prot · GC0976 · 1988-12-31 00:00:00 — Men medan de traditionellt manligatunga jobben har rationaliserats och underlätlats med ny teknologi, ärkvinnornas tunga jobb fortfarande till största delen - och, som sagt,lågavlönade. Unga nyutbildade undersköterskor får en begynnelselön på . Hur många i regeringen skulle klara sig pä deninkomsten? Eller för all del: Hur mänga av er som sitter i skulle hagissat på den begynnelselönen om ni hade fått frågan? Men det är inte bara de tunga arbetena som är etl problem.Även jobb som är lätta men som innebär ensidiga rörelser är ett stortarbetsmiljöproblem för kvinnor. Inom industrin är det de arbeten som innebärmonotona rörelsemo-menl som upprepas som kvinnorna fält ägna sig åt. En annan viktig orsak till kvinnors deltidsarbete ärbristen på heltidstjänster. Det är speciellt tydligt inom värden, där det ärmycket vanligt , eller tjänstgöring. Delade turer med någratimmars ledighet mitt är ocksä vanligt. Hur mänga män skulle ställaupp pä sädana arbetstider? En tredje viktig orsak till att kvinnor väljer att arbetadeltid är att det är kvinnorna som fär ta huvudansvaret för hemmet,barnen och marktjänsten. Alla undersökningar är entydiga. Kvinnor arbetar merän män men de gör en stor del av arbetet oavlönat. Om vi skall få ett jämliktsamhälle mäste vi också ställa krav pä att männen tar sitt ansvar för barnenoch det gemensamma hemarbetet. Kvinnorna finns i de lägst avlönade och tyngsta jobben.Kvinnor finns också i jobb där möjligheten till inflytande är liten. Den somsitter vid en dataskärm och skriver ut andras koncept har lika liten möjlighetatl påverka sitt arbetsinnehåll som de kvinnor som stär vid löpande band ochpackar fisk. Kvinnorna har blivit den nya underklassen. Ytterligare ett område där kvinnor misgynnas ärregionalpolitiken. De regionalpolitiska satsningarna har gjors pä traditionelltmanliga områden, inom t.ex. industrin. Lokaliseringsstöd och glesbygdsstöd harskapat arbetsfillfällen för män, och sedan blir myndigheter och män förvånadeöver att kvinnorna flyttar! Nå, men vad beror då dessa uppenbara orättvisor på? Ja, desaker som jag här har tagit upp är alla exempel inte bara på att samhället ärindelat i samhällsklasser, utan pä att kvinnorna är underordnade enmanlig maktstruktur. Eftersom det är män som har makten - den ekonomiska makten- är det också männens normer och värderingar som styr samhällsutvecklingen. Det är faktiskt inte någon naturlag som säger att t.ex.vårdarbete skall vara mindre värt än datorprogrammering. Vad det handlar om ärhelt enkelt vems normer som skall gälla. När det gäller statsbudgeten vill jag säga att det ärsärskilt tydligt atl just den är en produkt av och för män: Det är män som gerpengar till mäns verksamheter. En utbyggd kollektivtrafik är samhällsekonomiskt lönsamoch nödvändig för att rädda miljön, men den manligt dominerade maktapparatensatsar pengar på bilismen. Försvaret fär sä mycket pengar sombarnomsorgen. Satsningen på idrott går till största delen till manligaidrotter och tjusiga sportanläggningar. Offentlig verksamhet sätts på undantagfill förmån för eftergifter åt storfinansen. I männens värld är det härddata som gäller. Det är vikfigtatt kunna sätta mätbara mått på tillvaron. Därför har vi ocksä fåttdiskussionen om den offentliga sektorns bristande effektivitet. Mänskligavärden skall mätas, vägas och jämföras. Och det är mäns måttstock som skallgälla. Kvinnor äger I % ay världens rikedomar, men de utför 90 %av arbetet, om man också räknar det oavlönade arbetet. Kvinnorna finns tillstor del inom den offentliga sektorn, där de har de låga lönerna. Eftersom vihar fått leva med det manliga sättet att värdera samhället har vi också måstlyssna på de senaste årens klagomål pä den offentliga sektorn. Män som aldrigsatt sin fot i den kvinnodominerade vården vet atl den är ineffektiv ocholönsam och att den är i behov av rationalisering. Samma sorts män sitter isina direktörsrum och bestämmer aktieutdelningar och nya fiffiga avdrag. Människor med likartade värderingar