prot · GC09105 · 1988-12-31 00:00:00 — Hälsoupplysn ing, m.m. Mom. 3 (omfatlningenav den rättsmedicinska obduktionsverksamhden) Utskottels hemställan - som slälldes mol reservalion 1 avDaniel Tarschys m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4 (huvudmannaskapet för rättspsykiatrin m.m.) Utskottets hemslällan med godkännande av utskollelsmotivering - som slälldes mol dels utskottets hemställan med godkännande av deni reservation 2 av m.fl. anförda motiveringen, dels utskotlelshemställan med godkännande av den i reservalion 3 av m.fl.anförda moliveringen - bifölls med acklamation. Mom. 5 och 6 (tillkännagivande om resurser för denrättspsykialriska undersökningsverksamheten m.m.) Ulskoltets hemställan - som ställdes mot reservalion 4 avDaniel Tarschys m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 10 (anslag till ) Utskottets hemställan bifölls med 262 röster mol 36 förreservalion 5 av och . 3 ledamöler avstod frän allrösla. Mom. 13 (Spris arbete med omvårdnad och värdorganisation) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservalion 6 avDaniel Tarschys m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 14 (odontologisk specialistutbildning m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservalion 7 avSlen m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 15 (hälso- och sjukvården i krig) Utskottets hemslällan - som slälldes mol reservalion 8 avDaniel Tarschys m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 19 (avveckling av NUU) Utskottets hemslällan - som slälldes mol reservation 9 avDaniel Tarschys m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottels hemställanbifölls. Mom. 1(förbud mol rökning i offentliga lokaler) Utskollels hemslällan bifölls med 282 rösler mol 19 förreservation 1 av . Mom. 2(rökfria familjedaghem) Utskottets hemslällan - som slälldes mol reservation 2 avDaniel Tarschys och - bifölls med acklamation. Mom. 4 (lag om rökfri barnomsorg) Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mol 18 förreservation 3 av . 6 ledamöler avstod från alt rösla. Mom. 5(mäl för arbelel mol tobaksbruket) Utskollels hemslällan bifölls med 216 rösler mot 84 förreservalion 4 av m.fl. Mom. 6 (kampanj mot snusning) Utskotlels hemslällan - som slälldes mot reservation 5 avDaniel Tarschys och - bifölls med acklamation. Mom. 7 (produklkontroll av tobaksvaror m.m.) Ulskollds hemställan - som ställdes mot reservalion 6 avDaniel Tarschys m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 8 (pariamenlarisk medverkan i tobaksutredningen) Utskottels hemslällan - som slälldes mot reservation 7 avBo Holmberg m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 11 (medel för tobaksinformation) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservalion 8 avDaniel Tarschys och - bifölls med acklamation. Mom. 14 (abortförebyggande arbete) Utskottets hemställan bifölls med 212 rösler mol 86 förreservalion 9 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 15 (eflerkonlroll) Utskotlels hemslällan - som slälldes mot reservalion 10 avDaniel Tarschys och - bifölls med acklamation. Mom. 16 (utbyggnad av preveniivmedelsrädgivningen) Utskottets hemslällan - som ställdes mol reservalion 11 avGudrun - bifölls med acklamation. Mom. 17 (ungdomsmottagningar) Utskottels hemslällan - som ställdes mol reservalion 12 avAnita - bifölls med acklamation. Mom. 18 (alternativa rådgivningsbyråer) Ulskollds hemställan - som slälldes mol reservalion 13av m.fl. - bifölls med acklamation. Prot.1988/89:105 Mom. 19 (kostnadsfria preventivmedel) Utskollels hemställan - som ställdes mot reservalion 14 avGudrun - bifölls med acklamation. Mom. 20 (sex- och samlevnadsundervisning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservalion 15 avGudrun - bifölls med acklamation. Mom. 21 (samordning av det abortförebyggande arbelel) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservalion 16 avGudrun - bifölls med acklamation. Mom. 22 (specialdeslineral statsbidrag) Utskollels hemställan - som ställdes mol reservalion 17 