prot · GC0970 · 1988-12-31 00:00:00 — Det kan ifrågasättas om stora kraftföretag har den inriktning som ger det bästa energisystemet för framtiden. Andra aktörer på energi marknaden bör ges samma goda finansieringsvillkor som statens verk, som regeringen självfallet bör säga nej till investeringar som strider mot energipolitiska beslut. Vattenfallräknar med att tioårsplanen skall klara en ökad elanvändning. ligger ivärldstoppen när det gäller fillgång till el. Det finns ingen anledning att ökaelanvändningen. Tvärtom bör vi visa att vi kan minska den. EnHgtBrundtlandrapporten måste i-länderna halvera sin energianvändning för att lämnatillräckligt utrymme för att öka sin. Vi har teknik för en sådanomställning. Enligttioärsplanen skall utveckla ett program för effektiv hushållning,men man räknar inte med att detta skall minska energiefterfrågan på kort sikt.Det finns erfarenhet från många industrier att modernisering leder tillminskad energianvändning. En sammanställning av dessa erfarenheter borde göras,varvid pessimism torde visa sig obefogad. 1988/89:70 Vattenfallräknar med att investera 3 miljarder i för ett nytt Även medmodern reningsteknik kommer svavel- och kväveutsläppen att öka, ochkoldioxidökning är oundviklig. Detta strider mot riksdagsbeslutet. Kungälvskommun har planer på att installera solvärme för att värma en stor del avtätorten. Om man räknar med att miljön är värdefull så blir denna satsninglönsam. Staten bör underlätta finansieringen. Hedemorahar i samarbete med långt framskridna planer på ett avanceratkraftvärmeverk drivet med förgasad biomassa. Regeringen har inte lämnaterforderliga medel till Studsvik för att projektet skall kunna fullföljas.Kommunförbundet protesterar mot att de kommuner som i enlighet med riksdagensbeslut satsat på förnybar energi inte finner nägot stöd i regeringensenergipolitik. 1jämförelse med andra aktörer på energimarknaden har vattenfallsverket mycketgoda finansieringsmöjligheter. Vinsten från elströmmen från avskrivnavattenkraftverk används för att sänka priset på den dyra kärnkraften. Det ärviktigt att fler aktörer på energimarknaden får samma goda villkor. I Danmarkhar många enskilda satsat på vindkraft . Deras elmätare går helt enkeltbaklänges när de matar in ström på nätet. Jag ber att tillenergiministern få rikta följande frågor: Anser statsrådet att det är solidariskt medu-länderna att öka elanvändning? Ämnar statsrådet göra en sammanställning averfarenheter från ener-gieffektivisering inom näringslivet och dra slutsatserfrån denna för framtidens energiefterfrågan? Ämnar statsrådet hindra statens vattenfallsverkfrån att investera i produktionsanläggningar som motverkar riksdagensenergipolitiska beslut? Ämnar statsrådet ge lika godafinansieringsmöjligheter som har till kommuner, företag och enskildasom satsar på energisystem i linje med energipolitiska beslut? 9§ Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställts 1988/89:467av RagnhUd Pohanka (mp) till statsrådet om politisk asyl förkurdiska flyktingar från : Efter en veckolång resa i med fleratillfällen att få se medaljens baksida är min önskan att skall trycka på regimen för att den skall upphöra med sina brott mot mänskliga rättigheter. Detta gäller givetvis tortyr och förtryck möt-fackföreningar och oppositionella, men framför allt förtrycket mot det kurdiska folket. J3 Genom att ge kurdiska flyktingar från Turkietpolitisk asyl i de flesta fall vore det ett tystpolitiskt ställningstagande mot regimens sätt att förtrycka det kurdiskafolket. Är invandrarministern beredd att verka för detta inomregering och arbetsmarknadsdepartement? 1988/89:468 av () tillcivilministern om polisens användning av elektronisk avlyssning: I ett rättssamhälle är gällanderättsregler till för att följas. Detta gäller även för polisen undertjänsteutövning, och det är särskilt angeläget för att förhindra kränkning avmedborgarnas personliga integritet. Illegal avlyssning av polisiärt intressanta personer harofta aktualiserats under utredningarna i anledning av Palmemordet. Polisenanser sig uppenbarligen ha omfattande rätfigheter till avlyssning. Detta harframgått , senast.av uttalanden fränförre operafive chefen . Näss vid förhör införkonsfitu-fionsutskottet. Emellertid är detta en helt felaktig uppfattning omgällande rätt vilket kan föranleda allvarliga kränkningar av medborgarnasintegritet. Mot dennabakgrund vill jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder är civilministernberedd att vidta för att informera polisen om gällande rätt för polisiäravlyssning av andra medborgare? 