prot · GC0999 · 1988-12-31 00:00:00 — Utskottets hemslällan - som ställdes mot reservalion 15 avRolf Clarkson m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 30 (samhällsägt rederi)Ulskoltets hemställan - som ställdes mol reservation 16 av - bifölls med acklamation. Mom. 33 (förbud mot supertankers i ) Utskottets hemställan bifölls med 270 röster mot 39 förreservation 17 av . 1 ledamot avstod från att rösla. Mom. 34 (farlygstransporler av oljeprodukter) Utskottets hemställan bifölls med 270 röster mot 38 röslerför reservalion 18 av och . 1 ledamot avsiod frånatt rösla. Mom. 35 (utredning om farledsverksamhelen) Utskollels hemslällan - som slälldes mot reservalion 19 avRolf Clarkson m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 36 (utredning om lotsningsbeslämmelserna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 20 avRolf Clarkson m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 37 (forskning och ulveckling) Ulskoltets hemslällan - som slälldes mol dels reservation21 av och , dels reservalion 22 av ViolaClaesson -bifölls med acklamation. Mom. 42 (kustbevakning ochsjöräddning) Utskottets hemslällan - som slälldes mot reservation 23 av - biföllsmed acklamation. 97 7 protokoll 1988/89:99 Prot.1988/89:99 Mom. 44 (kustsjöfart och sjöfart på inre vattenvägar m.m.) Utskottets hemställan - som ställdesmol reservalion 24 av och RoyOitosson - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemslällanbifölls. Mom. 1(införande av värdnadsbidrag) Utskollels hemställan bifölls med 17/ röster mot 130 förreservafion 1 av m.fl. 2 ledamöter avstod från alt rösta. (() anmälde att han avsett all rösta jamen markerats ha avstått från alt rösla.) Mom. 2 (utredning om en irygghelsgaranti) Ulskoltets hemställan - som slälldes mot reservalion 2 avSten m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4 (stödåtgärder efler separation) Utskottets hemställan bifölls med 288 röster mol 19 förreservalion 3 av . 1 ledamot avstod från all rösta. Mom. 5 (räll till socialbidrag vid vård av egna barn) Ulskoltets hemställan bifölls med 246 röster mol 61 förreservation 4 av m.fl. Mom. 6 (barnbidrag vid längre tids utlandsvistelse) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservalion 5 avDaniel Tarschys m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 9 (förslag om höjda barnbidrag) Först biträddes reservation 6 av ochIngrid med 46 rösler mot 39 för reservalion 7 av GöranEngström och . 221 ledamöter avstod från att rösla. Härefter bifölls utskottets hemställan med 222 röster mot37 för reservafion 6 av och . 48ledamöler avsiod frän all rösla. Mom. 10 (indexreglering av barnbidrag) Utskottets hemslällan bifölls med 287 rösler mot 18 förreservalion 8 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemslällanbifölls. Socialutskottetsbetänkande 18 PrOt. Mom. 2(principerna för stalsbidragsgivningen m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 178 röster mot 131 förreservation 2 av m.fl. 1 ledamot avsiod frän att rösta. Mom. 3 (krispaket för barnomsorgen) Utskottels hemställan - som slälldes mol reservation 3 avDaniel Tarschys och - bifölls med acklamation. Mom. 4 (en kommitté för översyn av statsbidragen) Utskottels hemslällan - som ställdes mot reservation 4 avAnila -bifölls med acklamation. Mom. 5 (höjt driftsbidrag) Utskottets hemställan bifölls med 291 rösler mol 19 förreservalion 5 av . Mom. 6 (en höjning av barnomsorgsavgiften) Utskottets hemslällan bifölls med 287 rösler mol 19 förreservalion 6 av . Mom. 7 (statsbidrag till barnomsorg i svenska kyrkansregi) Utskottets hemställan bifölls med 175 röster mol 134 förreservalion 7 av m.fl. Mom. 9 (förstärkningsresurser till sociala problemområdenm.m.) Utskottets hemställan - som slälldes mot reservation 8 avGudrun - bifölls med acklamation. Mom. 10 (dagbarnvårdares tillsyn av egna barn) Utskottels hemställan bifölls med 158 rösler mot 151 förreservation 9 av m.fl. Mom. 11 (generell föräldraförmån vid tillsyn av egna barn) Utskottets hemslällan bifölls med 252 rösler