prot · GC0990 · 1988-12-31 00:00:00 — För liddärefter utgör ersättningen om ej stödbehovet ger anledning till högreersättning. De synskadade har reagerat pä detta, och jag menar atl manborde kunna förtydliga i lagen varför man menar alt stödbehovet uppenbarligeninte anses lika stort efter . Handikappersättningen skall, som jag tidigare sagl,kompensera människor med funktionshinder för det extra hjälpbehov eller för demerkostnader som de drabbas av. Prövningen om rätt lill handikappersättninggörs av socialförsäkringsnämnderna. Det har visat sig alt denna prövning utfaller mycket olikaberoende på vilken försäkringskassa som behandlar ärendet. Detta harfranikonnnit vid en undersökning av förstagångsansökningar som gjorts avAnloinette Helzler i . Hon har kunnat visa all andelen avslag vid vissasocialförsäk- ringsnämnderär så stor som , medan den i andra inte är . Det är inte troligt att grunden för ansökningarna skiljersig i någon större utsträckning, varför avslagen måsle bero päolika bedömningar i nämnderna. lycker att delta är mycketotillfredsställande och anser att man måste göra en översyn av den praktiskatillämpningen av handikappersättningen. För atl få handikappersättning måste man ansöka om den hosförsäkringskassan. Om man inte känner till alt denna stödform finns ansökerman förstås inte. Det har visat sig atl människor gått miste om denna förmänjust därför att de inte känt till alt den finns. Därför har också möjlighetentill retroaktiv ersältningförlängtsfrån till två är fr.o.m. den 1januari i är. Men vi får nu inte förledas alt tro att denna åtgärd löser allainformationsproblem. När skall information ges, var skall den ges och vem äransvarig för att den ges? anser att rutinerna för hur informationom rätt till handikappersättning skall nä ut till dem som är berörda måsle sesöver. Med det anförda yrkar jag bifall till allareservationer med folkpartinamn. 101 (): De senaste årens debatt om ATP-systemetsframtida stabilitet har fäll många människor i värt land atl närmare se överhur deras ekonomiska situation kommer atl se ut vid pensioneringen. En delupptäcker då alt pensionen av olika anledningar inle kommer atl bli särskiltstor. Många kvinnor har gjort den upptäckten. Det är därförinte så förvånansvärt all många kvinnor tecknar privatapensionsförsäkringar. Spännvidden i de ekonomiska förmånerna är betydande idagens pensionssystem. Därför finns hela skalan frän den pensionär som harenbart folkpension, och som dessutom kanske har gjort förlida uttag, till densom har folkpension och full ATP. Utanför samhällets pensionssystem finns detdessutom olika former av avtalspensioner och privata försäkringar. För alt minska spännvidden har det införtskomplement som skall kompensera den som har läg pension. Det finns i dagpensionstillskott, kommunalt bostadstillägg och särskilda skalleregler förpensionärer. Syftet med dessa kompletterande åtgärder är i sig gott, även om enliten grupp, undantagandepensionärerna, pä etl uppseendeväckande säll harställts vid sidan av när del gäller en av förbättringarna, nämligenpensionstillskollel. Men när man försöker sammanföra fiera olika regelverk päen och samma grupp blir resultatet inte alltid som man tänkt. Vi har genomkombinationen av folkpension, pensionstillskott, KBT och skatteregler fäll eltkrångligt system som dessutom ger mycket stora marginaleffekter. Alla har väl i färskt minne de uppretade pensionärer sombrukar ringa till telefonväktarprogrammen med finansministern ochstatsministern och läsa högt ur sina pensionsavier. Trots atl de har fält enhöjning av grundpensionen har nettoresultatet efter skall och KBT blivil ettminus. Små höjningar av folkpension eller ATP har ätits upp av sänkt KBT ellerökat skatteuttag. För den enskilde pensionären har detta upplevts somorättvist, och han har haft svårt att förstå orsakssambanden, efiersom systemetinnehåller bäde bidrags- Inte ens finansministrar eller statsministrar har lyckatsförklara för dessa pensionärer