prot · GC0922 · 1988-12-31 00:00:00 — Ävenom deklarationen är allmänt hållen, kan tolkas på flera olika sätt och inteheller är rättsligt bindande är den inte desto mindre ett uttryck för enmedvetenhet om miljö-och naturresursfrågornas betydelse. Deklarationen fästerockså uppmärksamheten på den okunskap eller obetänksamhet med vilken världensländer fortfarande i alltför stor utsträckning behandlar miljön ochnaturresurserna. FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheternafrån har utgjort en viktig utgångspunkt för del internationella arbetetnär det gäller mänskliga rättigheter. Med den som bas har det senare varitmöjligt att utarbeta en rad konventioner som rör de mänskliga rättigheterna därde grundläggande rättigheterna i förklaringen bekräftas. antogskonventionen om medborgerliga och politiska rättigheter samt ekonomiska ochsociala rättigheter. Den senaste - som trädde i kraft - är FN:slortyrkonvention. arbetar för att det internationella miljöskyddsarbetetpå motsvarande sätt följs upp genom bindande konventioner. När det gäller svensk miljöpolitik anser jag, i motsatstill , att den väl lever upp till intentionerna bakomvärldsmiljödeklarationen. Det betyder inte att allt skulle vara väl med svenskmiljö, självfallet har vi flera stora utmaningar framför oss. Menvärldsmiljödeklarationen är inte någon regelbok som ger oss svaret när detgäller enskilda beslut i det arbetet. ettuttryck för målsättningar och principer som skall vara vägledande i arbetet.Det ankommer på varje regering att omsätta internationella överenskommelsertill nationell lagstiftning eller andra åtgärder. Låg mig i det sammanhanget konstatera att arbetet för både de mänskliga rättigheterna och miljön en stor otjänst närhan påstår att skulle bryta mot världsmiljödeklarationen lika grovt somSydafrika bryter mot FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna.Birger engagemang för miljön frilar honom inte från ansvaret att visasinne för perspektiv. fråga om det är varje människas plikt attverka för all deklarationens innehåll följs har jag något svårt att förstå motbakgrund av att delta uttryckligen står i deklarationen. Att det här inte ärfråga om någon juridisk plikt är självklart. Formuleringen är snarare uttryckför medvetandet om att vi i miljöarbetet är beroende av enskilda människors ochorganisationers engagemang och kunskap. Att människor engagerar sig i och värnar om miljö är värtuppmuntran och stöd. Att detta engagemang, på samma sätt som gäller alla andraangelägna samhällsfrågor, måste ske inom ramarna för i demokratisk ordningfattade beslut och stiftade lagar är däremot självklart. Att det - som BirgerSchlaug verkar vilja antyda - skulle finnas någon motsättning mellan enskildaindividers plikt enligt världsmiljödeklarationen och svensk straffrätt är ocksånågot som jag bestämt vill tillbakavisa. Om förpHk-lelser med anledning av FN:svärldsmiljödeklaration AnL19 (): FN:s miljödeklaration är miljöns och naturens motsvarighettill deklarationen om de mänskliga rättigheterna. Deklarationen är egentligenett historiskt dokument, som märkligt nog först getts ut på svenska ochspritts i till en bredare allmänhet genom Svenska naturskyddsföreningensinitiativ - tyvärr inte på regeringens initiativ. Deklarationen om de mänskliga rättigheterna formulerar degrundläggande moraliska kraven på människors agerande gentemot varandra. Alla,oavsett ras, kön, språk och religion, skall ha samma värde och sammarättigheter. Världsmiljödeklarationen formulerar människors skyldighet gentemotnaturen och ställer upp moraliska regler för hur vi skall agera gentemot andraformer av liv. tillhör de 111 länder som undertecknat världsmiljödeklarationen.Därmed har undertecknat ett dokument som förpliktigar lika mycket somundertecknadet av de mänskliga rättigheterna. Jag ställde en mycket konkret fråga till miljöministerBirgitta . Jag frågade om regeringen anser att världsmiljödeklarationen ärav samma dignitet som FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna. Jag