sitter också iregeringen och anser att det är väldigt viktigt att lönerna inom den offentligasektorn marknadsan-passas, dvs. Ja, dvs., bara chefernas löner. Eftersomman vill införa cashlimit-system och säger att "om ni vill ta ulhögre löner, sä fär ni ta det frän verksamheten", betyder det i klartextatl de lägst avlönade halkar efter ytterligare. I går stod följande rubrik i envästerbottnisk, socialdemokratisk tidning: Staten vill öka löneskillnaderna. Kvinnorna utgör hälften av befolkningen - de utgör ocksähälften av arbetskraften, men kvinnorna är inte jämställda med männen. Närregeringens ekonomiska politik gär stick i stäv med målen om jämställdhet, dåfär jämställdheten maka på sig. tog upp frågan om budgeten frånjämställdhetssynpunkt och hänvisade till föräldraförsäkringen och den fullasysselsättningen som exempel pä att jämställheten är bra eller ökar. Den fulla sysselsättningen har ju med regeringensnuvarande politik flyttat tillbaka kvinnornas positioner fränjämställdhetssynpunkt: löneklyftorna mellan kvinnor och män ökar; staten gärföre. sade ocksä att kvinnor i många länderhar farit illa av den ekonomiska politik som förts där. Det håller jag med om,men jag menar att det påståendet i lika hög grad gäller kvinnorna i Sverige.Det är det som jag har försökt betona i mitt anförande. Vi i vpk vill ha ett kvalitativt annorlunda samhälle, etlsamhälle som bygger på alla människors lika värde och på att kvinnor och män ärjämlikar. I vpk:s samhälle är det inte pengar och pengars avkastning som styrsamhället utan människornas behov. Vi vet nämligen att det inte är kapitalelsom arbetar utan levande människor av kött och blod. Det betyder också att vitror på människans förmåga att forma sitt liv fillsammans med andra. Vi vet ocksä att det finns tillräckligt många sombörjar ifrågasätta regeringens tredje väg mot egoism och marknadsekonomi ochsom i stället vill ha ett samhälle med solidaritet, jämlikhet och socialrättvisa. Man kan faktiskt göra en hel del om bara den politiskaviljan funnes. En viktig och fullt möjlig sak att genomföra är en rejäluppvärdering av kvinnors arbete och en förkortning av arbetsdagen till sextimmar med full lön. Vi vill ocksä satsa mer pengar pä barnomsorg och kvoteraföräldraförsäkringen, för att garantera pappornas möjlighet att ta del av sinabarns utveckling och som ett konkret bidrag till jämställheten. Vi fick dockinte stöd frän socialdemokraterna på den punkten. Vi vill öka anslagen till spårbunden kollektivtrafik efterdom den är samhällsekonomiskt lönsam och nödvändig. Många fier förslag finns ivåra motioner. Detta kostar pengar - mycket pengar - men om det finnsgott om någonting i samhället så är det pengar. Det är bara en fråga omhur de fördelas. är det , som sagt.Kanske kan man se det som ett gott omen att finansdebatten äger rum just i dag- inte för att kvinnorna har någon ekonomisk makt men som ett slags teckeninför framtiden, som ett tecken på något som häller pä att hända i samhället.Det är nämligen hos kvinnorna som kreativiteten hos kvinnorna som kreativitetenoch kraften finns. Det sker något runt om i världen. Det är kvinnor somengagerar sig för fred, som bokstavligen har besökt världens ledare och ställt frågorom fredsviljan i Den stora fredsresan. Det var kvinnor i som var deförsta trädkramarna.Det gällde då att rädda regnskog. Det är kvinnorna somtrots allt har visionerna, som ser helheten i tillvaron och som börjar se sittvärde och börjar ställa krav. Det är de kvinnor som har sin klassmässiga ochkänslomässiga bakgrund i arbetsklassen, som trycks ned bäde av kapitalet och avden manliga maktstrukturen som jag talar om. Medvetenheten ökar bland dem. Alltfler kvinnor är bereddaatt ta kamp för bättre villkor och ställa berättigade krav på lika värde. Päsamma sätt som arbetarklassen måste lita till sin egen kraft för att befria sigfrån kapitalismen måste vi kvinnor lita till vår egen kraft för att befria ossfrån patriarkatet. Sedan kan vi tillsammans bygga ett rättvist samhälle. 