prot · GC09107 · 1988-12-31 00:00:00 — Eflersom vi har en mycket decentraliseradvägplaneringsprocess i värl land, som innebär att fastställerramarna, fördelar dem ul pä resp. län och det sedan i stort sell ärmänniskorna själva ute i länd som beslämmer hur pengarna skall användas, sä harföljaktligen samlliga dessa motionsyrkanden avstyrkts. Flera motioner innehåller yrkanden om ulbyggnad av ellsvenskt starnvägnät. I anslutning till delta anser jag att del är viktigt allpåpeka att del allmänna vägnätet är indelat i riksvägar och länsvägar.Klassificeringen baseras pä vilken funklion vägen fyller för samfärdseln.Begreppet slam vägar finns inle i den svenska lagsliflningen, liksom inleheller begreppel Scandinavian Link som har en enasläendeförkärlek för all inleda varje trafikpolitisk debatt med här i riksdagen.Endera inleder hon deballen med Per eller också med ScanLink. Enligl irafikpoliliska beslut är del övergripandemälel för väghållningen atl medborgarna och näringslivet i landets olika delarskall erbjudas en lillfredsslällande, säker och miljövänlig trafikförsörjningtill lägsta möjliga samhällsekonomiska koslnad. För vägpoliliken har därför 6delmål lagls fasl: Ansvarel för väghållningen skall vara lämpligl avgränsal.Vägkapiiald måsle säkras. En god miljö skall äsladkommas, vilkel inle är minslvikligl. Trafiksäkerheten måsle förbällras. Vägnälei skall bidra lill etteffeklivl resursutnyttjande och en lillfredsslällande slandard skall säkerställaspä hela vägnälei. Del är inle så, , all glesbygden ivårl land är missgynnad när del gäller atl få del av väganslagd, ulan delförhåller sig precis ivärlom. Mer än hälflen av del slalliga vägnälei är sälågl irafikerai alt del inle bär sina egna koslnader, vare sig för byggandeeller drift. Det sker en stor omfördelning av väganslagel från delhögtrafikerade vägnätet till del Som exempel kan nämnas all av förra årels Prot. 1988/89:107filläggsanslag när del gäller väganslagel på 380 milj. kr. gick hela 50 %av dessa medel till skogslänen. Sådan är verkligheten. Trafiken på vägarna har ökal krafligl under senareår. På de slalliga vägarna ökade trafiken 1986 och 1987.Under 1988 harIrafiken Ökal . Den siarka trafiklillväxlen hänger lill slor del samman med den under senare är mycket positiva ekonomiska utveck lingen. Del slär naturligtvis klarl alt trafikökningen under de senasle åren kraftigt har överskridit de prognoser som har gjorls. Därför lycker jag att del är bra alt man har inlell ell arbele med alt se över dessa prognoser. har i sin anslagsframslällning visal pä mycketstora behov av medel vad gäller drifl och underhäll av del statliga vägnätet.För är 1989 anslog 4 925 milj.kr. lill drifl av de slalliga vägarna.För år 1990 begär nu vägverkd 6 200 milj. kr. De ökade behoven av medelmofiveras med alt vägnedbrytningen har ökal i belydligl slörre omfallning änvad som har förutsatts - främst på grund av en ovanligl stortrafikökning. Med hänsyn lill samhällsekonomin är del emellertid inte möjliglall anvisa medel över sialsbudgelen i den omfallning som harföreslagit. Utöver den ram som den trafikpolitiska proposilionen angavhöjs nu emellertid anslaget lill drifien av de statliga vägarna med 535 milj.kr. För /90 föreslås nu en höjning till 5 460 milj. kr. Vidarekommer inköp av anläggningstillgångar att finansieras med lån frånriksgäldskontorel. Därmed skapas ulrymme för en ytterligare förstärkning avväghållnings-resurserna för är 1990 med 250 milj. kr. Med den föreslagnahöjningen av anslaget för med 535 milj. kr. kommer höjningen avanslagel för åren 1989 och1990 aU uppgå till tolall 916 milj. kr. Del bör då bli möjligl, irols de kostnadsökningar som har skell och kan förvänlas ske, all är 1990 nå den i del Irafikpoliliska beslutet angivna reala förstärkningen av anslagel med 500 milj. kr. Därmed kan den regionalpoliliska inriktningen av ökade driftsinsat ser också uppnäs. Den föreslagna höjningen är dock inte tillräcklig för atlpå längre sikl säkerställa etl lillfredsslällande underhåll av hela vägnätet ienlighet med de riktlinjer som angavs i den irafikpolitiska propositionen. Pälängre sikl måsle yllerligare resurser lillföras drifien av vägarna. Del är mol den bakgrunden vägverkd nu har fåll i uppdragall skyndsamt uireda förulsällningarna för alt införa avgifter på detbefinlliga och det tillkommande nälel av moiorvägar, molorlrafikleder ochslörre broar. Avgifter från ett sådant system skulle då gå direkt tillbaka tillväghållningen. 