harinte fått något svar på den frågan - jag hoppas få del i nästa omgång. Att miljöministern säger att regeringen tycker attdeklarationen är viktig är ganska självklart - hon skulle självfallet intekunna gå upp här och säga att den inte är viktig. Men är den lika viktig ochlika grundläggande som deklarationen om de mänskliga rättigheterna? Det svaretär avgörande för regeringens trovärdighet och fortsatta arbete, liksom för denfortsatta debatten. Om förpliktelser med anledning av FN:svärldsmiljödeklaration Det är nämligen så att vi gemensamt fördömer länder somflagrant bryter mot FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna. Sydafrikaär ju ett av de värsta exemplen. stöder t.o.m grupper och individer idessa länder som mot den skrivna nationella lagen kämpar för de mänskligarättigheterna - det är självklart. förhåller det sig emellertid så att detfinns länder som mycket flagrant bryter mot FN:s världsmiljödeklaration. Dåtänker säkert på länder som och . Del gör också jagi och för sig, men i det här sammanhanget tänker jag också på . När manjämför länder med varandra ligger visserligen bra till, men börjar mantitta på utsläpp osv. per capita, ligger myckel dåligt till.Internationell statistik är ganska skrämmande i det fallet. När det gäller kväveoxider exempelvis ligger vi i topp iEuropa och släpper t.ex. ut dubbelt så mycket som varje polack. Ochkväveoxidutsläppen minskar ju inte i vårt land, tvärtom, på grund av dentrafikpolitik som förs -Scandinavian Link, eventuell osv. I fråga om lösningsmedel är tillsammans medFrankrike värst i och internationellt i topp när det gäller att smutsaned. Avtungmetaller har vi skyhöga utsläppsmängder internationellt sett. Freon använder vi mer än så mycket somgenomsnittet på jorden, trots att vi har förbjudit det i sprejförpackningar.Där har ju miljöministern faktiskt gjort någonting för framtiden, och det ärjättebra. Beträffande koldioxid ligger vi också i tätgruppen, inteminst på grund av den trafikpolitik som betongpartierna år bedriver. Det finns inget folk på jorden som släpper ifrån sig såmycket radioaktivt avfall från kärnkraften som vi i . Kväveläckaget från jordbruket och skogsbruket är ocksåväldigt stort i , större än i t.ex. . De här enkla fakta strider mot påstående iinterpellationssvaret, att vårt land väl lever upp till intentionerna bakomvärldsmiljödeklarationen. Per capita gör vi faktiskt inte det. Vi kan tacka högre makter för att inte jordens övrigabefolkning lever upp lika väl till dessa intentioner. Då skulle ju denekologiska kollapsen vara över oss ganska snabbt. Det är dessutom så att när det gäller förbrukning avändliga naturresurser tillhör vi i vårt land storförbrukarna globalt sett.Världen har helt enkelt inte råd med 5 miljarder svenskar - det är den enklasanningen, . Det konsumtionsmönster som regeringen nu vill ha merav är nämligen omöjligt globalt sett. Är inte detta att bryta motvärldsmiljödeklarationen, som vårt land så högtidligt har skrivit under? Vad ärdet för mening med att skriva på dokument som man egentligen inte tänker följa? Skulle vi följa deklarationen, skulle vi faktiskt få läggaom livsstilen ganska radikalt och inte bygga Scandinavian Link osv. och inlegöda miljöförstöringen som vi nu gör med den livsstil som byggs upp genomskattesystem och annat i vårt land. Jag hävdar alltså att regeringens politik faktiskt brytermot världsmiljödeklarationens intentioner och att är ett av de länderpå jorden som bryter mest mot denna deklaration per capita. Håller BirgittaDahl med mig om det? Jag förstår inte hur man har mage att straffa de människorsom följer världsmiljödeklarationens intentioner. Artikel 24: "Det ärvarje människas plikt att agera i enlighet med denna deklarations regler,individuellt, tillsammans med andra eller genom att delta i den politiskaprocessen. Varje människa skall försöka medverka till att de mål och de kravsorn formuleras i denna deklaration verkligen uppfylls." De som gör det,exempelvis trädkramarna