prot · GC0932 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:32 Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen. 1 § Justerades protokollet för . 2§ Svar på interpellation 1988/89:42 om den marinekologiska verksamheten vidLunds universitet har frågat mig om framtidenför den marinekologiska verksamheten vid i . besvarade jag i denna kammare en fråga frånRolf L rörande den marinekologiska forskningen vid i redovisade då kortfattat hur regeringen handlagt frågan om den marinanaturvetenskapliga forskningen, speciellt frågan om inrättandet av s.k.baslaboralorier för marin forskning. Jag anförde då bl.a. följande: "Medhänsyn till miljösituationen i haven är marinekologisk forskning ett mycket viktigtforskningsområde. Därför är det angelägel att finna en organisation som påbästa sätt utgör ett stöd för verksamheten. Del är med detta som utgångspunkt.som vi kommer att behandla och ta ställning till UHÄ:s kommande förslag. "Denna utgångspunkt gäller givetvis fortfarande. Sedan detta frågesvar lämnades har UHÄ:s förslag om forskning inkommit till regeringen. UHÄ harutarbetat sitt förslag efter en relativt omfattande remissbehandling av denrapport som en utredningsman, professor , utarbetat medanledning av regeringens uppdrag. hänvisar i interpellationen till etttidigare förslag fråri statskontoret och anför att "UHÄ har sedermeraanslutit sig till statskontorets förslag". Jag vill emellertid ge en merfullständig beskrivning av sakläget. Statskontorels utredningsförslag "Baslaboratorier förmarin naturvetenskaplig forskning" ingavs till regeringen våren1986.11987 års forskningspolitiska proposition presenterade regeringen efterremissbehandling sitt förslag till uppbyggnad av baslaboralorier. Vidbehandlingen av regeringens förslag anförde utbildningsutskottet i sittbetänkande 1986/87:26 följande: "Ulskoltet anser att förslaget omkoncentration av den naturvetenskapliga forskningen till de treföreslagna universiteten är väl avvägt." Mycket harhänt sedan statskontorets förslag lämnades. Om den marinekologiska verksamheten vid säldöd hari år drabbat särskilt hårt. UHÄ har till skillnad från statskontoretkunnat väga in dessa händelser i sitt förslag. Därför kan man inte som ensammanfattande beskrivning av UHÄ:s ingivna förslag säga att UHÄ"anslutit sig till statskontorets förslag". En bättre beskrivning äratt UHÄ, på grundval av regeringens uppdrag och beslut, utarbetatett förslag till organisation av den naturvetenskapliga forskningen. Idetta förslag ingår en rad kostnadskrävande förstärkningar av forskningen sominte återfinns i statskontorets tidigare förslag. Jag vill också i sammanhangeterinra om att regeringen mot bakgrund av händelserna på harföreslagit en resursförstärkning på 30 milj. kr. för innevarande budgetåravseende marin forskning och övervakning samt internationellt marint arbete. UHÄ:s förslag har som jag nämnt lämnats tillregeringen. Beredningen av förslaget har just inletts i . Motdenna bakgrund vore det inte lämpligt av mig att bryta ut en del av förslaget,t.ex. den forskningen i , och ta ställning härtill utan atthelheten kan överblickas. Jag vill emellertid här redogöra för hur vi avser atthandlägga frågan om den framtida naturvetenskapliga forskningen. Inom pågår nu förberedelsearbetet inför1990 års forskningspolitiska proposition. Myndigheter och andra redovisarsuccessivt olika underlag för regeringens ställningstagande. UHÄ:s utredning ärett av de dokument som kommer att utnyttjas i delta sammanhang. 