avGudrun - bifölls med acklamation. Mom. 23 (sexualinformalion till handikappade m.fl.) Utskollels hemställan - som ställdes mot reservation 18 avGudrun och - bifölls med acklamation. Mom. 24 (koslupplysning) Utskottets hemslällan med godkännande av ulskoltetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 19 av och anförda motiveringen -bifölls med acklamation. Mom. 25 (ett ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservalion 20 avDaniel Tarschys och - bifölls med acklamation. Mom. 26 (resurser för hälsoupplysning m.m.) Utskotlelshemställan - som slälldes mot reservation 21 av - biföllsmed acklamation. Mom. 27 (hälsoupplysning omalternativ vård m.m.) Utskottets hemslällan - som slälldes mol reservalion 22av - biföllsmed acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(förslagel om ändring i lagen om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalenm.fl.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avMarianne - bifölls med acklamation. Mom. 2 och 3 Utskotlels hemslällanbifölls. Mom. 4 (patienlombudsman) Utskotlels hemslällan - som ställdes mol reservation 2 avGudrun - bifölls med acklamation. Mom. 2 (ulbildning av vårdpersonal inom ) Ulskoltets hemslällan - som ställdes mol reservation 1 av - bifölls med acklamation. Mom. 3 och 4 (likvärdig behandling avpensionärsorganisationerna, m.m.) Utskottets hemslällan bifölls med 154 röslermot 146 för reservation 2 av m.fl. Mom. 6 (ombyggnad av värdinstitulioner) Ulskoltets hemslällan bifölls med 266 rösler mol 35 förreservation 4 av och . 1 ledamot avstod frånatl rösta. Mom. 7 (flexiblare regler för statsbidrag förfärdtjänsten) Utskottets hemslällan - som ställdes mot reservation 5 avDaniel Tarschys och - bifölls med acklamation. Mom. 9 (leasing av bil för handikappade) Utskotlels hemslällan - som ställdes mol reservation 6 avDaniel Tarschys och - bifölls med acklamation. Mom. 13 (gravt rörelsehindrade ungdomars gymnasiesludier) Reservation 7 av m.fl. bifölls med 154röster mol 148 för utskotlels hemslällan. Mom. 14 (medelsanvisningen till ) Utskottets hemställan bifölls med 239 rösler mot 32 förreservalion 8 av . 27 ledamöter avsiod frän att rösta. Mom. 16 (bidrag till SRF-Produklers depåverksamhel) Utskottets hemslällan - som ställdes mol reservation 9 avSlen m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 17 (bidrag lill Synskadades riksförbunds verksamhelmed ledarhundar) Utskottets hemslällan bifölls med 207 röster mot 91 förreservalion 10 av m.fl. 1 ledamol avstod frän atl rösla. Mom. 18(bidrag lill ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avUlla Tilländer och - bifölls med acklamation. 5 protokoll 1988/89:105 Mom. 21(iräningscenler för barn med ovanliga handikapp) Utskottets hemslällan bifölls med 264 rösler mol 36 förreservation 12 av och . 1 ledamol avsiod frånalt rösta. Mom. 25 (anslag till Bidrag lill handikapporganisationer) Förslbilräddes reservation 16 av och - somslälldes mol reservalion 17 av - med acklamation. Häreflerbifölls utskottets hemställan med 247 röster mol 53 för reservation 16 av DanielTarschys och . 1 ledamol avstod från att rösta. Mom. 27 (förnyat bilslöd efler ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 18 avDaniel Tarschys m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 28 (kravet pä körkort för bilslöd) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservalion 19 avDaniel Tarschys och - bifölls med acklamation. Mom. 30 (översyn av bestämmelserna om bilstöd) Utskottets hemslällan - som ställdes mot dels reservalion21 av Slen m.fl., dels reservafion 20 av och - bifölls med acklamation. Mom. 31-33 (grundbidragd inom bilstödet m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 22 avGudrun - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemslällanbifölls. 7 § Pä förslag av lalmannen medgav kammaren alt de ärendensom hann debatteras färdigi under återstoden av dagens sammanträde skulleföretas till avgörande i elt sammanhang i början av morgondagens arbetsplenum. 