mot 55 förreservation 10 av m.fl. 1 ledamot avsiod frän alt rösta. Mom. 13 (bindande kvalitetsnormer) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 11 avGudrun - bifölls med acklamafion. Mom. 14 (lagstadgad räll lill förskoleplats) Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot dels hemställan ireservation 12 av och , dels hemställani reservation 13 av - bifölls med acklamation. Prot.1988/89:99 Motivering 19 april1989 Utskottets mofivering - somställdes mot den i reservation 14 av anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 15 (inriktning mol vissa omsorgsformer) Utskottets hemställan bifölls med 292 rösler mol 17 förreservation 15 av . 1 ledamot avsiod frän alt rösta. Mom. 16 (målsättning för utbyggnad /90) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 16 avGudrun - bifölls med acklamation. Mom. 17 (anordningsbidrag) Utskottets hemställan - som slälldes mol reservation 17 avGudrun - bifölls med acklamation. Mom. 18 (informalion om alternativ barnomsorg) Utskottets hemslällan - som slälldes mot reservation 18av m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 19 (barnomsorgslaxor) Hemslällan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 19 av - bifölls med acklamation. Utskottels motivering - som ställdes mol den i reservalion20 av Slen m.fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 20 (skolstyrelsens och ansvar förskolförberedande verksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 21 avSten m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 21 (deltidsförskolans utveckling till enskolförberedande förskola) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservalion 22 avSten m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 22 (användningen av benämningen förskola) Utskottets hemslällan - som slälldes mot reservation 23 avSlen m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 23 (grunderna för det pedagogiska programmet m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 24 avSten m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 24 (åtgärdsprogram förpersonalförsörjningen) 100 Utskottets hemslällan - somslälldes mot reservation 25 av och - bifölls med acklamation. Mom. 25(behörighd för personal inom barnomsorgen) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 26 avGudrun - bifölls med acklamation. Mom. 28 (anslag lill Bidrag lill barnomsorg) Utskollels hemslällan bifölls med 285 röster mol 18 förreservation 27 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Prot.1988/89:99: 1988/89:LU19Ändring i samäganderältslagen, 1988/89:LU27Rättsskyddet för kretsmönster i halvledarprodukler (prop. 1988/89:73), 1988/89:LU28 Vissa försäkringsfiågor,1988/89:LU29 Trafikskadelagen m.m., 1988/89:FiU23 Stafistik för socialavgifterna (förs.1988/89:16), 1988/89:NU17 Ökning av grundfondenför stadshypotekskassa (prop. 1988/89:104) samt 1988/89:NU18 Anslag lillbankinspektionen och försäkringsinspeklionen (prop. 1988/89:100 delvis). Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. Tredjevice talmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar. 1988/89:SfU10 Administration av socialförsäkring (prop. 1988/89:100 delvis). 87 (): Socialförsäkringarnas omfattning ochförsäkringskassornas möjlighet att personaladministralivt klara alltmerkostnadskrävande och komplicerade system har diskuterats livligt . Del framgår också av belänkandet att i sinanslagsframslällning begärt inle mindre än 500 årsarbetare, ulöver all manbegärt alt fä behålla den tidigare engångsanvisningen om 46 milj. kr., för attklara sin personalsi- Prot.1988/89:99 19apriri989 tuation.Denna personalstyrka skulle behövas enbart för att någorlunda hålla balansen omca 90 000 oavgjorda arbetsskadeärenden - ja, kanske är balansen uppe i100 000 ärenden! Regeringen har föreslagil en permanentning avengängsanslaget saml medel molsvarande 237 årsarbetare. Det är nalurliglvisinle till fyllest, om man inle gör någol ål själva försäkringarna. Men, herrlalman, eflersom vi inom värt parti har föreslagil