prot · GC09110 · 1988-12-31 00:00:00 — Del finns två andra, som jag ser det myckel siarka skäl Man kan för del första ta upp detta med säkerhelen. Delanförs som ell skäl/ör inköpet all rnan skulle kunna få ell plan som varsäkerhetsmässigl myckel bältre utrustat, som skulle kunna ledas bättre i luflenosv. Del kanske kan ligga någonting i det. Men del farliga, ursäkerhetssynpunkt är atl man så all säga lägger för mänga ägg i samma korg. Viskall inle skapa feta mäl för terrorister, liksom vi inom värl försvar skallundvika all skapa feta mäl. Jag tror därför inte all säkerhelen på något sättfrämjas av all man köper etl egel plan. Det vore bältre att sprida uliransporlerna pä den reguljära irafiken eller chartra plan när det behövs. Del andra skälel mol della förslag är miljöriktigrepresentation. Det slär i förslagel alt planet skall ges ett representativtutförande. Det framgår tydligt av propositionen alt planel skall användas,flygas runt, glänsa och vara vackerl i många länder. Vissl skall vi visa upposs och representera och lala om alt är bra. Men dä skall vi göra detpå ell säll som visar att vi är bra. Del betyder inle särskill myckel hur mycket etl enslakaflygplan släpper ul vid de resor som görs. Jag har emellerfid i försiäll all della med symbolfrågor är myckel viktigt. Detär viktigt hur man ser ut, hur man är klädd osv. Det är ocksä viktigt hur manbeter sig när man är ule och represenlerar, om man använder del allrasmutsigaste och mesl miljöstörande kommunikationsmedel vi har . börgä alt lösa pä annat sätt, sä all man i slörre ulslräckning använder järnvägen.Del fanns ju en ganska fin kungavagn på Guslav V:s lid. Det skulle gå allanvända järnvägen en hel del inom . Del går också atl använda farlyg. Manbehöver inte ha sä brällom när man är ule och represenlerar. Jag förslär nalurliglvis ocksä all man, sorn samhällel serul , mäsle flyga myckel. Men vi skall inle represenlera genom all flyga,ulan vi flyger därför alt vi är ivungna. Sammanfallningsvis vill jag säga alt delfinns ivå myckel siarka skäl atl spara dessa 70 miljoner, dels hänsynen tillsäkerheten, dels all vi skall föregå med goll exempel på miljöområdet Jag yrkarbifall lill miljöparliels reservalion. 93 i (): Del framgår med all tydlighet avmiljöpartiets motion och av anförande all inle är iraklerat av all flyga. Jag mäsle ge del erkännandd all det är fulll logiskt att man i della fall inte vill köpa ell flygplan för bl.a. vissa representativa ändamål. Så långl är vi överens. lillslär avslutningsvis atl han förslår all man mäsleflyga 78 ganska myckel. Då begriper jag inlevilka inlressen man tillgodoser om man flyger påetl annal säll och gör del svårare för den typ av representation utomlands dethär handlar om. Jag börjar efler della anförande all iro all del ligger lilelsanning i all miljöpariiei egenlligen är anhängare av atl man skall la ell slegtillbaka och göra det litet slökare, litet krångligare, i slällel för att sesanningen i vitögat och acceptera silualionen sådan den är. Del flygplan som vi nu har för dessa ändamål kallas iblandRörposlen, ibland Tuben, ibland någoniing annal. Del är föga överraskande allde som begagnar del har ansett alt det, om man nu skall representera Sverigeulomlands, inle är någon nackdel om man kan stå upp i planet och renl av kankomma ul ur planet bärande hall. kan säga atl del väl inle ärsärskill vikligl, och del är del väl egenlligen inte. Men om vi nu skallförbättra situationen innebär det plan vi nu köper, en , med deninredning och de säkerhetsförulsällningar som är angivna i köpet, all flyttarpositionerna framäl. Del är inle, som sades i anförandel , all välja delmesl smutsiga kommunikationsmedlet. Del är hell enkell ell säll all vara med itiden. Delta har för utskottels majoritet för alla ulom och PaulCiszuk, varil vägledande. För den skull, herr lalman, delar jagutskotlsmajoritetens uppfattning och yrkar bifall till ulskoltets förslag. Anslag för anskaffning a v ett speciellt transportflygplan 94 (); Jag sade att jag förslår atl man behöverflyga en del. i framställer del nu som all det skulle varaelt inkonsekvent resonemang. Men det är en viss skillnad mellan all skaffa ellegel plan, etl statsflygplan, som man alltid är ule och åker med för Sverigesdel, och all hyra in sig på de vanliga linjerna eller tillfälligtvis chartraell plan. Man använder inle alls flygel för alt visa upp sig på samma säll,utan man använder del mera därför att man är tvungen, och när man kan använderman andra kommunikaiionsmedel. 