prot · GC09107 · 1988-12-31 00:00:00 — Ja vissl, i vissalägen är della säkerl befogal, men vad ulskollel har glömt är attutbyggnadsbehovet även på de s.k. olönsamma bandelarna måste beaklas. Enlillfredsslällande iransporlförsörjning kräver detta, och del leder jusl lillett behov av ökade slalliga bidrag. I molionen har vi hemställt om nya överväganden fränregeringen under kommande budgetarbete. Vi låter oss nöja med det. Viulgår från all regeringen är varse den svära silualionen i Väslsverige, inteminsl mol bakjgrund av miljöproblemen. måsle rustas upp. Del är enviklig del i en bred lösning av de västsvenska trafikproblemen. Jag vill slutligen någol beröra den andramolionen. motionerade socialdemokralerna på SödraÄlvsborgsbänken om angelägenheten av alt pröva en ulbyggnad av Göialandsbanan.I år gör vi del tillsammans med partivänner från och Östergötlandsvalkretsar. Götalandsbanan binder sammanGöleborgBorås-Jönköping-Tranås-Linköping/Norrköping-Slockholm. En ulbyggnad avGötalands-banan kräver en ny bana och en ombyggd banaBorås-Göteborg samt en delvis förbättrad bana . Denförbinder tälorlerna i den befolkningsrikaste regionen ulanför slorslädernaoch berör ca 600 000 människor - 4 miljoner om man räknar in , Stockholmoch banans omland. Det är en enorm potential att flylla över landsvägslrafiklill järnväg. Nya pendlingsmöjlighder kan öppnas med snabbläg och nyaarbdsmarknader kan bli fillgängliga. Del är beräknal all linjen kan få 1,5miljoner personkilometer . Berörda kommuner och länsstyrelser har utarbetat enidésludie som är grundad på SJ:s tidigare bedömningar. Den visar all del är eltintressant och på lång sikt troligen lönsamt projekt, i det längre perspektivetjämförbart med . I molionen hemställs om atl regeringen utser enutredningsman all hålla i del fortsatta utredningsarbetet tillsammans medberörda. Utskoltd hänvisar till banverkel. Men i Mälarbaneprojektel harregeringen faktiskt blandat sig i och utsett en förhandlingsman med syfle allmedverka lill ell genomförande. Vi menar atl Göialandsbanan är ett ännu störreprojekt som visserligen ligger längre fram i tiden, men som behöver en centralledning precis som , inte minst för all pröva okonventionellafinansieringsformer. Projektet borde också prövas all ingå i långsiklsplanen.SJ har självt uttalat sig för en igångsättning . Vi motionärer kommer med intresse att följaden fortsatta utvecklingen - inkl. regeringens och slalliga myndigheters insatser för all medverka lill att förverkliga della långsikliga framlidsprojekt, att förslärka banden mellan väst- och östkusten. Vi framställer inte något yrkande , utan vi återkommer pä lämpligl sätt. Vi är fasl övertygade om Götalandsba nans betydelse för ulvecklingen av näringslivet och sysselsällningen och dess 36 vikfiga bidrag lill en ökadtrafiksäkerhet och till en bältre miljö. 23RUNE () replik: Prot. Det är rikligt trevligt att höra här i kammaren,även om han lyvärr är den ropandes rösl i öknen inom sill eed ~~ ~ Inle minsl genom förljänsl har jag haflchansen atl la del av vad socialdemokraterna sagt. Det är mycket fina skrifterfrän den västsvenska sidan, i vilka man är överens med om dessasatsningar. Men om man ser till del som vi behandlar i kammaren finnerman l.ex. all i fråga om vill man övervältra koslnader päkommunerna, och man har gjorl länsjärnväg av . När del gäller vissa övriga projekl i - sombehandlas i reservation nr 38-har vi frän , , vpk och ävensocialdemokraterna jusl den inslällning som redovisar, alt manmåste ta ell samlal grepp över den väslsvenska problemaliken. Vi har ireservafionen föreslagil atl regeringen skall tillsätta en samordnare meduppgift alt se över dessa problem, men förslagel har avstyrkls av utskottet.Därför är min uppmaning lill all rösla för dessa reservationer,men framför allt bedriva etl inre arbele inom sitt eget parli för allåstadkomma en majoritet av kolleklivlrafikvänner. Del är nödvändigl atl arbeiaför delta sä atl del som sägs ute i kommunerna och landslingen i Väslsverigeockså kommer all älerspeglas här i kammaren. Om sä inle sker, blir della barafagert lal. 24 (vpk) replik: Jag vel inte om , i likhel medmig och många andra, stod i en av talarstolarna i går pä . Om han gjordedel gissar jag all han, om han var i närheten av , också därpläderade, precis som han här alldeles gjorde, för en satsning pä olikajärnvägsbanor i västra . För min del efterlyste jag i går verkligauppfattning, nämligen den som kornmer atl demonstreras när det om blirdags att trycka på voleringsknapparna. Om man som forlsäller allplädera - vilkel han fillsammans med sina kamrater på Älvsborgsbänken har gjorti flera motioner - för all satsa pä järnvägen och sedan nöjer sig med alt sägaatl man kommer alt följa den fortsatta ulvecklingen med inlresse, tycker jagrent ut sagl atl della är hyckleri. Här finns läckning för i slorl sell allayrkanden i motioner från förelrädare för olika delar av landet som vill salsapå olika banor, och del finns molsvarande läckning i reservafioner. Därförirodde jag knappl mina öron när jag hörde Berndl slä och rabbla upp vadulskottd säger och låtsas som om del inte finns reservationer som lar upp hansegna och andras yrkanden i mofioner som går i järnvägsvänlig rikining. Den reservation som tar upp vissa projekt i -utom den om . - är reservalion nr 38. Om BerndlEkholm verkligen menar allvar rned all han vill salsa pä järnvägen, föreslårjag att han röstar rätt när del blir votering sä småningom och att han ocksåpåverkar sina egna kamraler i samma rikining. Man kan fråga sig om man ocksä i fortsättningen kan knytaden otroliga förhoppningen till regeringen all någonting skall hända med järnvägarna. Prot.1988/89:107 Om man nu inle när miljöopinionen är sä stark vill göranågonting efler den analys somÄlvsborgs länsstyrelse har gjorl och som visar att vi har de värsl skadadeskogsområdena i hela landet, jämförbara med , när skall det däbli? Kanske när järnvägen i säljs ut lill skrotvärde och man gerskrolpremier lill de företag som eventuellt hittar en bandel som kan varaintressant. fär visa vad han gårför, så får vi höra vad våra kamraler i och sedan säger! 25BERNDT () replik: Jag skall börja med atl bemöla den sistetalaren. Det brukar vara i legio atl ger ulmaningar och sägeralt man skall visa vad man går för. Jag är inte den första som har ulsälls fördel. Jag tycker dock all bäde och ger en väldiglnegaliv bild av regeringen. Del är fakliski inte så atl man inle gör någoniing, ulandel har gjorts en hel del. Vi som har motioncar har visal etl missnöje sä tillvida all vi anser all man måsle få fram mer pengar, Däremol är del ingel Ivivelorn all viljan all salsa på järnvägen finns, Problemel ligger i all få fram merpengar. Som jag fidigare har ullalal skulle man behöva angripa della med lilelmer okonven-lionella lösningar - sädana lösningar som inle villse - som innebär all man l,ex, kan hilla andra finansieringskällor, Förulsältningen för all man skall slödja en reservalion ärfakliski all man delar innehälld i den. Flera av dessa reservafioner lar l.ex.upp exakia belopp. Vi socialdemokrater lycker naturligtvis all det är rimligtall överläla lill vår regering all avgöra vad som är en klok polilik när detgäller belopp. 26 (vpk) replik: , del har tidigare visal sigoklokl all överläla frågor till regeringen. fållade ett storttrafikpoliiiski beslut , som innehöll många delbeslut. Man lovade därväldigt mycket i de mål som angavs i ord. Ni som Irodde all del skulle följasupp rned rejäla saisningar mätte ha blivit besvikna. Det är ju därför nimotionerar. Jag uppfattar alt också vill visa del här. Del gällerdä atl fullfölja den tankegången och de krav som mänga av er släller pähemmaplan när del gäller viljan all rädda vissa banor, I reservalionerna finns inle bara läckning för atl räddaolika bandelar. Det finns ocksä möjlighel all anslå mer pengar lill de olikabandelarna. I reservalion 32 las l.ex. Jag lycker alt delvar bra all Berndl en gång fidigare tog initiativ och motionerade i denhär frågan. När det nu finns ledamöler i kammaren som följer upp precis de härfrågorna i reservationer, vore det märkligl om de inle skulle fä slöd. Delfinns pengar, Berndl . Vi har inle råd alt låta bli all salsa på järnvägen.Om vi inle gör del betyder del ökad vägtrafik, vilkel i sin lur inte barabetyder ell raserat ekologiskt syslem utan också en kapitalförstöring ulan likenär del gäller vägarna. 