1 enlighet med principerna i fjolårels irafikpolitiskaproposition höjs nu anslagel till länslrafikanläggningar med 320 milj. kr. från650 lill 970 milj. kr. Med denna höjning skapas också föruisällningar för skall kunna genomföra vikliga investeringar i länslrafikanläggningar. Jag skall nu övergå till att kommentera någraav de 40 reservationerna. Granskar man vpk:s och miljöparliels reservationer, kanman av förklarli ga skäl finna all ingel av dessa parlier tycker om vare sig vägar ellervägtrafik. Man vill med alla lill buds slående medel pä alll säll förhindra framkomlighe ten på vägarna, både för person- och godstrafiken. Skulle era förslag 71 förverkligas,skulle det pä sikl innebära en väldig koncentration av befolkning ochnäringsliv till de järnvägslinjer vi har i vårl land. Stora delar avglesbygden, som framförallt finns i skogslänen, skulle avfolkas. Vad är dettaför regionalpolitik? Delta skulle bli konsekvensen av vpk:s ochmiljöpartiels gemensamma reservationer. Jag skall ta några exempel. Ni säger nej lill byggande av motorvägar. Ni kräver skall avbryta byggandel av den nya sträckningen pä E 6 nere i . Detär en av de mest olycksdrabbade vägslräckorna i värt land. Ni går också emot enmassiv lokal opinion. frågar hur miljön skall kunna förbättras omman bygger ut motorvägen pä E 6-an. Det är klarl alt vägmiljön förbättras,eftersom man kör jämnare och släpper ul mindre avgaser på en bra väg än på enkrokig väg. Så enkell är del. Man får således en bättre trafikrylm, och rnanfär tvä mil korlare sträckning. Med katalytisk avgasrening skulleavgasutsläppen bli belydligl mindre längs E 6-an är 2010 än , trols allIrafiken enligl prognoser näslan kommer alt fördubblas fram lill dess. Antaletolyckor skulle minska . Del innebär alt 30 färreskulle omkomma och 200 färre skulle skadas. Sådan är situationen, ViolaClaesson, när del gäller all förbällra ell vägsyslem. Det är vad som händer. Ni säger nej lill principerna för fördelningen av anslagetlill länslrafikanläggningar, som också slår hårt mot glesbygden. Ni säger nej till all del anslås medel förbärighelshöjande ålgärder, vilkel också slär hårl mot skogslänen. Det ökar givetvisantalet fordon och därmed utsläppen. De bärighelshöjande åtgärderna har kommillill för all förbällra skogslransporterna i skogslänen. I slora delar avskogslänen finns ingen järnväg. Jag skall ge etl exempel på hur opinionen fungerar. Härslår och och lalar sig varma förjärnvägslransporler. Del är näslan så all man kan iro all man kan åka lågöveralll i della land. I mill hemlän, , vill de sloraskogsbolagen bygga en iräterminal i för atl pä sä sätt överföra timmer-och virkeslransporter ifrän landsväg lill järnväg. har försökl få en opinion all acceplera en sådanträlerminal pä minsl lio plalser. Här i slår ju miljöparlisler ochkommunister och lalar sig varma för järnvägslransporler, men samma parlier iden lokala opinionen säger definilivi nej lill alt bygga en sådan härirälerminal. Jag vill med della visa pä kluvenhelen i era argument. Ni säger nej till ökade brullovikler pä laslbilar, vilkelocksä slär häri mot skogslänen. Del ökar anlalel tunga lastbilar och därmedutsläppen. Ni säger nej lill laslbilar pä , vilkel också slår häri mol skogslänen och ökar anlalel lunga laslbilar. Ni säger vidare slopp för laslbilstransporler över ,vilkel framför allt missgynnar ulvecklingen i skogslänen. vill ViolaClaesson göra etl slorl nummer av. Av de gods somtransporleras med lastbil är det endasl , , som transporterasöver 30 rnil. vill dessutom skära ner byggnädsanslagd meden miljard. skulle