prot · GC09123 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:123 1§ Justerades protokollet för . 2 § Svar påinterpellation 1988/89:221 om inköp av uniformstyg till försvaret har frågat mig dels om regeringen ser det som entillgång all vi har kunskap och kapacitet all tillverka ell avanceraluniformstyg i , dels om jag är beredd atl följa överstyrelsens för civilberedskap förslag atl köpa de nya uniformerna i , Han slällde frågan molbakgrund av atl försvarsmakten efter anbudsförfarande handlar upp väv tilluniformer och konfektionering av dessa. Delär naturiigtvis en tillgång att del i finns kunskap och kapacitet attfillverka ett uniformslyg som svarar mol högl slällda krav, Värdel av en sådankunskap och kapacitet måsle dock vägas mot de merkostnader som kan uppslå förförsvarsmakten. Jaghar fått veta av försvarels materielverk, som köper in uniformerna, alt delinhemska anbudet avsevärt översfiger det utiändska, Hiltills har försvarel köpt väv med svensk tillverkning och med utländsk tillverkning, I båda fallen med en option . Del nu akluella ärendel gäller optionen. Hela upphandUngen av uniformslyg omfattar ca3 miljoner meter tyg fram . Överstyrelsenför civil beredskap har med stöd av förordningen (SFS 1984:1129) omförsörjningsberedskapsslöd möjlighel att betala mellanskiU-naden mellanulländska och svenska anbud efter vissa givna regler. Överstyrelsen har lillregeringen förordal atl del svenska anbudet bör antas och har anmält alt den idenna upphandling kan ge försörjningsberedskapsslöd upp till en femtedel avskiUnaden mellan anbuden. Regeringenhar beslulal att försörjningsberedskapsslöd inte skall lämnas. Skillnadenmellan del svenska och del ulländska anbudet skulle, om det svenska anbudetantas, belasla den militära utgiftsramen. skall följa " upphandlingsförordningen (SFS 1986:366), ochjag förulsälter all materielverket i den fortsatta anskaffningen av väv fordrarin anbud från såväl svenska som ulländska lillverkare för alt kunna görainköpen på affärsmässiga grunder, 6Riksdagens protokoU 1988/89:122-123 Om inköp av uniformslyg tid försvaret 2LENNART BRUNANDER (c): Jag tackar försvarsministern för svarel, menjag måsle säga atl jag lycker all det är ett bedrövligt svar. Det vittnar juinle om att försvarsministern och regeringen vill la ansvar för uniformerna ochför atl de som har hand om uppköp av uniformerna skall kunna få fram denabsolul bästa kvalitet som man eflerslrävar. Dessulom vittnar inle svarel omatt man har någol ansvar gentemot de förelag som man på detta område samarbetaroch har samarbetat med. Inte heller vill man la något ansvar för delekoarbetare, framför alll i , som slåss för sin lillvaro. Här lalas myckel om affärsmässighet och om att de bud somavgelts av de svenska företagen är avsevärt högre än de som avgetts av deutländska företagen. Vad innebär begreppet "avsevärl",försvarsminislern? Hur myckel rör del sig om? Kan vi få veta det? , , har hos regeringenbegärt att få använda försörjningsberedskapsstöd för all köpa uniformslyg iSverige. har man gjort med utgångspunkt i alt man, liksom jag, anser detväsentligt atl bevara denna kunskap och kapacitet i . Vad är del som görall regeringen på den här punklen har en annan bedömning än överstyrelsen förcivil beredskap, som ju har ansvar för detta omräde? Varför förvägrarregeringen överstyrelsen för civil beredskap alt gå in med medel så all affärenkan förläggas lill ? Del som vi nu diskulerar är tyg. Vad som skall köpas är drygl . Skullevi förlora några kronor på den här upphandlingen, vel vi ju inle vad som kommerall hända vid de kommande upphandlingarna. Dä kanske del inte finns någotsvenskl alternafiv kvar. Om vi säger all tygel skall köpas någon annanstans,kan vi inle räkna med att den svenska industrin finns kvar med sin kapacitetoch sin möjlighet all vid varje lillfälle vara beredd all tillverka della tyg.Del är därför som jag anser atl det är så oerhört vikfigt att man beaklarfrågan i ell något längre perspektiv, och inte bedömer den med