27RUNE () replik: Prot. Jag tror inte alt del egentligen finns någraslörre åsiklsskill- nåder mellan Berndl och mig. Del somskiljer är atl vi i har föreslagit förinvesteringar i själva järnvägen. Del är ganska vikligl. Eflersom jag vel allBerndl arbelar aklivl med miljöfrågor vill jag påminna om all ensalsning på järnvägen har oerhörl stor belydelse bl.a. för Väslsverige. Jag hartidigare i debatter pekat på och gjorde del även i kammaren ,möjlighelen alt införa snabbläg och vad del skulle ha för betydelse för flygetbl.a. Det vill jag all Berndl skall länka myckel noga på. Vi har faktiskt ingen negaliv syn på regeringen. Jag villnästan säga all det är tvärtom när del gäller ulskottd. I frågan om vissaprojekl i har minoriteten sagt att den vill att regeringen skallgöra på samma sätt som i - ta ett initiativ med en samordnare iVästsverige för samtliga fem järnvägslinjer. Man kan se på de internationellatransporlfrågorna, de nationella iransporifrägorna och den regionala Irafiken.Sedan kan man diskulera fram en bra lösning och hur läng lid den skall kunnagenomföras på. Jag lycker all del viiinar om elt slags förtroende förregeringen all vi vill all ni skall behandla del. Det är således ingen negativsyn, ulan en positiv syn på kollektivtrafiken och på järnvägen, men också päall regeringen borde kunna la över ärendel. 28 () replik: Del är bra atl och jag har engemensam posifiv syn på regeringen. Jag tror nog atl vi kan hoppas en hel delpå regeringen i den här frågan. Däremol är inle lika positiv till densocialdemokratiska regeringen. Hon säger atl den lovar mycket i ord, men integör någonting. I debalten redogjorde pä flera punklerför alla de insalser som regeringen faktiskt har gjort. Bäde cenlern och vpk kräver mycket stora anslag, långtutöver del belopp som kräver för nya investeringar. Vi menar attregeringen som har kompetensen måste fä avgöra hur slora anslagen skall vara.Del kan inle vi som motionerar avgöra. vice lalmannen anmälde all anhållilall lill protokollet få antecknat atl hon inte ägde rätt till yllerligarereplik. 29LARS-OVE (vpk): Järnvägspoliliken i värl land är ell ulmärklåskådningsexempel pä hur den kapiialisliska-anarkistiska planeringsmodellenlilläls verka, dvs. enbarl efler strikt ekonomiska krilerier. Järnvägspolilikenhar genom de senasle beslulen och deras prakliska tillämpning blivit hellbefriad frän all samhällsekonomisk inriktning liksom från regionalpoliliskahänsyn. Än mindre har den funktionen som en motor i de regionalpoliliskasträvandena. Den är befriad från alla miljöpolitiska mäl liksom från socialarällvisekrav och från andra krav med samhällsinriklning vilka skulle kunnaskapa föruisällningar för järnvägslrafiken i vårl land. En sådan här praktisk syn på järnvägspolilikens egenlligakaraklär borde göra socialdemokratin mycket besvärad över dess polilik pä deltaområde. Men socialdemokraterna har nalurliglvis en poäng i den polilik som manhar formuleral och som de fåll mänga här i all slälla sig bakom,nämligen att också samhällel i övrigl ser ut på det här sättet. Varför skulleSJ skilja ut sig, när hela samhället i övrigl ser ut sä här? Varför skulle SAPoch regeringen salsa på en samhällsekonomisk syn pä slatens järnvägar, när mani övrigl pläderar för strikta marknadslösningar? Järnvägspoliliken blir därförell åskådningsexempel pä hur den politiska deballen i samhället ser ul, eltkrilerium på huruvida samhällsekonomiska rikllinjer råder eller slriklvinslmässiga. Del är i delta verklighdsperspektiv man i en region, iDalarna, i landels hjärta, fär kämpa för atl fä till sländ en brajärnvägstrafik. Jag skall först beröra Väslerdalsbanan och vidare