i praktiken, , innebära totalstopp förbyggande av förbifarter,som skulle kunna förbätlra trafikmiljön inne i kommunernas Prot.1988/89:107 I sin iver alt "klippa till" bilismen har miljöpartiethelt plölsliglglömt bort att man vill framslä som ett verkligt miljöparti. för altframstå som ell parli som vill förbätlra miljön, framslår ni som elt parli som villförsämra miljön inne i centralorterna. Del är kontentan av ert Del är en sak för sig all slä här i kammaren och debatteraom all man skall åka kolleklivl och använda järnvägen. Man bör också se hur delgår lill i verklighden. Jag har lyckals fä lag i en artikel frän NyaLidköpings-Tidningen. "Res kolleklivl, sade vpk och log bilen lillMarieslad. Vi rnäsle salsa mer pengar på kolleklivlrafiken. Bl a dellaframförde , när vpk höll frukostmöte i Vpk-husel i päförmiddagen . Sedan satte sig de församlade vpk-arna i bilar och for tillMariestad för all demonsirera. Slrax innan avgick ett sä goll som tomt låg frånLidköping mol Marieslad. Och tågliderna hade passal vpk-arna perfeklför all all åka kolleklivlfram-och-lillbaka lill --- ." Claessonskall la ell lilel resonemang med vpk-arna i Marieslad. Jag skall övergå lill all någol kommenlera de moderalareservalionerna sarnl folkparliels och cenlerparlids reservationer. Del ärriktigl att moderalerna vill öka väganslagen med 1 miljard. Detta lålernalurliglvis bra, . Men del hade varil ärligare alt ni samiidigihade lalal om all ni vill skära ned med 3,6 miljarder på den sociala sidan. Ärdet därifrån ni skall lade ökade väganslagen? Dä släller vi socialdemokraterinle upp längre. Jag kan inle undgå all någol kommentera reservation 5, somockså den är en moderat reservalion, där man lar upp vägverkelsavkastningsberäkningar av invesleringar. Det låter rätt oskyldigt. Men vad nivill åstadkomma är i realiteten en omfördelning av väganslagen lillstorstädernas fördel. Del är konlenlan av denna reservalion. harmoderala samlingsparlid endasl hafl ell särskill yllrande om denna fråga. Nuhar ni gäll ell sleg längre och avger en reservalion. Del innebär allmoderalerna inte längre ger etl dyft för regionalpolitiken när det gällerväganslagen. Det är verkligheten. Jag tycker ocksä atl det är märkligl all inget av deborgerliga partierna ens vill slälla upp på atl utreda frågan orn enavgiftsfinansiering av drifien av de befinlliga vägarna. Det kan väl inte varafarligt alt uireda denna fråga. Om man utreder införandel av avgifter, är delinle samma sak som alt man skall införa avgifter. Men eflersom vi inle kanklara av drifien över sialsbudgelen, finns del all anledning all pröva andrafinansieringskällor, om vi vill ha bra vägar i forlsällningen, Bäde moderater och folkpartister, som i andra sammanhangsäger sig vara anhängare av ökad trafiksäkerhet, säger nej till automatiskhaslighelsövervakning. Det har prövats i och och fungerarbra. Del skulle vara någon sorls inlegritdsskäl som gör all ni säger nej. Deltahar jag mycket svårt all falla. När del gäller anslagel lill länslrafikanläggningar harcenlerparliet åter igen intagit en mycket märklig ståndpunkt. Normall pratar man sig i varm för alt rnan skall öka decentraliseringen av beslut. I denna fråga gär ni i rakl molsall rikining. Här vill ni öronmärka medel. Ni vill, med 73 andra ord,fränla människorna ute i länen möjligheterna all själva besluta om hur dessapengar skall användas, om de skall användas till länsvägar, länsjärnvägar ellerandra trafikanläggningar av slor belydelse för irafiken inom länd. Del lyckerjag är en, minst sagl, märklig uppfattning, för atl komma från jusl en centerpartist. vill jag säga följande till . Ni har krävl beläggning av äiersläende delar av del slalligagrusvägnätd. Del koslar 58,9 miljarder. De grusvägar i del slalliga vägnäleisom inle är belagda omfallar tolall . Del är av det slalliga vägnälei. Dessa uppgifler har vägverkd lagil fram, så de är fulll korrekla.Cenlerparliet skall salsa yllerligare 40 miljarder på allbygga järnvägar. Ni skall salsa 58 miljarder pä beläggning av