på , de som förhindrar att man lägger nerradioaktivt avfall i bergen, de som demonstrerar mot sopförbränning osv., dömsi av till lika stora straff som de som smutsar ner. De får likahårda straff som , som dömts för att ha massakrerat en Mälarvik,eller BT-Kemi-direktörerna. Jag vill nu ha svar på de frågor jag ställde iinterpellationen: Anser regeringen att världsmiljödeklarationen är likagrundläggande som deklarationen om de mänskliga rättigheterna? Anser den dåatt lever upp till deklarationen, om man tittar på percapita-begreppet? Anser regeringen att det är varje människas plikt att verkaför att deklarationens innehåll följs? Varför straffas man i så fall? Om förpliktelser med anledning av FN:svärldsmiljödeklaration AnL 20Miljö- och energiminister : Självfallet är världsmiljödeklarationen avsamma dignitet som deklarationen om de mänskliga rättigheterna, men det fritaross ju inte frän ansvaret att i vårt eget land omsätta de allmänna riktlinjernai praktisk handling, precis som vi måste göra det när det gäller de mänskligarättigheterna, kan ha rätt i sin statistik på en delpunkter; jag vet att han har fel på andra. Jag tänker inte ge mig ininågonsifferexercispäden punkten utan i stället diskutera principerna. Jag delar helt uppfattningen att den teknologi som de rikaländerna baserar sin livsstil och sin produktion på är i grunden ohållbaroch att det är omöjligt att tänka sig att 5 miljarder skulle leva på samma sättsom vi. Detta är själva utgångspunkten för den politik vi bedriver både här iSverige och internationellt. Det är ingen enkel uppgift att få omvärlden att accepterade här principerna, eftersom man då i allmänhet reagerar som om vi kommer ochförmyndaraktigt försöker hindra dem att utvecklas, att skaffa sig det som vihar. Ofta får man höra: "Det där med miljö och resurshushållning är en lyxförde rika, den har inte vi råd med, vi måste höja vår levnadsstandardförst." Vår mycket svåra uppgift, där vi möter mycket motstånd, är attförklara att man i grunden måste förändra teknik och livsstil i alla världensländer och se till att den fattiga delen av världen slipper upprepa våramisstag. Det är riktigt att som ett ovanligt rikt landbidrar i ovanligt stor utsträckning per capita på många områden - dock inteentydigt på det sätt som säger. Det är skälet till attregeringen lade grunden med miljöpropositionen liksom med de senastepropositionerna om trafiken, om jordbruket och livsmedelsproduktionen och omenergiförsörjningen. Vi skall nu gå in på ett tidigare stadium. Vi nöjer ossinte längre med att bota skador som redan har uppstått. I ställetskall vi ställa om vårt sätt att leva på alla samhällslivets områden. 9 protokoll 1988/89:21 -22 Om förpliktelser med anledning av FN:svärldsmiljödeklaration När detgäller industrin, energiförsörjningen, livsmedelsproduktionen och trafiken ärprocessen bara inledd. Det kommer kanske alt dröja en generation innan vi ärfärdiga med det jobbet. Men vi har ju inlett den processen just därför att vivet att vi måste ändra oss. I det internationella arbetet verkar vi för att påalla sätt få en liknande utveckling till stånd, för det här kan vi inte klaraensamma. Skall vi lägga om trafiken, och få fram ett miljövänligttrafiksystem, behöver t. ex. hela och samarbeta. Av det skälet harvi ju sett till att det blir ett möte mellan miljöministrar ochtrafikministrar för att få till stånd gemensamma överenskommelser omen omställning. Det som vi håller på med är själva motsatsen till ScandinavianLink, ! Detta arbete på område efter område kommer vi envetet attfortsätta med. träffades miljöministrarna från Öst- ochVästeuropa och från i . Det viktigaste som hände där var trotsallt inte att vi undertecknade en ny konvention om kväve, utandet var just attdet var ett informellt högnivåmöte där vi kom överens om att gemensamt arbetaför dels en skärpning av CFC-protokollet, dels en total omläggning avenergi-och trafiksystemen i resp. land av omsorg om jordens klimat. Vi komockså överens om att varken