dessförlängning lill Salen. Del södra fjällområdet är etl omräde i värt land som mängaskulle vara beljänla av atl besöka. Del är av slorl riksinlresse. All bygga ulbanan mot Salen skulle kosla 500-700 milj. kr. Del är beroende av vad man villfä ul av pengarna. Del är hell klarl alt della är en hell omöjlig uppgift inomramen för alla anslag till invesleringar som finns på länsplanet . Atlinte se denna fråga som en riksangelägenhel är detsamma som att säga nej lilljärnvägspro-jeklet. En sådan här satsning skulle också ha näringspolitisk ochnaturligtvis även regionalpolitisk belydelse. Den skulle ocksä ha miljöpolitiskbelydelse av slora mall, eflersom del salsas resurser i miljardklassen pä densödra fjällvärlden, vilkel kommer att öka belastningen pä vägarna. Även om manrustar upp vägarna borde del vara en naturlig målsättning även för en ,socialdemokrat som ägnar sig ål järnvägspolilik att belastningen pä vägarnainle kan fä öka. kunde väl ålminslone få la över den ökning avtrafikbelastningen som skedde i det södra fjällområdel- men icke. Man säger nejlill detta, och del är inle bara beklagligl ulan synnerligen allvarligl. Men man skulle kunna förverkliga en ulbyggnad avVäslerdalsbanan om den sägs som en del i en helhel, där iransporl-. regional-,miljö- och även rekrealionspolitiken vägdes in. Men sä är inle fallel. Ocksärekrealionspoliti-ken i vårt land överlämnas alltmer till marknadskrafterna.Del är egenlligen dl angelägel välfärdsprojekl all se lill all de mängamänniskorna, de lågavlönade, de som inle lillhör de två tredjedelar som harnäsan över vallenylan i vårt land, bäde kunde ta sig till desödra fjällområdena, som etl resultat av en ny rekrealionspolitik. Hade man en helhelssyn. där alll detta vägdes in, skulledet naturligtvis vara rätt självklart alt man byggde en järnväg till Salen, Nuär, i den praktiska politiken, del slörsla holel mol dessa planer rikefolkelshänsynslösa exploatering av dessa fjällområden. Rikefolket kräver nu salsningpå flyg och nalurliglvis ocksä bilism framöver. Pä s. 44 i belänkandel sägerutskottet atl della är en länsjärnväg och därmed basla. Delskall inle görasnågonting här. Vill man göra investeringar, skall pengarna las från anslagel förbyggande av länslrafikanläggningar, annal exempel pä problem som uppslår när man inle haren samordnad planering är Bergslagspendeln, Invesleringsmedlen iryler iDalarna, Det sker ingen samordning med , som finns på andra sidan PrOt.1988/89:107 länsgränsen. Risken finns, när man inte tillför mera medel, atl den bil somär på Dalasidan inle byggs ul i takt med den bit som finns på andra sidan länsgränsen. Detta kommer nalurliglvis all skapa problem och irritation. kommerinle all skapa något slörre förtroende för järnvägslrafiken framöver. annal utslag av den slreberakliga politik som ärfastlagd av socialdemokralerna och andra parlier i är de problem viupplever med l.ex. Det är helt klartall man inle vill la hand omden frän SJ:ssida. Man vill la borl den. Den är inle lönsam. Man försämrarirafiken, säller in annan lyp av Iransportmedel, gör del mindre allraklivi allfärdas här. Det är SJ:s beslut atl göra så. Det är ändå mycket intressant allnolera del som sägs i ulskollsbdänkandei på s. 25, all detta sker av koslnads-och effeklivitels-skäl. Ulifrån den uigängspunkten är del oerhörl viktigt, omman har en annan syn på järnvägslrafiken är den regeringen har och denmajoriteten av faslslällde föregående år, all man verkligen gerullryck för den och demonslrerar den i denna kammare, I annal fall kommer alllman säger all bli lomma ord och leda till ytterligare förakt för poliliker fränväljarna och från dem som kämpar för dessa järnvägar. Har man en uppfallningrnan kämpar för pä hemmaplan, rnäsle man även i denna kammare, i den högslapolifiska beslulande församlingen, slå fast vid den. Med detta yrkar jag bifall lill de reservationer sombehandlar Väslerdalsbanan och Bergslagspendeln. 30 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag fär meddela att anslag nu harsatis upp om all delta sammanträde skall fortsälla efter . 