grusvägar. Del ärungefär 100 miljarder -lio miljarder på elt år. Dä måste man slälla sig frågan:Vilka andra sektorer skall ni dra in pä. Skall ni dra in kraftigt päbostadsbyggandei, eller vad skall ni dra in pä? De människor som jobbar medsådana här saker är anläggningsarbetare och byggnadsarbetare, som är fulltsysselsatta med att bygga bostäder, så all människorna har någonslans atl bo.eller industrier, för alt induslrin skall kunna ulvecklas. Del vore lämpligtalt lämnade ell svar på della . De 500 miljonerna,, är en droppe i havet. Skall ni klara denna uppgifl,måste ni ta hela driflsanslagd och mer därtill varje är. Det skulle varaintressant alt fä en närmare förklaring av i denna fråga. Med detta vill jag yrka bifall till utskottetshemställan på samlliga punkler. 48VIOLA (vpk) replik: Del var intressant all har börjalgranska tidningarna i - eller om det nu var ,det är inle så viktigt. Om del nu är sorn han säger, all en av minaparlikarnraler, , och den grupp som skulle till Marieslad ochdemonsirera. inle tog tåget, irols all del gick så alt del stämde perfekt,lycker jagat! del var otroligt dumt. Men, fru talman, jag vel något som är ännudummare. Det var när trafikutskoud, som jag i varje fall försöker ha lilelinflylande över, blev inbjudet till i och log flygelbäde dil och hem, irols mina prolester, all vi befann oss mill inne iBorlänge stad, myckel närmare järnvägslalionen än den s.k. , logledamölerna i Irafikuiskoild flygel hem, fastän restiden bara skilde på ungefären halvtimme. är nalurliglvis inle bara riklal till , utantill alla i trafikutskottet, som inte kunde bekväma sig lill atl la tåget,förutom den lilla bit järnväg som är nedläggningsholad. Där bjöds vi på resanav och framför allt av dem som vill rädda den bana vi reste på.Jag tror alt redan har glömt del. Jag vel inle vad del kan beropä, vad han hade för sig. har gjort något här som jag lycker är myckelallvarligare än någoniing annat. Han försöker hävda att när vi talar omsamhällsekonomi och miljöhänsyn i samband med trafikpolifiken och vägarna,skulle det sorn uttrycks genom dessa tvä ord i de mäl sorn besluladeförra året Det var del sämsla, del lägsla bollennivåmärke jag har hörthiltills, fru talman. Antingen är han medvetet oförskämd mot alla som ärengagerade i miljökampen, eller också vet han inle bättre. Han siller fakliskii styrelse. Jag vill än en gång be förklara vad som ärsamhällsekonomiskl resp. miljövänligl med motorvägsbygget i . Jag skall återkomma senare lill en fråga som har medvägverket atl göra och som kanske inte sä gärna vill diskulera,men del vill jag. 49 () replik: I molsalslill hävdar jag all delhela liden sker en överflytlning av pengar frän landsbygd lill slora orler.Folk ulanför lälorler och ulmed enskilda vägar belalar samma vägskall, sammalandslingsskall, samma kommunalskatt och samma statsskall som folk i bygderrned järnväg, bussar, lunnelbana. spårvagn, flygplais, de, men själva färdas depä dåliga vägar, i flera fall pä vägar som de själva betalar, sadeinle ell ord om anslagel lill enskilda vägar eller om deras belydelse för enlevande landsbygd, vill uireda drift av statliga vägarfinansierade med vägavgifter. Han säger all man i alla fall kan uireda detta,om del sedan blir sä vel man inle. Varje gång del läggs fram entilläggsproposilion frän föreslås det mer pengartill ulredningar. All uireda någol som man inle vill ha lycker jag ärfullsländigl meningslöst. Om de 58 miljarderna sade atl man har lagildet antal kilometrar som inte är belagda och sedan tagit det gånger vadvägverket har räknat ul atl det skall kosla atl belägga dem. Men jag ber OlleÖslrand atl läsa innantill i reservalion 17 på s. 60 i belänkandet: "Av de 6 482 milj. kr. ulskollel föreslagil fördrifl, underhåll och modernisering av slatliga vägar under nästa budgetär bördärför 500 milj. kr. användas för det ändamålet. Ulskollel delar vidaremotionärernas uppfallning all elt lioårsprogram för förstärkning och samtidigbeläggning av grusvägar inom länsvägnätet bör upprättas. Regeringen bör sålundasnarast möjligt ålerkomma lill med förslag till ett sådanlprogram." Anta då all vi har 500 milj. kr. under lio är, delvar nämligen vad jag sade i irafikuiskoild. Del lar jag inle lillbaka. Det blir5 miljarder och ingenting annal. Om lycker att 500 milj. kr. inleär någoniing, all det är som alt spotta i havd, dä skulle jag vilja säga atljag tror alt väldigt många människor ute i bygderna skulle vara lacksamma för500 milj. kr. Slulligen vill jag säga an'kommunikalionsminislern menadealt man skall ha en samhällsbyggarsyn när man delar upp vägmedlen. Då menarcentern all skall göra del och inle slyrelse. 50GÖREL () replik: Om man har ont om pengar får man antingenminska utgifterna eller öka inkomsterna. Man kan också kombinera dessa ålgärderpä något säll. Vi vill från moderal sida ge människor möjlighel all beslämmamer över sina egna pengar, och vi vill medverka lill all bryla den negativa trend somlandel befinner sig i. Man kan bidra lill della genom all l.ex. åstadkommabesparingar i de offentliga utgifterna och medverka till atl sänkaskaltetryckel, vilkel nu är så orimligt högt, högsl i västvärlden. Man kan ökainkomsterna lill landel genom att l.ex. bygga vägar som ger god avkaslning.Faktum är ju all goda vägar innebär atl näringslivet fungerar bällre, ochmyckel av välstånd grundas pä exporten och näringslivels livskraft.Olle Öslrand sade ocksä här i lalarslolen, all han är medvelen om vägarnasbetydelse för näringslivet, för de enskilda och för utvecklingen i hela vårtland. Då tycker jag att inte skall beklaga sig över atl vi fränmoderala samlingspartiet föreslär en miljard mer till vägarna. Jag föreslår atlOlle Öslrand i slällel röslar på vår reservalion. sade i debatten med något som var inlressanl. Han lalade om all slora väganslag har gått lillglesbygdsregionerna medan däremol storstadsregionerna inte har fäll särskiltmycket. Jo, jag tackar, så är det faktiskt. De tre storstadsregionerna har fåttalldeles för litet. Delta är elt bekymmer eftersom de dåligt utbyggdakringfartslederna och de dåligl utbyggda ivärlederna i siorstadsregionernainnebär all man får en avsevärl ökad miljöförslöring och dessulom altIrafiksäkerhelen blir försämrad. På en bra väg blir avgaserna mindre än på en krokig väg.sade . Han sade också alt en bra väg innebär mindre olyckor.Jag vill då rekommendera all slödja den moderala reservationen,eftersom det blir åtskilligt fler bra vägar för de 740 miljonerna tillförbättringar av vägnätet. 51ROY () replik: höll ell inlressanl ochunderhållande anförande. Han fabulerade, moraliserade och slälade överproblemen. Vägarnas lovsäng, javissl. Vi föreslår fakliski mer pengarän socialdemokralerna lill drift och underhåll av vägarna. Vi i miljöpartietlycker all vägarna i hela landet skall vara bra. Vad vi däremot inte har gjortär atl gä med pä all släppa fram fordon som kommer atl köra sönder vägarna ännusnabbare och ännu värre och att släppa fram pengar lill byggande av ännu slörremoiorvägar som slär ul ännu mer av järnvägssystemen, osv. Varför gör vi del?Olle Öslrand har kanske missat all den fortgående miljöförstöringen är mycketallvarlig i , och den beror lill stor del pä bilavgaserna. Bilavgasernakan döda skogar, och de har börjat göra del i vissa delar av landel.Skall vi la dessa problem pä allvar, , sä är del dags att tänka omoch inte säga atl man skalj tycka om vägar och tro all alla andra somkritiserar ensidiga vägsatsningar halar vägar. Jag bor själv i inland och är ytterstvägberoende och bilberoende. Varför skulle jag hala vägar? Dessulom lillhörjag ell parli som vill salsa mer pä jusl de mindre vägarna som vanligt folk ärberoende av. Men vi gär inte med pä ScanLink. Det var dåligt av inle ens erkänna att ScanLink håller pä atl byggas och alt ScanLink är ellslorl projekl. fick del lill all motorvägar är bra förmiljön. Sedan framförde han litet sifferexercis. Sä gott som alla motorvägarsom jag vet har blivit undersökta under flera är leder till ökad biltrafik. De slär ul andra