utgångspunktenbart i den här speciella affären. Det är helt klarl all prisbilden om fem årinle kommer alt se likadan ul som den gör , i varje fall inle om det inlefinns någon svensk tillverkare som kan vara med och konkurrera. Delta medaffärsmässighet måsle leda litet längre än vad som är fallet. Regeringen påpekar ju för kommunerna ute ilandet atl de skall se fill all göra lokala uppköp för alt stödja kommunensegna företag. Atl köpa svenskl uniformstyg är ungefär samma idé, fasl på ellhögre plan, på etl nafionelll plan. har uppenbarligen bedömtatl del är väsenlligl för vårt land all det finns möjlighet alt la fram elluniformslyg och all denna möjlighel kvarslår även i framliden. Del är därförsom man vid ÖCB har gjorl denna bedömning. Jag vill veta av försvarsministernvarför regeringen har en annan bedömning. När man började med atl ulveckla della tyg, fanns del ellsamförstånd mellan försvarels materielverk och de företag som har elt samarbelemed försvarel. Det fanns visserligen inle något avtal, men om dessa företagutvecklade detta tyg vid sidan av annan lillverkning av produkter förförsvarets räkning, var det klart all del skulle komma lill stånd en försäljning.Det är därför som del aldrig upprättades några avtal. utnyttjas dettaförhållande det och man springer ifrån det ansvar som jag anser alt man bör tagentemot de företag som har utvecklat della tyg, atl ge dem möjligheter atlkunna fortsätta. Man har naturligtvis också ell ansvar för att allalekoarbelare i och på en del andra håll i skall kunnabehålla sina jobb, vilket är oerhört vikligl. Jag vill slutiigen fråga försvarsminislern om han ändåinte anser del vara värl atl beiala någoniing för alt kunna behålla möjlighetenlill tillverkning av tyget i , Vi kan inte räkna med atl det går att fådet helt gratis. Jag vill också upprepa min fråga om begreppel"avsevärl". Vad innebär en avsevärd skillnad i pris mellan deulländska och de svenska förelagen? Varför gör man en annan bedömning än ÖCBnär del gäller viklen av alt behålla dessa order inom ? Prot,1988/89:123 Om inköp av uniformstyg till försvaret 3MARIANNE (); Var finns helhetssynen hos regeringen?Birgitta har vid elt flerlal tillfällen framhållit att ministrarna lalarpå regeringens vägnar och all alla skall ta sitt ansvar för helheten, miljön,globalt ansvar osv. när försvarsminislern lalar är del bara kortsiktigtekonomiskt tänkande som gäller. Så var också fallet när jag förra gångendiskuterade med försvarsministern. Då var del fråga om Iransporlerna avflygbränsle. Enligt försvarsministern blev det för dyrt att transporteraflygbränslet sjövägen till Sätenas, och därför måste transporterna ske med detbelydligt osäkrare transportmedlet tankbil. När skall regeringen la sill ansvar för helheten? Skall viöver huvud taget inle ha kvar en textilindustri i ? Är det rätt all lålasvensk textilindustri under ulveckla etl tyg som uppfyller de krav somslälls i vad gäller flamskydd, oljeavvisande, vattenavvisande osv, och sedanlåta ordern gå utomlands? Vi kan säkerl ocksä imporlera flyg, tanks, vapen m,m,belydligt billigare än vad vi kan tillverka själva om vi skickar över färdigamodeller lill andra länder. när det är dags alt börja få inkomster, skallsvensk textilindustri inte längre få vara med. Hur är arbetsvillkoren för textilarbetarna i de länder somvi skall tillverka försvarels kläder i? Del är kanske både alllför långaarbetsdagar och farliga arbetsmiljöer. Har inle ell ansvar? Är det rättalt svenskl försvar utnyttjar de länder som har mycket sämre arbetsförhållanden,lägre löner osv, för atl tillverka tyg och textiUer till vårl försvar? Jag tycker atl del är synd och skam alt den svenskaregeringen endasl ser till pengarna i den egna plånboken. Livel är inte barapengar. Det finns andra värden som måsle värnas. Har regeringen någon som helslkontroll över hur kemikalierna i de här industrierna hanteras? Jag antar all vihar belydligt bällre kontroll i våra svenska industrier. Hur kommer del sig allt.ex. , och fillverkar sina texfilier lill försvarel påhemmaplan? Försvarsminislern har uttalat atl vi lill varjepris skall behålla tillverkningen av flyg i . Vari ligger skillnaden?Den här lygtillverk-ningen är inte någon liten och ointressant tillverkning.Det rör sig om tyg fram lill , Dd börjar bli dagsför regeringen alt införa den av oss efterlysta socialklausulen när dd gällertextilier. 