31KJELL (): Vi har debatlerat denna fråga ganskalänge. Vi uppehöll oss vid den en slor del av fredagen, och vi fortsätter . Det visar väl intresset för denna fråga. Även alla motioner som har laglsfram viiinar om della. På många plalser i värl land har järnvägar lagls ned ellerriskerar all läggas ned. Det finns ocksä behov av yllerligare uppruslning avmånga banor, som är av vikl för olika landsdelar. Del finns mänga angelägnafrågor i della betänkande. Jag skall dock nöja mig med all kommenlera någrabanor som berör . Dessa har vi ocksä lagil upp i molionerna T226 ochT228. De diskussioner som pågår om invesleringar iSvealandsbanan och måsle också innefatta bättre och snabbarekommunikationer för . Genom förbällringar av bandelenÖrebro-Karlstad-Charlotlen-berg och införande av snabbläg skulle fä enklar förbättring av' kommunikationerna med Slockholmsomrädd. Det är ocksä avvikl au läglrafiken över Arvika-Charloltenberg lill fär bibehållas ochutvecklas. Man har ibland hört vissa hotfulla planer pä indragningar av lurer.Det är någoniing vi inle kan acceplera. Likaså måsle lågtrafiken Karlstad-Kil-Göteborg förbällrasbäde när det gäller turtäthet och service. Även här är del nödvändigl medinvesteringar i banan förall ge möjligheler lill en ulökning av irafiken. När del gäller pendellrafiken rned låg inom länet har SJlagt över ansvaret på Värmlandstrafik. Del kommer att innebära en ganska slorkoslnad. Det rör sig om ca 15 miljoner för länsbolaget i della fall.Transporirådel har slälll medel till förfogande under ell nådeår, sä atttrafiken kan av. Det är emellertid ovisst inför framliden omVärmlandslrafik klarar av detta. måste vara en slallig angelägenhet, attklara av merkostnaden för tågtrafik i deUa fall. En annan bana som jag vill nämna i della sammanhang ärNKIJ, banan mellan och . Den ägs av Tooling ochsammanbinder stålverken i och med SJ:s irafiknäl i . Pådenna bana transporteras en slor mängd gods, ca 200 000 lon. Del är främsllunga transporter från stålindustrin. Banan är smalspårig. Den är ca 6 mil långoch elektrifierad. Ägaren har pä grund av dålig lönsamhet beslutat lägga nedbanan redan under detta är. Skall man ersätta den irafik som gär pä järnvägmed laslbilstrafik krävs mellan 60 och 80 lastbilar . Del kommer allfresta på en redan undermålig väg. Som framgår av detta betänkande hällerbanverkel pä atl göra en ekonomisk analys för all pröva förulsällningarna altföra in NKIJ i det statliga järnvägsnätet. Även här måsle staten la sillansvar, så atl irafiken på denna bana kan fortsälla. Del är vikligl, inle minslur miljösynpunkl. Jag vill beröra yllerligare en bandel somkanske är okänd för mänga. Del är bandelen Svanskog-Åmäl. Den är ca 1,5 millång. PÅ denna bana transporleras huvudsakligen gods frän SwanboardMasoniie i för vidare befordran på banan . Banansunderhäll är krafligl eflersall, vilkel har lell lill atl bäde axeltryckoch hastighet är nedsatta. Företaget har ca 300 anställda ochär ell mycket viktigt företag i sydvästra och norra har sin transportapparat inriktad på järnvägstrafik. Om denna järnvägskulle läggas ned 1991, vilkel har varil ell förslag, skulle del allvarliglskada förelagels konkurrenskrafl och medföra bl.a. ökade koslnader när delgäller ullaslning och Iransporler. Om man bygger ul denna bana från 16 lill 20lons axellryck, kan man få bäde rafionella och effekfiva iransporler. Om enuppruslning kommer lill stånd, skulle ytterligare förelag kunna lasta iSvanskog. Del gäller bl.a. sågverken i Väsivärmland, som har framfört önskemålom att få lasta där. hade man järnvägen mellan och den lades ned har man åkt lill Chariottenberg och laslal där. Under enlid hade man iransporlslöd, men del är bona. För dessa sågverk skulle detvara myckel närmare alt åka till och lasta där. Investeringskostnadenför atl rusta upp denna bandel skulle belöpa sig lill ca 13 milj. kr. Ibelänkandel framhålls all den akluella bandelen lillhör länsvägnälel och alt enevenluell uppruslning av banan därmed kan finansieras frän anslagel förbyggande av länslrafikanläggningar. Del är dock en omöjlighd, eflersom detanslagel redan tidigare är alllför knappl. Del är mycket som skall göras meddetta anslag. Man skall bl.a. rusta upp Fryksdalsbanan. Därför behövsytterligare resurser frän sialens sida även i della fall. Det finns yllerligare frågor all framhålla i samband med Jag skall emellertid nöja mig med all yrka bifall lill dereservationer cenlern står bakom. 