Iransporlsyslem,vilkel leder lill all vi långsikligl fär en värre miljöförslöring. Man måsleinte bygga upp skräckfanlasier kring vad som händer om man inle byggermoiorvägar, ulan man skall se till alt de vägar som finns är bra, och man skallse lill all det finns andra miljövänliga Iransporlslag alt ta lill. När delgäller borde man bygga ul . Socialdemokralerna hade chansenall rösla pä den . Men jag noterade all de inle gjorde det. När det gäller anslagel lill nya riksvägar ville OlleÖstrand få del lill alt del bara gäller kringfarlsvägar - ingalunda. E 6 iBohuslän är ingen kringfarlsled. Del är så del gär till. Man tar någotbehjärlansvärt som folk i glesbygd vill ha eller kringfarlsleder kring någraöverbelastade släder och skjuler fram dem för att motivera en ensidig satsningpå vägsyslemd och en ökning av miljöförstöringen. 52 () replik: undrade varför folkparliel inlekunde slälla sig bakom förslagel om en avgiftsfinansierad drifl av vägar. Jaglyckle alt jag klart och tydligt sade i mitt förra anförande atl vi just nuinle finner det angeläget all la lag i frågan. Vi anser all del är viktigareatl se på de nya motorvägs- och brobyggen som är på gäng och där göra försök omavgiftsfinansiering. När det gäller drift och underhåll av vägar bör vi lapengar frän de anslag som finns. När det gäller automatisk hastighetsövervakning är dethelt klarl att vi lycker all den skall vara synlig. Vi vill inte all poliserskall gömma sig i buskarna efler vägarna eller köra kamouflerade. Vi vel vaddel belyder för hastigheten atl del finns polisbilar och polismolorcyklar påvägarna. Det viktigaste är inle all böifälla människor för alt få nerhastigheten pä vägarna. Därför anser vi alt trafikövervakningen i första handbör inriktas pä synlig övervakning. Vi vel all det innebär en del juridiskaproblem all införa aulomalisk Irafikövervakning. Som vi skriver i reservationenbör effekien för den personliga integriteten noga övervägas. Vi vet all vi måsle göra klarl för oss vem del ärsom bölfälls; är det bilen eller föraren som skall bötfällas framöver? Del ärsådana här saker som vi måste ta reda pä först och som vi lycker skall läggasfram för oss innan vi kan slälla oss bakom förslaget. Vi från folkparliel vill alllsä inle tillstyrka förslagel,förrän vi har fåll de saker jag här nämnde klargjorda. Vi lycker inle hellerall det är riktigl att använda de allmänna anslagen för drifl av slalliga vägarför alt skaffa utrustning för haslighelsövervakning, som föresläs. Sådana här saker lycker vi alltsåall regeringen och del socialdemokraiiska parliel skall klargöra försl, innanvi kan slälla oss bakom förslagel. 53OLLE ÖSTRAND (s) replik: Del är rikligl, , all nihar föreslagil en plan för all belägga reslerande delen av del slalligagrusvägnätd . Del slår i er reservalion och i er motion.Det kostar 58 miljarder. Men begär man en plan måste man ocksä vara beredd atlanslå de medel som fordras för all genomföra denna plan, annars är det ingenmening Del har ni gjorl. Dessutom vill ni lägga på 40 miljarder lill påjärnvägarna. Då frågar jag en gäng fill; Pä vilka samhällssektorer vill ni draner när ni skall satsa dessa väldiga belopp på vägar och järnvägar? De enskilda vägarna får, , elt pluspå 17 miljoner . 15 miljoner av bärighdssalsningen skall dessulom gå lillde enskilda vägarna. Så visst blir del en påplussning. När man hör lala om dessa väldigasaisningar, tycker jag all man pä något sätt känner igen centerparliel som delgamla hederliga överbudsparlid. Sedan lill ; Skall denna miljardsalsning skepå bekostnad av att vi skall skära ner pä den sociala seklorn, dä är vi inlelängre med. Vi vill pröva nya finansieringsformer för atl i fortsättningenklara framför alll driften av det slalliga vägnätet. Där skall ge ellförslag senasl den . Del är rikligt alt jag inle är överens med omalt vi skall omfördela vägpengarna till storstadsregionerna. Vi har fattat ettbeslul i denna riksdag om atl vi skall ha bra vägnäl i hela landel. Dä måsle vigöra denna omfördelning lill glesbygdens förmån.