långsiktigt fossila bränslen eller kärnkraft ryms idetta energisystem. Under en generation framåt skall vi sikta in oss på heltnya tekniska lösningar, just därför att världen inte skall kvävas av avgasernaoch utsläppen från det som vi lar oss före i värt dagliga liv. Just konventionen om de mänskliga rättigheterna och detsom den lägger fast, , innebär ju också att vi på alla områdendär vi arbetar måste följa demokratins spelregler. Till den frågan skall jag beatt få återkomma. AnL 21BIRGER (): Det är bra att anser attvärldsmiljödeklarationen är av lika stor dignitet som FN:s deklaration om demänskliga rätfigheterna. Anser vänner ochKjell-Olof det också? Är det alltså regeringens uppfattning, eller är detmiljöministerns personliga uppfattning? Ni jobbar för motsatsen till Scandinavian Link. Men varfördå bygga motorvägen på ? Det förstår jag inte. Det är inte en enkeluppgift att få omvärlden att tänka om, säger . Nej, det är detinte. Jag förslår att del också är svårt att få vissa regeringsmedlemmar atttänka om. Vi skall lägga om vår livsstil, säger miljöministern. Vimåste tänka om. Men planeras det för ökade transporter i vårt land.Flygtrafiken håller på alt fördubblas - det gäller fram - vilketleder till i stort sett dubbelt så stora utsläpp av kväveoxider frånflygtrafiken. - det framgår av bl. a. den energiplaneringsom finns - skall industriproduktionen fördubblas. Är det att läggaom livsstil? Är det att börja tänka globalt? skall transporterna över fördubblas.Jag tror faktiskt att vi lever precis på det sätt som världsmiljödeklarationensäger att vi inte skall leva på. Det handlar då om överdriven konsumtion och ommisshushåll- Socialdemokraterna - ja, de flesta partier i riksdag- göder den här utvecklingen. Det är det stora dilemmat. När det gällerhavsmiljön t. ex. har de nordiska miljöministrarna kommit så långt att manskrivit under ett handlingsprogram för den miljön som är en renkatastrof. Om jag förstått det hela rätt har även i åtminstone någonfråga försökt att stoppa utvecklingen. Beträffande naturresurserna vill jag återge vad som sägs ivärldsmiljödeklarationen: Naturresurser som inte förbrukas när de användsskall återanvändas eller återvinnas. Hur är det med exempelvis sopförbränningen? Kan BirgittaDahl stoppa PVC-flaskorna - en mycket liten detalj i sammanhanget? Skall viinföra ordentligt tilltagna förpackningsskatler? Skall vi ha ordentligttilltagna skatter på engångsmaterial? Skall vi förbjuda vissa engångsmaterial?Socialdemokraterna och kan ju nu tillsammans med vpk driva igenomsådana här saker i riksdag. Var det inte och socialdemokraternasom stoppade skatten på engångsmaterial i naturresursutredningen? Varförgjorde man det? Vidare står del i världsmiljödeklarationen att utsläpp avföroreningar i naturen skall undvikas och att detta skall ske med hjälp av bästamöjliga teknik. Men använder man sig verkligen av bästa möjliga teknik vid Saabi eller i ? Är det fråga om bästa möjliga teknik där,eller är del företagsekonomiska hänsyn som tas i de här fallen? Avslutningsvis vill jag bara helt kort citera artikel 24 ivärldsmiljödeklarationen: "Detär varje människas plikt att agera i enlighet med denna deklarations regler--- Varjemänniska skall försöka medverka till att de mål och de krav somformuleras i denna deklaration verkligen uppfylls." Trädkramarna är engrupp som försöker göra vad som står i denna deklaration. Om förpliktelser med anledning av FN:svärldsmiljödeklaration AnL 22Miljö- och energiminister : Herr talman! Först vill jag säga tillBirger att när någon av oss som är medlemmar av regeringen står här italarstolen och svarar på frågor och interpellationer och deltar i debatter,gör vi faktiskt inte det som privatpersoner utan som företrädare för helaregeringen. De svar som vi ger har för övrigt också diskuterats särskilt med deministrar som på något sätt berörs. Detta är en grundregel för vårt arbete, somjag för säkerhets skull vill redovisa för och de andra imiljöpartiet som är nya i . Vi svarar alltså