prot · GC0945 · 1988-12-31 00:00:00 — Utformningen av och det sätt pä vilket man tar ut dettahöga skattetryck är av den arten att man uppenbarligen syftar till att motverkaarbete och sparande. Miljöparfiet vill ha den högsta beskattningen av arbeteoch sparande - visserligen tillsammans med vpk, men ändå - jämfört med allaandra partier i . frågar jag: Mot vilken bakgrundär det som syftar till att minska möjligheterna till en tryggadvälfärd och en god omsorg på olika sätt genom att ha ett skattesystem sommotverkar arbete och sparande? 15KJELL () replik: Först några ord om "det avslöjande"från min sida om näringsidkare. Det är ju så att straffavgifterna inte baragäller näringsidkare utan hela svenska folket. Men även för näringsidkaren ärdet svårt, för att inte säga omöjligt, att ta fram resultat på det sätt somförutsätts för att man skall slippa straffavgift. Att alla skulle ha ettfärdigt bokslut och en färdig deklaration före är jufullständigt orimligt, det borde faktiskt begripa. Prot,1988/89:45 Inkomstskatten för , m.m. Ni ville höja grundavdraget till . Det låter jubra. Är det förmätet att fråga hur ni vill plocka fram de pengarna eller om nibara vill sänka skattetrycket? Ni säger dessutom i reservation att ni accepterar deskatteskalor som regeringen lägger fram . Men det gick ni intetill val på. Ni gick till val på en kraftig skärpning av skatten för dem somtjänar mer, speciellt för dem som hade högre inkomster. Varför byter ni politikså här snabbt efter valet, ? Ni gick till val pä ett förslag som, om det skärptes baranägot ytterligare, inte borde föras in i skattelagstiftningen utan ibrottsbalken. 16 () replik: Jag tyckte det var mycket intressant att seatt avstod från att rösta i en ganska aktuell miljöfråga som vivoterade om. Och det var nog inte feltryckning - inte hos alla, får man välanta. Nå, nutill de allvarligare sakerna. Kostnaden för den skattefria zonen inkl. det bastilläggsom vi föreslår är ca . Detta kan jämföras med en kostnadpå 6,6 miljarder för en marginalskattesänkning som vi inte gick till val pä.Vad vi gick till val pä var de gamla skatteskalorna, vilket vid 30 kr.kommunalskatt per skattekrona innebar i den högsta gruppen. Det stårfortfarande kvar i vår gröna lunta. Det är ingen förändring där, utan det ärprecis vad vi gick till val på. Att vi skulle motarbeta arbete är faktiskt inte hellerkorrekt. Vi vill ha en lägre beskattning genom att arbetsgivaravgifterna sänks.Den sänkningen ger vi också en riktad struktur, så att sänkningen är större iglesbygdsområden och inom vårdsektorn, där viss uppmuntran av arbetstillfällenär lämplig. Slutligen menar att man bör kalla denavgift som skall betalas för B-skatter som drar över efter bokslutsdatum tillden en straffsats, medan jag menar att är en rätt rimlig ränta.Det är stötande för sådana som inte har rörelse eller annan B-skatteinbetalningatt en del personer får ett räntefritt lån av staten . 17 BO () replik: Procedurfrågan återigen: Om hadeföljt debatten i går om miljöfrågorna så hade han vetat att det framgick heltklart av vad vår talesman sade att vi moderater på varje punkt utominledningsvis avsåg att avstå. Bakgrunden finns också redovisad i ett särskiltyttrande. Vi menar att här togs upp frågor som egentligen inte hadeberöringspunkter med propositionen - någonting som man naturligtvis kandiskutera i sak. Detta var motivet, och det redovisades under debatten. Det varfullkomligt förutsebart exakt hur vi skulle rösta i varje votering när nibegärde sådan. I den andra frågan är det faktiskt pä det, viset att nivill ha höga marginalskatter. Visserligen vill ni ha ett skattefritt belopp ibotten, men sedan skall det ta emot om man vill jobba litet mer, för dä skalldet sättas högt. Det var vad sade i den allmänpolitiskadebatten. Och syftet var, sade han, att man skulle förvärvsarbeta mindre tid! Detta leder naturligtvis till minskade resurser för helasamhället gemensamt. Det innebär exempelvis att landstingen - om vi nu serlandstingen isoleratoch bortser frän