prot · GC0947 · 1988-12-31 00:00:00 — Ja, utan att göra anspråk pä att varafullständig i denna redogörelse - vilket inte går i detta sammanhang -finnerjag det ytterst viktigt att påpeka och påminna dem som hört detta tidigare omatt försvann mellan 1 200 och 1 500 små lägenheter iStockholm genom s.k. saneringar. Det var hus som revs eller byggdes om tillkontor eller lägenheter som slogs ihop till större. Om vi gör en snabb, grovsummering ser vi alltså att under bara 10 är har kommunen på så sätt bidragittill att med ca 12 000-15 000 lägenheter minska tillgången på just sådanalägenheter som vi är i skriande behov av. Detta har hänt i . Sammautveckling har man såvitt jag vet haft i och . har man dessutomsagt ja till ytterligare stora kontorskomplex - som vi kan se vida omkringden omtalade - där kommunen skrivit ett bindande kontrakt med byggarnaom 124 000 m för kontor o.d. för att finansiera projektet så att kommunen inteskall belastas. Hur mycket arbetskraft har inte detta krävt, som kunde haanvänts t.ex. till bostadsbyggande! Vivet också hur det nu ser ut vid vår centrala järnvägsstation. Nära intill här,vid , häller på att färdigställa nya kontorslokalersamt hotell och konferenslokaler. Deras gamla kontor blir dock inte bostäderutan ytterligare nya kontor. Vidett sammanträde med bostadsdelegationen för 25 kommuner förrafredagen framgick det att , , byggerkontorsarbetsplatser o.d. för 69 000 nya anställda - var inne pådetta - trots att det inte finns någon arbetslöshet här i . Arbetslösaär svårplacerad arbetskraft. Hur mycket arbetskraft som också kunde ha använtstill bostadsbyggande har inte engagerats i detta, och hur mycket mark går detinte åt! Varifrån får man folk till anställningarna på de arbetsplatser somskapas? Det är också viktigt att notera att denna kontorsyta inte är beställdoch inbokad i förväg, utan den är fri för uthyrning till den som anmälerintresse. Det är alltså inte ett behov som föreligger. Ja,situationen är kritisk. Men enligt min mening är det de kommunala polifikernasprioriteringar av övrigbyggandet som starkt har bidragit till att vi har hamnati denna situation. Villkoren tycks vara sådana, PBL eller inte PBL. Hur kommerdet sig? Och ökar risken att man, för att avhjälpa krisen, tar till sådrastiska åtgärder att vi, i likhet med det som hänt de sjuka hus vi byggde imiljonprogrammet, skapar en mängd nya problem. Självklart är det inte likadanaproblem, men vad kan hända? Vi riskerar svåra omställningsproblem, med tvärakast mellan ombyggnadsverksamhet och nybyggnadsverksamhet. Regeringen planeraratt släppa in byggmaterial från hela . Det är bra om vi kan försemarknaden på det sättet. Men jag tror också att vi då måste haursprungskontroll. Vi behöver veta i förväg att vi inte riskerar att få inmaterial som kan orsaka problem i byggnationen. Det gäller formaldehyd ochannat material. Ett ökat samarbete i är annars någonting som vi imiljöpartiet välkomnar starkt. Dettalas också om förtätning av befintlig bebyggelse. Eftersom det råder markbristär risken mycket stor för att man bygger på naturmark, jordbruksmark eller påannan mark som man vid moget övervägande inte skulle ha byggt på därför att denär värdefull som naturområde. Den kan också utgöra viktiga rekreationsområdenför människor som behöver frisk luft och motion, vilket vi alla behöver för atthålla oss friska. Det kan var utrymmen som barn behöver för att ha rörelseytorutomhus. Men det kan också vara sankmark, som ger oss nya sjuka hus. Vad jag vill poängtera med detta är att vi måste ha en mer balanseradutveckling när det gäller byggandet. Vi måste ha mindre svängningar mellanperioder med anfingen intensivt byggande av kontor och liknande lokaler ellerintensivt byggande av bostäder, när vi skapat krisartad bostadsbrist genom enlängre tids försummelse. Reglerna måste därför anpassas så att bra bostäderskapas löpande. Det betyder att äldre hus och befintlig bebyggelse skall kunnabyggas om och rustas upp på sådana villkor Vissaekonomiskpolitiska åtgärder, m.m. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m.m. att dettagynnas, i stället för rivning och/eller nybyggnation. avser attåterkomma med förslag på detta område under den allmänna motionstiden. Vi kommer också att lämna in motioner omgynnsamma regler för s.k. ekologiskt byggande, dvs. byggande som så effekfivtsom möjligt utnyttjar naturens bidrag till energiförsörjning, uppvärmning ochunderhåll. När det gäller boendekostnader och bidrag för boendet harmiljöpartiet de gröna målet att subventionerna skall avskaffas. Men detär viktigt att detta inte görs pä ett sådant sätt att låginkomsttagare inte fårråd till ett gott boende. vill - i stället för dagenssubventioner- införa ett rejält grundavdrag för alla och ett bastillägg som ärbehovsprövat efter inkomst och antal barn, i stället för det bostadsbidrag somvi har , vilket är bundet. Detta är pengar som mottagaren själv kan väljaatt använda till bostadstäckning eller till att klara andra kostnader, t.ex.höga resekostnader, som man har i glesbygden, där boendekostnaderna i gengäldinte är sä höga som i de stora tätorterna. Till detta återkommer vi också ibudgetförslaget från miljöparfiet pä nyåret. Den höjning av räntan md för befinfiig bebyggelsesom nu sagt ja till, hoppas vi skall bidra till att människor sombor i större lägenheter än de egentligen behöver skall byta till mindre, sä attlägenhetsytan fördelas pä ett bättre sätt. Beträffande tidpunkten förinförandet av nya bestämmelser har vi i sagt oss att det är orättatt införa ränteregler som höjer kostnaderna för de boende och de byggande medretroaktiv verkan. Ombyggnader av fastigheter är nägot som människor planerarunder och med mycken möda. Detta gäller även finansieringen av sådanaombyggnader. De som drabbas hårdast är förstås människor med egnahem som intekan bygga själva - betänkandet undantar ju självbygge - och människor som ägerendast en eller ett fåtal hyresfastigheter och därmed har begränsademöjligheter att fä gynnsamma ekonomiska villkor på annat sätt. Stora bolag ochkonsorfier finner som regel andra vägar när hinder av detta slag uppstår. Detär också viktigt att i detta sammanhang komma ihåg, att trots att storstädernaväxer bor fortfarande en stor del av svenska folket på mindre orter, i småhussom de äger själva. De måste kunna bygga om till rimliga kostnader och ta varapå gamla hus, även om de inte är klassade som kulturhus ellerbyggnadsminnesmärken. Från sida hade vi också velat se att dentrots allt länga listan på undantag gällande ombyggnadsräntevillkoren, sombostadsutskottets majoritet ställt sig bakom, ytterligare hade föriängts med defastigheter som byggs om för att spara energi. De pengar som statens energirädavsatt för sådana ändamål syftar till experimentverksamhet. Men den typ avrutinåtgärder vid ombyggnad som går att vidta, med hjälp av deenergirädgivare som finns - och som skulle behövas i långt större utsträckning- kommer att strypas om inte regeringen skyndsamt sätter in andra åtgärder pådet området. Jag hoppas att energi- och miljöministern eller bostadsministernskall komma med några glädjande nyheter på detta område möjligt, annarsblir energisparandet kanske bara tomma ord. Jag skulle vilja passa på att härifrån talarstolen,eftersom det inte kom med i betänkandet, vädja till bostadsministern att mycketnoga följa upp de beslut som nufattas och de åtgärder som vidtas samt återkomma om konsekvenserna blir såallvarliga att människor får problem. Avslutningsvis vill jag, herr talman, yrka bifall tillmiljöpartiets reservationer till betänkandet och till de övriga reservationersom vi stödjer, nämligen de som räknade upp i sitt inlägg. 