1 likhet medMargit anser jag alt den marinekologiska forskningen är ett viktigtområde alt bevaka i forskningsplaneringen inför nästa forskningspolitiskaproposition. Den sammanlagda kostnaden för UHÄ:s förslag överstiger 100 milj.kr. och måste därför behandlas i delta övergripande sammanhang. Interpellationen utmynnar i en begäran om ett årligtresurstillskott om 2 å 3 milj. kr. för den marinbiologiska verksamheten i Lund.Regering och riksdag anvisar normalt inle medel för forskning genom öronmärktasmärre tillskott av detta slag. har genom riksdagensbeslut med anledning av budgetproposition för innevarande budgetåranvisats drygt 233 milj. kr. under anslagen till dematematisk-naturvetenskapliga och tekniska fakulteterna. Hur dessa medel skallfördelas på institutioner och forskningsområden beslutas lokalt. Härtill kommerde medel som aktiva forskargrupper får från forskningsråd och seklorsorgan. Jag vill avslutningsvis försöka lägga till rätta enmissuppfattning rörande effekterna av beslut rörande baslaboratoriervåren 1987. Även om beslutet innebär en kraftsamling kring universiteten iUmeå, och innebär del inte att vetenskaplig verksamhet inomdet området skall förekomma enbtrt där. Jag utgår i stället från attuniversiteten i och måste ha ett nära samarbete meduniversitetet i när det gäller genomförandet av verksamhet som berörsydkusten och i frågor där i har särskild kompetens. i uppfattat saken sä framgår av universitetetsyttrande över UHÄ:s rapport. AnL 2MARGIT (): Jag får tacka utbildningsministern för det omfattande svaret. Först till den punkt där vi är helt överens, nämligen attden marinekologiska verksamheten - som innefattar utbildning, forskning, fältstudier,stöd till näringsliv samt statliga och kommunala organ - skall prioriteras.Enighet om grundläggande prioriteringar är bra. gäller diskussionenemellertid mera praktiska, men oerhört viktiga avvägningsfrågor. I mininterpellation pekade jag på följande: En decentraliserad verksamhet inom det marinekologiskaområdet är väsentlig, beroende inte minst på att vårt land är så stort.Nödvändiga fältstudier kan inte bedrivas framgångsrikt om inte denmarinekologiska verksamheten har en tyngdpunkt även vid . Attsödra och är väsentliga områden att bevaka från miljöskyddssynpunktbehöver vi inte diskutera. Här måste en avvägning göras mellan å ena sidankoncentrationen till de tre universiteten i , och och äandra sidan i . Ännu så länge har bedömningen utfallit tillLunds nackdel, men jag hoppas pä en förändring. Det är redan nu viktigt med auktoritativa uttalanden omatt även i detta hänseende skall understödjas. Hur detta börske återkommer jag till. Utbildningsverksamheten inom det marinekologiskaforskningsområdet är av väsentlig vikt för en långsiktig utveckling. Enbartforskningsverksamhet vid ett universitet kan göra urarva.Framtidens forskare måste nämligen först få sin grundutbildning, och där de harfält denna brukar de förlägga sin fortbildning. På det sättet samverkarförvärvsverksamhet, skatter m.m. i vårt land. Det vore önskvärt med en störrerörlighet. Näringsliv, statliga myndigheter och kommuner i Sydsverigebehöver tillgång till den kunskap som finns inom den marinekologiskaverksamheten i . Denna får således inte äventyras med tanke på Skånesspeciella näringsstruktur och de problem som finns, inte minst med hänsyn tillatt ligger i närheten av mycket fattigare länder än , vilka dessvärre till följd av sin fattigdom smutsar ner, I interpellationssvaret sägs att min interpellationutmynnar i en begäran om årliga resurstillskott om 2 ä 3 milj. kr. och attdessa pengar skulle utgöra forskningsanslag. Detta är en halv missuppfattning. Vad jag säger i interpellationen är att en institutioninte i all framtid kan leva på projektanslag för forskning. Det behövs enfastare struktur, och den svarar ju utbildningssidan för. inte minst för attbehålla högt kvalificerade vetenskapsmän. En fastare struktur kräver åtminstoneen professur samt fasta leklorstjänster. Som det nu är lever högt kvalificeradeforskare med en säkerhet som ibland endast sträcker sig framåt itiden. Skulle de t.ex. bli sjuka och inle hinna lämna in krav på nya anslagosv. för att kunna driva sina projekt har de faktiskt ingenanställningstrygghet. Till detta kommer att förhållandena med den föreslagnanya organisationen inom marinekologin kommer att göra marginellt ellerrelativt handikappat i förhållande till andra universitet när det gäller attbehålla kvalificerad personal. Därför behöver man - och uttalar jag mig påsamma sätt som Om