95 i (); Jag har aldrig länkl den befängda länken allvi skulle resa utomlands och visa upp vår såsom varande del finaste ivärlden. När representanter för vår regering, för vårt kungahus osv. reser ul,är del för att representera . Då har vi i utskottet inget som talar förall de är bällre represenlanler för om de åker bål ett antal dygn ochkommer fram i sämre skick. Del är hell enkelt fräga om moderna människor imodern lid. Del lycker jag atl ni skulle acceplera. Det är egentligen inle såmycket som skiljer oss ål, så myckel mer som vännen ändå tillstårall vi måste flyga ganska mycket. Lät oss dä acceplera den verklighel sområder, all vi har ell omodernt plan som inle fyller lidens krav. reparerarvi den brislen, så att friden kan sänka sig över och vi åter är i lugnoch harmoni med varandra. Överläggningen var härmed avslulad. (Beslut iärendet skulle fallas vid nästa arbelsplenum.) jordbruksuiskoltetsbetänkande 1988/89:JoU15 Hästavel m.m. 96 (); I della belänkande behandlar vi ell anlalmotioner som har atl göra med hästar, skötsel av hästar, ulbildningen avmänniskor som är inlresserade av häslar och också med avelsorganisalionernasekonomiska förutsättningar att bedriva en verksamhel som de vill.och mäslebedriva för alt vi skall ha en bra hästavel i . och jag har i en molion tagit upp just hurvikligl del är med ulbildning och hur viktig hästen är för det samhälle som vii dag lever i. I en annan molion som vi ocksä har skrivii pä las del upp hurvikligl del är all man ger Svenska häslavelsförbundd ordenlliga ekonomiskaföruisällningar för atl bedriva sin verksamhel. Hästen har även i dagens samhälle en myckel slorbelydelse. I de flesla fall länker vi på häslar såsom ridhästar förfritidsverksamhet. Del är väldigl mänga ungdomar som sysselsätts genom atlhålla pä med ridverksamhet är också en viklig uppfostran för dessaungdomar. Hästen är ju inte bara en arbetshäst, en ridhäst eller en travare.Den är ofla också en myckel god vän, en trogen vän, som man kan trivas gollfillsammans med och som man måste ta hand om, sköta och uppfostra. Det ärnyttigt ocksä för den som gör det. Vi har i mycket bra häslar. De har varil enexportvara. De är också ur ekonomisk synpunkl en viktig del av den verksamhelsom bedrivs inom jordbruket Skall vi i fortsättningen ha en bra hästavel krävs delockså all vi utbildar människor för del. Vi har på gymnasiesidan en ganskaliten utbildning av ridlärare, hästskötare, travlränare eller andra som skallsköta häslar. Del finns alllsä ell ganska stort behov av ökad ulbildning på delhär området. Det finns också ell slort intresse för ulbildningen. Tillde gymnasieutbildningar som faktiskt finns är ansökningarna mänga gånger flerän del anlal plalser som finns. Del belyder att här finns ell inlresse och etlbehov. Del skall man enligl min mening självfallet tillfredsställa. Under /87 behandlade vi ganska grundligt enmolion om ulbildning inom häslområdd. gav regeringen i uppdrag alluireda och lägga fram förslag om hur man skulle förbällra utbildningen inomhäslområdd. Det har inte gjorls någoniing ål del som lillnärmelsevis uppfyllerde krav som dä slällde. Med anledning av de mofioner som vi nu har väckl harulskollel återigen uppmanal regeringen all lillsalla den ulredning som skulleuiarbda rikllinjer för hur ulbildningen skulle gå till och dimensioneras. Jaghoppas verkligen all regeringen den här gången lar del på allvar och gör delsom en enig riksdag begärde 1986/87 och ålerigen kommer all begära. I det häravseendel är i