39 (): Bostadsbristen blir allt tydligare i Sverige.Frågan är inte om något skall göras, utan hur vi skall gå till väga för attändra på denna utveckling. Utgångspunkten för regeringens proposition har varitatt frigöra resurser till förmån för ett ökat bostadsbyggande. De restriktionersom det handlar om är inte ett mål i sig, utan de är medel för att nå politiskamål. De förslag som bostadsutskottet och finansutskottet har yttrat sig ominnebär i sina huvuddrag att de nuvande begränsningarna av s.k. övrigt byggandei storstadsområdena förlängs, att liknande restriktioner, på nivå, införsi övriga landet och att ombyggnadsramar , avseende den statligalångivningen till ombyggnad av bostäder, införs i hela landet. För att uttryckasig mer påtagligt kan man säga att den garanterade räntan vid ombyggnad avbostadsrättshus och allmännyttiga bostäder höjs ingångsåret från till5,, vid ombyggnad av enskilt ägda hyreshus från till , och förombyggnad av egna hem höjs den garanterade räntan från till . Avsikten med dessa åtgärder är att ombyggnadsverksamhetenskall dämpas. Den skall hällas tillbaka, för det är ett nytillskott avlägenheter som är det mest angelägna. Bakom detta regeringsförslag finns det majoritet ibostadsutskottet och det finns motsvarande majoritet i finansutskottet. Vi sommedverkat till majoritetsbetänkandet gör samma bedömning som regeringen gjort,vilket mycket vältaligt utvecklades av . Vi säger att i en regionöverhettad av byggaktiviteter, där viljan hos byggmästarfolket att byggakommersiella lokaler är sä genomgående och tydlig, måste någon ställa upp ochreagera till de bostadslösas förmån. Det är egentligen en kort sammanfattningav regeringsförslaget men också en påminnelse om att det handlar om ettpolitiskt ansvar i bostadsfrågan. Vi har hört hur kritiken har utformats. Vi har hörtKnut som företrädare för moderata samlingspartiet och somföreträdare för säga att förslaget inte har någon relevans medutgångspunkt i deras ideologi. Vad sade har vi hört mänga gånger . Hansäger att det inte är regleringar som behövs utan att det är en ökad frihet påbostadsmarknaden, där man tillsammans skall lösa de uppkommande problemen. Ochhan säger att vägen fill en balanserad bostadsmarknad är avreglering. Hankänner fläset i nacken från i , som tycker att det ärfel att genom byggregleringar eller, som det heter, andra regleringar bromsanödvändiga investeringar. Han vill att dagens byggnadsreglerande åtgärder skallavvecklas och att några nya regleringar inte skall införas. har anvisat en annan lösning, nämligen eninvesteringsavgift. Det är ingen hemlighet att investeringsavgiften är ett alternativ som har Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m.m. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m.m. diskuterats,men slutsatsen har blivit att de påbjudna restriktionerna har störreverkningsgrad och större genomslagskraft och att man snabbare när de syften somavses med det förslaget än vad man skulle uppnå med investeringsavgifterna.Det har varit bakgrunden till att vi diskuterar detta förslag som ett merahårdhjärtat inslag pä bostadsmarknaden. Hur skulle det bli om man släppte loss restriktionerna ochgick och till mötes genom att avreglera och gebyggintressena chansen att ordna och fixa för att utveckla bostadsmarknaden istorstadsområdena? Vi kan ta den näraliggande region där vi just nu befinneross som exempel. Här finns ett lager av byggprojekt utanförbostadssektorn pä , utöver att redan ärfulltecknade inom den 70-procentiga kvoten. Det innebär att om den kommersielltinriktade byggverksamheten skulle få utvecklas utan några hinder, skulle detinte byggas några bostäder alls, men det skulle bli en enormt god tillgång pålokaliteter av annat slag. Detta är orimligt. Det visar att ochfolkpartiet vill lämna ifrån sig sitt politiska ansvar för bostadsfråganslösning till de kommersiella intressena, dvs. att man inte är beredd att föregen del ta något politiskt ansvar alls för bostadsfrågans lösning. Man hargått tillbaka till det som inträffade val och målar i de mest dystrafärger upp hur den nya regeringen genom regleringar av olika slag ändrarförutsättningarna för bostadsfrågans utveckling. Jag vill bara säga att det gjorde regeringenrätt i. fanns det 40 000 tomma lägenheter. Det fanns i vissaregioner en arbetslöshet bland byggnadsarbetare pä mellan 10 och 11%.Arbetsmarknaden