1988/89:SoU12Anslag fill m.m. (prop. delvis), 1988/89:SoU13 Vissa anslag lill omsorg om barn och ungdom (prop. 1988/89:100 delvis) och 1988/89;SoU20 Anslag till Sociall behandlingsarbete m.m. (prop. 1988/89:100delvis). Talmannen meddelade alt socialutskottets belänkanden 12,13 och 20 skulle debatteras i etl sammanhang. Anslag till , m.m. 41 (): För 10-15 är sedan dog ungefär 300 barn perär i olycksfall. är det glädjande nog bara fråga om en tredjedel, dvs. Detta visar atl del verkligen lönar sig att satsa rejält påatt jusl förebygga olycksfall. Om man analyserar orsaken lill dessa olycksfallfinner man lyvärr fortfarande alt de flesla av de dödsfall som inträffarär helt onödiga och hade kunnal undvikas med mycket enkla medel. Delta gällerockså för de många tusen olycksfall som kräver sjukhusvärd och som ofla gerbestående men, vilket tyvärr fortfarande inträffar. Den som i går lyssnade påmorgonekot kunde höra all man på våra daghem och förskolor har lika många svåraolycksfall som inom arbelslivel. Vi som var pä barnmiljöräddserfarenhetskonferens fick också veta alt det lyvärr finns en tendenstill ökning av antalet olycksfall. Anlalel dödsfall har sedan några ärtillbaka legat stilla. Det säger oss atl det gäller atl inte förtrollas, ulanatt vi verkligen måste arbeia vidare med barnolycksfallsfrågorna. Detta är en av orsakerna till att vi i folkparliel bl.a.kämpar för att även barn skall få rätt lill skyddsombud .Devuxnahar ungefär 100000 skyddsombud till en kostnad av någon miljard . Barn under skolåldernhar kanske en handfull skyddsombud. Jag yrkar bifall lill reservation nr 2 isocialulskollels betänkande 13. För atl man skall kunna förebygga skador måste man ocksåkänna lill dem, de måsle registreras. beslulade redan för fyra årsedan all della skall ske. Tyvärr har delta inle kommit i gång ännu, men manligger i startgroparna. Det är då vikligl att statistiken utformas så att manverkligen fångar upp och åtgärdar även barnolycksfallen. Jag yrkar bifall lillreservation nr 3. Samhället är planerat av vuxna för vuxna ulan atl vi hartagit hänsyn till barnens utsatthet och deras speciella behov. Det gladde migverkligen när det kom dt pressmeddelande frånsocialdepartementet om att barnmiljörädds verksamhel borde breddas och all enbarnombudsmanna-tjänst borde inrällas. Tyvärr har inle delta följls upp. Del ärinle den enda signal som kommil före valet som inte har följts upp av någotagerande från regeringsparfiel efter valet. Det är sorgligt. Jag yrkar bifalllill reservafionerna nr 4 och 5 om barnmiljörådet och om statligbarnombudsmannatjänsl och likaså lill reservation nr 9, som rör behovel avföräldrautbildning. Del har lyvärr också när del gäller föräldrautbildningenkommit upprepade signaler om all utbyggnaden har stagnerat. Det behövs enanalys av vad delta kan bero på och åtgärder för alt stimulera en fortsallulbyggnad av föräldrautbildningen. En tänkbar orsak är atl vi har fåll enminskad kompelens i fråga om barnkunskap och att barn måsle slåss med vuxna omekonomiskt utrymme och kommer i efterhand när distriktssköterskorna har förmycket arbete med hemsjukvård och annat. Till socialutskottets belänkande 20 har vpk ochmiljöparfiet avgett reservalion 5, som rör behovet av en anslagsökning om 1milj. till kvinnohus och kvinnojourer. Vi frän folkpartiels sida har sammauppfattning, vilkel vi har uttryckt i motion 1988/89:So302. Vi föreslår imotionen all Anslag lillsocialdepar-lemeniei, m.m. 1988/89:105 2milj. ur anslaget H 2 öronmärks för slöd till kvinnojourernas verksam- het. Jag yrkar bifall till folkpartimotionen So302yrkande 2. Anslag tillsocialdepar lemeniet, m.m. Jagvill även yrka bifall till följande reservationer i betänkande 12: reservalion1 om utvärderingen av socialtjänstlagen, reservalion 5 om alkoholforskning ochinle minst reservation 4 om forskning om barn i missbrukarfamiljer.Sammanfaltningsvisyrkar jag bifall till samtliga reservationer som folkpartietstår bakom. Anf.42 (): Alltför många barn far illa i vårl maleriella välfärdssamhälle. Det somvi brukar kalla samhällsutveckling har