den marinekologiska verksamheten vid 4 protokoll 1988/89:31 -34 Prot.1988/89:32 styrelsen för Lunds universitet-inrätta en professur. Detta är,förstår jag, en angelägenhet för . Om den marinekologiska verksamheten vid Jag lär väl inte få några bindande löften avutbildningsministern , men det är viktigt att vi här i kammaren får höranågra positiva synpunkter i den här frågan. Det är viktigt att rätt signalerkommer ut till universitetsvärlden. Kort sagt, delar inte utbildningsministernmina och synpunkter på att det är väsentligt att denmarinekologiska enheten vid får fortleva på den högakvalitetsnivå som den har och att del då krävs att universitetettilldelas minst en professur inom ämnesområdet marinekologi jämte andra högrefasta tjänster? Är inte risken annars att verksamheten i , och inte minstundervisningen , kommer att raseras och den satsning som vi är helteniga om vad gäller marinekologin kommer att ge dålig avkastning? Att satsningen på är desto viktigare framgår inteminst av de utspel som gjorts från övriga enheter i landet, där man klagar påbrist på lokaler, och det tar också att få fram lokaler. 1 Lundfinns en bra verksamhet. Rasera inte den. För att visa att denna verksamhet faktiskt är dokumenteratbra, hänvisade jag i min interpellation till antalet doktorsavhandlingar somhar gjorts och det höga internationella anseendet. Detta internationellaanseende har manifesterats genom att har fått hålla en rad internationellakongresser och symposier. , låt mig få höra ett positivt, framsyntoch framåtsyftande svar . AnL 3 (): Jag vill gärna ta tillfället i akt all kommentera vissa avde uppgifter som finns i statsrådets svar. Jag skall göra det främst från enmiljöpolitisk infallsvinkel och från jordbruksutskottets horisont, alltså intesom interpellanten av kanske litet mer regionalpolitiska skäl eller med hänsyntill vissa institutionella detaljer vid . I svaret säger statsrådet bl.a. att regeringen harföreslagit en resursförstärkning på 30 milj. kr. för innevarande budgetåravseende marin forskning och övervakning. Det kan i och för sig vara rikfigt.Men av dessa pengar har endast 12 milj. kr. föreslagits gå tillmiljövårdsforskning, och av dessa 12 milj. kr. har 5 milj. kr. reserverats tillförslaget om en förstärkning av den forskningen, som bl.a. även skullegälla . Pengarna kommer alltså inte att utbetalas förrän denutredning som nämns i statsrådets svar är behandlad och föreligger för beslut.Det kommer alltså att ta tid innan pengarna kan utbetalas. Men jag anser attdel brådskar med en förstärkning av resurserna till , speciellt avmiljövårdsskäl. Jag tror också att det är mycket viktigt alt det i frågorav delta slag inte finns vattentäta skott mellan fackdepartementen. Det ärnämligen viktigt att och har myckettäta kontakter i dessa frågor, eftersom det är just pä miljövårdsområdet somdessa forskningsinstitutioner skall göra sina stora insatser. Jag vill också påminna om att jordbruksutskottet tvågånger har uttalat att 50 en förstärkning av den marinaundersökningsverksamheten i allvarligtborde övervägas, helst genom ett nytt marinbiologiskt laboratorium ochanknutna forskningsresurser. Den som jordbruksutskottet uttaladesig skedde efter hörande av den utredningsman som UHÄ har anlitat för att seöver forskningsresurserna. Vi ansåg alltså inte att hans förklaringar gjordeoss nöjda, utan vi upprepade vårt uttalande, och vi var mycket bestämda iformuleringarna. Miljösituationen i är sådan att förstöringenav havsmiljön i i södra är så omfattande och allvarlig tillsin karaktär att man inte kan vänta, och man kan inte ta så mångaadministrativa hänsyn när en sådan förstöring sker. fick se en film som visadeÖresunds botten. Den visade havsbottnar som var nästan döda, och det fanns baraen och annan fisk där stora fiskstim tidigare lekte. ledamötervar, herr statsråd, djupt skakade över vad de såg. Det var som enbegravningsmässa över . Det är hårda men sanna ord. Vi kan alltså intevänta på att det görs utredningar och övervägningar, utan