var inte i god kondition, och många hade fått uppleva enutveckling där resursfördelningen hade kommit snett. Det var alldelessjälvklart att det i denna situation var nödvändigt att vidta åtgärder för attstimulera avsättning av bostäderna, för att skapa intresse förombyggnadsverksamhet, för att med stimulansåtgärder frän samhällets sida setill att man fick en större effektivitet pä bostadsmarknaden. är läget omvänt. bör inteombyggnadsverksamheten prioriteras utan den fär stå tillbaka till förmån förnyproduktion - detta för att man skall nå det syfte som vi alla strävar efter,nämligen balans och långsiktighet på svensk bostadsmarknad. Men det måste skepå villkor som värnar de många människornas behov. Vi måste komma till rättamed kostnadsutvecklingen. Det skulle vara intressant att höra både ochBager kommentera kostnadsutvecklingen i storstadsområdena, där man byggtkommersiella lokaler i en ständigt överhettad konjunktur, där priserna drivitsupp och kostnaderna har ökat stadigt och oroväckande men där hela dettakostnadsfält har flyttats över till bostadsområdet. Vilka är det som islutänden fär ta konsekvenserna av denna olyckliga kostnadsutveckling? Jo, detär hyresgästerna. Byggmästarintressena klarar sig alltid. De är vinnare idenna konjunktur. Med de höga kostnaderna i bostadsbyggandet är det i förlängningenhyresgästerna som får bära de tyngsta bördorna. Det har sagts mycket om behandlingen i utskotten och dethar diskuterats vilka förändringar som har skett under utskottsarbetets gång.Det är bra att det påpekas att det är utskotten som skall ändra och förbättrapropositioner- na ochanlägga synpunkter på dem om det ligger i linje med de intressen sommajoriteten i utskotten representerar. vill jag säga att jag tyckte att litet för självisk i all sin mysighet i talarstolen när han sade att deelva tillkännagivandena i bostadsutskottet inte hade varit möjliga attgenomföra, om inte hade uppträtt som den gjorde. När man i blevmedveten om att man inte kunde få igenom ett avslag pä propositionens förslagvar hela ambitionen att göra det bästa möjliga av läget. Jag vill bara påminnaAgne att många av de motioner som har biträtts och som i positiv meninginnebär en förändring av propositionen, kommer från socialdemokratiskamotionärer. Det är bra att vi kan hitta gemensamma lösningar, men jag tycktedet var något för djärvt att tillskriva hela äran av denna förändring. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m.m. 40 () replik: säger att bostadsbristen blirallt påtagligare i . Ja, det är väl alldeles korrekt att bostadsbristenhar ökat under de är som socialdemokraterna har haft majoritet här i riksdagen.Han säger också att man nu höjer ingångsräntan från till och fårdet att låta som om detta inte är särskilt märkligt. Men, , detär faktiskt sä att det genom bruksvärdessystemets konstruktion blir omöjligtatt bygga om ett hus utan de subvenfionerade lånen. Sedan säger att vi moderater hävdar att viskall lösa problemen på bostadsmarknaden genom avreglering. Ja, det är alldeleskorrekt. redovisade själv ganska utförligt de resultat som vinu ser. Han sade att man har ett lager av läneärenden som uppgår till 14miljarder och en fulltecknad kvot i . Sågår det när man reglerar, . Sedan kritiserar den borgeriigabostadspolitiken. Men även om den i alla avseenden inte var helt fullgod underde borgerliga regeringsåren låg ändå bostadsbyggandet på en högre nivå. Ni harnu lyckats komma upp till den lägsta siffra för bostadsbyggandetsom de borgerliga regeringarna kunde prestera. Det är alltid något, men jagtror inte att ni skall kritisera de borgerliga partierna särskilt mycket. säger att vi måstekomma fill rätta med kostnadsutvecklingen. Men, ,har sagt att det förslag som ni nu lägger fram kommeratt leda till att produktionskostnaderna ökar. Jag har tidigare i debattenciterat detta, det är precis så man skriver i sitt brev tillriksdagsledamöterna. Vi har aldrig sett en sådan ökning avproduktionskostnaderna som då socialdemokraterna har haftregeringsansvaret. Produktionskostnaderna fullkomligt rusar i höjden. Vad berordet på? Jo, det beror på att ni snart har reglerat allting inom svenskbostadspolitik. Det är resultatet, . Siffrorna talar sitttydliga språk. 