prot · GC0916 · 1988-12-31 00:00:00 — engageratsig i frågan så atf det har märkts är några enstaka personer som har skrivit imassmedia. Våra kamrater kurderna i blev oroade närvapenvilan trädde i kraft. De hade långt fidigare sagt aff den skulle komma attinnebära svårigheter för dem, eftersom den irakiska regimen genom den får chansaff använda resurser fill atf förgöra det kurdiska folket. Det är tal om ett folkmord - allt fler inser det nu.Därför är det vikfigt att vi stöttar inte minst generalsekreteraren i Rödakorset, , när han vädjar till regeringen aff fa itu kraftfulltmed frågan. Det är egenfligen två saker som vi måste reagera mot. Denena är självfallet atf man använder giftgas - det är ju förbjudet sedan 1925.Den andra är aft den grupp med representanter frän 40 länder som sedan 1972arbetar med sådana frågor inte har kommit särskilt långt med frågan. Om den kurdiska befolkningen i 20 FÖRSTE VICE TALMANNEN; Jag får erinra om de debaffregler som gäller för fråga. Jag vill gärna kommentera det sade om att hon kände besvikelse över att det var - jag kommer inte ihåg detexakta ordvalet - alltför låg profil på det har gjort. har gjort allt vad kan göra i ett sådanthär sammanhang. som giftgasanfallet kom protesterade vi. Vi har tagitupp det i och fördömt det. Vi har tagit upp det i FN. Vihar krävt aff det internationella samfundet skall reagera. Vi har fillsammansmed de nordiska länderna krävt att FN skall fa upp frågan. Orsaken, säger , är aft man inte haruppmärksammat vad vi har gjort. Men det kan vi infe ta ansvaret för. Vi harskickat pressmeddelanden, och vi har på allt sätt försökt fästa massmediasuppmärksamhet pä detta. Det har då tydligen infe lyckats i sådan utsträckningatt ens de mest intresserade har uppmärksammat detta, och det beklagar jag.Ofta är det i sådana här sammanhang massmedias agerande som ger effekt,eftersom det när ut fill folk. Men regeringen har gjort vad på regeringenankommer, och det tänker vi fortsätta atf göra. 22 (): Då får jag frågautrikesministern: själv tagit kontakt med den irakiskaregeringen eller på annat sätt fördömt just den irakiska regeringen, somanvänder de här kemiska stridsmedlen? Jag har haft resonemang med företrädare förden irakiska regeringen; vi har direkt vant oss till den och delgivit den vårasynpunkter. Och jag har med representanter både för kurderna och för talatom var står i den här frågan. För dem som är direkt berörda är alltsådet jag har sagt ingen nyhet. Vi har agerat så som skall agera iett sådant här sammanhang. Om ökad uppmärksamhet på vissa sjukdomsgrupper 24LOLA (): Då vill jag fråga: Vilka åtgärder skall StenAndersson vidta nu för aff den allmänna opinionen skall få klart för sig attSverige på ett mycket kraftfullt sätt har reagerat i den här frågan? Vi iLinköping kommer aff följa den mycket uppmärksamt, och förmodligen kommer viockså här i aft bilda en grupp som skall följa frågan ytterstnoggrant. En vädjan, , till er som iLinköping och på andra håll är så engagerade i den här frågan: Hjälp oss dä attfala om vad regeringen verkligen gör, i stället för atf beskylla oss för attingenting göra! vet ju och de som arbetar för den härsaken i hur det förhåller sig. Då bör vi rimligtvis få hjälp i vårsträvan aft upplysa svenska folket om vad som verkligen görs, 26 (): Kommer aft själv fa kontakt medden irakiska regeringen oeh säga klart och tydligt att inte tolererardet här? Det här förbättrar ju åtskilligt min statistikhos -jag måste ligga på topp nu snart. Jag vill gärna upprepa: Vi har redan varit i kontakt medden irakiska regeringen. Sannolikt fär vi många andra fillfällen att tala medden irakiska regeringen. Vi kommer inte atf ändra vär uppfattning. Vi kommeraff framföra den syn vi har på den här frågan vid alla de tillfällen vi får atfgöra det. 28 (): Vi skall återkomma både från och,tror jag, här från med frågor, om situationen för kurderna infeförändras. för atf förbättra stafistiken: Det är bra atf ni håller ögonen på oss - det är utmärkt.Och kan ni engagera fler människor för detta så är det också utmärkt. Men ävenom ni inte kommer med några frågor i , tänker vi fullfölja det viredan har påbörjat. Överläggningen var härmed avslutad. 