ålgärder beiräffande bådesjukförsäkringen och arbetsskadeförsäkringen, som skulle medföra väsentligaarbdsavlastningar för kassorna, inte minsl när del gäller den s.k.limsjukpenningen, har vi kunnal acceplera propositionens förslag vad gälleranslagel. Emellertid är det naturligtvis oerhört viktigt att man här följerulvecklingen mycket noga och all man gör någoniing ål kostnadsexplosionen. Utskottet har gjort ell mycket vikligl uitalande när detgäller del framlida lokalkontorsnäld och gjort det enhälligt. Vi har sagl altden lokala förankringen, som är utmärkande för försäkringskassorna, är av storbelydelse för administrationen av socialförsäkringarna och att del är viktigtall försäkringskassornas väl utbyggda lokalkontorsnät bibehålles. Särskildhänsyn bör man enligt ulskollel la lill glesbygden men även när det gällerövriga lokalkontor. Vi har i delta sammanhang också erinrat om riksdagensbeslut att överföra huvudmannaskapet för folkbokföringen tillförsäkringskassorna . Det var visserligen dl beslul som vimoderater inle ställde upp på, men majoritetsbeslut blev ju sådant,och dä är det också vikligl att kassorna klarar den funktionen. Utskottet ulgårnu ifrån all försäkringskassornas styrelser beaklar kassornas roll ifolkbokföringsarbetd och alt regeringen noga följer ulvecklingen pä detområdel. Del finns ett par reservationer med moderata företrädare,och jag skall kort säga något om dem. Den ena reservationen har vi fillsammansmed , och den gäller arvodering av ledamöler i socialförsäkringsnämnd.Egenförelagare erhåller nämligen inte samma kompensation för sitt uppdrag inämnden som övriga ledamöler, och detta anser vi vara fel. För nämndernasarbete är del naturligtvis vikligl med en allsidig representation, och därförbör egenförelagarnas arvoden räknas upp. I en moderat reservation vidhåller vi en uppfattning somvi har haft, nämligen all försäkringskassorna bör tilldelas en ökadoch samordnande roll i rehabiliteringsarbetet. På del sättet skullesjukskrivningar kunna förkortas och handikappade få arbele i ställd förförtidspension. Med hänvisning till de övriga förslag som vi har lagt fram omsocialförsäkringarna skulle kassorna kunna tilldelas della övergripande ansvari rehabiliteringsarbetet, en fråga som vi för övrigt kommer lillbaka till iolika sammanhang. Jag yrkar bifall lill reservalionerna 2 och 3och i övrigl lill utskottets hemställan. 88KARIN (): När man läser i regeringens budgetpropositionvad som rör anslagen till försäkringskassorna, kan man län tro au del är enpersonalökning som skett inom detta verksamhetsområde. Vissl verkar anslagenstora. och toneni budgetförslaget är att nu skall det inle bero pä personalbrist altförsäkringssystemet inle fungerar. Döm om min förvåning när jag får i min hand ett exemplarav uppgifler om personal. Där visar del sig att antaletanslällda under liden fill ökar med mellan 17,9 och 4 %per år. Antalet årsarbetare utökades med 8 250 personer -den period som socialdemokralerna allmänt benämner en period av nedrustning.Lät oss då följa lönelistorna . Då inträffar den verkligapersonalminskningen. Med mellan 2,6 och minskade antalet anställda per årunder denna lid. Antalet årsarbetare inom minskade underdessa år med 1 778. Dessa uppgifler har lämnats på grundval av lönestatistikfrån försäkringskassorna, och del lalar för att den verkliga nedrustningeninleddes med den socialdemokratiska valsegern 1982. Det är inle sä underligt att del hopar sig arbetsuppgifterpä försäkringskassornas bord när personalsiluafionen ständigt medförtinskränkningar . har nya arbetsuppgifter hela tidentillkommit. Timsjukpenningreformen, bilstödd, folkbokföringen,eflerlevandepensio-neringen, borttagandet av friårel i sjukvärden förpensionärer är en lilen del av de nya arbetsuppgifter som åliggerförsäkringskassan. har utnyttjandet av sjukförsäkringen och antaletarbetsskador ökal, vilkel ger enorma balanser. Vissl är del dags att försöka göra något ål dessaförhållanden. En första början måste vara all ge personalen drägligaarbetsförhållanden