1988/89:123 Hur är upphandlingsreglerna egenlligen? Behöver de ses över eller lolkas och tillämpas de fel? Skall vårt försvar bygga påaffärsmässiga grunder? Om inköp av uni formstyg till försvaret ~ fall borde del kanske ha lagls ner för längesedan, Vi kan väl inle påstå all vårt försvar är någon bra affär. Vi har ju,som tur är, inte behövt använda dd . Jaganser alt försvarsministern måste la sill ansvar när det gällertextilindustrin, det svenska försvaret och försvarels kläder. Kläderna är inleointressanta för dem som arbetar inom försvaret. Det är vikligl alt de kläderman har på sig uppfyller de krav som man har när man arbelar inom en sådan härbransch. De måste vara säkra, trygga och fungera bra i vårt klimat. Försvarsminislernborde verkligen ompröva delta beslut och länka både globalt och lokalt vidupphandhngen. Jag skall något kommentera de frågor som har ställts i debatten. FörLennart Brunander vill jag framhålla atl det är fler instanser än ÖCB som harhaft synpunkter på detta. Bl.a. har kommerskollegium hafl denna fråga tillpåseende och för yllrande. avslyrkle framställan bl.a. pågrund av frihandelsprincipen. LennarlBrunander är litet förvånad över den avsevärda prisskillnaden. Den är så passstor, , att inle ens ÖCB anser all man skall lägga ul såmyckel pengar som del är fråga om. Överstyrelsen kan geförsörjningsberedskapsstöd med ungefär en femtedel av prisskillnaden mellan desvenska och de ulländska anbuden. Fråganom kvaliteten har tagils upp av både Lennarl Brunander och ulländska väven är kvalilelskonlrollerad och godkänd i april i år.Kontrollen är gjord av , som därvid har utnyttjatlexlilforskningsinslilulel. Alla rimliga anspråk på kvalitetskontroll är därmeduppfyllda. Den leverantör som här kan komma i fräga har uppfyllt de krav somhar ställts på tygel. Jagblev litet förvånad när log upp flygbränslelransporlerna.Jag vill redogöra för sanningen i den frågan. Inför del hot om prisökningar påsjötransporter som kom i fråga tog flygslaben upp förhandlingar om att föraöver fraklen lill landlransporler. Inför den realiteten återgick redaren tillden tidigare överenskommelsen om fraktpriser. Flyg-bränslet kanfortsättningsvis fraktas till samma pris som . Hade man däremol följlLennart Brunander och i den frågan hade svenska folkel fåttbeiala mer i fraktkostnader för flygbränslet. Det är historien bakom denfrågan. Lålmig avsluta med några ord till , framför alll när del gäller upphandling och utvecklingsuppdrag. När del gäller upphandling av lekoprodukler skall FMV gå igenom och ta ställning till upphandlingsförord ningen, GATT-beslämmelserna, samarbetsavlal med utlandet och anmälan lill ÖCB vid utiandsbeslällning. Dessa regler har följls i alla avseenden. Delta innebär all upphandlingarna sker lill bäsla pris med erforderlig och fastställd kvalilel och med erforderlig leveranssäkerhet 84 Herr lalman! När elt svenskl företag får eltutvecklingsuppdrag av en Om inköp av uniformslyg tid försvarel myndighet, sker del i formav alt man kommer överens om vad ulvecklingen Prot. 1988/89:123 skall innebäraoch man fastställer ett pris för det. Del borde rimligtvis ge del 29 maj 1989svenska företaget en rimlig chans atl bli framgångsrikt i upphandlingskonkurrensen.Nu kan vi bara konstatera atl det svenska företagel i del här fallet inte harklarat det. Lämnar myndigheterna ett utveckUngsuppdrag, är det inte identisktmed alt man får den efterföljande ordern. Del skall i vanlig ordning blirupphandUng, och man skaU följa de regler som bl,a, denna kammare har slälllupp, Anf.5 (); Försvarsminislern sade avslulningsvis all denna kammare har faslslälllregler som beslämmer hur upphandlingen