37 (): Finansministern är inte längre här. Hantalade om förankring i verkligheten. Före valet talade många av de tunga politiskaelefanterna om att vi måste hålla oss inom ramarna för vad naturen täl; deanvände litet olika ord men det var innebörden. Det skulle vara spännande atthöra om talarna anser att vi gör det. Jag är säker på att inteanser det; jag hoppas att och ocksä förstår att viär utanför ramarna . Finansministern talade om ett i verkligheten sällsyntdjur, nämligen skvadern. I valrörelsen hörde jag finansministern talapä i . 1 hela taladefinansministern oavbrutet om miljöproblemen och om nödvändigheten av att taitu med de problemen. TV-kamerorna vek inte en sekund från hans ansikte. Underresten av de tal som hölls riktades kamerorna mot publiken. Jag sågfinansministern både livs levande och via kamerorna - inte en sekund vekkamerorna frän honom under dessa . Det går bra för dem som ärintresserade att både läsa talet och att se honom. Jag blev glatt överraskad av att höra vad han sade. Jaghade inte tidigare hört finansministern tala om miljön, allra minst sex minuteroavbrutet. Det han sade lät rätt och bra, men har allt återgått tilldet vanliga, sä att säga. Jag vet inte om någon av de närvarande hördefinansministern nämna ordet miljö i sina anföranden . Jag hörde det inte.Jag kan ju ha slumrat till. Jag frågade en partikollega men han hade inteheller hört det. vid vilket tillfälle finansministern var som mestverklighetsförankrad - i eller här. talade han över huvud laget inle längre om att sällaekologiska ramar för den ekonomiska utvecklingen, för alt tryggalivsförutsättningar för människor som lever nu och för dem som kommer efter ossinte bara här i utan pä hela jorden. Om man över huvud taget talar om miljöproblem är delvanligen för att påstå att ekonomisk tillväxt är en nödvändig förutsättning föratt lösa miljöproblemen. Det är förvisso så, herr talman, att det behövstillväxt i människors kunnande och erfarenheter och framför allt i deras insiktoch medmänsklighet. Det behövs alltså mer utbildning, utveckling och forskningframför allt inom miljö- och resursområdet. Det behövs också storainvesteringar i miljövänlig och resursbesparande teknik inom industrin ochframför allt energisektorn. Det behövs fler tjänster inom kommuner och länsstyrelseroch andra naturvårdande myndigheter för rådgivning och övervakning. Det behövsbättre miljölagar och en målmedveten tillämpning av dem. Men behövs det merbiltrafik och flygtrafik som ytterligare ökar de giftiga och miljöfarligaavgaser som ytterligare spär på växthuseffekten och försurningen t.ex.? En delav dem medverkar ju till att bryta ned ozonskiktet. Nej, herr talman, det behövs inte - i stället behövs enutbyggnad av järnvägarna både för person- och godstrafik tvärtemot denavrustning som sker . Behövs mer tillverkning av allting, oavsett vadtillverkningen och varorna ställer till med? Hur många nya personbilar äralldeles nödvändiga t.ex.? Finansministern trodde att oppositionen var ganska nöjd,jag är övertygad om att han har alldeles rätt - dock gäller det inte helaoppositionen. Vi är inte ett dugg nöjda, och jag skulle vara mycket förvånadöver om vpk och var så särskilt nöjda med den politik som förs. Deborde i alla fall vara tveksamma till den. Vi förde faktiskt en diskussion i vår riksdagsgrupp i gärkväll om hur vi skulle ställa oss till reservationen nr 6 om den ekonomiskapolitiken som vi skall votera om. Den reservationen handlar om denekonomiska politiken och miljön och är skriven av och . Skulle vi gä efter de rätt vackra orden i reservationen, eller efter inriktningenav den ekonomiska politik som framför allt förordar? Skulle vi gåefter etiketten eller innehållet? Vi valde att se till innehållet, herr talman,och beslöt oss för att inte stödja den reservationen, även om vår egenreservation skulle falla. Här skullevi faktiskt vilja varna för falsk varudeklaration. sade här att ingen uppgift ärviktigare än att ge arbete ät alla som vill arbeta. Ja, menlivsförutsättningarna går väl ändå före? Det inser nog