genom att öka personalstaten. Vi har i en motion föreslagit att försäkringskassanspersonal bör fä tillgodoräkna sig de vinster som uppstår när man lyckats attmed rehabiliteringsinsatser minska antalet sjukdagar. Dessa pengar kan dåanvändas för alt anställa personal. Det är dock statliga medel som lill 15 %belalar sjukförsäkringskoslnaderna. Här finns det mycket att göra, och vi anser det troligtatt man på lokal nivå bäsl känner till hur detta skall . En väldecentraliserad verksamhel belyder för att man ger servicenärmare den försäkrade. Beslut som rör lokalkontorsnäld skall fattas avförsäkringskassans styrelse. Dock måste ha synpunkter på hur dettaskall ske. Cenlern har fått sin motion väl tillgodosedd genom utskottetsskrivning rörande vilka ålgärder som skall ha prövats innan man beslutar omnedläggning eller indragning av elt lokalkontor. Alt vi i anser dellabör komma alla försäkringskassor lill del. Vi föreslår alt alla vägar skall prövas innan beslut omindragning av lokalkontor skall ske. Samordning med andra myndigheter ochdecentralisering av arbetsuppgifter är tvä förslag som med framgång harprövats pä många häll i landet. Där kan vi efler den hearing vi hade iulskollel rörande arbetsskador påslå att det inle finns några skäl emot attarbetsskador handläggs ute på lokalkontoren. En övertro på centralt beslutandehar länge funnits inom försäkringskassevärlden. visar verkligheten att visom har drivit frågan om en decentralisering har räll. Del harvisat sig all jusl handläggningen av arbetsskadorna sker bällre ule på lokalkontoren.Det finns inte något som talar för all handläggningen blir sämre; tvärlom skerden nu närmare den skadade, med den ökade kunskap som finns rörandearbetsplatsers utformning och möjligheter till rehabilitering. Det finns säkert många andra uppgifter som kan föras ut.Utskollel skriver bl.a. att propositionen anför att särskild hänsyn bör lastill glesbygder. Utskottet anser att delta bör gälla alla lokalkontor, inlebara glesbygdskon-tor. Denna skrivning är utskottet överens om, och det är eltsteg i rätt riktning. Först när denna insikt nått alla beslutsfattare och demsom förbereder beslul rörande nedläggning av lokalkontor kan vi vara nöjda.Tyvärr finns det mycket som talar för alt det fortfarande finns cenlralistersom värnar om centraliseringens nackdelar. Just nu föreligger i vissa län långl framskridna planer pänedläggning av lokalkontor på samma gång som man centraliserar kontor vägg ivägg i samma stad. Samfidigt drar man in de lokalkontor som ligger utanförcentralorten i relalivt stora tätorter. Vi har från sida hävdat den organisation som helautskottet slår bakom. återstår del bara att få riksdagsbesluid ut till demsom skall ta de lokala besluten. motion om all anslagen till försäkringskassanspersonal måste ökas har lyvärr inle tillstyrkts av utskottet. Vi har därför ireservation nr 4 ett annat yrkande, som jag yrkar bifall lill. Vi anser alt del brådskar med alt vidta åtgärder för allförhindra massflykt av personalen bort från kassorna. Sjukskrivningstalen blirallt högre bland personalen, och nya uppgifter läggs ständigt ut genom de nyalagar som beslutar. tillkommer föräldraförsäkringens förlängningoch efterlevandepensioneringen. har hafl slorabekymmer med avgifter för sjukhusvården för pensionärer - ett byråkratiskt ochknappasl rättvist syslem som fördröjts av dålig samordning innan beslutet togs. erhåller den som är ledamot i ensocialförsäkringsnämnd en ersättning för sitt uppdrag. I nämnderna finns ävenrepresentanter som är egenförelagare. De utgör en viktig informationskälla förde beslut som skall las i nämnden. Tyvärr erhåller de inte ersättning efterregler som är gynnsamma. Detta innebär att många inte har råd att slälla upp pådessa uppdrag. Del aviserades en proposition i detta ärende, men lyvärr har denännu ej avgivits, efter vad jag kan se. Del finns då fortfarande anledning allyrka bifall lill reservation nr 2. Med detta yrkar jag bifall till reservationerna2 och 4 vid detta betänkande. 