32 BO FINNKVIST (s): I det nu akluella belänkandet behandlas ocksåtvå socialdemokratiska motioner från där NKIJ-banan, som har omnämntsi etl par tidigare inlägg, tas upp. Den är, vilkel fidigare har sagls,privalägd, smalspårig och elektrifierad. Del finns ell beslul om nedläggning ihösl. Banverkel har av kommunikalionsminislern fåll i uppdrag all uiredamöjlighderna till forlsall drift. Ett betydande tonnage, ca gods,skulle vid en nedläggning föras över lill landsvägstransporter. Banan betjänar två järnverk. Utredningen, som ocksåomnämns i betänkandet, är nu klar, men banverkel har inle fattat beslul ifrågan. Allt tyder på all det är samhällsekonomiskt lönsamt att bygga om banantill normalspär. Ser man litet optimistiskt på ulvecklingen för de ivåjärnbrukens framlid finns det ännu slörre möjligheler att göra detta lill enriktigt bra affär. Men det är knappl om lid om man skall förhindra ennedläggning. Del är min förhoppning att man skall kunna komma fram lillell säll all finansiera en ombyggnad. Miljöhänsyn, regionalpoliliskaöverväganden och del dåliga vägnälei i områdel m.m. lalar också för alt dennafråga måsle fä en positiv lösning. Det handlar om drygl avgodstransporterna pä järnväg lill och frän . Kommunikalionsminislernhar beslälll ulredningen, och den har gjorls på ell ulmärkt sätt undertidspress. Utskoltd har ocksä uttalat alt man skall avvakla ulredningen.Hillills har alla inblandade parter behandlal frågan posilivl, som jag ser del. Den förhoppning som vi från har är alt frågan kanfä en ur samhällssynpunkl lycklig lösning, all NKIJ-banan byggs om lillnormalbredd. En järnväg är en viklig livsnerv, i varje fall i etl omräde medtung induslri, i detta fall tvä järnverk. är ur miljösynpunkt delbäsla transportmedlet. Det handlar om 60 dieseldrivna långtradare istället för eldrivna miljövänliga tåg. Valet borde vara läll. 33 (); Väsikuslbanan - slräckan Kungsbacka-Göleborg- är ulsalt för ett upprörande politiskt taktik- och falskspel.Socialdemokraterna och moderalerna bedriver tillsammans med enkommunal utpressning i allra bästa gangsterstil. kan med fog kallas järnvägens E 6.Utbyggnaden av lill dubbelspår är nödvändig för all man på etttillfredsställande sätt skall klara den nationella och inlernalionella irafikenpå banan. Ändå hävdar socialdemokraier och moderaler all kommunerna skallbeiala en iredjedel av kostnaden för ulbyggnaden lill dubbelspår. Om inlekommer staten atl dra tillbaka sin iredjedel, och tredjedel skallmöjligen användas på andra delar av . Delta är lika orimligt, herr talman, som om t,ex.Kungsbacka kornmun skulle beiala en Iredjedel av investeringen i motorvägen 6på grund av alt denna används för kollektivtrafik - hundralals bussarvarje dag. Socialdemokrateroch moderater försöker atl få del alt framstå som en Prot.1988/89:107 generös gåva alt staten över huvud tagel vill bidra lillvästkustbanans ulbyggnad.Delta bevisar dessa partiers lolala brist pä ansvar för alt fullföljasjälvklara slalliga uppgifler. Miljökonsekvenserna av en försenad ulbyggnad avvästkustbanan är betydande. Kommunerna är beredda all svara för sinainvesleringar i stationer och tåg för att en fungerande pendeltrafik skallkomma till stånd sä snarl dubbelspår finns tillgängligt på slräckanKungsbacka-Göteborg. Del är alltså staten som helt avgör om det blir enförsening eller inte. Det blir därmed socialdemokraterna och sombär ansvarel för onödiga utsläpp av bl.a. ca 45 000 lon koldioxid, 158 tonkväveoxider, 126 lon stoft och bly per är, allt beräknal per årsförsening.