1988/89:469 av () tilljustitieministern om valkretsindelningen i : Avser justitieministern undersökamöjligheterna att nå politisk enighet om en ändring av valkretsindelningen iMalmöhus län i enlighet med vad som föreslagits i två tidigare utredningar? 1988/89:470 av () till statsrådet om viss aktion för att öka kommunernas flyktingmottagning: Fem svenska kyrkor ochorganisafioner har gått samman i aktionen "Ja -rum förmedmänsklighet" i syfte att bl.a. öka kommunernas flyktingmottagning. Den3 februari uppvaktades invandrarministern av företrädare för aktionen. Jag vill fräga om invandrarministern ställer sig bakom akfionen ochdess policynormer? 1988/89:471av () till miljö- och energiministern om den framtidaelprodukfionen: Miljö- och energiministern harupprepade gånger poängterat att det sista alternativ som skall tillgripas föratt ersätta kärnkraften är el producerad i kondenskraftverk. Angivet motiv harvarit kondenskraftens energislöseri och stora negativa miljöpåverkan. Centernhar samma uppfattning som miljö- och energiministern i denna fråga. Tvärtemotovan redovisad uppfattning föreslår miljö- och energiministern ibudgetpropositionen en kraftig Prot.1988/89:70 reducering av investeringar vad avser småskaligkraftvärme. Kraftvärme utnyttjar tillfört bränsle mer ändubbelt så effektivt som ~ ---------- kondenskraft. Ibudgetpropositionen föreslås inga nya åtgärder för att främja omjragor effektivareenergianvändning eller för att öka användningen av förnybar energi, som miljö-och energiministern angivit som förstahandsalternativ för att ersätta kärnkraften.Vattenfalls förslag till investeringar i ny elproduktion inför avvecklingen avde tvä första kärnkraftsreaktorerna innebär dessutom i huvudsak en satsning påkondenskraft. Med hänvisning till vad som ovan anförts vill jag ställaföljande fråga till miljö- och energiministern: Har regeringen ändrat uppfattningom hur kärnkraften skall ersättas, och avser regeringen att prioriterautbyggnad av energislösande och miljökrävan-de elproduktion i kondenskraftverk,samt är regeringens motstånd mot att införa ett tak för koldioxidutsläppen ettled i denna ändrade strategi för hur kärnkraften skall ersättas? 1988/89:472 av () fillkommunikationsministern om SJ:s avgiftspolitik: beslöt att gå medpå två prisklasser när det gäller avgift per ton- och tågkilometer. Den dyrastebantypen som fanns föreslagen i propositionen slopades. Det har väcktbestörtning att det blivit avsevärt dyrare att använda vissa järnvägssträckorsedan börjat förhandla. Man talar om en fördubbling av priset påinlandsbanan och sex gånger högre pris på glesbygdssträckor i jämförelse medpriset på starkt trafikerade banor. Medanledning av detta vill jag fråga statsrådet: Anser kommunikationsministern attdenna avgiftspolifik gynnar järnvägstrafiken i hela landet? 1988/89:473 av () tillkommunikationsministern om SJ:s godsfraktpolitik: ' Enligt uppgift erbjuder SJ sinakunder pengar för att kunderna skall låta bli att trafikera vissajärnvägssträckor och i stället frakta på lastbil ett tiotal mil till en störrejärnvägsstafion. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet: Är detta enligt regeringens meningförenligt med en miljövänlig trafikpo-Hfik? 1988/89:474 av () till miljö- ochenergiministern om förgasning av biobränsle till brännbar gas: Som ett led ikärnkraftsavvecklingen pågår ett pilotprojekt i Studsvik. I pilotanläggningen förgasas biobränsle till en brännbar gas. Sedan gasen renats från stoft och tjära driver den en gaskonverterad dieselmotor, vilken i 138 sin tur kan driva en elgenerator. HedemoraAB fillverkar dieselmotorn, och Studsvik svarar för förgas- Prot. 1988/89:70nings- och gasreningstekniken. Tekniken väntas ge högt elutbyte och små 21februari 1989 miljöstörande utsläpp. Om erfarenheterna från pilotanläggningenär tillräckligt goda kan nästa steg bli en demonstrationsanläggning i fullskala hos i . Pilotanläggningenhar hitfills kostat 18 milj. kr. behövs det ett betydande ekonomiskttillskott för att projektet i Studsvik skall kunna genomföras. Detta lovandeoch intressanta projekt får inte stanna av i brist på medel. Staten har ettövergripande ansvar för att finansieringen säkras. De prov som hittillsgenomförts är övervägande positiva. Närmast i tur står en långfidskörning avdieselmotorn över två månaders kontinuerlig drift. Därefter kan enfullskaleanläggning byggas. Motbakgrund av ovanstående vill jag fråga miljö- och energiminister : Ärregeringen beredd att ta sådana inifiafiv att pågående projekt i Studsvikavseende förgasning av biobränsle fill brännbar gas kan slutföras? 10 § Kammaren åtskildeskl.