12§ Svar på fråga 1988/89:99 om ökad uppmärksamhet på vissa sjukdomsgrupper har frågat mig om jag avseratf ta inifiativ till atf läkarna blir mer uppmärksammade på sjukdomsgrupper,t.ex. fibromyalgi,för aft uppmärksamma patienternas lidande och fä dem att bli tagna på allvar. Enligt hälso- och sjukvårdslagen skall vården ochbehandlingen sä långt det är möjligt utformas och genomföras i samråd medpatienten. I läkarnas grundutbildning uppmärksammas numera vikten av att lyssnapå patienten och framhävs respekten för den enskilde pä eft helt annat sätt änfidigare. En patients berättelse om sina besvär skall således alltidfas emot med respekt och medkänsla. Enligt den allmänna läkarinstrukfionenskall läkaren meddela de råd och föreskriva den behandling som står iöverensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet. Det åligger att följa den vetenskapligautvecklingen och -när den finner atf särskild informafion behövs - gå uf medinformafion eller underlag för vårdprogram. Mot denna bakgrund finner jag inteskäl aff ta några initiativ för att göra läkarna mer uppmärksamma på enskildasjukdomsgrupper. Om ökad uppmärksamhet pä vissa sjukdomsgrupper 31MARGARETA (): Jag tackar för svaret. Primär fibromyalgi hör fill den s.k. mjukdelsreumafismen.Det är en stor sjukdomsgrupp, som orsakar många patienter lidande. De flesta ärkvinnor , som har remitterats från läkare till läkare och fåttolika behandlingar. Alltför ofta har de inte blivit tagna på allvar, och tillslut har just det - att inte bli tagen på allvar- förorsakat det störstapsykiska lidandet. Men att infe bli trodd, aft inte bli tagen på allvar- detär ingenting specifikt för personer med primär fibromyalgi. Jag har mött mångamänniskor inom det förbund där jag är verksam, , som kan vittna om defta. är det svårt för läkarna aft fastsfälla diagnosen.Men när det gäller fibromyalgi gär det. Det finns både obligatoriska och övrigasymptom, och diagnosen anses säker om vissa av symptomen föreUgger. Här handlardet alltså om aff informera och fortbilda läkarna. Det är ytterst viktigt aftdet sker, eftersom sä många kvinnor kan vittna om den förnedring oeh vanmakt dekänner över att läkarna bara tror aff de gnäller. Statsrådet säger i svaret att lagen säger aff läkarnaskall lyssna. Hon säger också aft skall gå ut med informafionnär det behövs - alltså krävs inga initiativ. Men här har det ju infe fungerat,och därför frågar jag: Anser infe statsrådet atf behöveraktiveras gentemot läkarna på den här punkten? Den här sjukdomsgruppen är föremål för mycketstor uppmärksamhet i hela världen. Det hölls eft symposium på läkarsfämman 1987och det kommer en artikel i kring detta ämne. På i görs en studie om hurakupunktur påverkar fibromyalgi, och enligt denna pilotstudie verkar det finnasförutsättningar för goda resultat. 6 protokoll 1988/89:13 -17 Om målsättningen för sänkt alkoholkonsumtion Jag tror att följer den härutvecklingen och atf agerar när det är nödvändigt. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svarpå fråga 1988/89:123 om målsättningen för sänkt alkoholkonsumtion har frågat mig från vilket åralkoholkonsumtionens utveckling skall beräknas när det gäller målet aft uppnåen sänkning fram fill är 2000. har , liksom 33 andra länder inom WHO:sEuroparegion, anslutit sig till den av WHO utarbetade hälsopolitiska strateginför Europaregionen. Ett av de hälsopolitiska målen är atf minskaalkoholkonsumtionen med fill . Basåret för WHO:shälsopolitiska program är 1980. I propositionen (1984/85:181) om utvecklingslinjer förhälso- och sjukvården, m.m., som behandlades av ,redogjordes för WHO:s hälsopolitiska strategi och dess mål bl.a. i frågan omalkoholkonsumtionen. Med anledning av aft antogs har deti diskussionen varit vanligt aff utgå från det året vid beräkningar av måletskonsekvenser för del. Även i den nämnda