89MARGO (vpk): I årets budgetproposition ökas anslaget tillsocialförsäkringsadministrationen med totalt 370 milj. kr., och det gerutrymme för 650 nya årsarbelare. Det är klart att om man jämför med tilldelningen lill denoffentliga sektorn i övrigt, framstår anslaget lill försäkringskassorna som enrejäl salsning. en sådan jämförelsekan man inte göra, utan man måste lilla på försäkringskassornasarbetsuppgifter. Gör man den bedömningen, då ser man att anslagsökningen ärhelt otillräcklig. har begärt medel till 518 nyatjänster utöver regeringens förslag. Inom enbart arbetsskadeförsäkringen anserriksförsäkringsverket att det behövs 763 nya årsarbeten för all klaravolymökningen. Det är 263 tjänster mer än regeringen beviljar. Del är alltsåelt väldigt stort glapp här mellan vad anser behövas ochvad regeringen ger anslag till. Det är knappast någon nyhet alt tiderna för handläggningav arbetsskadeärenden nu har vuxit försäkringskassorna över huvudet. Precissom tror också jag att det inle dröjer länge förrän vi är uppei en balans pä närmare 100 000 ärenden. Vi vel också all bedömningarna är heltsamstämmiga om att det inle finns någonting som pekar på att vi nu skulle hanätt något slags kulmen i utvecklingen av antalet arbelsskadeärenden. Tvärlom,vi kan vänta en fortsatt ökning av dessa ärenden. Det finns också belägg för att de länga väntetidernamedför ökade kostnader för samhållet. Väntetiderna påverkarrehabiliteringsviljan negativt hos de enskilda. Jag anser att man knappast kanvara upprörd över detta. Det är ganska självklarl att den enskilde vill ha eltbesked om hans skada eller sjukdom kommer att godkännas som en arbetsskadainnan han fattar beslul som är avgörande för hans framtid. Del är inte bara inom arbetsskadeförsäkringen somproblemen på försäkringskassorna växer. Pä flera håll är nu också väntetidernaför utbetalning av sjukersättning oacceptabelt länga, och utrymmet för kontrollav systemet har krympt. Från många försäkringskasseanställda har det förts framatt den nuvarande silualionen pä kassorna medför en risk för att vi kan få enurholkning av vårt socialförsäkringssystem - i vissa fall kan det bli fråga omrent godtycke. Vi i vpk är övertygade om att riksförsäkringsverkels ochförsäkringskassornas begäran om ökade anslag är väl underbyggd. Jag yrkar härmed bifall till reservation nr 1. 90BÖRJE (); Administrationen av socialförsäkringen är och viktig uppgift för försäkringskassorna. Jag vägar också påslå attförsäkringskassorna sköter sina uppgifter på dl skickligt säll och ser tillalt de försäkrade får den ersättning som de i varje enskilt fall är berättigadetill. Till följd av dl omfattande reformarbete harförsäkringskassorna sländigl tagit på sig nya uppgifter. Nusenasl var det hanteringen av liinsjukpenningen som tillfördes kassorna. Jag håller med om att arbetssituationen på kassorna, pågrund av socialförsäkringens utveckling och särskilt när del gälleromfattningen av arbetssjukdomar, har varil - och är - mycket ansträngd. säger all de långa handläggningsliderna är hell otillfredsställandeoch att man måste angripa della problem. Därför tillförs försäkringskassornanya medel. I budgeten finns det 87 milj. kr. för detta ändamål, inkl. tidigareengångsan- visningarpå 46 milj. kr. Det är tveksamt om detta belopp direki kan omvandlas i nyatjänster, men beloppet motsvarar i vart fall ett ndlotillskott på omkring 645 tjänster,om man jämför med nuläget. Det finns väl knappast något annat område som harexpanderat så kraftigt. Anslagsförstärkningen skall alltså ses mot bakgrund avfrämsl de långa tiderna för handläggning av arbetssjukdomar, men ävenrehabiliteringen är eftersatt. Därför har antalet arbetsskadehandläggare underelt anlal år kraftigt utökats. medför naturligtvis elt utbildningsbehovute i kassorna, men efler hand sätts dessa personer in i sitt utredningsarbete,och vi hoppas all della kommer all bidra fill en snabbare hantering. Del finnssåledes en bred majoritet i utskottet som anser att detta medelstillskotl ärtill fyllest. När beskrev 