () avlidit.Till ersättare för riksdagsledamöter har i detta fall utsetts Åsa-BrittKarlsson, , och , (båda c), dels Lisbelh Slaaf-Igelslröm (s), , utsetts lill nyledamol av fr.o.m. sedan () avlidit.Till ersättare för riksdagsledamöter har i delta fall utsetts GunillaAndersson, Chariottenberg, , , , ,, , och , (alla s), dels (), Hallslahammar, utsetts lill nyledamot av fr.o.m. sedan ()avlidit. Till ersättare för riksdagsledamöter har i detta fall utsetts IngridBolin, , och , (båda m). har denna dag granskat bevisen ochdärvid funnit alt de blivit utfärdade i enlighet med 15 kap. 1 § vallagen.Stockholm Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamot ochersättare för riksdagsledamot Till valprövningsnämnden har från riksskatteverketinkommit bevis om alt (vpk), , utsetts till nyledamot av fr.o.m.den 1 oktober 1989 sedan (vpk) avsagt sig sitt uppdrag somriksdagsledamot. Till ersättare för riksdagsledamot har utsetts ,, och , (båda vpk). har denna dag granskat bevisen ochdärvid funnit att de blivit utfärdade i enlighet med 15 kap. 1 § vallagen.Slockholm 2 § vice lalmannen anmälde att ()fr.o.m. skulle tjänstgöra som ersättare för under denfid han är statsråd. 3 § Justerades protokollet för . 4 § Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1988/89:146fill skatleulskollet 1988/89:148 fill jusfitieutskoltet 5 § Föredrogs och hänvisades 1988/89;Jo42-Jo70fill jordbruksutskottet 6 § Föredrogs men bordlades åter betänkanden /89:UU20 och UU21 ,7 § Föredrogs jordbruksutskottelsbelänkande /89:JoU16 Skogspolifiska frågor. 1 (): skogsbruk och skogsindustri haroerhört slor belydelse från flera synpunkler. Direki och indirekt sysselsättsöver 200 000 personer, varav ca 40 000 personer arbetar i själva skogsbruketoch ca 100 000 inom skogsindustrin. Ca 70 000 arbetar inom den indirektaverksamheten, transportväsende, varuhandel, verkiygstillverkning m.m. Del ärockså viktigt att påpeka alt alla dessa sysselsättningstillfällen är brafördelade över hela vårt land, och då inle minsl inom vad vi brukar kallaglesbygdsområden. Även ekonomiskt har skogsnäringen med sin industrien mycket slor betydelse. Jag vill här särskilt framhålla den slora andelen ochde höga siffrorna av exportinkomster som kommer från skogen. Ndloinläklen av skogsindustrinsexport är hela 50 miljarder , vilket kan jämföras med bilindustrins ca 15miljarder och med den övriga verksladsprodukfionens 10 miljarder. Mankan alltså ulan överdrift säga att skogsbruket är en mycket väsenfiig del avvårl folkhushåll och en oersättlig del av vår ekonomiska tillväxt. Skogenär en förnyelsebar naturresurs. Målel måste vara all skapa förhållanden somleder till all denna resurs sköts och förvaltas på etl sådant sätt atl dessproducerande förmåga inte bara vidmakthålls ulan också förbättras lill gagn förkommande generationer. Detta kräver långsiktighet, uthållighet och stabilitet.Skogspolifiken bhr trovärdig endast om dessa krav tillgodoses. Ettaktivt och lönsamt skogsbruk är också den bästa garanfin för en god miljö ochför fillgång till fina naturupplevelser. Ett skogsbruk hårl pressat avavgifter, skatter, regleringar och restriktioner kommer att varken ha råd ellermöjlighel att erbjuda skogsvandraren, svampplockaren, jägaren m.fl. någontrevlig miljö atl vistas i. Tilldagens betänkande JoU16 har vi moderaler fogat etl anlal motioner ochreservationer där vi framhållit hur vi vill utforma den framtidaskogspolifiken. Närdet gäller lagar och förordningar anser vi atl skogsbruket är alltför hårtstyrt. Detta medför onödiga samhällskoslnader och ökad kontroll. För denenskilde skogsägaren innebär del både koslnader och en osäkerhet om vad som ärfillåtet eller förbjudet. I ställd bör rådgivning och informafion ersätta storadelar av regleringen och författningarna. Skogsvårdslagen måste såledesförenklas och renodlas. Skötsellagenbör förändras så att den medger att plantering av skog på kan ske utansärskill lillstånd. Skogsplantering bör stimuleras via gynnsamma skalleregler istället för med bidrag. Beiräffande dessa lagar kan det starkt ifrågasättas omstatliga planeringsorgan är bättre skickade alt bedöma såväl framtida behov avskogsråvara som skogsskötsel i allmänhet än de människor som arbetar inomskogsnäringen. Ettganska stort avsnitt i belänkandel handlar om s.k. fjällnära skogar. ,själv från , kommer i ett senare inlägg att mera utförligt beröravår syn på detta vikfiga ämne. Låt mig nu därför inskränka mig till att sägaföljande. Ifråga om den fjällnära skogen råder del mycket stor restrikfivitetbeiräffande prakfiskt skogsbruk. Detta är en direki följd av besluti denna fråga 1985. beslul har följts upp genom förordningar ochföreskrifter som mera i detalj reglerar skogsbrukets bedrivande. Dessarestrikfioner har i stort sett accepterats av skogsägarna. Avbetänkandet framgår att regeringen gett i uppdrag att omedelbartgöra en utvärdering av beslut. En sådan ulredning är i linje med vårmoderala parlimolion i frågan. Enökad och uthållig lönsamhet inom skogsbruket är en förutsällning för jämnavverkning. Ett sätt alt förbättra lönsamheten är att minska kostnader- Prot.1988/89:112 na. Rundgången i fråga om avgifier och bidrag måste bort.Skogsvårdsavgif- ten är betungande och orällvis ochhar blivit en specialskatt på näringen. har iannat sammanhang föreslagit alt denna skatt i två steg skall avskaffas lill den1 juli 1990.1 gengäld kan en del bidrag till skogsbruket avskaffas. I ställetför bidrag till tex. skogsdikning och skogsvägar kan kostnader för sädanaålgärder göras direki avdragsgilla vid inkomsllaxeringen. Jag yrkar bifall till dé moderatareservalionerna nr 5 och nr 16. 2 (): Som har framhålht är skogsnäringen en avlandels viktigaste basnäringar. Del belänkande som vi nu debatterar omskogspolitiska frågor handlar om skogsvårdslagen, om skogsbruksmetoder och ombehovet av ökal skydd för de fjällnära skogarna. I milt anförande kommer jagalt koncentrera mig jusl på dessa frågeställningar. begär, , en översyn avskogsvårdslagen. Det gäller förenklingar av lagsliflningen, det gällernaturvårdshänsyn och myckel annal. Det kan konstateras all samlliga opposilionsparlier villha en omarbetning av lagen eller av enskilda paragrafer i lagen, dock med olikamotiveringar. På grund av alt motiveringarna är ohka har socialdemokralerna iulskottd fått majoritet för atl lagen skall bibehålla sin nuvarande form. Dd ärenligt min uppfattning märkligt atl socialdemokraterna, mot bakgrund av delförhållandel all inget av de andra partierna egentligen är hell nöjl medlagen, inte släller upp bakom vårl krav på omarbetning. Jag är dock heltövertygad om atl tiden talar för oss och atl socialdemokralerna kommer all fålämna sina hiltillsvarande positioner och gå med på all en pariamenlarisk kommittéfår se över lagen. Det finns många exempel på likartade frågeställningar, därhårdnackat motstånd i ett sammanhang byts lill att man ansluter sig tilloppositionens uppfattning. Jag kan som exempel nämna den översyn som skallkomma om miljölagsfiftningen. Socialdemokraterna ställer sig numera bakomtanken på införande av miljöavgifter. Det är bara beklagligt alt ömvändningeninför faktiska realiteter så ofla kommer senl. Del gäller också översynen avskogsvårdslagen. har uttalat sig för att miljökonsekvensbeskrivningarskall vara obligatoriska. I det sammanhanget är del värl atl nolera attsocialdemokralerna, moderalerna och vpk avvisar förslaget atlmiljökonsekvensbeskrivningar skall göras vid införandel av nyaskogsbruksmetoder. Erfarenheterna visar ju all de föreskrifler majoritetenhänvisar lill är olillräckliga. Är det verkligen så alt miljökonsekvenserna avhyggesplöjning, slubbrytning, dikning