propositionen gjordes ensiffermässig exemplifiering med utgångspunkt från är 1984. En central utgångspunkt för WHO:s ambifion i de här sammanhangenär att samla medlemsländerna kring gemensamma insatser för atf nå viktigahälsopolitiska mål. Det är viktigt atf de länder som anslutit sig till målenhar gemensamma definitioner och utgångspunkter. Detta är bl.a. en förutsättningför den löpande utvärderingen av måluppfyllelsen. Det vore olyckligt om Sverigesom enskilt land avvek frän vissa gemensamma utgångspunkter, t.ex. utgick frånett annat basår än övriga länder. Det officiella WHO-målef har - som jag redanpåpekat - 1980 som basår. 34 (): Jag ber att få tacka socialministern för svaret på min fråga. Det är riktigt att fattade det här beslutet 1985och aft vi då utgick ifrån att 1984 gällde som basår för beräkningen av hurmycket den framtida alkoholkonsumtionen skulle sänkas. Det förefaller dämärkligt aff man först nu från regeringens sida påpekar atf 1980 är det basårsom man skall utgå ifrån. Kan det möjligen bero pä atf man därigenom kanfillgodoräkna sig den sänkning av konsumfionen som skedde ? Dethar ju visat sig att alkoholkonsumtionen ökat , vilket gör attredovisningen blir alltför posifiv, om man använder sig av konsumtionsfalenmellan 1980 och 1984 i stället för aft ha 1984 som basår. Om man har 1980 som basår skulle det innebära aft man år2000 skulle acceptera en alkoholkonsumtion av sprit per person och år.Om man har 1985 som basår är motsvarande tal . Om WHO är så heligt för oss i , bör man väl tittapä hela det beslut som man fattade inom WHO eller det sekreteriat sombehandlade dessa frågor. Enligt uppgift som jag har fått så fanns det ettförslag att de länder som hade en alkoholkonsumtion av per invånareoch är skulle ha som mål att minska konsumtionen under perioden1980-1990. I värt fall gäller tidsperioden fram fill . Jag anser attriksdagens beslut innebär - och den uppfattningen delas av nykterhetsrörelsenoch - att det är från vilket man skall räknakonsumfionsminskningen bör vara 1984. Jag vill påstå att det här visar aft regeringen inte harvarit sä handlingskraftig när det gäller atf uppfylla målet och att man därförmed det här sättet att räkna vill visa att man vill nå målet men på ett falsktsätt. Om tnålsättningenför sänkt alkoholkonsumtion Aft utgå frän 1980 som basår är inte ettuttryck för en sänkt alkoholpolitisk ambifion. Jag tycker atf jag i mitt svarklart och tydligt har förklarat varför basåret är . Det finns en jämförande studie genomförd av finländskaalkoholforskare här det gäller alkoholkonsumtionens utveckling i de nordiskaländerna. Man har gjort en analys mot bakgrund av WHO;s alkoholpolitiska mål,och man utgår i denna studie , som ju är basåret för WHO:shälsopolitiska program. Det skulle alltså vara egendomligt om vi då använde1984 som basår. När det gäller aft visa handlingskraft inför hur man skallhantera alkoholpolitiken är kanske infe valet av 1980 eller 1984 som basårtecknet pä handlingskraft eller infe handlingskraft. Det är i stället arbetetmed atf komma till rätta med problemen och försöka fä ned alkoholkonsumtionen.Jag tycker det är vikfigare aft ta itu med de oroande tendenser som finns närdet gäller alkoholkonsumtionen bland ungdom. Där har vi presenterat ettprogram, som skall vara en aktion mot droger och som vänder sig till ungdomar.Det tycker jag visar på handlingskraft, fru talman. 36 (): Det är bra med ett handlingsprogram när detgäller ungdomarnas situation. Det skulle ha kunnat komma betydligt fidigare,om man hade följt den stafistik som visar atf det finns tendenser till ökadalkoholkonsumtion bland ungdomsgrupperna. Men det handlar trots allt om enrätt stor del av konsumfionen, om den skall sänkas eller infe, beroende pävilket år man utgår ifrån. Ambitionen är atf man skall nöja sig med enkonsumtion av , som också ger stora skador, i stället för vad vi inomnykterhetsrörelsen och även har räknat med. Det är skillnad iambitionen att nä ett mål - det vill jag nog påstå. har infe förrän nufått uppdrag aft sätta i gäng med ett handlingsprogram som skulle kunnaverkställa beslutet. Frågan är varför just 1980 skall gälla, när inte 1990gäller, som också anges i WHO;s uttalande. Överläggningen var härmed avslutad. Om alkoholpriserna vid en harmonisering tiUEG 14 § Svarpå fråga 1988/89:137 om alkoholpriserna vid en harmonisering till EG Per har frågat mig om jag anser affprissänkning som effekt av smyganslufning fill EG är acceptabel. Prisinsfrumentet är en vikfig del av den svenskaalkoholpolitiken. Skattesystemet på alkoholomrädet är utformat så aft det geren i förhällande fill alkoholstyrkan progressiv beskattning. En vikfig principär atf alkoholpriserna skall följa prisutvecklingen i samhället och dessutomytterligare höjas eller differentieras då det är alkoholpolitiskt motiverat.Riksdagens skatteutskott har uttalat (SkU 1987/88:22) aft prisändringar avflera skäl bör göras relafivt ofta. senaste beslut om förändringarav dryckesbeskatfningen fattades (SFS 1988:114). Med anledning av regeringens proposifion (1987/88:66) omSverige oeh den västeuropeiska infegrafionen uttalade utrikes-, social- ochskatteutskotten aff de sociala och hälsomässiga strävanden somvägleder den svenska skattepolitiken på alkoholens och tobakens område inte börförsvagas genom eft samarbete med EG. Jag kan helt ställa mig bakom detta uttalande.Den framfida alkoholpolitiken bör alltså även fortsättningsvis bedrivas ienlighet med grundtankarna alkoholpolitiska beslut, 38 PER (): Jag tackar för svaret trots aff det infe var något svar. Bakgrunden till frågan är en artikel i ,socialdemokrafisk, där reportern säger aff en "konsekvens vid ett närmandefill EG är drastiskt sänkta spritpriser, vilket gjort många nykterister fillEG-motsfåndare", På defta svarar : "Det är väl ettlitet problem, eller inget problem alls." "Som skåning har man kanskeen lite lättsinnigare syn på defta," är upplysningsvis inte medlem avSkänepartiet utan näringsutskoftets nye ordförande, socialdemokrat. Men han harrätt på en punkt, nämligen fakfabeskrivningen, ätten harmonisering med EG lederfill sänkta alkoholpriser. TCO har genom sin ekonom gjort en utredning somvisar atf spritpriserna kommer aft sjunka , vinpriserna ochstarkölspriserna , vilket beräknas leda fill konsumtionsökning på 16 %för sprit, för vin och för öl. Hur tänker socialministern undvikadefta? Hur skall det gå aff undvika detta, om man fullföljer harmoniseringenenligt principbeslut? det aff undvika? Vad är det för metoderman skall använda? Skall man avstå från harmonisering, trots aft riksdagenfakfiskt avslog vissa mofioner med förslag om att man uttryckligen skulle göraundantag för alkoholpolitiken? Skall man avstå frän harmonisering, eller harman något frick för sig? Vi hörde hur man hänvisade till WHO. I bryggarnastidning finns en intervju med EG:s ordförande i alkoholkommittén.Han avvisar WHO:s målsättning för alkoholpolitiken. regeringen klara av dettamycket allvarliga problem, denna följd av smyganslufningen fill EG? Jag tyckerinfe svaret var särskilt upplysande och ber om ytterligare svar. Inledningsvis får jag höra aff Per Gahrfon tycker aft han inte ficknågot svar alls. I slutet av sift anförande sade han att svaret inte var tillräckligtupplysande. Jag vet inte vad definitionen pä ett svar är enligt Per Gahrfonsuppfattning. Jaghar försökt förklara vad som ligger bakom den svenska alkoholpolitiken. Någratrick, Per Gahrfon, skall vi inte ha för oss när vi bestämmer hur alkoholpolitikeni skall utformas. Hur den skall utformas har riksdag lagt fast1977, Det ärså som jag harsagt i mitt svar, nämligen aff det är 1977 årsalkoholpolitiska beslut som ligger fill grund för den svenska alkoholpolitiken.Ett av de vikfiga instrumenten är prisinsfrumentet, och det skall vi hålla fastvid fill dess aff denna riksdag beslutat något annat, vilket jag hoppas atf deninfe gör, Anf.40 PER (): Socialministern förbigår ju problemet, nämligen atf det finns ettprincipbeslut från som hade socialdemokratiskt stöd som säger affEG-harmoniseringen skall omfatta allt utom utrikes- och säkerhetspolitiken.Den skall också omfatta punktskatter. Alkoholpolitikenanvänder sig av skatfeinsfrumenfet punktskatter som ett vikfigt medel aff nåmålen. Det sägs klart ut frän EG-håll och frän de svenska debattörer som inservad EG-anpassningen leder fill aft harmoniseringen kommer aft förutsätta ochkräva en drastisk sänkning av de svenska alkoholskatterna. Det är ju verkligheten.Därför mäste jag fråga; Förnekar socialministern denna verklighetsbeskrivning?Vad är det för fel pä verklighetsbeskrivningen atf EG-anpassningen kräverradikalt sänkta punktskatter på alkohol? Verkligheten när det gäller den här harmoniseringen finns beskriven iregeringens proposition och i de uttalanden som har gjorts av både utrikes-,social- och skatteutskotten. Jag har i mitt svar till Per sagt"att de sociala och hälsomässiga strävanden som vägleder den svenskaskattepolitiken på alkoholens och tobakens område infe bör försvagas genom ettsamarbete med EG". Omalkoholpriserna vid en harmonisering tiUEG 42 PER (): Det skall bli mycket spännande aft höra om den svenskanykterhetsrörelsen, och för den delen även de många som inte är helnykteristermen som jobbar med socialt arbete och vet vad alkoholpolitiken handlar om,tycker att det verkar tillförlitligt och betryggande att regeringen anser attskattepolitiken pä det här området inte bör försvagas genom ett samarbete medEG. Om det visar sig att EGför aft godkänna harmoniseringen och acceptera Om bidrag tdl kvicksil-verförgiftade tandvårdspatienter den kräveranpassning även beträffande alkoholpolitiken, vad gör statsrådet då?Kommer hon att protestera eller kommer hon aft finna sig i atf det blir på detsättet. Jag tror aft det är väldigt många som är oroliga och som skulle viljaha ett klart besked på den här punkten. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på fråga 1988/89:147 om bidrag tillkvicksilverförgiftade tandvårdspatienter har frågat mig om jag är bereddatt vidta åtgärder för atf fä en snabb lösning på ersättningsfrågan förkvicksilverförgiftade tandvårdspafienter. Inledningsvis måste jag konstatera att, enligtsocialstyrelsens allmänna råd från om utredning av patientermed symtom som antagits bero på kvicksilverexponering från amalgam samt omanvändning av amalgam, det ännu inte finns något vetenskapligt underlag somtyder på att kvicksilverexponering från denfalt amalgam orsakarförgiftningssymtom. expertgrupp framhöll dock att amalgam är ettur toxikologisk synvinkel olämpligt fandfyllningsmaferial och att utvecklingenav nya tandfyllningsmaferial bör stimuleras. I avvaktan på att sådana materialfinns tillgängliga som generell ersättning för amalgam kan dock amalgam fortfarandeanvändas som tandersätfningsmaterial. I de allmänna råden från anges också attpersoner med symtom som antas bero på kvicksilverförgiffning frän amalgam genomläkares försorg bör genomgå sådan medicinsk utredning som besvären kanmofivera. Det anges också aft diagnosen kronisk kvicksilverförgiffning börgrundas på posifiva kriterier som karaktäristiska besvär, känd exponering ochförhöjd kvicksilverkoncentrafion i blod/urin. I sädana fall rekommenderarriksförsäkringsverket i sina allmänna råd om tandvårdsförsäkringen från den 1juli 1988 aft patienten får avgiftsfri tandvård vid utbyte av amalgamfyllningarmot annat material. Sammanfattningsvis gäller således att bidrag i form avavgiftsfri tandvård lämnas vid utbyte av amalgamfyllningar mot annatmaterial vid diagnosen kronisk kvicksilverförgiffning. När det gällerpatientens kostnader för den medicinska utredningen följer dessa de allmännaersättningsregler som gäller för öppen läkarvård, dvs. patienten fär betala 50kr. om utredningen görs inom den offenfliga värden. 44 (vpk): Jag ber att få tacka för svaret. Problemet med den här frågan är, som jag ser det, att ordstår mot ord. säger atf det infe finns något vetenskapligtunderlag som tyder pä att kvicksilverexponering från denfalt amalgam orsakarförgiftningssymtom. Pä den punkten sfär ord mot ord. Det finns en mängdpatienter som är drabbade av defta och som är väldigt säkra på sin sak. expertersom är säkra på aft sambanden faktiskt finns. Det är det som gör den här fråganså komplicerad. Eft annat faktum som gör saken komplicerad är affdiagnosen är så svår aft ställa. Den skall grundas pä posifiva kriterier så somkarakteristiska besvär, känd exponering och förhöjda kvicksilverkoncentrafioneri blod och urin, säger . Allt detta är mycket svårt aftfastsfälla. Faktum är att det just i denna fråga är angeläget att haen omvänd bevisföring. Som läget är är det patienterna som måste bevisaaff sambanden föreligger. Vi vet att symtomen är diffusa och atf de kan tyda påen väldig massa andra saker. De kan ha likheter med symtom på en mängd andrasjukdomar. Defta leder fill atf patienter slussas frän den enaläkaren till den andra, från den ena provtagningen till den andra i flera ärför aff till slut hamna hos en psykiatriker, eftersom pafienterna anses lida avdepression eller något annat. Det krävs aft diagnosen kronisk kvicksilverförgiftningskall kunna ställas trots vetskapen om atf den diagnosen är harf när omöjligaff ställa på ett sådant vetenskapligt sätt som krävs. Då undrar jag fortfarande: Är det inte dags atf flyttaöver bevisbördan från patienterna fill de ansvariga så aft säga? De pafientersom själva, kanske subjektivt, upplever atf kvicksilverförgiftning är rotentill deras onda bör behandlas som om det var så. Om bidrag tdl kvicksilverförgiftade tandvårdspatienter Jag kan hålla med om den inledandebeskrivningen att ord står mot ord och att experter har olika uppfattningar.Detta är väl naturligt om man är osäker på något som inte är vetenskapligtprövat. Diagnosen är också svår atf ställa. vill jag upplysa om atf harställt frågan om ersättningsanspråken, och den frågan har jag svarat pä. Jaghar också sagt aff för aff ersättningen skall kunna erhållas bör pafientengenomgå en medicinsk utredning där besvären kan mofiveras, och detta står ocksåi det allmänna råden, I övrigt vill jag hänvisa till de svar som jag har givitpå den ställda frågan, 46 (vpk): Jag kan bara beklaga aff det infe går aft fäen förändring i synsättet i vad gäller diagnostiseringen och var man läggeransvaret i de här frågorna. Detta kräver kanske ännu mer opinionsbildning änhittills. Från början skrattade man bara åt patienterna och sade affde bara var ute och svamlade och aft det egentligen bara handlade om andrasaker. Arbetet måste tydligen fortgå än längre, och man mäste försöka fä framän mer bevis för sambanden. Detta är tråkigt, eftersom väldigt många människordrabbas mycket hårt i dessa sammanhang, men jag får väl återkomma, som detheter. Överläggningen var härmed avslutad. Om allmän hälsoundersökning med mammografi 16 §Svar på fråga 1988/89:150 om allmän hälsoundersökning med mammografi har frågat om regeringenavser aff vidta några åtgärder beträffande allmän hälsoundersökning medmammografi mot bakgrund av de resultat som redovisats från , Jag finner inte att de resultat som redovisats geranledning till särskilda åtgärder frän regeringen. Det Ugger i socialstyrelsensroll som tillsynsmyndighet aff bevaka aff den medicinska verksamheten sker medbeaktande av fillgänglig kunskap och erfarenhet. följernoggrant utvecklingen och kommer aft granska de resultat som presenterats avMalmöforskarna, finns infe några planer pä atf vidta ändringari rekommendationerna. Med medicinska bedömningar som grund villjag slutligen framhålla atf jag är beredd aft ställa upp i den kvinnliga kampenför rätten till mammografiundersökningar som kommit fill uttryck i en artikel ien av dagens morgontidningar. 48 (): Eftersom det är första gången jag fär ordet här iriksdagen, vill jag först säga atf jag som läkare har aft följa de etiskaprinciper som stakades ut av Hippokrafes f, Kr, De innebär aff jag skallgöra allt som sfär i min makt fill gagn för de sjuka och söka avvärja allt somkan medföra aft människor kommer till skada och drabbas av ohälsa.