hur systemet fungerar. Försök har gjorts att mildra effekterna, men inga riktigtbra lösningar har kunnat presenteras. Här i har vi haft en följetong,bl.a. när del gäller skattereglerna för pensionärerna. Vi i har alltid hävdat alt samhälletsuppgift är alt garantera en grundtrygghet. Vi har därför vid olika tiUfällenförordat en höjning av grundpensionen, dvs. den del i systemet som utgår likatill alla. arbetar två utredningar som båda påverkarpensionärernas ekonomiska situation, dels pensionsberedningen, delsinkomslskalteul-redningen. anser vi atl det rätla fillfället har kommit altföra samman de resurser som utgår inom folkpensioneringen och inom detövriga regelverket tiU en större grundpension som ger en ökad ekonomisktrygghet för de grupper som och även framöver i huvudsak måste lila lillfolkpensionsdelen. En större grundpension skulle göra det möjligt atl avvecklade krångliga KBT-reglerna och förenkla hanteringen i skattesystemet avpensionärsgruppen. har i reservation 1 framfört atl del bör varaen uppgift för pensionsberedningen och inkomstskatteutredningen att presenteraett sådant förslag. I reservation 5 tar upp vissa frågor som rörväxel vården. uppmuntrar samhället de anhöriga att ta etl vårdansvar. Detär ju ingen hemlighet att samhället på det sättet spar pengar. Vi har nyligenhär i beslutat om en ny ersättning när det gäller anhörigvården. Mennär det gäller pensionssystemet hänger inte utveckHngen med. Det konstateras både i vår partimofion och i motion Sf276av och att det förekommit alt sådana insatserstraffals med lägre pension. Det är uppenbart orimligt. Därför begär vi fråncenterns sida att man ser över bestämmelserna och återkommer med ett förslagsom bättre harmoniserar med samhällets i övrigt allmänt positiva syn påväxelvården. En följetong i sammanhanget är frågan ompensionslillskottei till undania-gandepensionärer. Vi har i två reservationerpåpekat atl vi anser att denna pensionärsgrupp skall behandlas på samma sättsom övriga folkpensionärer. Jag tror att det var utskottets tidigare viceordförande som i en debatt under förra sade: Låt osslösa den här frågan medan del finns några i livet. Jag tycker atl dettafortfarande har sin giltighet. Visserligen har frågan fallit framåt undersenare år. Vi har fält pensionstillskott fill undantagandeänkorna, ochriksdagen har beställt en undersökning om undantagandepensionärernas ekonomiskasituation. Jag tror alt alla vi som på elt eller annat sätt har kommit ikontakt med undantagandepensionärer kan konstatera att den helt dominerandedelen av dem som finns kvar inte på något sätt har en bra ekonomisk situation.Man kan inte säga atl de lever speciellt gott. Snarare har de del ganska säknapert. Vi från vår sida tycker all det inte behövs ytterligare utredande ochundersökningar i denna fråga. Vad som krävs är att vågar fattabeslut i frågan och genom sill beslut fillerkänner den här gruppenpensionstillskott. I reservafion 9 tas en annan fråga upp som har betydelseför pensionsulfal-let för kvinnor som har vårdat egna barn. sominnebar att kvinnor i efterhand själva fick anmäla lill Prot.1988/89:90 att de önskade fä sina vårdar tillgodoräknade. Del har visat sig atttyvärr inle så många utnyttjar denna rättighet. Om det beror päbristande kunskaper eller om del är andra orsaker är nalurligtvis svårt attbedöma. Utskottet har under etl par år sagl att man skall förbättrainformationen. Vi kan nu konstalera att del förfarande inle hänt specielltmycket där. Dä menar vi att det här är en så pass betydelsefull rättighet,efiersom den ulan tvivel kommer att påverka utfallet av den egna pensionen, attvi bör undersöka möjligheterna att få en automatisk påföring ulan atl delskall krävas en speciell anmälan från kvinnan. Vi anför därför i reservation 9alt frågan bör utredas så all del kan bli elt automatiskt tillgodoräknande avvårdaren. I reservation 10 kommer vi in på en fråga som gäller demsom ägnat sig åt att vårda sina barn i ett tidigare skede, innan ATP-systemet infördes.Jag tänker inte närmare kommentera denna reservation, eftersom , enav motionärerna, lilel senare i debatten kommer att utveckla argumenteringenkring denna reservation. Däremot finns det ett par ord atl säga om reservation 15,som rör förtidspension för egenföretagare. Vi har tidigare här i haftdiskussioner om egenföretagarnas situation över huvud taget inom socialförsäkringssystemet.Det är bara atl konstalera att det är en ganska "knölig" hantering avegenföretagarna, som gör atl de inle får en korrekt kompensation i samband medl.ex. Vi tycker atl man rimligen borde kunna lösa frågan pånågot sätt. Del krävs alt gör en klar markering och säger att del härmåsle ul inom ramen för det gällande regelsystemet. Frågan har närmareutvecklats i reservation 15. bara elt par ord om reservation 4, som rörutländska medborgares rätt till folkpension. Vi kan konstalera all de reglersom gäller gör att vissa av dem som kommit hit som asylsökande elleranhöriga lill sådana kommer, trots att de är folkpensionärer, alt betraktas somsocialbidragstagare eftersom de får sin ersättning den vägen. Det här ärnaturligtvis ingen riktigt bra ordning. Det föreslås i den motion som liggertill grund för reservationen att vi skall se över reglerna för när man skallkunna få folkpension. Vi menar att det ur allmän synvinkel mäste vara bättremed ett system som gör att man får folkpension i stället för att vara hänvisadtill att leva på socialbidrag och därmed bidra till en ibland kanske mindrepositiv diskussion om flyktingars möjlighet att försörja sig i det svenskasamhället. Jag yrkar bifall lill reservationerna 1,4,5,7,9,10,13 och 15. 102 MARGÖ (vpk): VisserligenökarandelenATP-pensionärer,men fortfarande fär ca 670 000 pensionärer etl hell eller reduceratpensionstillskott. Majoriteten av dessa är kvinnor. De har en mycket lågekonomisk standard. En folkpensionär som har folkpension, pensionstillskottoch ell fulll KBT räknat för en ensamstående har en disponibel månadsinkomst på . Om man sedan har en hyra pä . - det är inle sä ovanligt - kommer man alltså att ha kvar en summa som ger lägre standard än vad har angivit som en skälig levnadsnivå. Att de här pensionärer na har en så låg pension beror på att de under sitt yrkesverksamma Ii v harhaft 123 Har man haft en låg inkomst under alla år, har man knappast haftmöjlighet att samla i ladorna inför ålderdomen. Vi anser atl det nu är dags att regeringen gör upp en planför i vilken takt och hur man skall kunna förbättra grundpensionen och pensionstillskottetför atl minska klyftorna mellan de pensionärer som aldrig har hunnit uppnånågon ATP-pension och de pensionärer som har en ATP-pension. Vi menar att detär ett rimligt första elappmål alt höja grundpensionen lill avbasbeloppet och atl göra en motsvarande höjning av pensionstillskottet. Vianser också atl man skall göra förändringar inom KBT-systemet, men detbehandlar vi inle här utan del skall vi återkomma till. Därför, herrtalman, yrkar jag bifall tUl reservafion 2. För människor som bor här och inte är svenska medborgaregäller speciella pensionsregler. Man skall alltså ha bott här förall bli svensk medborgare. Då kan man också få folkpension. Del här fär alltsåkonsekvenser för den grupp äldre invandrare som har kommit hit genomanknytningsinvandring. De är hänvisade till socialbidrag . Så samhälletspar inte pengar på att inte ge den här gruppen pension, utan de får sinförsörjning genom ett annat konto. Det tycker vi inte är bra, ulan vi menar attregeringen bör fä i uppdrag att göra en översyn och återkomma med etl förslagom hur och på vilka villkor utländska medborgare som får elt permanentuppehållstillstånd i kan få pension, så att de inte är hänvisade tillsocialbidrag. Jag yrkar bifall till reservation 4. Reservation 6 gäller efterlevandeskydd förhomosexuella sambor.Riksdagen fattade ett beslut om en storefterlevandere-form, som träder i kraft , men homosexuellasambor är utestängda från del skyddet. Vi menar i vpk atl samtliga regler inomsocialförsäkringens efterlevandeskydd som tillämpas på sambor också skalltillämpas på homosexuella sambor. Regeringen bör få i uppdrag att utforma ettförslag till lagstiftning och lägga fram det för . Det ärmycket svårt alt förstå atl detta skulle medföra några tekniska problem. Jag yrkarbifall till reservation nr 6. Reservation nr 10 är gemensam för vpk, ,och miljöpartiel, och den gäller retroaktiv rätl till vårdar. Sedan1982 finns det en möjlighet för föräldrar alt tillgodoräkna sig ATP-år för vårdav egna barn, och vi menar att denna rätt bör utsträckas atl gälla ,då ATP-systemet infördes. Vi är medvetna om alt vi genom denna reservation frångårvissa principer, men för alt kvinnorna skall ha möjlighet alt få en rimligpension måsle man, om man skall hålla sig inom delta system, vara beredd attgöra förändringar och tänka om i vissa avseenden. Det går inte längre althänvisa till att kvinnorna skall få bättre villkor den dag sädanasamhällsförändringar har uppnåtts att kvinnan har en annan ställning påarbetsmarknaden och i samhället än hon har , utan det måsle göras någotkonkret. Detta är ett sätt alt öka antalet år för kvinnor som ärt.ex. i min generation och en tidigare generation. Det var vi som var hemma ochvårdade barn , och alla kommer kanske inte atl hinna arbeta in de 30år som behövs för att man skall få full ATP. Jag yrkarbifall till reservation nr 10. Avslutningsvis vill jag säga någonting om de s.k.undantagandepensionärerna. Genom ett vpk-initiativ har pensionsberedningenfått i uppgift att göra en översyn av undantagandepensionärernas ekonomiska villkor.Pensionsberedningen arbetar nu med delta och har gett besked om atl riksdagenkommer alt få dessa uppgifter eller sommaren. När en enig riksdag alltså har ställt sig bakom förslagetatt begära dessa uppgifter, vore det märkligt om vi inte skulle ha lid attvänta några månader för atl få se del förslag som vi har begärt innan vi fattarett beslut. Vpk återkommer därför lill frågan om undaniagandepensionärerna. 103RAGNHILD POHANKA (mp): Vi har en babyboom - en glädjandeutveckling när det gäller . I övriga delar av världen känner vi väl tillkampen för barnbegränsning, som förhoppningsvis leder till en minskning avbefolkningstillväxten. Före påsk antogs en föräldraförsäkring, som skall gebarnen och föräldrarna längre och utökad tid alt vara tillsammans undersmåbarnsåren - en positiv syn på de första årens betydelse. har vi en åldringsboom, som accelererarmera förutsebart än det ökade antalet födslar. Här vilar ansvaret för en godomvårdnad om de gamla på de vuxna - från senare tonåren, då ett fåtal kommer utpå arbetsmarknaden, eller frän , då de flesta ungdomar slussas ut iförvärvslivet, och fram till pensionsåldern. De äldre årgångarna ökar, och detekonomiska ansvaret är ocksä här stort. I fräga om äldreomsorgen inför 90-talet har närmareberörts de problem som denna åldersfördelning av landels befolkning medför närdel gäller vård och omsorg. Men ansvaret för våra pensionärer gäller i lika höggrad pensioner och andra ekonomiska åtaganden. Det är viktigt alt ge ekonomiskoch social vård och omsorg . Precis som under de första årenav en människas liv är det då hon behöver mest omsorg och vård. Många frågor i detta betänkande berörs och behandlas inompensionsberedningen. Jag kommer att yrka bifall till flera motioner även omsamma frågor las upp till behandling inom pensionsberedningen. Jag yrkar bifallav det skälet alt jag vill markera ståndpunkt och inställning idessa frågor. Det viktiga i delta belänkande är för oss att se fill atlde sämst ställda pensionärerna fär bättre villkor och atl deras läge absolutinte försämras på något område. En höjning av folkpensionens grundbelopp till samma nivåsom vpk föreslår i sin reservation ingick i förstapensionsförslag under höstens interna arbete, men i vår ekonomiska budget, dengröna luntan, klarade vi inte delta och föreslår därför endast samma höjning avpensionstillskottet som vpk föreslär. Vi vill höja det sä att det utgör 50 %av basbeloppet, som en kompensafion för höjda energiskatter och andralevnadsomkostnader, för atl åtminstone de som har låg pension skall hållasskadeslösa. Jag yrkar bifall till mitt särskilda yrkande, som ärutdelat lill kammarens ledamöter och som lyder: allriksdagen med anledning av motion 1988/89:Sf345 yrkande 2 hos regeringen begärförslag atl pensionslillskottei till följd av de av föreslagnaskatte- och avgiftshöjningarna skall utgå av basbeloppet för ensampensionär och av basbeloppet för makar i enlighet med vad som förordats imotionen. Flyktingar eller anhöriginvandradesom kommit hit och beviljats asyl här eller uppehållstillstånd av annat skäl,när de är i en ålder nära pensionsåldern eller redan har uppnått den, bordeåtnjuta vårt grundskydd i stället för att hänvisas till socialvården. Jag yrkar bifall till reservation 4, som gäller mom. 4 iutskottels hemställan. All egenvård bör uppmuntras, Hkaså all vård och omsorg förden vårdbehövande pensionären av make/maka eller andra anförvanter. Miljöpartietvill öka den informella sektorn, men de ekonomiska styrmedlen får inte styra åtmotsatt håll. Den vårdbehövande mår i de flesta fall bättre av en vid behov välgenomförd växelvård. Här finns ocksä pengar atl spara. Jag yrkar därför bifall till reservation 5, som handlar omväxelvärd. Det händer all en pensionär som är boende i hemmet och mister sinensamboende ställning därmed får sämre ekonomiska villkor och således knappastkan behålla sitt boende, som ofta är en förutsättning för alt del hela skallkunna fungera. De sämst ställda pensionärerna är utan jämförelse de ca 20000 s.k. undantagandepensionärerna. Del var de som vid ATP:s införande begärdeundantag från ATP. De får självfallet ingen tilläggspension, eftersom de begärtatt ej få delta och ej betalat avgifterna. Många gjorde detta undantagande före1969, då pensionstillskollel infördes. Även deras fruar var t.o.m. förra äreldiskriminerade och fick inle något pensionstillskott, men , efternära 20 är, har de fått rätt till detta - nägot som andra hemmafruar, som inteheller har förvärvsarbetat eller betalat in ATP-avgift, har fått hela lidensedan 1969. Det upplevs som en orättvisa för dessa svenskar närutlänningar endast behöver ha bott fem är här för atl bli pensionärer och fågrundpension och pensionsfillskott - som jag lycker all de skall få. Men jagmenar att delta är alt behandla människor olika, och jag tycker all allamänniskor skall behandlas lika. Del är en fläck på välfärdssamhället alt enliten grupp gamla människor skall undanhållas t.o.m. den mest grundläggandeekonomiska trygghet. Jag yrkar bifall till reservation 7. Sedan kommer en grupp reservationer angåenderetroaktivitet av ATP-grundande vårdar, dvs. vård under längre lid av barn . Delta gäller framför allt kvinnor. Det berör ytterst få män. De som harhaft barn och varit hemma - jag är själv elt exempel, jag har sex barn och harvarit hemma nägol år extra för varje barn - har ingen chans alt nå upp till 30års ATP. Många låginkomsttagare blir myckel hårt drabbade av della. De har lågATP och dessutom inte tillräckligt många är. Jag yrkar bifall till reservationerna 11, 10 och 9 i nunämnd ordning, men i första hand lill vär egen reservation. 104 (): Vi behandlar nu i afton budgetpropositionens anslag vad gällervårdbidrag för handikappade barn, barnpensioner, folkpensioner medhandikappersättning och vissa yrkesskadeersättningar. Sammanlagt är dessaanslag uppe i 59 , alltså för ettbudgetär. Pensionerna och övriga förmåner är värdesäkrade genom alt basbeloppetberäknas utifrån utvecklingen av konsumentprisindex. Basbeloppet ,alltså innevarande år, har fastställts till . Pensionerna liksomandra basbeloppsanknutna förmåner kommer därigenom att öka med drygt 8 %jämfört med ersättningar. Folkpensionernas grundbelopp kommer härmedatt uppgå till . för en ensam pensionär och lill närmare44 . för ett pensionärspar. Till detta kommer pensionstillskott för densom saknar eller har låg ATP. Pensionstillskottet kan uppgå till ca 14 000 kr.för en ålderspensionär . Till denna s.k. grundtrygghet för pensionärerskall ocksä räknas det kommunala bostadstillägget liksom extra skatteavdrag. Delegationenför social forskning har nyHgen i en undersökning gjort en internationelljämförelse av pensionärernas ekonomiska villkor. Undersökningen visar attSverige är elt av de länder som ger den bästa grundtryggheten. Tillsammans medNorge ligger vi allra bäst lill vid denna jämförelse. Hela plus ,, och ingår i denna undersökning. Inågra mofioner och reservationer lill detta belänkande förespråkas nu enhöjning av folkpensionen och dess grundbelopp samt av pensionstillskottet. Jagvill här framhålla att varje höjning av grundbeloppet medför en avsevärdframlida merkostnad bl.a. beroende på det stora antalet pensionärer. Med detbasbelopp som gällde 1988 skulle en höjning med enbart en procentenhet hakostal ca 500 milj.kr. Som skäl för den här slora ekonomiska satsningen angesatl grundtryggheten skulle stärkas och att vi skulle utjämna orättvisorna. Mendetta är inle riktigt sanl, för en höjning av folkpensionens grundbelopp har isig ingen utjämnande effekt. Folkpensionen utgär med samma belopp till allapensionärer, oavsett storleken på ATP eller eventuell tjänstepension. Närdet gäller att motverka de orättvisor som kan uppstå beroende påmarginaleffekterna i vårt pensionssystem är en höjning av grundpensionen inteheller någon verksam metod, under förutsättning atl man vill behållaskaltefriheten för den som har endast folkpension och pensionstillskott. Varjehöjning av de förmånerna medför nämligen all en avtrappning på det extraskatteavdraget måste förskjutas uppåt i inkomstklasserna, om inte ännukraftigare marginaleffekter skall uppstå. Delsamma gäller för det kommunala bostadstillägget. Nuär uppfattningarna lilel olika hos de två parfier som förespråkar en höjning avgrundpensionen. Vad jag förstod av är de villiga att ta bort degenerösa bestämmelserna i skallehänseende, och vi visste redan tidigare allcenlerparliel heller inle har så starka känslor för del kommunalabostadstillägget. När man lyssnade på Margö framgick det emellertidalt vpk förutsätter att såväl den särskilda skattebestämmelsen som delkommunala bostadstillägget skall vara kvar. Båda dessa frågor är dessutomföremål för utredningar. Förändringen av grundpensionen l.ex. ligger inom ramenför pensionsberedningens arbete. Marginaleffekterna i skattesystemet är delklarl uttalat alt inkomstskalteutredningen särskilt skall filta på. Flera av de övriga motioner som vi behandlar i dettabetänkande berör också pensionsberedningens utredningsuppdrag. Del gällerpensionsålder och pensionsfillskott. Där kommer även undantagandepensionärernaspensionstillskott, som man här har talat om, in. Pensionsberedningen skall påriksdagens uppdrag undersöka verkningarna av att ha ställt sig utanför ATP.Eftersom har fattat ell särskill beslut om detta finner jag RuneBacklunds förslag, att vi nu skall fatta elt beslut och frångå värt tidigareslällningslagande, litet svårt att genomföra. I pensionsberedningens uppdrag ingår också, vilket detfinns motioner om, pensionspoäng och poängär. I det sammanhanget kommer vialltså atl beröra de 15 och 30 åren. Vi har också tidigare här i riksdagenuttalat vår uppfattning om den bestämmelsen. Vi har med anledning av dessamofioner i betänkandet hänvisat till pensionsberedningens direktiv ochpensionsberedningens pågående arbete. Dock vill jag säga nägra ord om en av motionerna somhandlar om pensionsfillskott, nämligen motion Sf327, som är skriven av StenÖstlund och . De tar upp förhållandel all förtidspensionärerna färsänkta pensionsförmåner vid ålderspension. Utskottet anser att det finns skälför pensionsberedningen atl närmare undersöka motionärernas förslag tilländring i detta avseende, och vi föreslår därför atl den motionen överlämnasfill pensionsberedningen.