de allra flesta kvinnor,för de är verklighetsförankrade. Och dessutom, , behövs det ju mängder avarbete för att rädda miljön och för att bättre hushålla med resurserna. Det ärju inte så att miljöförbättringarna innebär att människorna blir av med sina arbeten-det finns mycket att göra. I Polenoch pågår en skrämmande utveckling. häller påatt knäcka de länderna och deras ekonomier, och framför allt människorna sombor där. Man talar allt mer öppet om ekologisk katastrof. Så långt har det inte gått ännu i vår närhet - inte ens iGöteborg och , även om barnen där måste hållas inne ,därför att luftföroreningarna har blivit för höga för att det skall varahälsosamt att gå ut. Är det en realisfisk polifik att fortsätta på den vägen? Längre än så har det dock gått i många av våra insjöar ochlängs våra kuster. Där är det ännu lättare för de flesta att se att vi faktisktinte kan fortsätta så här. Finansministern hoppas att människorna förstår vilka somställer de rätta frågorna och ger de rätta svaren, vilka som är förankrade iverkligheten. Det hoppas vi också! Jag vill här citera litet ur vårt idéprogram: "Vi somlever nu har ett självklart ansvar att försvara de grundläggande livsvillkorenför oss själva och våra barn, barnbarn och kommande generationer. Därför måstevi stoppa förstörelsen av jord, luft och vatten. Vi mäste sluta slösa med våranaturfillgångar. Vi mäste minska samhällets sårbarhet. Vi mäste avskaffakärnkraften. Vi mäste nedrusta och skapa fred och ställa upp för illa drabbademedmänniskor." För den ekonomiska politiken innebär detta attkvalitetsmål och solidari-tetsmäl måste ersätta omsättningsmål och sättas förekvantitetsmål, volymmål. Vi sätter som mål att samhället skall byggas inom deekologiska ramarna, innanför vad natur och människor mår bra av. Ett annatviktigt mål är solidaritet även med människor i andra delar av världen och medkommande generationer. Välbefinnande är ett tredje mål. Och, ,meningsfullt arbete åt alla, efter behov, förmåga och vilja. Men för att nå dessa mål mäste alla ekonomiska ochpolitiska beslut och verksamheter bygga på att miljö- och naturresursfrågornalöses inom ramarna för vad natur och människor tål utan att ta skada. Detförsta man måste fräga sig är: Vad händer med miljön, och hur påverkar detsolidariteten, när man tar beslut som påverkar framtiden? Vi har ställt oss de här frågorna, och vi har givit som vitycker bra svar på dem i vårt alternativ till statsbudget. Det innebär bl.a.att vi vill satsa mer än regeringen påmiljöförbättrande åtgärder, mer än regeringen på enrättvisare fördelningspolitik - där ingår 8 miljarder i slopad moms pä basmat- och ytterligare pä andra större förändringar.Totalt blir det nästan mer än regeringen. I stället vill vita in pengar på annat sätt än regeringen. Totalt har vi tagit in 47 miljarderkronor på andra sätt. Det innebär att vår budget under det kommande budgetåretgår ihop och t.o.m. ger ett litet överskott, ett något större överskott än detregeringen redovisar. Vi vill bl.a. ta in på ettsätt som ger miljöförbättringar, genom utsläppsskatter, genom avgifter påkonstgödsel och bekämpningsmedel, genom höjda drivmedelsskatter, genom höjdaenergiskatter osv. Vi vill också ta in på ett sätt som vimenar ger en rättvisare fördelningspolitik, genom att minska ränteavdragen,skärpa reavinstbeskattningen och höja en del punktskatter. sera den slopade momsen på svensk basmat höjer vi momsenpä andra varor. Slutligen vill vi la in ytterligare ungefär 3,5 miljarderkronor på en del andra större förändringar: dubbla reklamskatten, minskabostadssubventionerna nägot och dra ned vissa anslag. Vi tror att den politiken ärverklighetsförankrad, och vi hoppas fä stöd för den av framför allt kvinnorna,som är verklighetsförankrade. Tack för ordet! 