sitt pris - etl pris som för många barnlyvärr är alltför högt. Vårabarns emotionella välfärd har alltför ofla fått stå tillbaka i jakten påmateriell lillväxl. Många av de problem som drabbat barnen har sin grund i desnabba förändringar i samhället som följt i den maleriella tillväxtens spår.Många människor har tvingats bryta upp från sin hembygd och sin invanda miljöoch fält lov att finna sig till rätta i nya och helt andra miljöer. Tusentalsfamiljer har måst flytta från glesbygd eller mindre orter till storstadsområdenamed alla problem som det innebär. Alllförsnabba omställningar och förändringar drabbar ofla barnen hårdast, dels därföratt barnen under sin uppväxt är känsligare och mottagligare för alienation ochotrygghet än vuxna, dels därför alt vuxna som inle orkar med sin egenlivssilualion inle kan förhindra atl det går ut över barnen, inle ens om devill aldrig så väl. Genomden stora omvälvning som samhället genomgått under nya generationens föräldrar inle på samma sätt som var fallet i de tidigareflergenerationsfamiljerna fått del av tidigare generationers erfarenhet ochkunskap när det gäller barns uppfostran. Det förändrade livsmönstret och den kuliurförändringsom följt av alt människor har flyttat från andra regioner eller länder gör åandra sidan atl myckel av föräldrarnas egna erfarenheter och kunskaper frånuppväxten inte läcker den situation och de villkor som gäller för barn somväxer upp . Deltilltagande våldet på många håll i värt samhälle, särskilt i de slörrestäderna, drabbar dess värre alltför ofla barn. Sä gott som utsättsbarn för övergrepp och våld, och man kan lält förstå den vanmakt som många,inte minsl ungdomar, känner inför delta. Delhar förvisso alltid, även i vårt samhälle, funnits barn som haft del svårt ochdärför behövt speciellt stöd och skydd från andra än de egna föräldrarna. Föralt klara av föräldrarollen behöver också unga föräldrar slöd och kunskap. Inleheller del är någol nyll. Genomatl samhället förändrats behöver nya medel skapas för att ge trygghet åt barnenoch slöd lill föräldrarna. Bl.a.detta las upp i reservationerna 4, 5, 6 och 9 i belänkande 13. Dessa reservationer handlar om en särskild slallig barnombudsman, uppbackning av barnmiljörådet, barn i slorsladsmiljö och föräldrautbildning. Jag yrkar bifall till dessa reservationer och dessutom till reservation 8 i samma belänkande. 68 I reservalionerna i belänkande 12 tas bl.autvärderingen av socialljänstla- gen upp.Många kommuner har slora problem när del gäller atl tolka, följa ochefterleva socialtjänstlagen. har kommunerna svårl att få en klarbild av hur socialtjänstlagen slår i den praktiska verkligheten. Därför behöveren ulvärdering av socialtjänstlagen göras. Jag vill för den skull yrka bifalltill reservalion 1 i detta belänkande. Det är också viktigt att forskningen när del gälleralkohol och forskningen när del gäller åldrande fär ökade resurser. Jag yrkardärför bifall även lill reservalionerna 4, 5 och 6 i betänkande 12. Dessulom vill jag, herr lalman, yrka bifall tillreservationerna 2, 3 och 6 i belänkande 20. Anslag lill , m.m. 43GUDRUN (vpk): Jag skall försöka fatta mig kort, eflersomtimmen börjar bli sen och jag tror att flera av oss börjar bli ganska utmattadevid del här lagd. För enkelhetens skull yrkar jag bifall lill samlligareservationer som vpk står bakom i de belänkanden som vi nu deballerar. Delfinns tvä reservationer som jag särskilt vill lyfta fram. Den ena är reservalion 10 i belänkande 13, vilken handlarom särskill stöd lill barn vid separationer. 