resurserna måste ökasockså i för all sorts forskning och undersökningsverksamhet somhar med havet att göra. säger statsrådet helt riktigt att om man ökarresurserna i , och kan det också komma södra del. Men varför skall det vara nödvändigt att förstärka verksamheten justpå dessa ställen när det stora trycket och behovet finns i ? Jagtalar alltså inte av regionalpolitiska skäl, utan jag talar för alt man skallrädda haven och kustområdena i till eftervärlden. Det finns såstor kunskap hos marinbiologer, hydrotekniker och geotekniker vid universiteteti . De utför ett mycket stort och oegennyttigt arbete för att undersökahavsbottnarna och för att sprida information om detta. Därför vädjar jagallvarligt till utbildningsministern att han tillsammans med miljöministernskall finna en lösning på dessa påträngande behov. Jag tror att kommandegenerationer kommer att tacka statsrådet för det. Om den marinekologiska verksamheten vid AnL 4Utbildningsminister : Herr talman! och berör båda den angelägna frågan om koncentration och utspridning avstora forskningsresurser. Det valet återkommer på det ena området efter detandra, och således även när del gäller marinbiologin. har tidigareansett att det vore rimligt med tre s.k. baslaboratorier för att man därmedskulle ha några utgångspunkter för forskningen runt vår kust. Förläggningarnahar blivit till , och . Dessa har att mellan sig delakuststräckorna. Det är självklart att ingen del av kusten skall lämnasobevakad. Jag vill också understryka att det är fullkomligt klargjort att denverksamhet som försiggår i skall fortsätta och skall ske undersamverkan med universiteten och deras baslaboratorier i och Göteborg.Över huvud taget tror jag att det är nödvändigt att vi ser vara universitet ochhögskolor som sammanbundna i ett gemensamt nät, så att landet inte är uppdelati regioner där varje universitet skall svara för just sin egen region. , som är landets största, har utförts ett mycket värdefulltforskningsarbete. Jag förstår att det inte är någon som menar att Prot.1988/89:32 detta skall upphöra, utan tvärtom att det skall förstärkas. nämnt att förfogaröver egna betydande resurser inom ] r~ naturvetenskapoch teknik. Om nu intresset förskjuts i riktning mot Omdenmarinekologi- . .,.., . .. , ., , miliofragor, ar det rimligtatt detta också far utslag \ hur man disponerar skaverksamheten vtd .,.,, , ,. . \ anslagen pa , som ar givna fornaturvetenskap och , .f , -c- a c -, a ,, teknikutan att vara exakt specificerade trän eller regeringens Vi syftar till att ge en ytterligare ökad frihet föruniversiteten att disponera sina ekonomiska resurser. Jag hoppas att redan föreårets slut kunna förelägga en proposition i ämnet. Under sådanaomständigheter blir det nästan ännu mindre befogat att i i detaljdiskutera hur anslagen skall användas. Så återkommer jag till frågan om inrättande av enprofessur. Det finns naturligtvis alltid möjlighet för attväcka frågan om en professur i något av de ämnen som gäller marinbiologi. Dåfår avvägning ske mot bakgrund av andra önskemål och de resurser som finns päannat håll. Jag vill sammanfattningsvis säga att det vore olyckligt omden uppfattningen skulle sprida sig, att ansvaret för bevakningen av vårakuststräckor upphör i och , så att sydkusten inte får sinaintressen tillgodosedda. Det vore också olyckligt om inte ett samarbete kundefortsätta och byggas ut mellan och de två universitet som harbaslaboratorier. AnL 5 (): Jag är helt medveten om all man alltid harsvåra avvägningsproblem när man skall ta ställning till centralisering kontradecentralisering. Just i detta sammanhang, med tanke på den stora geografiskaomfattningen av vårt land, talar mycket för att vi skall gå litet mer åtdecenlraliseringshället än man gjort i den ursprungliga undersökningen, där juen del slumpvisa faktorer kom in. Jag vill påpeka en sak. Det tar för ettforskningsfartyg att gå frän ner till , frånStockholmsområdet. Vi vet ju att tiden är knapp när forskarna skall göra sinaavhandlingar. Då är det klart att det är praktiskt att forska nere kringGöteborg, för då får man fram sina avhandlingar fortare. Hur skall verksamheten nere i se ut för att manåtminstone skall få ett vettigt samarbete, som mera bygger på lika möjligheter?Den verksamhet som har byggts upp där med, skulle jag vilja säga, individuellainitiativ och verklig vetenskaplig glöd, måste få en sådan status att man skallkunna förhandla på lika villkor och verkligen salsa på utbildning osv. Därförtog jag upp frågan om en professur, vilken ju är angelägenhet. Efter det att jag hade lämnat in min interpellation harLunds universitet vänt sig till och aktualiserat frågan. Jag tolkar utbildningsministerns svar så att man ser välvilligt på frågan och att maninser att det är en mycket viktig professur. Så som det nu är i kan det inte fortsätta. Jag ser inte detta som en regional och institutionell angelägenhet, 52 utan jag tycker faktiskt att detbehövs en bättre fördelning av resurserna över värt land.Det går inte att fortsätta en verksamhet där folk inte kan veta från ett årtill ett annat om de kan bedriva vetenskap. Det kan man göra , och manhar gjort det under uppbyggnadsskedet, men det måste komma när godforskning erkänns. Jag hoppas att utbildningsministern tänker på detta infördet nya årets budget. Om den planerade arbetsmiljökommissionen AnL 6 (): Det är viktigt att understryka alt det inte räcker medatt, som statsrådet gör, säga att verksamheten i skall fortsätta ochbevaras. Det som har diskuterats är om inle verksamheten behöverförstärkas. ville alltså - utskottet har behandlat fråganflera gånger -att verksamheten skulle få förstärkas och utökas därför att manjust i , i och , har problemen så tätt inpå sig. Jag tycker ändå att del borde oroautbildningsdepartementet att ett riksdagsutskott efter en ingående hearing avprofessor upprepar sitt önskemål om förstärkning av undersöknings- ochforskningsresurser i och . Vi i utskottet ansåg alltså inte attutredningsmannen gav oss några lugnande besked. Det är bra alt vi snart skall fä förslag, för detbrådskar. Men det finns, det vill jag gärna understryka, en mycket starkopinion i många partier att just dessa forskningsdiscipliner har stor betydelsei . Jag är litet tveksam till det ständigt upprepade påståendetatt det går mycket bra att ha de grundläggande forskningsinstitutionerna iStockholm och och ändå ge hjälp till . Det gäller, tyckerjag, inte bara frågan om en professur ulan det gäller ökade resurser i stort.Det är oerhört viktigt att man i mycket ingåendeöverväger hur dessa problem skall lösas innan man lägger fram förslag. Jag vetatt forskarna i har sökt pengar hos både ochforskningsrådet men fått avslag just med hänvisning till att det där inte finnsnågon fullständig forskningsinstitution. Överläggningen var härmed avslutad. 3§ Svar på interpellationerna 1988/89:28, 33, 34 och 35 samt fråga 1988/89:219om den planerade arbetsmiljökommissionen AnL 7 ArbetsmarknadsministerINGELA : har frågat mig på vilket sättjag avser att i den kommande arbetsmiljökommissionen beakta behovet av ettstärkt löntagarinflytande för att lösa de särskilda arbetsmiljöproblem somfinns inom gruvnäringen. har frågat mig hur arbetsorganisationensbetydelse för att få till stånd säkrare och mindre ohälsosamma arbetsplatserkommer att beaktas i den aviserade kommissionens arbete. har frågat mig dels vilka åtgärder regeringenär beredd att vidta för att avhjälpa de problem som är förknippade medbelastningsskador bland vårdpersonal, dels på vilket sätt arbetsmiljökommissionen skall angripa problemen, har frågat mig dels vilka planer jag haratt i den aviserade arbetsmiljökommissionen initiera arbetsmiljöforskning avbetydelse för ett effektivare förebyggande skyddsarbete inom högriskyrkena,dels vilka andra åtgärder jag planerar för att eliminera skaderiskerna i dessaspeciella yrkesområden. har frågat mig när och med vilkenhuvudsaklig inriktning regeringens aviserade arbetsmiljökommission kan komma igång med sitt arbete. Samtliga frågor avser den