prot · GC0917 · 1988-12-31 00:00:00 — För det fjärdekonstateras atf EG:s miljöpolitik infe bör ses som något stort eller avgörandehinder för ett närmare samarbete mellan och EG. För det femteframhåller statsrådet aft de svenska kontakterna med ommiljöfrågorna kommer aff bli tätare. För det sjätte säger , om jagförstod rätt, atf inom miljöområdet eftersträvar gemensamma lösningarmed EG. Jag noterar allt defta med tillfredsställelse; jag tyckerdet är bra om jag fär bekräftat aft jag på dessa punkter har uppfattat svareträtt vad gäller regeringens ambifioner. Jag tror också atf vi gemensamt kan glädja oss åt atf enperson som i de här sammanhangen länge fungerat som bromskloss - jag tänker påStorbritanniens premiärminister - aff döma av de uttalandenhon gjort skulle ha vaknat upp i miljöfrågorna. Vi har ännu infe settnågra konkreta resultat av det, men det är självfallet av stort värde om honinfe bara munfligt utan också i handling skulle visa sig mer intresserad av attkomma fill rätta med miljöproblemen än hon hitfills varit. hävdar aff svenska erfarenheter ochlösningar inom miljöområdet vunnit EG:s intresse och återkommit ikommissionsförslag. Jag tycker det vore intressant aft höra vad statsrådet härsyftar på. Det är naturligtvis roligt för denna kammare att veta vilkakommissionsförslag som kan ta ät sig, i varje fall, en del av äran av. 32BIRGITTA (): Jag skulle vilja fråga om stafsrädef planeraratt göra en översyn av internationella miljöbevakning. Ambassaderna har ju lantbruksråd som ser närmare både pålanfbmksfrå-gorna och pä miljön. Men efter deparfemenfsförändringen här iSverige kanske det vore lämpligt att se över den bevakningen oeh också atfintensifiera den. efterlyste en dynamik i näringslivet som skullege fillväxt och därmed också vara bra för en miljöförbättring.Brundflandrapporfen ger ju möjligheter av ett helt annat slag än restriktionerför näringslivet. Jag skulle vilja betona - jag tror aft instämmermed mig pä den punkten -aft ett kraftfullt agerande frän regeringarna i världennär det gäller lagar som ställer hårda miljökrav i form av stadganden omavgifter och andra belastningar pä näringslivet så fort man skadar miljönkommer, om finansieringsmöjligheter ställs till förfogande på olika sätt därdet behövs, att leda fill en förnyelse av näringslivet, fill en ekologiskstrukturomvandling av näringslivet, som kan vara en motor för en framtidafillväxt. Jag skulle gärna vilja vända på resonemanget aft vi först måste hatillväxt och därmed få pengar aft klara miljön - i själva verket är det så affhårda miljökrav kommer atf leda filfen tillväxt som är av eft gott innehåll ochbåde förnyar industrin och räddar vår värld. har en framsynt energipolitik. Vi har beslutat omett uthålligt energisystem i Bmndflandrapporfens anda, dock med en vissfördröjning som jag mycket beklagar. Men internationellt har ät det icke hållbara systemets sida.Vi är väl företrädda i de internafionellaorgan som arbetar för kärnkraften. Jag tänker då på iWien, lAEA, och också på internationella sfrålskyddsunionen, ICRP. Det ärmycket vikfigt aff vi balanserar våra åtaganden där med ett stort och extrakraftfullt åtagande när det gäller förnybar energi, vilket bättre stämmeröverens med riksdags beslut. Jag har själv i FN kontaktat de organ som arbetar med"new and renewable energy sources", dvs. nya och förnybaraenergikällor. De lever ett ganska anonymt liv, och man sade också aff det infefanns något större stöd från svensk sida för detta. Jag skulle gärna vilja fåen kommentar från Birgifta om hon har planer på aff förstärka Sverigesagerande internationellt just när det gäller de förnybara energikällorna. Om åtgärder för att stärka det internationellamiljösamarbetet 33Miljö- och energiminister : Herr talman! Jag vill först säga aftdet är mycket glädjande aff enigheten kring de grundläggande frågorna tycksvara stor här i kammaren. Vi var också. , när i vinfrasbehandlade regeringens proposition, överens om atf detta arbete mycket väl kanske i de former har valt utan ett fullt medlemskap. Jag tycker aft viborde kunna enas om att vi skall utnyttja de möjligheterna maximalt. Det är ivarje fall vad regeringen gör och försöker göra. Vi ser allt fler exempel påframgångar. Det är dynamik i utvecklingen i , i EG och i hela Europa.Visst finns det också motgångar, men framför allt ser vi just nu framgångar.Lät oss komma överens om att när - och andra - också Om åtgärder för att stärka det internationeUamiljösamarbetet kommer ini den dynamiska processen så skall hon välkomnas som den förlorade dottern fillfadershuset. Då skall det gamla vara glömt sä atf man skall kunna inrikta sigpä nya, bra lösningar. Men vi vill ju se konkreta resultat. Det är det vikfiga. efterlyste prakfiska exempel, Jag skall baranämna eft, bestämde sig för aff införa märkning av miljöfarligabatterier. Vi lyckades ena de nordiska länderna om en lösning på detta område,och vi notifierade . Under denna process blev EG intresserat och bestämdesig för aft man skulle införa märkning av miljöfarliga batterier. Vi har nuockså kunnat komma överens med EG om hur denna märkning skall se uf genom aftvi på eft par punkter när det gäller millimetersforlek och färg tillgodosettEG;s önskemål. Detta är ett av många exempel på den roll vi faktiskt kan spela. Ett annat exempel är just CFC-programmef. NärMonfreaiprotokollet undertecknades ansågs det enligt de besked vi hade fått atfarbetet skulle ta mycket . Vi lyckades inte uppnå mer än atf man fillår 1998 skulle åstadkomma en halvering. beslut att avvecklaCFC-användningen fill och vår metod aff redovisa hur defta skulle kunnaske på praktiskt sätt ledde fill eft erkännande från den internafionellakemiindusfrin att det faktiskt gär klara detta. Detta har fillsammans medforskarnas nya larmrapporter gjort aff det nu finns allt fler som är bereddaaft ta ytterligare steg. inledde en sådan process , ochstödet för detta vidgas. Jag vill dock säga atf det är viktigt aff vi nu serfill aff tillräckligt mänga ratificerar sä aft det första avtalet skall träda ikraft. Det är ännu infe tillräckligt mänga, bl,a, saknas ännu EG, men vi hargoda förhoppningar om aff de länderna skall komma med i fid för aft avtaletskall träda i kraft . När det gäller drivhuseffekten och hotet omklimatförändringar så har en mycket genomtänkt strategi. Beslutet atfavveckla CFC som i svarar för hälften av drivshuseffekten, den som viskapar själva, är eft sådant effektivt medel i denna strategi. Ett annat är affvi liksom ställer kravet aff omställningen av energisystemet skallske utan aff utsläppen av klimafpäverkande eller försurande ämnen ökar. Deskall helst minska. och har därför i förra veckanfått i uppdrag atf för regeringen redovisa klart och tydligt hur omställningenav energisystemet skall genomföras så atf dessa mål uppfylls. Jag hade så sentsom i gär en överläggning med ledningarna för dessa två myndigheter och statensvatfenfallsverk om hur defta arbete skaU bedrivas pä ett sådant sätt så att detkan ingå i redovisningen inför , Våra insatser på trafikområdet är också av strategiskbetydelse för aft motverka drivhuseffekten. De svarar för en betydande del -och en ofta försummad del. På andra håll i världen är jordbruket mycketviktigt. Jag vill till säga atf det knappast ärgenom aft hålla oss borta frän I AEA och ICRP som vi kan göra en nyttig insatsför att balansera andra tendenser och intressen.Vi brukar utnyttja också dessafora för att framhålla aft framtidens energiförsörjning måste grunda sig påandra alternativ än både kärnkraft och fossila bränslen. Vi har också arbetatmycket målmedvetet med de frågorna inom lAEA och naturligtvis inom FN-systemetsom helhet. Våra insatser där kommer att intensifieras. Det är självfallet såatt de nya krav som ställs av omsorg om miljön innebär en chans fill förnyelse avindustrin och industrisamhället oeh en chans för till utveckling påhelt andra villkor än de skulle få om de gjorde om våra misstag. Jagvill slutligen säga att vi instruerat våra ambassader omökad miljöbevakning. Liksom i och hos myndigheterna här hemmaskall detta genomsyra deras och de tekniska attachéernas arbete. Vi har alltsåsett till att detta som ber om redan är gjort. Omåtgärder för att stärka det internationella miljösamarbetet 34 GRETHELUNDBLAD (s): Jag vill ocksåtacka miljöministern för den mycket ingående och rikhaltiga beskrivning hon hargivit av det internationella miljöarbetet. Svaret innehåller ju bådeglädjeämnen och bekymmer och det är ju så som det tyvärr ser uf i världen i dagnär det gäller miljöfrågorna. Aftjag far till orda beror bl.a. pä atf jag vill berätta att parlamentariker fränNorden i samarbete med de nordiska industriförbunden hade enkonferens där vi just diskuterade hur industrin i de nordiska ländernafillsammans med myndigheter och polifiker skulle försöka höja ambitionsnivån iindustrins kamp mot miljöskador och miljörisker. Det fanns mycket positivt iden dialog som där kom fill stånd. Det visade sig aff de nordiskaindusfriförbunden är beredda aft arbeta internationellt i olika branschorganisationeroch indusfrisammanslufningar för aff fa itu med miljöriskerna överallt ivärlden. Vadsom däremot är negativt är kanske atf t.o.m. de nordiska industriförbunden ärtveksamma fill ett freonförbud, och man kan tyvärr infe riktigt följaBrundflandkommissionens princip aff man bör använda den bästa miljövänligateknik som något land har utvecklat och alltså följa det land som har kommitlängst. Det är i sådana frågor som vi polifiker måste sätta ät industrin ochförsöka påverka den aft komma längre i sitt miljöengagemang. Iövrigt vill jag här också gärna instämma i det som sägs på sid. 2 i detutdelade svaret om aff både i och ute i ofta deltarmycket aktivt "som en ledande och initiativtagande nation". Det villjag gärna intyga. Det är på det sättet, och det gläds man ät när man reserutanför gränser. Jagtycker också aff det är positivt atf här få veta aff det bredvidkväveprofokollet, som man nu skall fatta beslut om i ECE och som ur svensksynvinkel infe går så särskilt långt, kommer aff lämnas en sidodeklaration medhögre krav. Det är utmärkt, eftersom det kan vara en vägvisare för andraländer. Jag tror också atf det vore mycket bra om vi t.ex. tillsammans i dennakammare kunde förmå industrin i aff i sin syn pä konkurrensneutralitethela tiden försöka uppnå en konkurrensbalans på ständigt lägre ufsläppsnivå.När det gäller miljöfrågorna är det samma förhållande som när man försökersänka terrorbalansens nivå. Medanledning av den diskussion som har ägt rum om detnordiska miljöarbetet vill jag säga atf man i och för sig ibland kan beklagaaft de nordiska regeringarna måste fatta konsensusbesluf, eftersom det oftablir en avtmbbning om infe alla länder vill gå lika långt. Speciellt beklagligtär det för del. Om åtgärder för att stärka det internationellamiUösamarbetet Jag vill i detta sammanhang gärna understryka Danmarksstora betydelse som vägröjare inom EG. har fillsammans med de övrigaländerna i pä något sätt varit modellbildande för EG i kampen motmiljöriskerna. har ju också skapat möjligheten inom EG att avmiljöhänsyn bryta mot majoritetsbeslut. Bestämmelsen i enhetsakten som möjliggördefta är mycket vikfig. Jag tycker aff vi skall tacka danskarna för detta. Jag vill avsluta med aff säga aft det beslut som fattadeshäromdagen i , aft man önskar aft få en ännu bättre plan mothavsföroreningar, var viktigt, eftersom de nordiska länderna måste ha myckethög ambitionsnivå när det gäller havsföroreningar. Det skall bli eninternationell konferens med deltagande av länder i både ochVästeuropa och då vill vi gärna visa vägen till långtgående insatser mothavsföroreningar. Jag hoppas, och är nästan säker på, atf vår svenskamiljöminister också har förståelse för de nordiska parlamentarikernasinställning. Vi vill försöka aff förmå de nordiska länderna att gemensamt gåännu längre när det gäller kampen mot havsföroreningar. 35HÄDAR (): Det är mig fullständigt främmande att vi frånsvensk sida inte skulle tala om, och det med viss stolthet, vad vi gör påmiljöområdet. är eft land som är tekniskt och även miljöpolitiskt välutvecklat. Det är lättare för ett litet land atf vara det än för ett stort landdär beslutsproceduren är mer omfattande. Vi skall också fillvarata möjlighetenatt fortsättningsvis vara pådrivande. På den punkten finns det alltså, såvittjag förstår, alltså icke någon skillnad mellan och mig. Det som gör EG särskilt intressant är bl.a. atf man,enligt enhetsakten, inom miljöområdet kan fatta majoritetsbeslut iministerrådet. Länderna har där olika röstetal som sfär i viss relafion fillfolkmängden. Man kan genom denna beslutsordning få med de länder som är mestovilliga; tvinga pä dem bestämmelser på miljöområdet som dessa länder annarsinte skulle anta. Där skiljer sig EG pä ett centralt och viktigt sätt ifråninternationella konferenser, där inget land kan tvingas, utan där de beslut mankommer fram fill är beroende av de länder som vill gå minst långt. Det blir dåden minsta gemensamma nämnaren som blir bestämmande. Som exempel kan nämnasresultatet av . Inom EG kan man gå väsentligt längre, eftersom man kanköra över de mest ovilliga genom aft förlägga dem att gå längre. Jag tycker aftdetta är värt aff notera. Det förhållandet aff EG på så sätt lyfter genomsnittet närdet gäller åtgärder för aft komma till rätta med miljöproblemen innebär infeheller -vilket också har framhållit - något hinder för att destater som så önskar går ännu längre, såvitt detta infe leder tillhandelshinder. beslut beträffande och returglasen är ettklart uttryck för just detta atf man kan gä längre. Vidare har vi miljösamarbetet med öst, där EG redan i dagspelar en dominerande roll. Eft sådant samarbete är ju beroende både avöverföring av tekniskt kunnande och av krediter. Det är i kraftfältet mellan EGoch Comecon-länderna som vikfiga beslut som rör vär egen miljö kommer attfattas. Här står utanför. kan infe fillsammans med ,och vara med och höja den gemensamt överenskomna nivån förmiljön inom EG. kan inte inom t.ex. driva opinionsarbeteinom EG. kan inte heller i särskilt hög grad påverka de för vår egenmiljö viktiga beslut som kommer atf fatfas av EG och Comecon-länderna imiljöfrågor. Därför undrar jag hur länge vi skall vara till freds med denordningen. Är till freds? Om åtgärder för att stärka det internationellamiljösamarbetet 36 (): Det är utmärkt atf den här översynen redan ärgjord på ambassaderna. Om jag förstod statsrådet rätt har det också resulterati en intensifiering av bevakningen. Det är självklart atf vi skalldelta i ;s arbete, eftersom det är en oerhört viktig uppgift atf försökahindra spridning av kärnvapen. Däremot borde självfallet i FN agera föratt lAEA skall slippa den dubbla och helt omöjliga rollen aff både hindraspridning av kärnvapen och underlätta spridningen genom atf föra utkärnkraffteknik över världen. Det är märkligt atf regeringen inte vill akfivtarbeta inom FN för att ändra instruktion. Jag konstaterar med glädjestatsrådefs uttalande att vi i FN:s olika organ skall intensifiera vårt arbetemed de förnybara energikällorna, och jag ser fram emot aff i FN närmarekunna studera på vilket sätt vi kan intensifiera vårt arbete där. 37Miljö- och energiminister : Det allra bästa sättet aft främjautvecklingen är det prakfiska exempel som vi själva utgör, genom atf visa aften omställning av energisystemet bort från både kärnkraft och fossila bränslenär möjlig. Vi möter allt större intresse. Till att börja med möttes vi mest medöverseende - och faktiskt i många organ ofta med hånskratt. I mitt förra inlägg fill glömde jag att säga,att när de myndigheter som har fått i uppgift atf redovisa hur enmiljöanpassad energiomställning ser ut har kommit in med den redovisningen,skall den diskuteras av regeringens miljövårdsberedning. Som jag meddelade iden allmänpolifiska debatten kommer vi atf inbjuda partier till affinom miljövårdsberedningens ram granska det här. Vi gör det särskilt med tankepå hur viktig den här frågan är för oss alla här i . Till vill jag säga att jag tycker affparlamentarikernas behandling av ministerrådets förslag har varit nyffig.Parlamentarikerna fillstyrker faktiskt den allmänna miljöplanen, där vi harnätt bättre resultat i form av konkreta åtaganden. Våra åtgärder mothavsföroreningar har infe varit tillräckligt bra. Jag hoppas atföverläggningarna i skall ge den kraft som behövs för atf vi skallkunna gå ett steg längre. Jag har redan skrivit till mina kolleger, dels föraff påminna om det möte vi skall ha dagen före sessionen, dels för att föreslåaft vi, när vi träffas i förkväveförhandlingarna, skall ha en första diskussion om hur vi skall kunnamotsvara parlamentarikernas krav. Så till beslutsformen. Jag har faktiskt träffat kollegerinom EG som sagt att de skulle önska att fanns med till derashjälp, för att med Om åtgärder för att stärka det internationellamiljösamarbetet majoritetsbesluttvinga fram en bättre fingens ordning. Jag har också varit med om andrainternationella-ja, t.o.m. nordiska förhandlingar-då jaghar önskat aft det voremöjligt atf hjälpa fill. Men ibland befinner vi oss i minoritet, oeh dä kan viinte ge någon hjälp. Dock vill jag med kraft hävda att vi, i de former visjälva har valt av omsorg om säkerhetspolitiken - vilken är till nytta infebara för oss själva utan även för omvärlden - har möjlighet att påverkautvecklingen. Det är viktigt aff vi slår fast detta och inte genom olikauttalanden gör den möjligheten mindre än den är. Jag kan försäkra aft vi kommer atf utnyttja denna möjlighetmaximalt. Det är en styrka för den aft vi har en riksdagbakom oss som är så engagerad i miljöfrågorna. Det är infe alla regeringarförunnat. 38HÄDAR (): mål, aft komma bort frän koldioxidoch kärnkraft, är en mycket ambitiös målsättning. Det är önskvärt att vi kanuppnå detta mål, och jag delar förhoppningarna om detta. Men jag ser ännubetydande problem på vägen, innan vi kan realisera det målet. säger aff det redan finns de från andraländer som med intresse och, om jag förstod det rätt, växande respekt följerdet vi gör på detta område. Det är utmärkt om det förhäller sig sä. Jag seralltjämt huvudsakligen svårigheter med atf klara de mål som vi är överens om.Jag kan tänka mig aft vi tvingas till en prioritering mellan deolika målen. Då får vi se i vilken män vi kommer aff vara överens. Det är mycket bra atf vi gör vad vi kan för aft påverkautvecklingen, både globalf och i vår omedelbara omvärld. Jag tänker på denregion som kallas för . Vi skall inte missa några tillfällen till det.Det förhållandet atf vi själva, pä grund av den säkerhetspolitik som vi harvalt, inte har det inflytande och den ställning i de här sammanhangen somannars varit möjlig får inte hindra oss från aft utnyttja de kort vi alltjämthar kvar och att spela dem sä skickligt vi kan. Men det är naturligtvis värtaft notera aft vi pä grund av den polifik som vi hitfills har valt inte medfull kraft kan fillvarata de möjligheter som annars skulle ha stått oss fillbuds för att göra insatser som skulle fått ännu större betydelse för vär egenmiljö och som skulle ha påverkat utvecklingen i . De utsläpp som skadarvär miljö mest kommer i stor utsträckning från . Jag noterar aft BirgittaDahl har gjort de erfarenheterna. Jag tycker aft det är intressantaerfarenheter som hon redovisar. 39 Miljö- och energiminister : Herrfalman! Jag säger infe defta i provokativt syfte. Men jag har infeupplevt atf våra möjligheter aft påverka utvecklingen är ofillräckliga. Lät migsäga som : Det tillkommer mig infe atf göra mig mindre än jagär. Den som har störst inflytande har det oftast i form av prakfisk handlingoch där har en fördel som vi utnyttjar. Överläggningen var härmed avslutad. 16 §Anmäldes och bordlades 1988/89:24om ändring i lagen (1984:351) om tofalisaforskaff 17 § Anmäldes och bordlades 1988/89:13Riksdagens förvaltningskontors förslag angående ökat stöd fill ledamöter /89:5 Riksdagensförvaltningskontors redogörelse för verksamhetsåret 18 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1988/89:39 av () fillarbetsmarknadsministern om landsbygdens UtveckUng: Den koncenfrationsinriktade poUfiksom bedrivits efter regeringsskiftet har i hög utsträckning haft uddenriktad mot landsbygden som avfolkats alltmer. Företrädare för regeringen har samfidigtmed framträdanden i samband med aktiviteter, som anordnats med anledning av denpågående landsbygdskampanjen, talat om vikten av att stödja landsbygdens utveckling. Dåvarande industriministern, , framhöll isift tal, då budkavlar från landefs alla delar överlämnades till företrädareför de politiska partierna, "aff 35 000 människor har deltagit istudiecirklar, vars syfte är aft fa fram lokala handlingsplaner ochutvecklingsprojekt. Uppemot 150 000 människor har varit med i lokalautvecklingsgrupper. Uppemot 800 bygdekommittéer har anslutit sig till denNafionella Folkrörelsekommiffén," Industriministern underströk vidare aff "Hela Sverigeskall leva-kampan-jen är den största mobiliseringsrörelsen någonsin på densvenska landsbygden. måste vi också se till att den kraften hålls vid livockså i framfiden". Den enda konkreta åtgärd som industriministern aviseradefrån regeringens sida var dock att den regionalpolitiska utredningen skulle fåpröva de uppslag som kommit fram via landsbygdskampanjen. Detta innebär aftkonkreta beslut i anledning av kampanjen kan fatfas först . Regeringens passivitet och ovilja är mot bakgrund avdåvarande industriministerns uttalande förvånande. Ett bibehållet engagemangoch en fortsatt framtidstro hos de många människor som deltagit ilandsbygdskampanjen förutsätter att de idéer och intentioner som presenteratsomsätts i konkret handling. Ett fortsatt utredande leder till atf entusiasmensvalnar och aff planerade insatser inte kommer fill stånd. karakteriserasmed det gamla ordspråket "medan gräset gror dör kon". Bristen på vilja fill konkreta insatser från regeringenssida är djupt oroande. Utarmningen av landsbygden har under detsocialdemokrafiska regeringsinnehavet gått mycket långt. I stora delar avlandet krävs kraftfulla och omedelbara insatser. Utflyttningen mäste vändas iinflyttning om inte mänga kulturbygder skall dö uf inom några få är. Regeringens hantering av landsbygdskampanjen är emellertidhelt i linje med den polifik man fidigare bedrivit. Man har fattat ett stortantal beslut som varit negativa för landsbygden, samfidigt som man i ord talatom landsbygdens betydelse och vikten av en levande landsbygd. Från centerpartiefs sida har föreslagits kraftiga insatseri syfte att förstärka landsbygdens infrastruktur genom satsningar på skola,vägar, kommunikafioner, skatteutjämning, småföretagsamhet m.m. Centerparfiethar även föreslagit aft 100 milj. kr. skall anvisas för projekt som syftar fillutveckling av landsbygden, och som inte kan finansieras via de ordinarieregionalpolitiska anslagen. Dessa medel skulle bl.a. kunna användas till stödför att fullfölja och utveckla de förslag som kommit fram inomlandsbygdskampanjen. har också krävt höjda länsanslag, vilka delvis kanutnyttjas för satsningar på landsbygden. Något gehör för dessa intentioner har vi intevunnit. En satsning på atf utveckla landsbygden är dock både en överlevnads-och en miljöfråga av avgörande betydelse för samhällsutvecklingen i stort. Med anledning av vad som ovan anförts vill jag frågaarbetsmarknadsministern: Avser regeringen aft på något sättmedverka till att de förslag och intentioner som framkommit inomlandsbygdskampanjen kan fullföljasomedelbart? 1988/89:40av () fill bosfadsministern om ökad tillgäng till bosfäder förungdomar: Dagens situafion påbostadsmarknaden präglas av en stor bostadsbrist i många kommuner. Avgörandeför utvecklingen har varit den starkt koncenf-rafionsdrivande ekonomiskapolitik som förts. Bostadsbristen är infe längre ett problem enbart förstorstadsområdena, även om brisfen är mest markerad där. har antaletkommuner som rapporterat bostadsbrist fill ökat . Enligt senast fillgänglig statistik sfär ungefär 450 000människor i bostadskö över hela landet, varav 138 000 är ungdomar.