38GUNNAR (): representant tar återigen uppden fråga som finns i reservationen angående miljöpolitiska hänsyn i denekonomiska poHtiken. Från sida har vi under en rad år väcktdetta krav, och har vi dessutom fått stöd av i dennareservation. har i det läget valt atl reservera sig. Detframstår närmast som att man därigenom reserverat sig mot en reservation, ochjag får en känsla av att man egentligen stär på samma linje somsocialdemokraterna och . har alltså ingen egen åsikt idenna fråga. Del tycker jag är konstigt - det här är den kanske störstamiljöpolitiska fråga som vi behandlar , men i denna storamiljöfråga avslår från atl redovisa en klar åsikt! Rent politiskt innebär det atl har kastat enpolitisk bumerang, som kom tillbaka och förtog en stor del avtrovärdigheten pä det miljöpolitiska området för framåt. 39 (): frågade om vi - i andrapartier, förmodar jag han menade - tror att vi har en politik som grundas pävad naturen tål. Jag vill gärna svara på detta. Vi i tror inte det. Vi har därför lagl fram enhel mängd med förslag till förbättringar inom miljöpolitikens område. Ettområde som han särskilt nämnde, forskningen om miljön i havet, är ett exempel. Jag beklagar liksom djupt att miljöpartietinte har kunnat samla sig lill atl vara med på reservationen 6. Där står detnämligen ganska viktiga saker: "att kraven på en god miljö måste vara etlcentralt mål för den ekonomiska politiken", "atl miljöhänsyn mäste fågenomslag i den ekonomiska politiken" och att man genom användning avmiljöavgifter kan se till att utsläppen minskar, sä att vi får en varaktigekonomisk tillväxt. Jag tycker att skall använda de minutersom är kvar före voteringen till att tänka om i denna fråga. 40 (): Om tittar litet närmare på vadvi har anfört i ett antal reservationer i anslutning till det som voteringengäller, ser han nog att vi har tagit ställning. Vi har tagit ställning förmiljön. Jag är alldeles säker pä att väldigt stora delar av svenska folkel harförstått det här. Som sagt: Vi hade en diskussion om huruvida vi skulle gäefter etiketten eller innehållet. För attriktigt veta vad vi gjorde tittade vi i motionerna. framförallt i motion. Där nämns särskilt fem problemområden, men inget avdem handlar om miljön. Så tittade jag på målen för den ekonomiska politiken: fullsysselsättning, stabila priser, hög fillväxt, jämn inkomstfördelning, regionalbalans och god miljö. Där finns alltså den goda miljön med, men när vi ser pähelhetsinriktningen måste vi konstatera att den folkparfistiska ekvafioneninte gär ihop. Vi tycker att det är ohederligt att stödja de vackraorden, när det inte finns någon verklighet bakom, herr talman. 41GUNNAR (): Det är uppenbart att miljöparfiet harkrånglat till det för sig. Det är ju inte att tillskriva bara ovanan hosnybörjaren, för avstod miljöparfiet från att reservera sig tillförmån för yrkandet i vär reservation. Jag skulle vilja rekommendera miljöpartisterna, om de villbli trovärdiga på den här punkten i fortsättningen, att stödja den reservafionsom och har avgivit. 42 (): De problem som hade noteratfanns omnämnda i vär motion om den ekonomiska politiken mäste alla lösas föratt vi skall klara av att få en god miljö. Så enkelt är det, och jag beklagardjupt att han inte har förstått detta. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren övergick till att fatta beslut i ärendet. Mom. 1 (de allmänna riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken) Först biträddes reservation 4 av med 20röster mot 19 för reservation 5 av . 283 ledamöter avstod frän attrösta. Härefter biträddes reservation 3 av och med 36 röster mot 18 för reservation 4 av . 269 ledamöteravstod från att rösta. Därpå biträddes reservafion 2 av och med 43 röster mot 36 för reservation 3 av och ledamöter avstod från att rösta. Härefter biträddes reservation 1 av m.fl.med 60 röster mot 43 för reservation 2 av och . 219ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 147 röster mot60 för reservation 1 av m.fl. 116 ledamöter avstod frän attrösta. Mom. 2 (den ekonomiska politiken och miljön) Hems täl lan Utskottets hemställan bifölls med 208 röster mot 80 förhemställan i reservation 6 av m.fl. 27 ledamöter avstod frän attrösta. Utskottets mofivering - som ställdes mot den i reservafion7 av anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 3 (den ekonomiska polifiken och målet regionalbalans) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avGunnar m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4 (löntagarfonder) Först biträddes reservation 11 av med 20 röstermot 19 för reservation 10 av . 