20 000-25 000 barn berörs varje årav föräldrars skilsmässor. Del finns en skyldighet för samhällel alt stödjadessa barn och deras föräldrar vid separationer. Det kan göras på många olikasätt. Jag har i en mofion pekat på olika sätt både när det gäller ekonomisklslöd och när det gäller åtgärder för all utveckla samarbetet, metoderna ochkunskaperna kring dessa frågor. Det behövs etl utvecklat samarbete mellansocialljänslen, barnpsykiatriska avdelningar, advokater och fingsrätternaspersonal. Del behövs framför alll förebyggande åtgärder. När medlingsinslituteltogs borl, vilkel var ell bra lag sedan, sades det alt möjligheterna för demsom del gäller att få hjälp skulle förbällras. Del har inle skett. Dennaverksamhel prioriteras inle på l.ex socialbyråerna. Forlfarande görs endel iradilionella vårdnadsutredningar. går människor som skallskiljas först till en advokat och först i ett mycket senare skede, närkonflikten ofla är myckel fastlåst, till en socialbyrå eller lill enbarnpsykialrisk mottagning och fär möjlighet lill samarbetsavtal och liknande.Pä delta område finns del mycket som kan göras. Det är etl myckel viktigtförebyggande arbele, framför allt med lanke på barnen. Många barn skullebesparas onödigt lidande. Reservation 2 i belänkande 12 är en annan reservalion somjag vill lyfta fram. Denna reservation handlar om en försvarskommilté försociala rättigheler. Anledningen lill all jag har skrivit denna reservation ärall det talas väldigl mycket om alt det är viktigt att den offentliga sektornfungerar. Vi vet alt det råder slor kris inom den offentliga seklorn. Vihar lalal om det tidigare här . Det är kris inom sjukvården och inomäldreomsorgen, går på knäna, köerna till sjukvården är långa,barnomsorgen fungerar inle, osv. Listan kan göras mycket lång. Det är etlfaktum all detta drabbar oss kvinnor mycket hårt, eflersom vi är dubbellberoende av en fungerande offenllig sektor. Dels arbetar vi kvinnor ofta inomden offentliga seklorn, dels är vi beroende av all den fungerar för att kunnaha elt annat arbele. När barnomsorgen inte fungerar är del fortfarande pä detsättet all Anslag tillsocitddepar-lemeniel, m.m. det ärkvinnorna som får stanna hemma. När äldreomsorgen inte fungerar är det ocksåkvinnorna som får stanna hemma. Den offentliga sektorn kan vara en drivkraft och någotmyckel positivt i samhällsbygget, men del förutsätter atl den fungerar. När del nu är så krisarlat på mänga områden menar jag atlman måste ta till extraordinära krisätgärder. Det är svårt alt inle draparalleller med hur man behandlar kriser inom andra delar av den offentligaseklorn. Den parallell som jag har dragit gäller den del av den offentligaseklorn som kallas för försvarel, framför alll det militära försvaret. När deldär är kris, brist på pengar och bristfälligt fungerande verksamhel, dä handlarman snabbi och lillsätier en försvarskommilié som inom en myckel korl lid måstekomma med åtgärder dels för akuta ingripanden, dels för långsiktig planeringför att verksamhelen skall fungera. Jag lycker all del vore alt manbehandlade de sociala frågorna med samma respeki, lyhördhet och bestämd-hel.Jag lycker atl del vore bra om inle bara inom försvarel personalens utsagor färstå som experlullålanden. Det vore välförtjänt med mer lyhördhet förpersonalkategorierna också inom det sociala området. Därför har jag föreslagilen försvarskommjllé för sociala rättigheter. Med detvill jag yrka bifall lill samtliga vpk-reservationer. 44ANITA (); Jag vill börja med atl yrka bifall lill dereservationer som miljöparfiel har skrivit under i de belänkanden som vi juslnu behandlar. Jag vill särskill lala om en slallig barnombudsman. Barnenhar en svår slällning i dagens samhälle. Trots vår goda ekonomi har vi inte ellbarnvänligt samhälle. Jag skall inte la upp del här med liden en gäng till,även om det just är där del kniper. Det visar sig gäng på gäng vidprioriteringar atl just barnens krav och barnens behov prioriteras bort. Alt fäen statlig barnombudsman skulle innebära elt ökat slöd för barnen i samhällel. Delbehövs nägon som officiellt har till uppgift all följa upp hur lagar ochförordningar förändras och följs lill barnens för- eller nackdel, någon somkonlrollerar barnens lagliga rätt, någon som har etl övergripande ansvar förbarnens ställning och ser lill atl den inle försämras ulan tvärtom stärks. Jaghoppas all många s-ledamöter stöder s-motionen i detta ärende. Också motion So616 yrkande 2 från vpk vill vi stödja. Detgäller barnens rättigheter och behov i samband med separationer. Vi anser