skall gå lill. Det är riktigl. Vi haremeUertid en regering som skall bedöma de frågor som hamnar i utkanten avupphandlingsförordningen. Det här är uppenbarligen elt sådant ärende. Jagbedömer det som så, och del har även ÖCB gjorl när det anses all man borde fåköpa tyget i , Mankan naturligtvis alllid diskulera vad som är bäsla pris, Bäsla pris är inlealllid dd lägsla prisel. Man måsle göra en bedömning av vad som kommer allhända framöver. Del är ju försvarels materielverk som skall göra denbedömningen. När nu frågan har varit hos regeringen och man har bell regeringenom pengar för atl kunna köpa tyg i , eflersom man anser att det ärrikligl, har ju regeringen tagit över delta ansvar. Försvarsminislernsäger alt man från kommerskollegium har sagt atl vi inle skall köpa tyget iSverige, utan vi skall köpa det där vi får del billigast, och del skall ske molbakgrund av de frihandelsprinciper som finns. Frihandelsprinciperna tar alltsåöver beredskaps- och försörjningsansvaret här. Jag tycker att man måste vändapå del. Först och främsl måsle man se efter om vi har behov av all köpa delta iSverige. Om del behovel finns av beredskapsskäl måsle del vara viktigare än defrihandelsprinciper som försvarsminislern lalar om. Närdel gäller utvecklingsuppdraget vill jag säga följande. För ungefär fio årsedan, när man började ulveckla della tyg, fanns etl ömsesidigt samarbete. Enutveckling skedde, och den ledde till försäljning. Del gällde inle bara fördetta tyg, utan del gäUde också andra saker inom försvaret som jag har kommil ikonlakl med. Man hade precis samma syslem. Därefler har man ändrat system. Mennär man ändrar ett system får man inle säga atl del som skedde föreförändringen skall bedömas efter de principer som vi har . Del kan maninle göra. För de samarbetsfrägor som diskulerades tidigare måsle de dåakluella principerna gälla. Därför lycker jag all man här har släppt del ansvarsom man har gentemot induslrin. Jagskulle vilja fråga om del inle är möjligl för honom alt funderaöver delta och ändra på beslutet och ge de svenska företagen en möjlighet allvara med. Jag tror atl del är vikligl för framliden att vi behåller dennaverksamhel, denna lillverkning i . Köper vi della utomlands nu finns detrisk atl tillverkningen i försvinner. Då har vi ingen konkurrent här.Då är del inle säkerl alt vi kan köpa så billigt på imporlmarknaden, Prot.1988/89:123 Anf. 6 (): 29 maj1989 Herr talman! Försvarsminislern sadeingenfing om ifall han tyckte att Om inköp av uniformslyg till försvarel ~ frihandelsprincipen är en braprincip för inköp fill försvarel. Jag tycker alt det behöver omprövas ochdiskuteras igen om del är den principen som man skall handla efter. Samtidigtär det glädjande att den debatt vi hade om flygbränsldransporter har lett fiUell posifivt resullal. Man kan hoppas att även denna deball leder till ellpositivt resuUat i vad gäller svensk tekoindustri. Sista ordet lär inte varasagt . Jag har själv väckl en molion, som skall behandlas i kammaren såsmåningom, om atl jag anser atl försvarel skaU inhandla sina kläder i ,Vi får se vad del blir av den biten. Del skulle vara intressant alt veta omförsvarsminislern lycker all upphandlingen inom försvarel när del gällertextilier skaU ske enligt frihandelsprinciperna, Vilka principer som skall gälla vidupphandling är det som fastställer. Regeringen tillämpar de reglersom fastställer. Så länge de inte är ändrade fullföljer vi delbeslutet. När del sedan gäller upphandlingen, vilkakonsekvenser den får och vad som skall vägas in, måste man ha klarl för sig attell accepterande av elt högre anbud innebär atl pengarna måste tas någonstans.Jag vill erinra om de planeringsförutsättningar förtotalförsvaret som beslulade om 1987. De innebar bl.a. all mindreinsalser i fortsättningen behöver sällas in för all klara en tillräckligförsörjning på beklädnadsomrädel. De medel som härigenom lösgörs kan sättas inpä områden där bristerna är större, t.ex. hälso- och sjukvården. Skulle ändådel svenska, högre anbudet