prot · GC0990 · 1988-12-31 00:00:00 — Det låga oljepriset har tillåtits slå igenom ochmarknadsförutsättningarna för inhemska bränslen har ryckts undan. En betydandekapital- och kunskapsförlust pågår inom sektorn inhemska bränslen, samtidigtsom oljeanvändningen ökar inom sektorn uppvärmning. En miljöanpassad och framtidsinriktad energibeskattninginnebär att miljövänlig och förnybar energi måste gynnas på bekostnad avmiljöstörande importerade energislag. Skattebelastningen på arbetskraft börminskas och skatten på energi och råvaror i motsvarande grad ökas. En sädanomläggning av skatteuttaget skapar incitament för hushållning med tillgängliganaturresurser och stimulerar lill ökande sysselsättning. Det skulle dessutominnebära atl de samhällsekonomiska målen, inkl. en god miljö, får en bättre överensstämmelsemed vad som är privat- och företagsekonomiskt fördelak- Prot. 1988/89:90ligt. För såväl samhälle som företag och enskilda hushåll äreffektiviserings- vinster och hushållning de mest lönsammainsatserna på energiområdet. I utredningen om indirekta skatter diskuteras nu införandeav mervärdeskall pä energi. En övergång lill moms pä energi skulle innebära enkraftigt ökad belastning pä de enskilda hushållen. Kostnader som bärs iandra länder skulle vältras över pä de svenska konsumenterna. Om statensskatteintäkter skall förbli oförändrade, måsle skatteuttaget från de svenskahushällen öka med . En övergång till moms på energi skullevidare pä ett ofördelaktigt sätt förändra konkurrensförhållandena mellan olikaslag av bränslen. någon form av punktskatter skulle importerade,miljöstörande bränslen gynnas på de inhemska miljövänliga bränslenas bekostnad.Därmed riskerar utlandsberoendel all öka liksom vår sårbarhet. Moms på energiskulle starkt begränsa möjligheterna alt utnyttja energiskallen som styrmedelför att nä uppställda miljö- och energipolifiska mål. Sammantaget skulle en övergäng lill moms på energi gebetydande negativa fördelnings-, miljö- och energipolitiska effekter som inteär acceptabla och dessutom skulle strida mot bäde en rättvis fördelningspolitikoch de energi- och miljöpolitiska mål som fastlagts. Enligt uppgifter i pressenser regeringen en övergång till mervärdebeskattning av energi som en del av denplanerade skattereformen, trots denna uppenbara konflikt med de energipolifiskabesluten. En analys av den förda regeringspolitiken visar således enmotsägelsefull bild. Regeringens uttalanden och konkreta åtgärder på skatte-,energi- och miljöområdena är klarl oförenliga. beslut om avvecklingav kärnkraften, begäran om ett program för alt minska koldioxidutsläppen tillvad naluren lål och förord för alt koldioxidutsläppen till atmosfären inte böröka utöver den nivå de har samt bevarande av de fyra outnyttjade älvarnaförutsätter såväl en satsning på biobränslen och andra förnybara energikällorsom hushållning och effektivisering av energianvändningen. Denna insikt harinle präglat energipolitiken. Den splittrade bilden kan antingen ha sin grund iatl regeringen medvetet vill förhindra atl fastlagda energipolitiska beslutgenomförs alternativt inte kan motstå de krav som ställs av de dominerandeaktörerna pä energimarknaden. Den kan också vara betingad av motsättningar ochkamp mellan de intressen som t.ex. företräder ett kortsikfigt ekonomiskltänkande och de som företräder elt mer långsiktigt ekologiskt ochmiljöansvarigt synsätt. Klart är emellertid att nödvändiga beslut, som syftar tillatl konkret förnya energisystemet inte las. Möjligheterna alt pä ett ekonomisktoch miljömässigt riktigt sätt genomföra kämkraftsawecklingen försvåras därmed.Det är alarmerande. Bristen på klara handlingslinjer leder till altomställningen avstannar, eftersom ingen vet vilka förutsättningar som kommeratt gälla. har t.ex. kommuner och företag som genomfört investeringari syfte atl förnya energisystemet enligt intentioner drabbats av allregeringen låtit energimarknaden utvecklas ulan samstämmighet med fattadebeslut. Motdenna bakgrund ställer jag följande frågor till slatsministern: Avser regeringen verkställa fattade energi- ochmiljöpolitiska beslut, i så fall på vilket sätt och när? Kommer regeringen att låta skattepolitiken ta överfattade energipolifiska beslut? På vilket sätt anser sig regeringen hakonkret underlättat genomförandet av kärnkraftsavvecklingen, med start , ienlighet med beslut? På vilket sätt vill regeringen - mot bakgrund avbeslutet om kärnkraftens avveckling, bevarande av de fyra orördaNorrlandsälvarna, nödvändigheten av att hålla tillbaka koldioxidutsläppen -främja elt uthålligt energisystem baserat på hushållning och effektivareenergianvändning samt utnyttjande av i huvudsak inhemska och förnybaraenergikällor? 