altdet förebyggande arbelel inom barn- och ungdomsrådet är så viktigt all vi villha en ökad salsning på föräldrautbildning och ulbildning för de yrkeskategoriersom berörs. Vi vill också ha metodikutbildning och konfliktrådgivning vidskilsmässor. Vi vill vidare ha lokalt samarbete mellan socialnämnder, advokatoch polis saml utbildning för politiker i dessa frågor. Med della yrkar jagbifall lill reservalion 10. Jag skulle vilja lala fören barnombudsman, ävenom jag vel alt del inle är i man beslular om sådanl. Jag hoppas altvi ändå på något vis kunde agera sä, alt kommunerna kände sig tvingade all lalag i denna fråga. 45RINALDO (): Som redan framgått behandlas tre betänkandenfrån socialutskottet, 12,13 och 20.1 dessa behandlar utskoltd medelsanvisningentill inom området utredningar, forsknings- och utvecklingsarbete,medelsanvisningen till omsorg om barn och ungdom samt medel lill behandlingsarbeteinom alkohol- och narkotikapolitiken. I några motioner begärs en allsidig ulvärdering ochöversyn av socialtjänstlagen. Att uireda en så omfattande ramlag somsocialtjänstlagen är ell stort arbele. Olika övergripande utredningar harpågått sedan början av 1970-lalet. Utskottet är tveksamt lill om den fortsattauppföljningen skall ske på samma säll. Del är förmodligen vikiigare ochmeningsfullare all la upp och analysera problemen där de uppslår. I samband med behandlingen framfördes förslag om tillsättandeav en "försvarskommilté" för sociala rättigheter. Kommillén skullegranska planeringssystemet inom vård- och omsorgsområdd. Regeringen beslöl imaj 1987 all inrätta en ny hälso- och sjukvårdsberedning. Avsikten är atl manskall skapa en bättre framförhållning när det gäller hälso- och sjukvårdsfrågor.Värdberedningen tillsammans med ulgör etl naturiigi organ fören konlinuerlig översyn, med sikte pä hela vårdseklorn. När del gällerplaneringen av den framlida rekryteringen av personal lill vårdområdet är delnärmasi en fråga för sjukvårdshuvudmannen, men staten har självfallel också ellansvar. Forskningen inom del sociala området är mycket vikfig,inte minst när del gäller anhörigas situation i missbrukarhem. Man kan konstatera att det föreligger ell stort behov avforskning kring åldrandets problematik. Delegationen för social forskning ochforskningsrådsnämnden har förra årel av regeringen fält i uppdrag alt utarbetaelt forskningsprogram, syftande till all kartlägga och ulvärdera den nuvarandeforskningen, samt all lägga fram förslag till samordning och prioritering avangelägna områden för den kommande forskningen. I betänkandet om medel för alkohol- och narkolikapolitikenbetonades den stora tillgång som de ideella organisationerna utgör. derasstora engagemang skulle situationen vara ännu värre än den är . Alla är vi överens om alt det måsle till stora resurserför alt bryta del stora problem som alkohol och narkotika innebär. inle nu vill ändra statsbidraget innebär inle att vi tycker att alltär bra. Nej, det betyder enbarl att vi avvaktar den proposition som regeringenaviserat lill . hoppas vi atl vi har ett nyllstatsbidragssystem för missbrukarvärden som vi kan ena oss omkring. Som ett finl exempel pä ideella organisationer som gör ellfantasfiskt arbete kan man nämna de kvinnojourer som finns. De kommer ofta ikontakt med personer som fallit för droger och drabbats av våld och övergreppsom följer i dess spår. Ulskottd anser atl det i första hand är kommunerna ochderas socialtjänst som bör bidra till kvinnojourernas verksamhel. Men vi ärockså medvelna om all kommunernas stöd till verksamhelen varierar mycketkraftigt. ulgår elt slalligt anslag till denna verksamhet. Utskottet vill även här påminna om den proposition som äraviserad lill och som förhoppningsvis även beaktar kvinnojourernasproblem. Anslag lill , m.m. Prot.1988/89:105 Utskottet har samma uppfattning som en del motionärer, all enutvärdering av kvinno- och mansjourerna börkomma lill stånd. I utvärderingen bör ingå Anslag tiU , m.m. att se pådet slöd som utgår och vilka insatser som behövs och planerasför framtiden.