komma i fråga, kommer den militära utgiftsramen atlbelastas, vilkel negativt skulle inverka på andra viktiga malerielsyslem. Jag viU också tillägga alt regeringen i sina bedömningarbör utgå från andan och bokstaven i beslutet. Två bedömningar är därgrundläggande; dels synen på krisers karaklär, dels bedömningen av vilka varorsom i första hand kan,utsättas för tillförselproblem. Även om textilprodukterinte kategoriskt utesluts från lislan över störda produkter är det uppenbarlalt mera omfattande avbrott i textilimporlen inle var del som försvarskommilténtänkte på när man formulerade sin syn på kriserna. 8 (): kommer försvarsminislern in på ell merprincipiellt resonemang när det gäller försörjningsberedskapen över huvud laget på delta område. Jag vill dä bara säga all diskussionen om sjukvård å ena sidan och annan verksamhel å andra sidan inle kan leda lill något beslut om atl man skall ha det ena eller del andra. Vi måsle ha en bra beredskap inom flera områden - sjukvård, hvsmedel, leko osv. - så alt vårt samhälle kan fungera även i en avspärrningssitualion. Annars vore del rätt meningslöst all lägga ut alla dessa miljarder på det militära försvaret Det vi diskuterar nu är relalivt små summor i sammanhanget. Man köper inle särskill många kanoner för de pengar man sparar genom atl välja del utiändska alternativet . Vad vi 86 kommer att spara eller förlora påde framtida uppköpen någon annanslans än i vel vi inle. Det kan vi bara spekulera i. Men vikan inte räkna med alt vi skall tjäna pengar på att köpa dessa någon annanslans. Del vel vi ingenting om. Genom alt handla i nu behåller vi enhandlingsberedskap och skapar ett konkurrensförhållande som kan varavelligl ur ekonomisk synpunkt. De högre anbuden i beror också lill vissdel på del faktum alt man har etl utvecklingsarbete i botten som man måste labetalt för. Förelagen i exportländerna får ju en färdig produkl som del bara äratt imitera. Därför har de inte samma koslnader. Delta är inle riktigl renlspel. På denna punkt är jag mycket krilisk mol del sätt på vilkel materielverkethar handlagt denna fråga. Jag tycker inte all man skall behandla sina svenskasamarbetspartner på det sättet Det skapar ingel förlroende inför framliden. Vi är beroende av atl svenska förelag är beredda att salsaresurser och kunnande på all hjälpa oss alt ta fram olika produkler inom l.ex.beklädnadsområdet. Därför är del vikligl all förlroendel bevaras. Man kanstärka förtroendet genom all se till atl handla i , så all dennatillverkning och kompelens finns kvar. Jag vädjar till försvarsministern att setill atl det blir så denna gäng. Prot,1988/89:123 Om reklam i läromedel, m.m. Jag skall inte förlänga denna debalt, men jagvill återigen påpeka all svensk induslri har fått ersättning för sitt arbelemed ulvecklingen. Därmed är diskussionen om den frågan slutförd, Efler ulvecklingen kommer man in i ell upphandlingsskede.Försvarels materielverk har där att ta hänsyn fill de faktorer som jag harräknat upp. Det finns inga andra relevanta faktorer all la in i bilden. riksdag har tagit ställning fill hurmyndigheterna skall förhälla sig till försörjningsberedskapsfrågorna. Där harman nedpriori-teral lekcslödd. Detta beslul, liksom en del andra beslul, är enkonsekvens av beslut. Talmannen anmälde att MarianneSamuelsson och Lennarl Brunander anhållit atl till protokoUet få antecknat altde inte ägde rätt till yllerligare inlägg. Överläggningen var härmed avslulad. 3§ Svar på interpellationerna 1988/89:227 och 228 om reklam i läromedel, m.m. har frågat mig hur långldet skall gå innan jag tänker vidla några åtgärder mol reklamen i läroböckernaoch skolan. har frågat mig om vilka åtgärder jagtänker vidla för att förslärka de samhälleligt, demokrafiskt styrda initiativenför att förbättra de moralisk-etiska frågornas slällning i ungdomsskolan och omjag länker vidla åtgärder för att hindra att partsintressen slår igenom ilärarfortbildning och läromedelsproduktion inom dessa områden. 