alltid för helaregeringen. Jag vill också säga att jag under de snart tre är som jagvarit miljöminister har haft en dynamisk och bra dialog med ett antal av minakolleger som har ansvar för olika sakområden. styck visaredovisning här - han plockar litet här och där - ger ju inte alls någotutrymme för den dynamik i utvecklingen som vi nu ser. Trots allt åstadkommer viju förändringar som är till det bättre. Jag tycker att det ärväldigt viktigt att vi, i stället för att ägna oss åt enskildheter i detförflutna, tar vara på den här dynamiken och driver på, till nytta för miljön.Vi skall göra det på ett sådant sätt att omsorgen om miljön och en god resurshushållningkan genomsyra hela samhället, alla samhällslivets områden. Om förpliktelser med anledning av FN:svärldsmiljödeklaration Sedan till en annan fråga som har tagit uppbåde i interpellationen och i debatten här . Från vilka utgångspunkterskall man alltså i en demokrati kämpa för det som man tycker är viktigt förmiljön -i det här fallet för att skall kunna förverkligas?Jo, man skall göra det enligt demokratins spelregler - t.ex, genom att försöka,som har gjort och även lyckats med, att komma in i ochdärmed få ett inflytande i lagstiftande församling, eller genom att skapaen opinion som förmår många människor, partier och organisationer att tamiljöfrågorna på större allvar. Men man får aldrig gå så långt att man tarrätten i egna händer, för då bryter man mot en grundregel för demokratin. 1 fråga om alla typer av brottslighet, ,skall man ha sinne för proportioner. När det gäller miljöbrott lika väl som närdet gäller ekonomiska brottslingar eller narkotikabrottslingar skall samhälleti första hand inrikta sig på de svåra brottslingarna, de verkliga bovarna. Vihar ju i miljöpropositionen och i andra sammanhang uttalat att samhälletmåste bli strängare i sin reaktion på allvarliga miljöbrott. Vi har därförföreskrivit att då får man bara i fortsättningen döma till fängelse. Här skerdet alltså nu en skärpning, och en översyn av lagstiftningen och straffskalanpågår. Jag vill verkligen mycket allvarligt diskutera denna frågamed , Lagen är till för att värna den enskilde, värna dedemokratiska rättigheterna, värna oss mot våld. Den är till för att värnamiljön mot hänsynslös exploatering. Den dag som en person börjar ta lagen iegna händer och säger att det finns något ändamål som berättigar honom attsätta sig vid sidan om den demokratiska beslutsprocessen eller lagen, har han isjälva verket åstadkommit en stor skada i vår demokrati. och 19 av hans partikamrater har blivitledamöter av lagstiftande församling, med rätt att stifta lagar menockså med uppgift att skydda lagen, visa respekt för lagen och demokratin. Nihar ytterst också att leva upp till FN:s deklaration om de mänskligarättigheterna. Jag vill därför rikta en mycket allvarlig fråga till BirgerSchlaug: Inser ni vad detta förpliktigar er till, och är ni beredda att heltoch fullt leva upp till det? AnL23 (): Jag skulle ändå vilja ställa den fråga som jag nu harställt en gång till: Anser statsrådet att vi i lever upptill världsmiljödeklarationens intentioner per capita? Ja eller nej? Statsrådet talar vackert om dynamik i utvecklingen osv.och säger att vi nu börjar tänka om. Men då kan man läsa de skrifter som kommerfrån och , där det talas om ökad ekonomisktillväxt och ökad materiell tillväxt. Det finns planer på att industriproduktionenskall vara fördubblad , transporterna fördubblade och flygetfördubblat . Det radioaktiva avfallet skall fortsätta att växa. Är det i världsmiljödeklarafionens linje att denutveckling som har pågått skall fortsätta? Jag vet att socialdemokratin och arbetarrörelsen är somett jätteskepp, som det är svårt att vända. Det är möjligt att det nu börjarvända litet här och var - jag skall ge er en eloge för det - men ni fortsätterändå med långtidsplaneringarna, som strider mot denna deklaration. Socialdemokraterna har drivit dessa frågor ända sedandeklarationen skrevs på 1982, och det är bra att