och inplantering av främmande träslag ärtillräckligt väl utredda? Jag skulle vilja alt utskottsföreträdaren gör klarlom han anser all så är fallel. En slor del av belänkandel las upp av socialdemokraternasoch gemensamma motiveringar för att avslå motionsyrkanden om ennaturvårdsgräns för de fjällnära områdena. Man kan fråga sig vad det är som gör attavverkningarna i de fjällnära skogarna, sisla urskogsområden,väcker så myckel Ärdet möjligen socialdemokralernas löfte till miljöorganisationerna Prot.1988/89:112 i valrörelsen om atl man änlligen skulle slälla upp på en gräns,som inflammerar debatten? Självfallet får ett brutet vallöftekonsekvenser. På det här områdel säger socialdemokraterna en sak före valet,och efler valel är budskapei ett helt annal. Det finns även andra orsaker. De enskilda markägarna inomde berörda områdena känner all en naturvårdsgräns innebär inskränkningar iförfoganderätten över den egna marken. Dessulom har de här områdena av landetotillräckligt anlal arbetstillfällen. Det är svårt att få arbele så all man kanbo kvar i de här delarna av landel. Socialdemokralernas regionalpolitik har idel här sammanhanget gäll ut pä elt överutnyttjande av skogsresurser. En förklaring, kanske den vikfigaste, till motståndet frånortsbefolkningen finns i motiveringen lill det beslut om översyn avavverkningen som regeringen riktat till . Regeringen säger därföljande: "Utgångspunkten för förslagen skall vara all begränsningar förskogsbruket av hänsyn till andra intressen än skogshushållningen och skyddetmol all fjällgränsen flyttas ned inle får vara så långtgående att det lederlill avsevärl inträng vid pågående markanvändning och därmedersättningsanspråk." Naturvården och skyddet av urskogar får inte kosla statennågol. Naturvård är, som jag uppfattar del, för socialdemokralerna bara någotav ett honnörsord som inle bör fä ekonomiska konsekvenser. När avsevärl intrångkan förekomma backar man. Det är därför vi har fält så mångainterimistiska beslut om naturreservat, där ersättningsfrågorna skjuls påframtiden. Därför har irritationen bland markägarna blivit så påtaglig. För folkparliel är frågeställningen klar. Vi måsle slällaupp för alt bevara de fjällnära skogarna och vara beredda atl ge demarkägare som drabbas rimlig ersättning. Vi har anvisat medel för detta. Dethar socialdemokraterna inle gjorl, och därför har frågan blivit såinflammerad. I desperation inför alt skyddsfrågorna inte har kunnallösas har frågan om moralorium väckts. Vi har inle kunnal slälla upp bakom delförslagel, eflersom del kan ifrågasättas om ett beslut i den riktningeneventuellt kan vara grundlagsstridigt Moralorium behövs dessulom inle omriksdagen är beredd all följa vårt förslag all i nära samråd medortsbefolkningen en gång för alla lösa frågan om skyddet av de fjällnäraskogarna. Del gäller all få klarlagt vilka områden som skall skyddas, varavverkning kan göras och på vilket sätt den skall genomföras. Förutom deersättningar som bör utgå lill markägarna för intrång är del också viktigt altstaten ställer regionalpolitiska medel lill förfogande för insalser i dessaområden. I kompletteringsproposifionen har föreslagil ell anslagpå 15 milj. kr. för insatser direki i berörda områden. Det är inte naturvärdens företrädare som äransvariga för den inflammerade fjällskogsdeballen. Det är inle hellerortsbefolkningen som har ansvaret. Ansvarel ligger helt och hållet hossocialdemokralerna och på den politik som de har bedrivit i de här områdena närdet gäller skogspolitik, naturvård och regionalpolitik. Jag yrkar bifall till alla reservationer som ärundertecknade av represenlanler från folkparliel. 3LENNART BRUNANDER (c); Som det redan har sagls från denna talarstolvid etl par tillfällen har skogen en stor belydelse för det svenskahushållet. En myckel slor del av vår handelsbalans utgörs av skogsprodukter.Utan den inkomsten skulle vi stå oss ganska dåligl ekonomiskt. Därför är skogenen viktig resurs, som vi skall hantera på elt sä rikligl och bra sätt sommöjligl för atl långsiktigt kunna nyttja den. Detta med skogen är också, som sades, en myckel vikligsysselsättningsfråga, inle minst regionalt selt, eftersom de arbetstillfällenskogen ger i stor ulslräckning finns ule i bygderna. Man skulle, genom en annanlyp av skogsbruk, kunna behålla ännu fler arbetstillfällen ute i glesbygderna. Skogen skulle också kunna få en slörre betydelse ienergisammanhang och i miljödiskussioner. Om vi hade en annan energipolitik,vilket har förordat, skulle vi kunna utnyttja skogsprodukter ibetydligt slörre ulslräckning i vår energiförsörjning. Det skulle geförutsättningar för en bättre skogsvård, eftersom man skulle få en bättremarknad för klenvirke och annat som skall bort vid röjning och gallring.Framför alll skulle det ge en bättre miljösituation, eftersom man skulle fåmindre av de bekymmersamma utsläpp som de fossila bränslena ger, koldioxid,svavel osv. Detta är en sak som ligger litet vid sidan av denna debalt. Det ärfrågor som vi har diskuterat tidigare, där jag dock tycker atl del finnsanledning alt peka på atl skogen har en viklig belydelse. Skogen är också betydelsefull ur rekreationssynpunkt. Därfinns möjligheter, och dem skall vi vara rädda om. Naturvården, som har tagits upp här, är viktig, eftersomskogen är en mycket stor del av vår nalur. Här finns elt slorl intresse ulebland dem som arbetar i skogen och dem som äger skog. Vi har fåll ett stortgensvar på de diskussioner vi har haft just när del gäller atl ta hänsyn lillnaturen, fill djur och växter, som man måste göra. Där har del blivit en klarförbättring. Jag har vid tidigare debatter refererat lill vad som har hänt utepå bl.a. skogsdagar, där man har lagl stor vikt vid atl tala om och undervisa ihur man skall bete sig. En fråga i detta sammanhang gäller en nalurvårdsgräns förskogsbruket i de fjällnära områdena. Vi har från ställt upp fören sådan gräns. När man befinner sig i dessa områden är man vid gränsen för detområde där dd går att bedriva elt skogsbruk. Bekymren är på sina håll stora,och det är ibland t.o.m. omöjligt att få fram ny skog. Då måste man naturhgtvista speciella hänsyn. Det är viktigt för alla. Samfidigt är det också viktigtatt man för denna politik på ett sådant sätt atl de människor som lever i dessaområden kan leva kvar. Det är denna avvägning vi lycker är så vikfig. Det harvi också tagit upp i en reservafion. Vi menar att man också fortsättningsvismåste kunna bedriva skogsbruk med de skogsbruksmetoder man har använt sedanuråldriga tider, även om en nalurvårdsgräns införs. Det som inte bör fillåtasär de storskaliga skogsbruksmetoder som framför allt domänverket och vissabolag har använl sig av. Det finns mänga negativa exempel på att man i dessafall inle har fått fram någon skog. Jag läste för inte så länge sedan i lidningen atl man harkunnal konstatera atl kråkris som växer i skogen skulle vara giftigt för tallenoch förhindra den föryngring man villåstadkomma. Det är möjligt alt det är så. Det är bra om man upptäcker desvårigheter som finns. Klimatet är också ett bekymmer, och det ändrar man inteså lält. Del finns forskare som menar alt vi är på väg åt fel håll i detavseendet och atl man därför måste vara extra försiktig. Det viktiga är att manhar ortsbefolkningen med sig när man bedriver delta arbele, och att den fårvara med och påverka utformningen och se lill att de skogsbruksmetoder somtilläts är sädana att det är möjligl för befolkningen alt bedriva sinverksamhet också i fortsättningen. Det är vikfigt för befolkningen och förbl.a. de inlandssågar som finns. Dem skall man också vara rädd om. Här finnsmycket alt ta hänsyn till, och det är viktigt att man gör del. Vivill också från sida ha en ny skogsvårdslagstiftning. Vi fick enskogsvårdslag 1979, som i stor utsträckning uppfyllde de krav man skulle kunnaställa på en skogsvårdslagstiflning. Man skulle möjligtvis kunna tänka sig attden kunde vara litet mer flexibel och inte så hårt styrande mol barrskogsodlingsom den fakfiskt är. Den kunskap vi har är att man med fördel kan ha enmer varierad skogsproduktion när del gäller artsammansättning. Framför alltskall del inle finnas ivingande momenl, som det gör i den nuvarandeskogsvårdslagstiftningen. Vihade för några är sedan en debalt om att det avverkades för litet i den svenskaskogen. Då var man snabb att ändra skogsvårdslagen och bestämma atl man omnågra år skulle göra en avräkning och se om de svenska skogsägarna hadeavverkat tillräckligt mycket. En lagsfiftning skall naturligtvis inte användasför att på detta sätt tvinga fram avverkning och större virkeskvanlilder. Delskall marknaden få klara. Tillgång och efterfrågan, priser m.m. skall bestämmadella. Man kan säga alt årets avverkning visar att del går atl få fram virke,om bara säljare och köpare blir överens om elt pris som man anser äranvändbart. Trots atl vi har haft en ganska besvärlig vinter vad beträffarklimatet, en alltför varm vinter, och det har varil svårt att avverka, har viändå fått fram ganska slora kvantiteter, som jag tror är tillräckliga, just nui varje fall. Vivill alltså ha en skogsvårdslagstiftning som är enklare och som i första handgaranterar den långsiktiga bedömningen av skogsvård och skogsproduktion ochinle går in och slyr i mera kortsiktiga perspektiv, för då är del lält atl mankommer fel. Det är dessutom en absolul onödig styrning. Vihar också tagit upp skogsvårdsavgiften, som vi tycker är en felaktigbeskattning av skogsbruket. Man har räknat ut att av del netto somman får över efter avverkning går till skogsvårdsavgifler, om man räknar med enomloppstid . Del är naturligtvis en alltför hög beskaltning. Vi harföreslagil att man skall la borl skogsvårdsavgiflen helt och hållet. Detinnebär i och för sig också att vi tar borl en del av de bidrag som man bl.a.har använt dessa pengar till. Skogsvårdsavgifterna används ju inte fullt ul pådd sättet, utan en hel del gär direkt in i statskassan och är på del sättet enren skatt. Vihar velat behålla bidraget för skogsvårdsälgärder inom det skogliga stödområdetVi anser nämligen all del har en regionalpolifisk belydelse. Del är en statligangelägenhet som man får använda slalliga pengar lill. Del har vi velat ha kvari detta sammanhang. Vi vill också ha kvar en del andra bidrag förlövskogsplantering, dikning och ädellövskog. Det är ocksä sådana ålgärder somvi lycker all det är rimligt att man använder slatliga pengar för attstimulera. Etl av dessa bidrag, 5;3-bidraget, som har diskuteratsmycket, vill vi i slorl selt la bort. Det har varil en ganska omfattandediskussion om huruvida det bidraget har varil bra eller dåligt. Det är kanskesvårl atl säga atl del har varit antingen bra eller dåligt. Det råder dockinget tvivel om att det har använts på ell felakligl sätt i många sammanhang.Det är del som har gjort att man har tagit borl det. Det är för vår del ocksåen orsak till alt detta bidrag måste försvinna. Vi har ocksä tagit upp frågan om konsekvensbeskrivningarav nya skogsbruksmetoder. Jag tror atl det är vikfigl att man gör sådana konsekvensbeskrivningar,så att man vel vad del är man ger sig in på. Vi har ocksä hafl uppe andrafrågor här om översvämningsorsaker och del faktum all det kväve som förs ut ivåra vatten nu i större utsträckning kommer från skogen än från jordbruket.Alll sådant som påverkar den omkringliggande miljön måsle i större utsträckningbedömas innan man börjar med alltför storskalig verksamhel. Del finnsforlfarande anledning att ställa della krav.