1988/89:191 av BerttlDanielsson (m) till bosladsministern om kostnaderna för ombyggnad ochrenovering av bostäder: beslöt majoritetbeträffande de s.k. ROT-lånen att höja den garanterade räntan för ombyggnad ochrenovering av bosläder. Moderata samlingspartiet reserverade sig mot beslutetav främst tre skäl. Fördet första anser vi att normalt underhåll och reparationer inte skallsubventioneras genom statliga ränteslöd. Den avkastning som hyresverk-samhetenger skall generera sådana resurser att underhällsåtgärder finansieras inomföretaget. Istället har moderata samlingspartiet föreslagit att skattefri avsättning skallfå ske till fastighelsanknutna reparationsfonder. Om man under enövergångsperiod går över till detta system, och bort från ROT-lånen, kommerreparalionsverksamheten efter hand alt baseras på sunda ekonomiska principer. Fördet andra innebär decemberbeslutet om fördubblingen av den garanterade räntanen oacceptabel ryckighet i bostadspolitiken. harregeringen drivit fram en ensidig satsning pä ROT-sektorn. Byggbranschen hardärför ställt om sina produktionsresurser och inriklat sin verksamhet päunderhållssidan i stället för på nybyggnad. Genomdecemberbeslutet avstannar i stort sett all ROT-verksamhet. Byggarna tvingas änen gång att kasta om inriktningen. Denna ryckighet är både resurskrävande ochkoslnadsdrivande. Fördet tredje innebär beslutet alt skillnaden mellan nybyggnadsräntan ochombyggnadsränlan blir sä stor att fastighetsägare i stället för att bygga omgår in för att riva och bygga nytt. En ny rivningsvåg kan befaras. Tecken på ensådan utveckling har redan visat sig. Mot denna bakgrund villjag ställa följande frågor till bostadsministern: I vilken omfattning sker rivning och nybyggnadi stället för ombyggnad av hus som tekniskt sett borde ha byggts om? Påvilket sätt anser bosladsministern alt nytillskottet av bostäder främjas Prot. - vilket var motivet för decemberbeslutet - om fungerandebostadshus ,..,,...,.. , , , , .,.... , Meddelande om frågor Pavilket satt påverkas talorternas stads- och kulturmiljöer nar hus rivs som skulleha kunnat bevaras och rustas upp? Vilka åtgärder avserbosladsministern vidta för att dessa rivningar inte skall leda till kapitalförstöring? 17 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1988/89:564 av () tillarbetsmarknadsministern om arbetsmiljön inom plastindustrin: Många anställda i företag somarbetar med styrenlöst plast upplever sin arbetsmiljö som ett potentiellt hotmol sin hälsa. Vid ett plastföretag i uppger många av de som arbetar iplasthallen alt de har besvär i form av huvudvärk, onormal trötthet,balansrubbningar m.m. Sjukskrivningar förekommer ofta i längre eller kortareperioder. Företaget följer de anvisningar som finns och uppmätta styrenhalter iluften understiger fastställda hygieniska gränsvärden. Arbetsmarknadsministern har uppmärksammals pä dessaproblem i ett brev från Industriavdelningarnas samorganisation i ioktober 1988. Pågår arbete för alt sänka de hygieniska gränsvärdena förstyren? Avser arbetsmarknadsministern att vidta andra åtgärder för attförbättra arbetsmiljön inom plastindustrin? 1988/89:565av () till miljö- och energiministern om : della är Sverigesstörsta havsdelta. Området rymmer stora naturvärden ur en rad synpunkter, bådebotaniskt, ornitologiskt, geologiskt och naturgeografiskt. Dessutom är områdetav stort intresse för friluftslivet. byggs en ny sträckning av rakt igenom dellat. Detta trots ett hårdnackat och varaktigt motstånd från ensamlad miljö- och naturvårdsrörelse såväl lokall som nationellt. Projektet varnära att fällas av det kommunala vetot, socialdemokratin var djupt splittrad. drevs fram i samband med Söråkerspaketet somregeringen gjorde tillsammans med kommun i samband med nedläggningen avGullfibers fabrik i . Regeringen har därför ett särskilt ansvar förexploateringen av deltat. Inför vägbygget utlovades från ansvarigapolitiker att vägen skulle byggas "miljövänligt" och att inga Prot.1988/89:90 ytterligare exploateringar skulle ske i deltat. Ända planerasnu etl "Della- land" i anslutning till självavägen i deltat och industriområden vid dess stränder.Exploatörerna har i lokalpressen förklarat att intressena bakom"Deltaland" är så stora att varken miljöopinion eller naturvårdsverkkan ändra planerna. Avser regeringen skydda det som nufinns kvar av efter vägbygget, eller kommer man att tillåtaytterligare exploateringar i del känsliga naturområdet? 