sjukvårdens strukturfrågor - kommer att få väsentligt mindreresurser för sjukvård. Ni som kom in i i syfte att försöka driva en bramiljöpolitik måste i så fall balansera detta med en polifik som ger de resursersom behövs för miljöinsatser . Att sträva efter minskadearbetsinsatser är att omöjliggöra satsningar på en god miljö , ochdet är vikfigt att det kommer fram att skattepolitik ger dessaeffekter och t.o.m. uttalat syftar till färre arbetsinsatser, med de följderdetta får. Inkomstskatten för , m.m. 18KJELL () replik: Efter att ha hört mycket rörigaoch krystade förklaringar förstår jag faktiskt att han hellre voterar ändebatterar. 19 () replik: Jag skall mycket gärna specificera vad detvar som jag inte förklarade väl nog för . Vårt önskemål om kortare formell arbetstid är korrektuppfattat av . Marginalskatternas effekter är sådana att när mansamtidigt beaktar ett grundavdrag på . kommer varje löntagare, även omhan har hög inkomst, ner en hel del i skatt. Det blir nämligen ett annat skikthan kommer att tillhöra. Det måste man tänka pä. I vilket fall som helst är den skattemässiga styrningensådan att det inte skall löna sig att jobba mycket mer än sin arbetsfid. Manskall kunna ägna sig åt annat också - åt den informella sektorn, åt att umgåsmed sin familj, åt sina hobbyer, osv. Förhoppningsvis, om politik verkligen fårgenomslag - och det hoppas vi - kommer inte alls så stora aktivainsatser att behövas inom värdsektorn och inom många andra sektorer, därför attdet blir ett helt nytt, mänskligare samhälle. 20 (): Den här debatten har ju inletts med långaanföranden, och en liten reflexion som jag gjorde var: Tänk vilken tur att detinte är ni borgerliga som regerar tillsammans! Vilken tur, kammarens ledamöter,att det är som är finansminister! Mycken tid har också i debatten gått åt till att prata omgrisar, pepparkakshus, pepparkaksgummor och -gubbar, kanske därför att detlackar mot jul och ni vill hem och baka - det är min lilla fundering. sade: I socialdemokratins finns ingenvalfrihet. Jag har sett TV-serien , och jag tänkte vid varjeprogram en varm tanke: Vilken tur att socialdemokratin har sett till att detfinns en så fin valfrihet i ! Sedan sade också att det är en ideologiskbelastning att vi socialdemokrater skall finansiera en skattereform. Det kanskeinte är så underligt, herr talman, att budgetunderskottet ökade med blixtenshastighet under de borgerliga åren - med den filosofi som har. Så, herrtalman, till propositionen. 3 protokoll 1988/89:45 Inkomstskatten för , m.m. Ett nytt opinionsföretag, , har helt nyligenpublicerat en eftervals-undersökning, som visar att skatterna var den tredjeviktigaste valfrågan efter miljön och äldreomsorgen. Detta kan kanske ses somen liten framgång för TV-utfrågarna, som före valet så envist försökte pressapartiledarna på uträkningar, förklaringar och bindande löften om skatterna. Sä här några månader efter valet kan vi med stor säkerhetsäga att väljarna sade nej till och skatteförslag,som just skulle drabba låginkomsttagarna alltför hårt. Inom socialdemokratin har vi länge försökt att skaparättvisa mellan arbete och kapital, och därmed också komma till rätta medsjunkande skattemoral och skatteplanering. På vår senaste partikongress slog vi också fast, LarsBäckström, att principen om skattebörda efter bärkraft skall vara vägledande,för att på det sättet bidra till en utjämning av levnadsstandarden. När det gäller proposition 46 om förändrad inkomstskattför 1989, och de reaktioner vi fatt på den, skulle man kunna säga att deborgerliga partierna ingenting lärt av gjorda misstag. Man är lika oense som under den förra mandatperioden närdet gäller framtidens skatter - och hur inkomstbeskattningen skall se ut. Ochinte har det blivit lättare i sedan kom in med sinaförslag; de är svåra att räkna pä, tycker jag. Till skatteutskottets betänkande 1988/89:4 har fogats 21reservationer. Och jag kan konstatera, herr talman, att det endast finns tvägemensamma borgerliga reservationer. När det gäller inkomstskatten för 1989finns det alltså en reservation från varje oppositionsparti, och det är somvanligt som vill gä längst när det gäller att sänkamarginalskatterna. Jag kan också konstatera att vpk och mp inte alls villgöra några marginalskattesänkningar när det gäller inkomster . I debatten om skatternas roll i fördelningspolitiken harintresset i hög grad koncentrerats till den progressiva delen avinkomstbeskattningen. Men skall man väva in flera inslag i väven för att fä uten bra produkt, så måste man kanske se även på andra faktorer. Inom socialdemokratin arbetar vi på att forma enekonomiskt hållbar strategi för 90-talet, som kan godtas, , bädefackligt och politiskt. Arbetet bedrivs nu intensivt i de tre utredningarvilkas förslag väntas . Jag hoppas trots allt, herr talman, att vii utredningen skall komma fram till breda lösningar och att vi skall få ettnytt bra och fungerande skattesystem . De förslag om ändring i inkomstbeskattningen, som vi nudebatterar, har till syfte att sänka marginaleffekterna i vårt skattesystem.Förslaget ger en sänkning av den statliga inkomstskatten , särskildaskatteregler för folkpensionärer, men även ändringar av reglerna för kommunalabostadstill-lägg. 1 motioner frän de borgerliga partierna vill man ändra olikabeloppsgränser i skatteskalorna, men även sänka grundbeloppet. Man vill också förändra de föreslagna procentsatserna ochgöra andra förändringar som på olika sätt företrädesvis drabbarlåginkomsttagarna. har yttrat sig över deföreslagna förändringarna och anser att en justering av inkomstskatteskalan,som innebär att marginalskatternasänks, skulle underlätta för parterna på arbetsmarknaden att träffaöverenskommelser om lönerna. Utskottet har även pekat på en rad andra faktorer sommenligt skulle påverka och motverka de fördelningspolitiska effekterna. De motioner som väckts av de borgerliga partierna innebäratt marginalskatten inte sänks i de inkomstlägen som vi anser vara de mestangelägna. Förslagen i motionerna har därmed också ett mindrestabiliseringspolitiskt värde och ligger dessutom inte alls i linje med detreformarbete när det gäller skattesystemet som inletts. förslag innebär bl.a. att en ny skiktgränsinförs i skalan för grundbelopp, vilket gör skattereglerna mer komplicerade ochsvårbegripliga. De ger också större möjligheter till låga taxeringar trotshöga inkomster, genom avveckling av den avdragsbegränsning som har införts. En justering av skatteskalorna bör enligt minmening ges en utformning som är anpassad till förändringsarbetet i syfte att fåtill stånd ett enklare och mer rättvist skattesystem. När det gäller förslagen om skattereduktion får dessa intede effekter som framstår som mest angelägna, om de borgerliga motionerna följs. har i sitt yttrande pekat på de risker somfinns i rådande konjunkturläge för att den inhemska efterfrågan kan komma attutvecklas alltför kraftigt , med överhettning och en stegradkostnadsökningstakt som följd. Den bedömningen delar jag. En större sänkning av marginalskatterna skulle ökainkomstbortfallet för . staten men även medföra en risk för att defördelningspolitiska effekterna uteblir, med kompensationskrav som ett brev påposten. För egen del, herr talman, tycker jag att just defördelningspolitiska effekterna är oerhört vikfiga. De förändringar som föreslås när det gällerfolkpensionärernas extra avdrag innebär sammantaget kraftigt förbättradevillkor för stora grupper av pensionärer, särskilt för pensionärer med lågpension, som drabbas hårdast av marginalskatteeffekterna. För gruppen medpension . kan förändringarna dock leda till någotmindre förmånliga regler. Likväl kan man säga att dessa pensionärer kommer attfä en ökning av inkomsterna - med, herr talman, lägst . Det är enliten upplysning till mina meddebattörer här i kammaren. Till detta kommer att inkomstskatten från årsskiftetalltså skall sänkas , vilket också kommer stora grupper av pensionärertill godo. Men på den punkten avstyrktes regeringens förslag av samtligaoppositionspartier, därför att förslaget i vissa lägen kan ge oönskademarginaleffekter, som man skriver. Från den socialdemokratiska gruppen har vihär reserverat oss. Man kan ställa frågan: Är det sant attregeringens förslag om en skärpning av avtrappningen av de extra avdragenmedför skatteskärpningar för hundratusentals pensionärer? Ja, i viss mån ärdet sant. Skärpningen av avtrappningen medför otvivelaktigt att de extraavdragen i vissa inkomstlägen blir mindre än vid oförändrade regler. Men deextra avdragen innebär ju också att pensionärer med relativt höga inkomster fårskattelättnader som inte kommer löntagare i motsvarande inkomstläge till del.Denna automatiska skattelättnad blir extra stor , på grund av den extrahöjningen av Inkomstskatten för , m.m. Inkomstskatten för , m.m. pensionerna, som vi fattade beslut om här i kammaren istrid med de borgerliga partierna. kan man invända att ett bibehållande av 1988 årsavdragsregler är poHtiskt omöjligt. Det skulle innebära att folkpensionärer medenbart grundförmånerna skulle börja skatfiäggas. Behållningen av pensionshöjningenför pensionärer med låga inkomster skulle i alltför hög grad ätas upp av dehöjda marginaleffekter som avtrappning av extra avdrag och KBT medför. Enuppräkning av de extra avdragen i förhållande till avdragstabeller böralltså ske. Men varför, herr talman, måste denna uppräkning ske automatiskt?Den frågan vill jag ställa till och . Varför måsteden ske precis enligt de regler som finns och som avpassats efter tidigareförhållanden? Det fanns då fler skatteskikt, och för att undvikamarginaleffekter måste man dämpa avtrappningen på ett tidigt stadiumfill och sedan till 33 1/. Den stora skillnaden mellan nuvarande regler och de avregeringen föreslagna är att automatiken i de speciella skattelättnaderna förpensionärerna upphör. ersätts de med en särskildprövning av de extra avdragens storlek. Förutom att man undvikermarginaleffekter ser man till att ökningen av inkomsten efter skattmellan åren blir hygglig-Lyssna nu noga, ! Nuvarandeavtrappningsregler medför att det extra avdraget kommer att utgå i allt högreinkomstskikt. Sålunda är avtrappningen avslutad först vid en taxerad inkomst på85 . Vid en 6-procentig årlig inflationsker detta först vid en inkomst pä . Enligt regeringens förslag slutar avtrappningen vid entaxerad inkomst på . Vid en fortsatt breddning av det lägreinkomstskiktet till . kan avtrappningen vara avslutad viddenna inkomst utan nämnvärd skärpning av den enhetliga avtrappningsprocenten.Det rör sig bara om en mycket liten skärpning. Jag yrkarmed detta, herr talman, bifall till vår reservation nr 9. När det gäller pensionärernas förmögenhet, som ligger tillgrund för bedömningen om extra avdrag skall medges eller inte, har utskottetavvikit från regeringens förslag. Enligt utskottets mening bör man gä nägotlängre än vad regeringen föreslagit och medge att förmögenhet upp fill 400 000kr., som härrör frän egnahem eller annat boende, inte skall påverka det extraavdraget. Pä samma sätt menar utskottet att sådan förmögenhet inte heller skallpåverka det kommunala bostadstillägget. Kammarens ledamöter bör dock vara pådet klara med att förslagen kostar ett antal . Så ytterligare några ord om det kommunalabostadstillägget. Kommunalt bostadstillägg utgår till ålderspensionärer med lågpension. Tillägget minskas med 33 1/av den del av årsinkomsten somöverstiger . för ensamstående och . Som inkomst räknasinte folkpension, pensionstillskott eller mot pensionstillskott svarande ATP. I propositionen föreslås att löneinkomster skall varaundantagna vid inkomstprövning av kommunalt bostadstillägg. Det finns skäl som talar för att bristen på arbetskraftkan bli ett återkommande problem. Mot den bakgrunden finns det anledning attsöka reducera de hinder förförvärvsarbete som inkomstprövningen av det kommunala bostadsfillägget utgör. Närdet gäller inkomst av rörelse och jordbruk finns det anledning att vi förhålleross avvaktande, inte minst på grund av svårigheterna att avskilja dessainkomster. När