statsrådet tar avstånd fråndet system som fortfarande 1988-och också 1989-innebär att de som gödermiljöförstöringen får mindre straff än de som försöker göra någonting åt den.Detta är allvarligt, I världsmiljödeklarationen stär det också: "Varjemedborgare skall, i överensstämmelse med sitt lands lagar, ha möjlighet att -ensam eller tillsammans med andra - delta i beslut som berör den egna miljönoch, om den miljön skadas eller försämras, ha rätt till gottgörelse." Hur gottgör man de 200 000 människor i vårt land som leveri en miljö där luftföroreningarna överskrider ? Vi hartidigare från talarstol hört att vartannat barn som föds i Stockholmriskerar att få cancer, bl.a. på grund av den ohämmade bilismen i denna stad.Hur gottgör man detta? Om sorteringen och återvinningen av sopor AnL 24 Miljö- och energiminister : Herrtalman! Får jag först säga till att jag självfallet inte anseratt ännu fullt ut lever upp till de krav som vi måste ställa på oss.själva. Det är inget idealtillstånd. Vi har börjat en process, som kommer attta mycket tid och arbete i anspråk. Jag påstår inte att läget är perfekt i dag.men jag påstår att vi nu helhjärtat och med stor kraft strävar mot det. Vi harett ansvar för att hjälpa de goda krafterna, inte bara stå och tjata om alltelände vi ser omkring oss - då kunde vi hälla på . Därur föds inget gottarbete. , Det är min erfarenhet. Jag noterar att inte med ett ord tog uppden mycket allvarliga fråga .som jag försökte föra en dialog med honom om. Detär en talande tystnad, och den oroar mig, herr talman. Talmannen anmälde att BirgerSchlaug anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare inlägg. Överläggningen var härmed avslutad. 98 Svar på interpellation 1988/89:44 om sorteringen och återvinningen av sopor AnL 25Miljö- och energiminister : Herr talman! har frågatmig när regeringen tänker göra insatser för att påskynda och underlättakällsortering och återvinning i stor skala i landets kommuner, hur jag ser påde källsorteringsprojekt som fungerat i och om regeringen ärberedd att ta initiativet till att en ätervinningsindustri byggs upp samt attunderlätta marknaden för återvunna produkter, Avfallsprobleniatiken är den kanske tydligasteillustrationen av det moderna industrisamhällets oförmåga att lösamiljöproblemen. Detta är särskilt tydligt och allvarligt när det gäller detmiljöfarliga avfallet. Ju mer avfall vi producerar, ju farligare och mersammanblandat avfallet är, desto Prot.1988/89:22 svårare blir det att klara omhändertagandet på ett ur miljö-och resurshus-11 november 1988 hållningssynpunkt riktigt sätt. Om sorteringen och återvinningen av sopor Jämsides med att vi ställer mycket härda miljökrav påolika behandlingsmetoder är det därför helt avgörande att vi förmår att minskaavfallets mängd och farlighet. Det är min absoluta uppfattning atthuvudansvaret för att så sker ligger på producentleden. I genomsnitt producerar varje person i ca 300 kr.avfall . Till detta kommer avsevärda mängder avfall i form av slam frånreningsverk, sjukhusavfall och industriavfall. Totalt produceras i Sverigenärmare avfall ärligen. Av detta återanvänds . Dennuvarande situationen är inte tillfredsställande. I regeringens skrivelse 1986/87:157 om vissa avfallsfrågorm.m. redovisas bl.a. hittillsvarande utveckling inom avfalls- ochåtervinningsområdet. Olika åtgärder har vidtagits i syfte att reduceraavfallsmängderna genom materialåtervinning och källsortering. av tidningspappersamt återvinning av glas och aluminiumburkar haravfallsmängderna kunnat reduceras med . Annan återvinning av material istörre skala vid särskilda anläggningar har emellertid inte motsvaratförväntningarna. Avgörande har bl.a. varit svårigheterna att få avsättning förde återvunna produkterna. Möjligheterna är större att få fram rena produktergenom källsortering. Härigenom underlättas avsättningen av insamlat och återvunnetmaterial. Åtgärder har också vidtagits för att minska avfalletsinnehåll av särskilt miljöskadliga ämnen, t.ex, tungmetaller.