70-lalel kontra 80-lalelglömde hon att tala om införandet av karensdagar, sänkning av ersättningsnivånoch de försämringar som skedde under den borgerliga regeringstiden. Jag lyckeratt också detta bör tas med i bilden. har det skettuppenbara förbättringar av de olika formerna av sjukförsäkringen. Formerna harförfinats efler hand, samiidigi som vi har kommit till rätla med den ekonomiskakris som den borgerliga regeringen skapade, vilkel också bör ingå i bilden. Beiräffande ställningstagandena i betänkandet finner jagatt vi i utskottet i stort sett är eniga om dessa. Det finns avvikelser pänågra punkter. Reservation1 tar upp medelsanvisningen. I reservation 2 behandlas frågan om arvode lill egnaföretagare som är ledamöler i socialförsäkringsnämnd. Denna fråga får ses i ettstörre sammanhang. Vi hänvisar lill ell förslag från , ivilkel också frågan om ersättning skall las med. Reservationerna 3 och 4 berör i mycket hög gradrehabiliteringsutredningens betänkande - i vart fall reservalion nr 3 därmoderaterna kommer in på samordningen. Det står fullt klarl att man måste finnaett system där någon myndighet tar del totala ansvarel förrehabiliteringsarbetet. Den framlagda ulredningen heler också Tidig ochsamordnad rehabilitering, vilket visar att samordningen är av stor betydelse isammanhanget. I reservalion 4 föreslår att del skall varafrill fram för kassorna att anställa den personal som man behöver. Delta skalldå belasla sjukförsäkringen. Förslagel förefaller oerhört generöst, men jagtror inle all det är till fördel för kassorna. Del är nog bra med en centralfördelning och en styrning av resurserna dit där de bäst behövs. Cenlernsförslag skulle dessutom innebära att fråntas alla möjligheter tillinsyn i anslags-givningen. Jag släller mig myckel tveksam till förslaget somhelhet. I belänkandel lar utskottet också upp ansvarsfördelningenmellan och försäkringskassorna. Det har förts en ständigdiskussion mellan verkel och representanter för kassorna. Del är naturligtvisviktigt att uppnå en rafionell och rak administrafion direki lill deförsäkrade. Vi kan konstalera alt det har pågått ett omfattandeförändringsarbete inom försäkringsadministrationen där målet är all föra ulbeslutsbefogenheter till kassorna. På det sättet skall också kassornas styrelserta dl ansvar för socialförsäkringssystemetstillämpning och för de administrativa ledningsfunktionerna inom kassan. Del som anförs i proposifionen och som utskottet ocksåstryker under är viktigt, nämligen att dessa strävanden mol en fortsattdecentralisering måste fortgå med oförminskad styrka. Med della anser vi attyrkandet i motion 293 i viss mån är tillgodosett. Jag vill med delta yrka bifall till utskottets hemställan. 91 () replik: Jag avser alt för referera frånett pressmeddelande utsänt av i , där detstår: Produktivitetsökning trots minskade resurser och föråldrat datasystem,men smärtgränsen är nådd. Ge oss mera resurser eller förenkla regelsystemet. har arbetsmängden ökat . Under den fidenhar personalresurserna minskal . Det är en stark produktivitetsökning, men till priset aven sänkt kvalitet, och det är något som vi inte kan acceplera. Margö var i sitt anförande inne på all viurholkar socialförsäkringssystemet genom att inle ge personalen tillräckligaresurser för alt administrera del. Vad som händer är ju nu alt den service somallmänheten skall ha blir försenad. Det gäller inle bara på arbetsskadeområdd,utan också den vanliga sjukersättningen, som man tidigare oftast har fält irimlig tid men som man numera kan fä vänta rätt länge på. Man har dragit ner på öppelhållandetiderna, och servicenhar härigenom försämrats; det är alldeles omöjligl att nå fram tillförsäkringskassan på telefontid osv. Detta gör att det skapas en otrygghet idel system som man nu släller till svenskens förfogande. Del finns möjligheler att förändra dessa förhållanden ochett förslag i den riktningen är det som vi från försvarar,nämligen att man om man lyckas med insatserna, också skall fä del av de vinstersom tillförs systemet.