1988/89:123 Jag väljer att besvara interpellationerna i elt sammanhang. ställde liknande fräga till Om reklam i läromedel, m.m. Jag underströk då,vilket jag nu gärna upprepar, all jag anser del direki olämpUgl all iläroböcker eller på annal säll sprida reklambudskap i skolan. Anledningenär atl skolan har som en av sina vikligasle uppgifter atl förmedla normer ochvärderingar. Härigenom, och genom alt barn och ungdomar tUlbringar en slor delav en känslig och påverkbar del av sitt liv i skolan, är det nödvändigl atlskolan iakttar varsamhet med vilka budskap den delger sina elever. Dennaprincip är nalurUglvis särskill angelägen när det gäller undervisning ommoraliska och etiska frågor. Dessa frågor hör hemma i olika ämnen. Det kanmedföra problem all hilta läroböcker som behandlar dem heltäckande. Mångalärare upplever del också som svårl all undervisa om värderingsfrågor. Jaganser det därför betydelsefullt atl moraUska och etiska frågor särskilt beaklasi lärarfortbildningen. Dessasvårigheler får dock inle innebära att undervisningen inom del moraliskt-etiskaområdet baseras på material från kommersiella intressenter som har sinhuvudsakliga verksamhet utanför skolområdet Jag ser del således som olämpliglall kommuner använder fortbildningsresurser för fortbildning som ingår ikampanjer bedrivna av l.ex. Jagutgår från att kommuner och skolor kommer att ta sitt ansvar i dessa avseendenutan ytterligare särskilda regler från eller regeringens sida. Anf.11 (vpk): Jag ber all få tacka slalsrådel för svarel. Jag tyckerall det är ett rätt så bra svar. Däremol hade jag förväntat mig litet merkonsistens i svarel, exempel på åtgärder som kan länka sig vidtamed anledning av den nuvarande situationen i fråga om bl.a. sponsring avlärarforlbildning och även reklam och sponsring när del gäller läromedel. Moraloch elik är högsl politiskt betingade frågor. Även om del finns andra exempeldär de skulle ha någol annat ursprung än jorden blir de förr eller senareytterst jordiska. Densilualion vi nu upplever kanske återspeglar en blygsamhet från arbetarrörelsenssida, där arbetarrörelsen alllför länge har överlåtit åt överklassen och ål demsom har den ekonomiska maklen i samhällel all formulera ståndpunkter ochkrävt atl människor skall handla moraliskt utifrån dessa. Detfinns naturligtvis exempel på politiska åtgärder, skulle jag till skillnad frånGöran vilja hävda, som man kan vidla med anledning av dessa frågor. Hurskall vi få in efik och moral i fler ämnen? Hur skall vi få in etik och moral ide ämnen där de på elt naturiigi sätt hör hemma? handlar bl.a. om attfölja upp läroplanen för där bl.a. ämnesövergripande undervisningföreskrivs. Del handlar om alt vi här i fattar sådana beslut omlokalförsörjning, läromedelsfrågor, utbildningsfrågor för lärare,samarbetsformer inom skolan, samspel meUan lärarhögskolor och skolor, så atl lärarnas,elevernas och föräldrarnas möjligheler all få in moralisk-etiska frågor inom deämnen där de hör hemma ökar. Men varförhar även detta fält blivit intressant ur spekulafionsaspekt? Man Prot.1988/89:123 kan jugissa, men en anledning kan naturligtvis vara att de krafter som har 29 maj1989 stått vidsidan av skolarbetet och utbildningspolitiken under 1980-talel och ,, .... ' Om reklam ilarome- gapat omalt skolan är för dyr och att nedskärningar skall göras nu är beredda , , alt taöver det som samhället har övergivit sitt ansvar för. Jag utesluter inte att detta ären medveten handling och atl det så all säga har skapals en marknad. Det finnsalltså slora problem på detta område. Man kan ställa frågan: Hur skall denna väg av sponsringnär det gäller lärarfortbildningen inom t.ex. disk-moraliska frågor ökaföräldrarnas förlroende för skolan? Hur medverkar denna situation lillstyrningspropositionen och betänkandets intenfioner om ökad föräldra- ochelevmedverkan? Skall man åsladkomma en ökad föräldra- och elevmedverkan handlardel också, , om all jag som förälder måsle känna fillit ochtilltro fill skolan när jag släpper i väg mina barn dit, vilket jag enligl lagmåste göra.