det gäller avdragen för ökade levnadskostnader för skattskyldigainom bygg- och anläggningsbranschen föreslås en förlängning i Hkhet medtidigare år i avvaktan på inkomstskatteutredningens förslag. Frånutskottsmajoritetens sida har vi ansett att avdragsrätten inte börutökas till att gälla även andra kategorier - som moderater och folkpartisterföreslår - inte minst med tanke på utredningsarbetet. Såfill frågan om uttag av preliminär B-skatt. I proposifionen föreslås ensänkning av uttaget , medan vill att uttaget skall motsvaraden slufiiga skatten . Ett sådant förfarande kan i vissa fallleda fill anmärkningsvärda resultat. Därför finns det, som jag ser det, ingenanledning att frångå den nuvarande schablonregeln och ett uttag på . Ett nytt förelag om avgift på fyllnadsinbetalningar har lämnats, sominnebär en förenkling av de tidigare reglerna men även en viss skärpning. Iborgerliga motioner antyds att de nya reglerna skulle innebära en alltför storbörda för vissa inkomsttagare, som har svårigheter att överblicka sinekonomiska ställning före deklarationstillfället. De farhågorna kan synas Htetväl stora. Enligt vad utskottet anför står de B-skattepliktiga för storaskatteinbetalningar efter inkomstårets utgång. För att få en större rättvisaoch lika för alla måste en skärpning av reglerna göras. Jag delar utskottsmajoritetensmening att de föreslagna åtgärderna är väl grundade och angelägna. Med det anförda vill jag yrka bifall till skatteutskottets hemställan ibetänkande 4 och avslag på samtliga reservafioner utom reservation nr 9, somjag yrkar bifall fill. 21 ()replik: Jag noterar att socialdemokraterna och även efter valetfortsätter att försöka få fill stånd en borgerlig splittring för att skyla översin egen brist på rättvis fördelningspolitik. Detär inte vi som sitter i regeringsställning. Det är ni! Vi har inget krav på attvi skall ha en samlad regeringspolifik . Det är ni som har det. Ni utgördessutom en minoritetsregering, som behöver stöd av annat parti för att fåigenom den politik ni för. Närdet gäller aviseringar om kommande skattereformer ligger faktisktsocialdemokraterna oerhört nära och , vad jag kan se.Jag förstår därför inte socialdemokraternas avoga inställning till borgerligapartier. Närvi satt i regeringsställning höjde vi inte skattetrycket, och det avfördelningspolitiska skäl. Det rådde dä en svår lågkonjunktur, och på vissahåll hade människor det svårt. Vi gjorde av rent fördelningspolitiska skälstora arbetsmarknadspolitiska satsningar. Och jag tror inte att någon kan Inkomstskatten för , m.m. lasta oss för att det var fel. Under den tiden åstadkom viinte några ökade klyftor. Men får vi eller varje veckarapporter om att det någonstans i det svenska samhället har blivit någonsnedvridning när det gäller ekonomisk fördelning. sade att fördelningspolitiken för hennepersonligen är oerhört viktig. Men jag fick inget konkret exempel på det. Jagtolkar det som att personligen kommer att försöka påverkasocialdemokraternas politik i rätt riktning, eftersom fördelningspolitikenfortfarande lyser med sin frånvaro. Det går inte att år ut och år in driva enordpolitik. När det gäller pensionärerna och avtrappningsreglerna såkommer man aldrig ifrån besvärliga marginaleffekter så länge det finns extraavdrag. Det enda sättet att komma ifrån det är att man höjer grundpensionen sämycket att dessa personer kommer in i det normala skattesystemet. Den ändringsom regeringen har föreslagit är oerhört marginell när det gäller självaavtrapp-ningsskalan. Det sägs att man skall avvakta liknande förslag förföretagare och jordbrukare när det gäller extrainkomsters påverkan på KBT. Menpensionerade företagare och jordbrukare kan ju befinna sig i samma besvärligaläge som andra pensionärer. Jag förstår därför inte denna distinktion. 22 BOLUNDGREN (m) replik: Som jag sade inledningsvis kommer HugoHegeland senare att ta upp de mycket viktiga frågor som gäller pensionärernasbeskattning. hävdade att jag inledningsvis hade sagtatt det i socialdemokratins inte finns någon valfrihet. Det har jaginte sagt, det vore grovt fel att säga det. Jag sade följande: Medborgarna iSverige har i flera avseenden ingen valfrihet. De utlämnas ofta, till följd avatt deras inkomster efter skatt är alltför låga, till de alternativ sompolitiker beslutar om. Jag har också följt TV-serien , inte minst därföratt jag med stort intresse har läst de böcker som den nuvarandekristianstadsbon har skrivit och som ligger till grund förserien. När jag såg det senaste avsnittet gjorde jag en reflexion. Man kundekonstatera att människor ofta utlämnades till sina arbetsgivare.Människorna hade dålig ekonomi och fä alternativ att välja mellan. Det somförvånade mig var att man, trots den ekonomiska förbättringen för helasamhället, kan säga att mänga människor är i samma situation . Det gårnaturligtvis inte att jämföra problemen, svårigheterna, osv. Men när det gällersjälva valfriheten, så finns det faktiskt i avgörande avseenden inte någonvalfrihet för vanliga människor. Det är förvånande att socialdemokratin, somtillsammans med andra krafter i samhället har varit en rörelse som harbidragit till att skapa en bättre ekonomi, nu så att säga låter pendeln slåöver och i detta läge bestämmer över de enskilda människorna. Detta går igen påflera sätt och i flera sektorer. Detta gäller t.ex. barnomsorgen. Det är bara de människorsom har gott om pengar som har möjligheter att välja annan barnomsorg än densom staten godkänner och som staten och kommunerna subventionerar. Det är barade människor som har gott om pengar som kan gå före i operationsköer- na närdessa blir långa. Det är inte den vanliga människan som har möjlighet attbestämma. Det är detta som är så förvånansvärt, och det är detta jag menar närjag säger att människorna utlämnas till följd av att inkomsterna efter skatt ärså små och till följd av att staten bestämmer vilka alternativ som skallprioriteras och att det är bara dessa som skall subventioneras av staten. Hademänniskorna haft lägre skatter och större möjligheter att välja mellanalternativ, hade valfriheten för den enskilde varit större. Detta går igen även pä ett annat sätt. Vad har hänt iskattepolitiken? Före valet sade socialdemokraterna egentligen ingenting alls.Förhandlar gör socialdemokraterna efter valet, med Landsorganisafionen.Återigen är det alltså fråga om en organisation som skall företrädamänniskorna. Socialdemokraterna förhandlar med och fårdess acceptans, men de redovisar inte förslag och synpunkter före valet för attfå väljarnas acceptans. Jag skulle vilja ställa en fråga till driver socialdemokraterna en politik, som faktiskt leder till attvanliga människor i inte har den valfrihet som de rika har? Inkomstskatten för , m.m. 23KJELL () replik: gick helt förbi det som jagtog upp i inledningen av mitt anförande, nämligen att dessa beslut fattades såsent. Utskottet har haft mycket liten tid på sig att ta ställning till dem,vilket bäddar för fel. Utskottet har därför tvingats hasta fram lagtext. talade om den vikt som skatterna spelade ivalrörelsen och nämnde att skattefrågan var den tredje viktigaste frågan. Hon sadeatt uträkningar, besked, siffror och bindande förklaringar spelade en mycketstor roll, och hon berömde reportrarna för att de hade fått fram detta. Menvilka slutsatser drar egentligen av detta konstaterande? Vardet för att ni socialdemokrater talade om hur skatteskalan skulle slå utaninflafionsskydd som det gick som det gick i valet? Var det för att nisocialdemokrater talade om att skatten skulle höjas för, som sade, hundratusentals pensionärer med belopp . som detgick som det gick i valet, eller var det för att ni talade om hur denskattereform skulle se ut som finansminister har gett beskedom? Var det för att ni talade om detta före valet, sä att dessa besked,uträkningar och siffror kunde granskas? Det skulle vara intressant att få höravilken slutsats drar. Sedan sade när det gäller uttag avpreliminär skatt att det i propositionen föreslås ett uttag på . Så är detväl ändå inte?