varje fall ulskollel enigl, och jag föruisäller atl riksdagenblir det . I den andra delen av belänkandel behandlar vi denekonomiska silualionen för Svenska häslavelsförbundd. För några är sedan logslalen sin hand frän premieringsverksamheten och avelsverksamhden när detgällde kall-blodsraserna. Man länkle sig en lösning där pä ungefär samma sällsom när del gälldeden varmblodiga hästen, där iravsporlen är en viklig del som själv Prot.1988/89:110 har kunnat klara av ekonomin på elt bra säll. Men redannär del här besluiel fattades varnade vi för all del kanske inle var rikligllika enkell när del gällde ~. kallblodsaveln - där finns inle lika mycketpengar som inom varmblodsaveln Vi befinner oss nu i den silualionen all Svenska häslavelsförbunddoch avelsverksamhden när del gäller kallblodsraserna harekonomiska bekymmer all klara verksamhelen. Det är mol den bakgrundenvår molion kom lill. Redan när vi förde över ansvarel pä avelsföreningarna saderiksdagen all regeringen uppmärksami skulle följa ulvecklingen på området och hosavelsföreningarna, så all avelsverksamhden kunde fungera och inte fickekonomiska problem. I ulskotlsbelänkandel föresläs alltså ell tillkännagivandetill regeringen all man skall uppta förhandlingar med berörda parter för atlskapa föruisällningar för all ekonomin inom avelsföreningarna skall blibällre. Här har socialdemokralerna reserveral sig och sagl all del inle behövs,eflersom man i annal sammanhang har lillsall en ulredare för all fä fram pengarför Ridfrämjandels verksamhel. Del är säkerl bra, men det är inle samma sak somvi har molioneral om och som majoriteten i ulskollel ullalal sig för. Härgäller del ulöver Ridfrämjandd också de kallblodiga häslraser som vi har pratatom. Del är viktigt alt man nu uppfyller kraven frän och gär lillverkel. Jag vill med det sagda yrka bifall tilljordbruksuiskoltets hemställan i belänkande nr 15. 97 (): Jag skall inle som Lennarl Brunander göra elllångl inlägg inför en lom kammare i frågor som utskottet är enigt om. Jag skallnöja mig med atl yrka bifall lill den socialdemokratiska reservationen ijordbruksutskottets betänkande nr 15. Det finns en arbetsgrupp som ser över frågorna omhäslaveln. Vi tycker inte all del finns anledning atl som utskottsmajoritetennu gör föreslå ett anslag på . som man egenlligen inle har läckningför. Vi ser häslaveln och häslnäringen som en helhet bäde när del gällervarmblods-och kallblodshäslar och när del gäller olika användningsområden. Detomsätts slora pengar framför alll inom Iravsporlen, och jag iror all man mäslese del här som en helhel, och dä även se hur de inkomster som travsporten harkan bidra lill all stötta ocksä andra raser inom hästsporlen. Med delta, herr talman, vill jag som sagt yrka bifall tillden socialdemokratiska reservationen. 98 (): talar nu likadant somrepresentanter för den socialdemokratiska regeringen gjorde när man förde över ansvarel frän slalen till kallblodsavelsföreningar för atl sköta hela avelsarbetd. Då sade man atl del naturligvis gär atl lösa - del gäller bara all cleara mellan olika delar av hästsporlen, framför alll frän Iravd, där de mesla pengarna finns. Men har del visal sig all det inle fungerar rikligl pä del sättet - del är 81 6 RiksdagensprolokoU 1988/89:110 orsakentill all vi har väckt en molion, och del är också därför som en majoritet iutskottet har en annan uppfattning än socialdemokraterna. Kallblodsaveln harinte de förutsättningarna alt få in pengar, i varje fall inle . Dessutom har arbetshästen en viklig funklion , l.ex.i skogskörningen, där den kan vara en viktig del - del vel jag av egenerfarenhet. Men de andra kallblodsraserna är också mycket fina hobbyhäslar, säockså i del sammanhanget är de väsentliga. Häslaveln är viktig också för att hålla landskapet öppetHäslaveln kan la i besittning en hel del av de arealer som vi inle behöver förannan verksamhet inom jordbruket. 99 (): Jag tycker också alt det är viktigt atl hållalandskapet öppel, men man kan ju tänka sig all sådan verksamhet kan bedrivasockså ulan stöd från samhällets sida, . Jag tycker, somtidigare, alt man skall kunna göra en fördelning när del gäller häslaveln.Hästarna slår på egna ben, och det bör också hela näringen kunna göra genom enomfördelning frän varmblodshästar lill de kallblodiga. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendel skulle fallas vid näsla arbetsplenum.) 1988/89;SfU20 Kommunala bosiadsfillägg (KBT) (prop.1988/89:100delvis). 100 (): Pensionärsfrågor har redan behandlats ikammaren . Del har varil skalteutskotlel som varit i elden. Problemet har,precis som i detta ärende, gällt bl.a. marginaleffekter. Del kommunala bostadsbidraget trappas som bekanl avsamtidigt som inkomsterna sliger. Detta tillsammans med den av skatteutskottetberörda avlrappningen av det exlra avdraget vid beskattning leder tillmarginaleffekter och gör alt ökade inkomster egenlligen inle har någol värde ivissa inkomslskikl för pensionärer. Till della kommer den akluella frågan om avtrappning avkommunalt bostadstillägg vid förmögenhetsinnehav. Denna avtrappning har tillsammansmed andra effekter faktiskt lett till rena Pomperipossaeffekter. Visserligenhar minskat betydelsen av förmögenhdsinnehavel under senare lid, mendetta räcker inle. Vår ståndpunkt är all förmögenhets-innehavet inte börbeaktas vid prövningen av KBT. Det gynnar nämligen sparandel. I den reviderade finansplan som vi fick härförledenbeklagar finansministern del låga hushållssparandel. Bästasättet atl öka hushållens sparande är atl inle straffa sparandel genomofördelaktiga avtrappnings- och skalleregler. Man gör faktiskt tvärtom. Jagyrkar bifall till reservalion 5. Undantagandepensionärernas problem har behandlals ocksätidigare i vär i samband med behandlingen av reglerna för pensionslillskoltSamma orällvisor som gäller pensionslillskotlen gäller ocksä för KBT.Undanlagan-depensionärernas rätt lill KBT beräknas precis som tillskotten pägrundval av imaginära ATP-pensioner. Orsaken till all småföretagare, jordbrukare och fiskare -ofla med begränsade inkomster - begärde undanlagande var låga inkomster. Jagminns 60-lalel med slor strukturomvandling bland dessa förelag. Dessaföretagare hade ofta inte möjlighet atl betala avgifterna. De förlitade sig påfolkpensionen som bastrygghet. Problemen kom när standardlyflen ibas-tryggheten i första hand tillgodosågs genom pensionslillskolt och KBT. Det är nu faktiskt att denna förhållandevis lillagrupp äldre pensionärer med låga inkomster och undantagande från ATP inlelängre särbehandlas. Delta skulle vara en gärd av rätlvisa och solidaritet Jagyrkar bifall till reservalion 3. Vad della innebär av hinderför en nödvändig ekonomisk lillväxl - inte minsl för all upprätthålla framlidapensionärs-generationers trygghet - berörs också i den reviderade finansplanen.Vissa ålgärder har vidtagits för alt stimulera pensionärerna till fortsattyrkesarbele. Dess värre gäller lindringsreglerna endast löntagare. Regeringenoch majorilel menade atl ulbudseffekter i ekonomin endast uppkomgenom ökat lönearbete. Merarbete utfört av företagare ansågs mindre intressantatl slödja. Del var etl förvånande slällningslagande. Det har jag sagl i dennakammare tidigare. Del måste dess värre upprepas. Atl främja ulbudel i en låglillväxlekonoini som Sverigesär väsenlligl, mycket väsentligt, för att vi skall kunna åstadkomma just socialtrygghet Den ekonomiska forskningen har visal all uibudseffekterna framför alllgör sig gällande pä fördagaromrädd, inle minsl gäller della småförelagare.Ulskotlds motivering på s. 6 i betänkandet är därför något ekonomiskt naivt:"--- regeringens förslag i denna del motiverades med brislen pä arbetskraftpå slora delar av arbelsmarknaden fill följd av en allmänl förbällrad ekonomi ochen kraftigt ökad efierfrågan pä arbetskraft Enligt utskottets mening var del iförsta hand bristen på arbetstagare som behövde avhjälpas." Är verkligen utskolld omedvetet om allegenfördagartjänster och arbele ulförl av anställda i företag i myckel hög gradär utbytbara i ell modernl informalions- och servicesamhälle? En rad uppgifler som förr utfördes i elt förelagsegenproduklion, och för övrigl också i en kommuns egenproduklion, med anställdautförs av självständiga företagare. Denna utveckling kommer sannolikl allförstärkas . Ny leknik för detta. Del är ju därför det är såviktigt atl behandla företagare och anslällda lika. Nej, jag tror inle det ärden riktiga motiveringen som redovisas i utskottels handlingar. Del är nog i ställeten fördagarfienllig inslällning som torgförs i ulskollels yllrande - dessvärre! Jag yrkar bifall lill reservation 4. Föratl inga misstag skall uppstå förtydligar jag alltsåatt jag yrkar bifall till reservalionerna 3, 4 och 5. Prot.1988/89:110 Anf. lOl (): Som tidigare framgåttbehandlar vi socialförsäkringsutskot- lets betänkandenr 20 om kommunall bostadstillägg till pensionärer. För att börja med det som är positivt anser folkpartietall slalsbidragel lill KBT för psykiskt utvecklingsstörda som bor i gruppbostadaren reform i räll rikining. Någol vi emellertid fortfarande inle kan acceplera ärulskotlsmajoritetens syn på de s.k. undanlagandepensionärerna. I belänkandetsäger majoriteten atl ulskollel fidigare avslyrkl yrkanden om rätt till KBT fördessa pensionärer, och av denna anledning har socialdemokraterna ingen viljaatl ompröva sitt slällningslagande. Om lycker att något är fel mäslevi kunna ändra pä reglerna även om vi avslagit liknande förslag tidigare. Iannal fall kan vi ju aldrig genomföra några reformer! Regeringen är dessutom rätt bra på all ändra sig, ellerskall jag säga godta oppositionens förslag och vid lämpligt lillfälle framläggadem som sina egna. Några exempel på della är l.ex. ett kvarts värdnadsbidragoch efterlevande-förmåner för föräldrar med handikappade barn, utökningen avden lillfälliga föräldrapenningen från 60 osv. Listan kan göraslång. Alll delta har ni sagt nej till tidigare, men sedan föreslagil iproposilionen. Del är trots allt bra, huvudsaken är ju all människor som ärberörda får det bällre. Dessulom säger majoriteten att det skulle innebära enekonomisk fördel gentemot andra pensionärsgrupper all ge dessa pensionärer är del för fördel alt inle få pengar men ändå behandlas som om man fått democh därför gå misle om en förmån som andra pensionärsgrupper i molsvarandeinkomstsitualion har? Vari fördelen skulle ligga förstår jag inte. anser vidare all skillnaden i storiek på KBT iolika kommuner leder lill oacceptabla skillnader i levnadsstandard mellanpensionärer som bortsett från hemkommun har likartade förhållanden. Av denanledningen tycker all man kan ifrågasätta om KBT skallvara en primärkommunal uppgift. Det finns skäl som lalar för all KBT bör utgåefler samma regler i hela landet. Därför förordar vi en översyn som också börinrymma ohka former av gruppboende för dementa. fattade riksdagenbeslut om atl vissa löneinkomster skulle undantas vid prövning av rätt lill KBTför ålderspensionärer. Del lyckte var bra, men fortfarande kvarståren marginaleffekt på drygl på rörelseidkare. En pensionerad hanlverkaretex. får dels ökad skall, dels reducerat KBT. Detta säller effektiva käppar ihjulen för dem som vill fortsälla sin verksamhel efler fyllda är. Det måstelöna sig all arbeta även för dem! Med detta, herr lalman, yrkar jag bifall till samlligareservationer som bär folkparlinamn. 102 (): Det härbetänkandet är i mängt och mycket en repris av en fråga som vi behandlade . Det gällde reglerna för del kommunala bostadstillägget. Från sida finns vi med på tre reserva tioner, och jag skall korl kommenlera dessa. 84 Reservation 3 gäller KBT vidundanlagande från ATP. Vi har här ännu elt exempel påhur gruppen undantagandepensionärer misshandlas av systemet, Prot.1988/89:110 atlde inte behandlas på samma sätt som övriga folk- och ålderspensionä- 9 maj1989 Vårprincipiella uppfattning, som vi har redovisat i olika sammanhang, är att manskall tillerkänna dessa undantagandepensionärer pensionslillskolt ochbehandla dem på samma sätt som övriga folkpensionärer behandlas. Därmed börvi ta bort den särbehandling som finns. Detta föreslär vi i Reservalion 4 rör KBT vid jordbruks- eller rörelseinkomstVi har här i beslutat om all lindra reglerna när del gälleratl beräkna KBT för den som har löneinkomster och är pensionär. Ändringarnagenomfördes förra ärel med hänvisning till atl man ville få ut fler pensionärerpå arbetsmarknaden. Men man undantog inkomsl från jordbruksfaslighet ellerrörelse. Vi kan inte förstå vad del finns för skäl alt hälla isär de olikainkomstslagen. Vi tycker att det skall vara likställighet mellan olikapensionärsgrupper. Rimligtvis borde samma regler gälla för alla, dvs. all ävenrörelseinkomst och inkomst från jordbruksfastighet skall undanlas fråninkomstunderlagd pä samma sätt som löneinkomster vid bedömning av KBT. Vifinner inga skäl lill att särbehandla dessa två inkomstslag. Den tredje, reservation 6, är principiellt myckel viktig idetta sammanhang. I samband med behandlingen i höslas lämnade vi frånsocialförsäkringsutskottel elt yllrande till skatleulskotlel om reglerna förberäkning av förmögenhet som påverkar reduceringen av KBT. Utskottet enade sigom all begära en översyn. Tyvärr följdes inle della upp av skalteulskotlel,ulan man nöjde sig med atl göra mindre justeringar i regelverket när del gällerförmögenhdsinnehav som är kopplat till egen boslad. Detta gör att de gruppersom har en mindre sparad slant inte påverkas av beslutet. Det lycker vi ärlitet olyckligt. Om vi ser på hur de nuvarande reglerna slär för olikafolkpensionärsgrupper, kan vi konstatera att om man lar hänsyn lill olikaavlrappningsregler när det gäller dels skatt, dels KBT får vi alltså marginaleffektersom ligger . Det är ell problem för åtskilliga folkpensionärer, somlycker sig ha sparal ihop en mindre slant under sill aktiva liv och vill ha delsom en form av säkerhel, alt KBT reduceras pä del härda säll som sker. Det finns, som vi ser del, ulan ivivel anledning alt seöver reglerna. Man kan länka sig olika modeller. Vi har i och för sig i sambandmed behandlingen av pensionsbetänkandet pläderat för att helt lämna speciellaKBT-regleroch övergå lill en högre grundpension. Det är kanske del enklastesättet all lösa problemet. Så länge vi har KBT-reglerna kvar måste vi görajusteringar i avtrappningsreglerna. Vi anser del inle rimligt att de färeffekler på . I reservation 6 begär vi en översyn av reglerna med hänsynlill vad som framförs i bl.a. en molion av , som ocksä varupphovsmannen lill den molion som föranledde atl vi enades i utskollel ochbegärde en översyn av KBT-reglerna. Jag yrkar bifall till reservationerna 3, 4 och 6. 103MARGÖ (vpk): Del kommunala bosladstilläggd är eninkomslprövad pensionsförmän. Del har en inkomstomfördelande effekl av storbetydelse för läginkomstpensionärerna, varav majoriteten som bekanl är kvinnor.Den övre gränsen för KBT höjdes med . Det vargivetvis bra, men den största kostnaden för denna höjning föll pä kommunerna,eflersom slalsbidragel inle justerades. Inom parentes kan jag säga all slalsbidragel lill KBT hari omgångar minskal från , när det var som högsl på 70-lalet till nuvarande25 %. När de borgerliga partierna då de hade makten sänkte statsbidraget varinle socialdemokralerna särskill förtjusta i della, om jag inte minns fel. Vifick väl alla dä förhoppningen alt socialdemokralerna skulle juslerastatsbidraget uppåt igen när de fick lillbaka maklen. Men sä har alltså intevaril fallel. All slalsbidragel inle ökades vid den senasleKBT-höjningen fick lill följd atl vissa kommuner, närmare bestämt 40, somtidigare hade betalat mer än del fastställda KBT-beloppet, sänkteKBT-förmånerna så all de häller sig precis inom den faslslällda gränsen. Delfick i sin lur till följd att vissa pensionärer trols höjningen fick upplevaatl de fakliski fick mindre KBT än fidigare. är etl max-KBT- med max menar jag KBTenlig . Men hyrorna har ökat belydligl mer än KBT. Del är knappasl möjligl all få lag pä en Ivårumslägenhet lill den summa som KBT utgör.