284 ledamöter avstod från attrösta. Härefter biträddes reservation 9 av m.fl. med137 röster mot 19 för reservation 11 av . 164 ledamöter avstod frånatt rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 162 röster mot139 för reservation 9 av m.fl. 22 ledamöter avstod frän atl rösta. Mom. 5 (vinstandelssystem) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avAnne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 6 (generellt frisläpp av investeringsfonder) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avAnne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7 (förnyelsefonder) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 14 avHans Petersson - bifölls med acklamation. Mom. 8 (ekonomisk demokrati) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 283 röster mot 35 förhemställan i reservation 15 av och . 5 ledamöteravstod från att rösta. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation16 av m.fl. anförda mofiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 9 (förslag för främjande av högteknologi) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 17 avAnne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 10 (finansiering av socialförsäkringssystemet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 18 avAnne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 11(statsskuldspolitiken) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 19 avAnne m.fl.- bifölls med acklamation. Mom. 12(engångsförstärkningar av budgeten) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 20 avAnne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 14 (inriktning av kreditpolitiken) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 21 avAnne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 15 (avskaffande av bilkreditförordningen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 22 avAnne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 16 (valutaregleringen) Först biträddes reservafion 24 av och med 40 röster mot 37 för reservation 25 av och . 243 ledamöter avstod från alt rösta. Härefter biträddes reservation 23 av m.fl. med100 röster mot 38 för reservation 24 av och . 180ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservation 23 av m.fl. - genom uppresning. 17 (utredning om och utvärdering av konsekvenser avvalutaregleringens avskaffande) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation26 av och , dels reservafion 27 av -bifölls med acklamation. Mom. 18 (en valutapolitisk beredskapslag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 29 avCarl -bifölls med acklamation. Mom. 19 (facklig vetorätt vid utländska företagsköp)Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 283 röster mot 37 förhemställan i reservation 31 av och . 1 ledamot avstodfrån att rösta. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation32 av m.fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 20 (anknytning till deteuropeiska monetära samarbetet) Först biträddes reservation 33 av . med 103 röster mot 36 förreservation 34 av och . från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 201 röster mot 103 för reservation33 av m.fl. 19 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 21(uttalande om riksbank och svensk myntenhet) Utskottets hemstäUan biföUs med 283 röster mot 37 förreservafion 35 av ' och . Mom. 22 (de allmänna riktHnjerna för budgetregleringen) Först biträddes reservation 38 av och - som ställdes mot dels reservation 39 av , delsreservation 40 av - med acklamation. Härefter biträddes reservation 37 av och med 46 röster mot 36 för reservation 38 av och . 237 ledamöter avstod från att rösta. Därpå biträddes reservafion 36 av m.fl. med60 röster mot 43 för reservation 37 av och .