41ERLING () replik: undvek att kommentera denhuvudkritik som vi från riktade mot propositionen. Den förstframförda kritiken gällde att man skall föra samma politik före valet som eftervalet. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m.m. Prot.1988/89:47 gick i stället in och talade om de mål och de medel16 regeringen hade med denna proposition. Man kan nästan se iögonvrån pä att han skäms litet grand över att ett sådant härförslag kom så hastigt efter valrörelsen. Vi i tycker att man skallkunna föra samma politik före valrörelsen som efter den. Det är ettanständighetskrav att man gör på det viset. Jag kritiserade ryckigheten i den socialdemokratiskabostadspolitiken. Inte heller detta tog upp i sitt anförande.Vi diskuterar nu ROT-programmet, ombyggnadsverksamheten och lånen. Vi har underhela den period som ROT-programmet funnits föreslagit en mer varsam ombyggnad.Man skulle förändra regelverket pä sä sätt att det skulle värna om ettgenomförande av en renovering och ombyggnad av fastigheten som svarar mot detbehov som finns. Det skall inte vara sä, som varit fallet, att ju meromfattande ombyggnaden varit, desto fler generösa län och subventioner får man.Socialdemokraterna har vägrat att lyssna pä detta. Man har fortsatt med ettprogram som innebär lyxsaneringar. kommer plötsligt ett tvärstopp. I ställetför att reglera verksamheten tidigare och utforma ett program för en mer varsamombyggnad lägger man fram ett förslag som innebär att man tvärt stopparombyggnader. Ett annat exempel pä ryckigheten är att man underROT-programmet utgett bidrag för att slå samman lägenheter, och man har på detsättet raderat ut massor av smålägenheter som inte minst efterfrågas avungdomar. Man har vägrat inse att det är en felaktig politik. När sedanungdomar och andra efterfrågar fler smålägenheter, då upptäcker man att det härär galet och kommer med nya subventioner i form av något som kan kallas förhittelön till fastighetsägare som kan uppbringa en mindre lägenhet, en ettaeller en tvåa. Det är subventioner hit och subventioner dit och en ryckighetsom är kolossal. Låt mig också nämna att man är 1982under hela valrörelsen förde fram budskapet att när socialdemokraterna fårregeringsansvaret sä skall man öka byggandet och det skall bli fierbyggnadsarbetare som får arbete; och som följd av detta får andra, bl.a.möbelfabrikanter, mer arbete och slutligen får gardinfabrik iKinna hjälpa till att tillverka gardiner. Hur blev det? Det blev precistvärtom. Bostadsproduktionen minskade drastiskt efter det socialdemokratiskamaktövertagandet. 42AGNE () replik: Jag skall av hänsyn till kammaren försöka attinte vidga den här debatten alltför mycket. Låt mig bara konstatera att OskarLindkvist och jag är ense om att det är för att frigöra resurser för ett ökatbostadsbyggande som vi skall vidta åtgärder. Det är då fråga om att ställa upptill fördel för de bostadslösa. Vi är däremot inte ense om vilka medel manskall använda och vilka åtgärder man skall vidta. Jag bestrider bestämt att de här föreslagna åtgärderna,att i första hand ge sig på ombyggnadsverksamheten, skulle ge den störstaeffekten. Detta försökte jag belysa i mitt tidigare anförande genom att hänvisatill att nybyggande av arbetslokaler tar den klart största delen avresurserna. Jag noterade med tillfredsställelse att även togupp den saken och att han varoroad över utvecklingen. Jag visade exempelvis på att det planerade byggandetav kontorslokaler och arbetsplatslokaler skulle innebära investeringar på 26miljarder kronor för vilka man ungefär skulle få 39 000 lägenheter. Jag tyckeratt detta visar på den dimension som det här är fråga om. Jag vill fråga OskarLindkvist om han kan uppnå samma klara effekt statistiskt genom att ge sig påombyggnadsverksamheten. Jag väntar mig att