1988/89:566 av () till jordbruksministern omvissa förslag lill ändringar i lerrängkörningsförordningen: Regeringen har lagt fram en propositionom förändring i terrängkörningslagen enligt ett förslag frän naturvårdsverket.Lagen skall i fortsättningen vara tillämplig på motordrivna fordon i ställetför terrängfordon och motorfordon, vilket innebär en utvidgning avtillämpningsområdet. har ocksä föreslagit ändringar iterrängkörningsförordningen som bl.a. innebär att offentliga tjänstemäns ochrenägares rätt till barmarks-körning i kalfjällsområden avskaffas. Kommer regeringen atl införa deförändringar i terrängkörningsförordningen som harföreslagit? 1988/89:567 av () till miljö- ochenergiministern om sammansättningen av delegation för miljöprojekt iSundsvallsomrädel: Miljöministern besökte Sundsvallden och presenterade delegationen för det i valrörelsen utlovademiljöprojektet i Sundsvallsområdet. Delegationen visade sig ha följandesammansättning: - 2 tungasocialdemokratiska namn som tidigare gjorl sig kända som typiska exploatörer,och som ofta har slagit hån mot den lokala miljörörelsen - och lika oftaannonserat all miljöfrågorna har överdrivits och atl Sundsvallsomrädel har ettoförtjänt dåligt rykle i miljösammanhang, - 2 fackligaföreträdare som bägge gjort sig kända som kritiker av miljörörelsen och somofta annonserat alt arbetsfillfällen och billig el mäste komma i första hand, - 1näringslivsrepresenlant från , - 3 politiker,varav 2 från oppositionen och varav den ena känd som engagerad naturvårdare, - 1 representantför miljöintressena, dock inte från miljörörelsen ulan en frislående författarefrån . kommer visseriigen det praktiska arbetel sannolikt atl skötas avmer miljöengagerade personer, men jag vill ändå ställa följande fräga tillmiljöministern: Varför får inte miljörörelsen nägon plats i delegationen,och varför domineras den sä starkt av dokumenterade exploateringsinlressen? 1988/89:568av () till justitieministern om brottsoffers Prot.1988/89:90 rätt fiU skadestånd: Enligt brotlsskadelagen har enperson som blivit utsatt för brottslig Meddelande om frågor handling rätttill ersättning från staten. Del framgår av lagen att den som tillfogats sak- ellerförmögenhetsskada har rätt till brottsskadeersättning om brottet orsakats avnågon som rymt eller varit på permission från bl.a. kriminalvårdsanstalt, unga lagöverträdare eller vissa hem för missbrukare. har beslutat atllämna en framställning ulan bifall. Brottslingen var dömd till slutenpsykiatrisk vård och borde ha vistals på sluten anstalt. Pä grund av platsbristblev det i stället etl psykiatriskt sjukhus. Han kunde lätt avvika och begå nyabrott, och brottsoffret får dä ej ersättning av staten. Är justitieministern beredd attföreslå ändringar i lagen så atl brottsoffren hålls skadeslösa i förekommandefall? 18 8 Kammaren åtskildes . 1988/89:90 (Siffrornaavser sida i protokollet) ,() 163, 165 ,() 121, 130, 134 Branfing,() 35, 42, 49, 62, 67, 78, 87 ,Hädar (fp) 160, 164, 165 ,() 40, 42 ,() 127, 133, 135, 137 ,() 36, 40 Exner,() 23, 29, 31 ,() 116, 131, 134, 137 Godin,() 96, 1,08, 112, 114 ,() 146, 150, 153, 154, 160 ,(vpk) 13, 17, 18, 27, 30, 55, 63, 80, 86 ,() 147, 156 , Bo(vpk) 142, 144, 145 afRantzien, () 19, 22, 23, 40, 88 Högmark,() 31 ,() 11, 28, 64, 66, 79, 85 ,Margö (vpk) 100, 102, 103, 109, 113, 123, 130 ,() 98, 109 ,() 52, 62, 79 ,() 7, 17, 18, 27, 30, 77, 84 ,() 157, 158 Lestander,(vpk) 149, 150, 151, 156, 157, 162, 165 ,() 93, 101, 102, 106, 111, 114 ,() 104, 110, 113, 114 ,() 151, 154, 156, 157, 158, 162, 164 ,() 154, 157 Nyhage,Hans (m) 138, 144, 145 Pohanka,() 103, 110, 113, 125, 133 Rembo,() 3, 21, 22, 26, 29, 43, 44, 48, 61, 66, 76, 83 Rönnung,() 143, 145, 145 ,() 68 ,() 118, 132, 135 ,(rnp) 77, 85, 88 Skånberg,Krisler (mp) 42, 44, 159, 160 ,, arbetsmarknadsminister 72, 81, 87 ,() 136, 138 Ulander,() 58, 64, 67 ,() 71 176 gotab 88704, 1989