planeradearbetsmiljökommissionens arbete. Jag kommer att besvara interpellationerna ochfrågan i ett sammanhang. Vissa frågor om arbetsmiljökommissionens avsedda arbeteberörde jag i ett interpellationssvar här i kammaren . Jag nämndedå bl.a. att direktiv för kommissionens arbete bereddes inom regeringskansliet.Detta arbete är nu slutfört. Regeringen beslutade vid sitt sammanträde i gåratt tillkalla en arbetsmiljökommission. Jag kommer att kortfattat redogöra förde uppgifter som den har fått. skall inledningsvis skaffa sigingående kunskaper om de arbetsmiljöförhållanden som kan ge upphov till skadoroch ohälsa. En karlläggning bör göras med inriktning på att identifiera de mestutsatta arbetsplatserna. Inriktningen kommer att få bestämmas av kommissionen isamråd med arbetsmarknadens parter och med utgångspunkt från bl.a. tillgängligstatistik. Inom gruvbranschen, vårdsektorn och byggbranschen, vilka särskiltuppmärksammas i interpellationerna, finns uppenbarligen sådanaarbetsmiljöproblem att de kommer att beröras av kommissionens arbete. Interpellanterna och frågeställaren har pekat påarbetsmetodernas och över huvud taget arbetsorganisationens betydelse föruppkomsten av arbetsskador, särskilt belastningsskador. ochBengt-Ola har bl.a. tagit upp arbetstagarinflyiandet i dessa frågor. Enligt arbetsmiljölagens inflytanderegler skallskyddsombuden och skyddskommittéerna bl.a. delta vid planeringen av nya ellerändrade lokaler, anordningar, arbetsprocesser och arbetsmetoder. Arbetsgivarensvarar för att arbetet planeras och anordnas med hänsyn till arbetsmiljökraven.En viktig uppgift för arbetsmiljökommissionen skall vara att belysa hur detlokala arbetsmiljöarbetet och det särskilda arbetstagarinflyiandet i arbetsmiljöfrågorfungerar. Den skall vidare undersöka hur skador och tillbud följs upp iarbetsmiljöarbetet. Kommissionen skall överväga behovet av sädana ändringar ochförtydliganden i arbetsmiljölagen som arbetet ger anledning till. Den skallöver huvud taget lämna förslag till åtgärder som möjliggör förändringar av dearbetsmiljöer som ger skador och ohälsa. Förslagen skall även kunna ta sikte påförändringar av arbetsorganisationen och andra förhållanden som har betydelseför människors hälsa och arbetsförmåga. Det är naturligtvis viktigt att arbetsmiljöaspekternabeaktas på ett tidigt stadium i planeringsprocessen för att verkningsfullaförebyggande åtgärder skall kunna vidtas. Detta gäller i högsta grad frågor omarbetets uppläggning och organisation. Det är därför också nödvändigt attarbetstagarna och deras representanterfår möjlighet till ett tidigt inflytande. Möjligheterna att kunna reelltpåverka arbetsförhållandena är naturligtvis beroende av delta. Det ärnaturligtvis också viktigt att förebyggande åtgärder samt även arbetsanpassningoch rehabilitering hanteras tillsammans med övriga produktionsfrågor inom linjeorganisationenhos arbetsgivaren. Även detta skall beaktas i kommissionens arbete. När del gäller bl.a. åtgärder mot belastningsskador ochvissa andra frågor som tas upp i interpellationerna och frågan så pågår redanett arbete hos myndigheterna. skall därför beakta dettaarbete. Kommissionen skall också samråda med myndigheterna och aktuella utredningar. På frågan om arbetsmiljökommissionen skall kunna initieraviss arbetsmiljöforskning vill jag erinra om att hartill uppgift att bedriva och främja forskning inom arbetsmiljöområdet.Arbetsmiljökommissionen skall naturligtvis informera sig om sådan forskning,särskilt sådan som kan få betydelse för del framtida arbetsmiljöarbetet.Kommissionen bör vidare verka för att kunskaper om arbetsmiljöfrågor ochhälsorisker i arbetsmiljön sprids. Kommissionen kan fästa uppmärksamheten päbehovet av ny forskning. Jag vill slutligen framhålla alt arbetsmiljökommissionenbör ha en hög handlingsberedskap och att den bör verka för att önskvärdaåtgärder blir genomförda med minsta möjliga dröjsmål. Kommissionens förslagskall därför fortlöpande överlämnas till berört departement. Om den planerade arbetsmiljökommissionen