även socialdemokraterna snart ärberedda att ansluta sig till förslag om en begränsning av byggande av dettaslag att man och i stället styr över verksamheten till ett ökatbostadsbyggande. Det är detta som måste fill för att vi skall få till ståndfler bostäder. Jagvill slutligen säga att det är möjligt att jag var Htet väl självisk i minargumentering - jag medger gärna det, man skall ju vara vänlig när man närmarsig jul. I repliken till moderaten jämförde jag agerandemed agerande, och i den jämförelsen kan möjligtvis mig rätt. Jag medger gärna att det finns utrymme för att diskutera och föratt finna lösningar tillsammans med socialdemokraterna i bostadsutskottet, ochjag vill också ge en eloge för att det har varit möjligt attförbättra detta förslag. Men det kanske också berodde på att insett att socialdemokraterna inte hade egen majoritet i bostadsutskottet. Vissaekonomiskpolitiska åtgärder, m.m. Anf.43 (vpk) replik: Jag ville ta upp det som sade om investeringsavgift förövrigt byggande. Han säger att har föreslagit denna investeringsavgifti stället för den övriga regleringen av detta byggande som finns och somskärps i och med regeringsförslaget. Ja,jag tycker att läget är allvarligt. Jag vill ge rätt i hansbeskrivning, där han bl.a. refererar till i , varsundersökning visar att byggandet av kontor och andra lokaler har exploderat ochkommer att öka ytterligare några är framåt. Jag menar att det behövs ännukraftigare åtgärder än regeringen här har föreslagit. Därförhar vi från vpk anslutit oss till förslag om en investeringsavgift päövrigt byggande. Men vi ser det inte på samma sätt som som ettalternativ till regeringens förslag, utan som ett komplement, en förstärkningav regeringens förslag. Därför har vi inte heller en gemensam reservation. Jag skulle vilja fråga om intesocialdemokraterna nu - inte minst efter HSB:s skrivningar och ledaren iAftonbladet - skulle kunna tänkas vara beredda att gå med pä denna ytterligareskärpning och därmed reglering av kontorsbyggande och övrigt byggande. 44 ()replik: Jag vill börja med att instämma med i det han senastsade. Nog behövs det väl, , ännu mer kraftåtgärder för att dämpakontorsbyggnationen och övrigt byggande? Utskottethar gått med på vissa insatser. Jag tycker det är bra att man ställer upp föratt stimulera till ombyggnad av befintliga kontorshus invändigt till bostäder,med hjälp av den fortfarande låga räntan. 6 protokoll 1988/89:47 Vissaekonomiskpolitiska åtgärder, m.m. ' Visst är det en storbostadsbrist, , men hur har den uppstått? Jag tycker det är såpåtagligt att man har blundat och inte tagit situationen på allvar. År efter århar gått, bostadsköerna har vuxit, och bristen har blivit större. Åtgärderborde ha föreslagits för länge sedan. Vadsom förvånar mig som stockholmare är att en av starkaste män, MatsHulth - partikamrat fill bostadsministern och -står valhänt ochinte vet hur han skall bära sig åt, eller också låtsas han att han inte kangöra någonting åt det. Om det verkligen är så att den som har mest makt iStockholms stadshus inte kan göra någonfing åt bostadsbristen, då måstereglerna ändras ordentligt. Dockvore det skönt att slippa dessa drastiska åtgärder, dessa tvära kast. En merlångsikfig polifik, ett större ansvar från dag fill dag skulle behövas. Jagtror att man litet måste se på hur man kan hjälpa enskilda att fåstörre inflytande över sitt boende. Detta kan ske lagligt och ekonomiskt genomatt bromsa regleringar och genom att ha ekonomiska skyddsnät i form av bidragoch skattelättnader för de ekonomiskt svaga grupperna. Omman menar allvar med att hela skall leva, måste man möjliggöra försådana som äger sina hus och bor utanför tätorterna att rusta dem, bygga på demnär familjen växer, och att bygga om dem när det behövs för den funktion deskall fylla. Det handlar t.ex. om energisparande och andra åtgärder man behövergöra för att följa med utvecklingen. Detta är någonting som vi måste ta itu medpå lång sikt så att vi slipper få sådana här krispaket. 45 () replik: