prot · GC09111 · 1988-12-31 00:00:00 — En jämförelse skall alltså görasmellan medbestämmandelagen och fördagshemlighetslagen, och i princip skall mandärefter välja del "billigaste" alternalivet Resullald lorde då välyllersl bli all högsl , i skadeslånd kan utdömas enligt känl mönster.Däremol kvarstår upplysningsvis del maximala fängelsestraffet om sex är. Om delsägs ingel direki angående jämkningsregler. En yllerligare invändningspunkl handlar om behandlingen ilagförslaget av de anställdas lyslnadsplikt. Bakgrunden är all det finns olikatyper av tystnadsplikt, nämligen avtalad, underförstådd, som följer av självaansläll-ningsförhållandd, eller lagsladgad sådan. Huvudfrågan gäller nu om entysinadspliki kan inskränka yiirandefrihden. Enligl gällande bedömning brytermeddelarskyddd evenluelll igenom en underförstådd tystnadsplikt men inle övrigaformer av tystnadsplikt En säkerhetsventil, som vi nu diskulerar, bryter enligluppgifl igenom vissa men inle alla tystnadsplikter. Jag är angelägen om atlpoängtera all rättsläget är kompliceral och oklarl. I vari fall lorde resullaldbli, efler del all den nya lagsliflningen Irätl i krafl, all avtaladetystnadsplikter kommer atl krafligl öka i anlal som en följd av detta Sky dd för företags-hemligheter lagförslag.Del är därför rimligt all lagsliflai-en överväger en begränsning av dessaavialsmöjlighder - del kan ju passa bra atl nämna detta när justitieministernär närvarande här. I annat fall kan man riskera all lagen lält kringgås. En grundläggande invändning är all lagförslagel är allmänlsvårbegripligt Del beror bl.a. pä all produkten är en hybrid som skapats genom""hopplock"" från en rad alternativa förslag och atlslutprodukten inte har granskals i någon remissomgång. Allt della bäddar förslora lillämpningsproblem lill nackdel för alla berörda. Den vikligasle kriliken mol förslaget lill lagom förelagshemligheler riklar sig mol lagförslagels grundbult dvs. balansenmellan företagens skydd och medborgarnas yttrandefrihet Här gäller del allfinna en finslämd balanspunkt. Många förslag till sådan balansering harframförts under ärendets gång. Propositionen hade en, om än oklar, åsikt. Lagutskottetskanslipromemoria bidrog med en annan uppfattning. Lagrådet föreslog en tredjemodell, och lagutskotlels majoritet har presenleral en fjärde ståndpunktKrilik lär väl komma från många häll när sanningen om lagförslagels verkligainnebörd uppenbaras. är inte övertygat om att lagförslaget harfångat den vikliga och rikliga balanspunkten mellan yiirandefrihden ochförelagsskyddet. Delta understryks särskilt av den olyckliga oenigheten mellanlagutskottet å ena sidan och konstitutionsutskotld jämte lagrådet å den andrasidan i detta ärendes kärnfråga. Den bäsla lösningen hade nalurliglvis varilatt avvakla meddelarfrihetsutredningens förslag och efterföljanderemissutfall. En sådan handläggningsordning hade utgjort den bäsla garantin förall fastställa den eftertraktade finstämda balanspunkten mellan företagensrimliga skydd för sina företagshemligheter och medborgarnas berättigade krav påyttrandefrihet. Mol denna bakgrund yrkar jag bifall lillfolkparliels reservalion nr 1 i lagutskoUds betänkande 1988/89:LU30. 4ELISABETH (vpk): Vänsterpartiel kommunislerna accepterar inleförslagel lill lag om skydd för förelagshemligheler. den s.k. lex Bralt Vi inte, eflersom del är fråga om en lag som ingen har bell om, som inlebehövs, sorn inle är fidsenlig och som inte rimmar med den allmänna opinionensrättsuppfattning. Den innehåller vidare så myckel otydliga och diskutablaformuleringar all förslagel även i det avseendet uppvisar stora likheter medlilla katekesen. Dvs, båda kräver ingående förklaringar för all över huvudtagel närma sig begreppel begripligt för vanligl folk, Atl förslagel, om det gär igenom, dessutom allvarligtskulle försvåra och begränsa facklig verksamhel är en annan viklig anledninglill vpk:s avslagsyrkande. Över huvud tagel är del en gala hur en regering, somåtminstone i några avseenden fortfarande säger sig ha band kvar tillarbelarrörelsen, kan ligga bakom ell förslag som della. Och allsocialdemokralerna i lagulskollel, särskill efler dåvarande juslilieminislerThage uttalande om att den krilik som har framförls motförslagel verkade vara berättigad och atl hanhade för avsikt atl "rota i ärendel", som det slod i tidningarna,trols della har forlsall all driva frågan är, mill sagt, svårförståeligt. Närunder resans gång tog prestigen överhanden över vanligl sunt förnuft? kommunisterna har, förutom att vikritiserat förslagel i dess helhet, även anvisat en väg ut ur denna peniblasituation. Vi har visat pä motsällningarna mellan lagförslaget omföretagsspioneri och meddelarskyddd och har föreslagit att man inväntar densittande meddelarskydds-kommilléns arbele och slulsalser innan en ny lag somhar anknytning till denna problematik formuleras. Tyvärr har värt förslagavvisats. Jag är överlygad om all framtiden kommer atl visa alt del hade varilklokt att gä pä denna linje. Att på det sätt som görs föregripa resullalet avmeddelarskyddskommit-léns arbete är inle bara oklokl, ulan del strider ocksämol vederbörlig riksdagspraxis. Hur ofta motiveras inte molionsavslag jusl medhänvisning lill all en sittande utredning arbelar med frågan och alt det ärrimligt att invänta vad ulredningen kommer fram till innan det är dags förbeslul? Lilel kornmer vi all mötas av exakt den formuleringen, ochalla här i kammaren känner igen den. Jag sade tidigare atl del inte på något säll har pävisalsalt det föreligger elt behov av ny lagstiftning med regler för starkare skyddför fördagshenilighe-ter som del nu ulformade förslagel. Vissl är vi i vpkinförslådda med all affärsverksamhd - såväl prival som offenllig - behövervisst sekretesskydd. Inorn normal sådan verksamhel förekommer givelvishandlingar och uppgifter som bör hällas förtroliga inom förelagd och mellanaffärspartner. För offenllig upphandling föreligger vissl sådant sekretesskydd.Ell molsvarande skydd för prival företagsverksamhet är nalurliglvis rimligt. Men del är inle detta som del föreliggande förslagel ihuvudsak handlar om! Del riklar sig inle i förslå hand mol konkurrerandeförelag ulan säller in all krafl mol enskilda arbetare och tjänstemän inom ellföretag. Dessa skulle med del nya förslagel hamna i orimligalojalitetskonflikter. Vi behöver inle fler människor som är skrämda lilllystnad. Däremol behöver della land belydligl fler människor som har denmoraliska slyrka och det mod som har visal i Boforsaffären. Delfinns säkerligen forlfarande en ansenlig mängd smutsig byk som behöver tvättasgrundligt Då skall vi inte här i hindra atl kunskap orn sådan smutssprids! Den kritik som har riklals rnot propositionen alllsedanden lades fram har föranlell lagulskollel all göra vissa ändringar ilagförslagel. Lagulskollel har ullalal all elt redan begånget broll eller redanulövad. hell oacceplabel verksamhel inte kan ulgöra en företagshemlighel ilagens mening. Vidare har utskottet lagl lill en bestämmelse som frän lagenstillämpningsområde undantar anskaffande, utnyttjande och avslöjande av enföretagshemlighel som skäligen kan misslänkas ulgöra broll på vilkel fängelsekan följa eller som kan anses ulgöra annal allvarligl missförhållande inäringsidkarens rörelse. Ulskollsmajoritelen anser atl dessa förändringar i lagförslagelundanröjer grunden för den krilik som har menal all förslagel skulle förhindraavslöjanden av broll eller miljöfarlig verksamhel. är en felsyn. Del ärnalurliglvis en oerhörl vansklig uppgifl för en anslälld all avgöra när rättegångsbalkenskrav pä skälig misslanke orn brott är uppfyllt. Skulle ha vågatgöra sina avslöjanden om vapenaffärer om den nu föreslagna lagen hadegällt? Förhållanden i ell förelag som framstår som klarlotillbörliga eller klandervärda skall fä avslöjas utan alt del skall ansesstrida mol den nya lagstiftningen. Förhållanden som "bara" ärotillbörliga eller klandervärda fär däremot ej röjas. Om etl förelag utsättersina anställda eller kringboende för allvarliga miljörisker får det röjas,däremol inle om det är fräga om miljörisker som inte klassificeras som allvarliga.Del här är precis lika absurt som del låler. Kommer en anslälld som saknar högskoleulbildning i kemialt under dessa förhållanden våga avslöja kännedom om nedgrävda gifttunnor päsin arbetsplats? Tänk om giftet inte är så slarkl all miljörisken kan klassassom allvarlig! Vad gör han då? Skumma vapenaffärer - hur olagliga är deegenlligen? Kommer de, om de avslöjas, all leda lill fängelse för någon ellerej? Broll mol arbdsmiljölagsliflningen - hur är del med dern? Har en ägare lillell företag rätt eller ej atl Irixa med kapitalet och redovisningen i sittförelag? Den anställde måsle veta delta pä förhand. Högskoleulbildning i såväl kemi som ekonomi och juridikbör lydligen hädanefter vara baskrav för anställda, alla kategorier. Har deinle detta bör de åtminstone i rimlighetens namn vara dokumenleralklär"voajanta för alt kunna avgöra huruvida de bör avslöja en oegenllighdsom de känner till i etl förelag eller ej. Ulskollel presenlerar en fullsländigl fanlaslisk lösningför en anslälld som lill ävenlyrs inte har denna högskoleutbildning eller inteär klärvoajant och som befinner sig i ell sådant här dilemma. Utskoltd säger:"'I sådana situationer ler det sig nalurligl all han ulan all röjahemligheten rådgör med och inhämiar synpunkler från andra, l.ex. Väljer han slulligen all röja förelagshemligheten får han docksjälv la konsekvenserna av sitt handlande." Hur dessa fackliga förtroendemän skall kunnalägga synpunkter på frågan om röjande av en företagshemlighel som de intekänner till framgår tyvärr inle av vad utskollel anför. Jag kan inle bli klokpå hur de skall kunna göra del. Häleribeslämmelsen i 8 § kan komma all bli ell hol molfacklig verksamhet. Som exempel kan jag la etl mäl om ersättning enligl lag omrätten lill arbetstagares uppfinning. Vid en domstolstvisl om skälig ersällninglill arbetstagaren för en uppfinning företräds denne genom en förbundsjuristhos sin fackliga organisation. Som underlag för beräkningen av ersättningsanspråketfinns behov av vissa försäljningssiffror, av vilka kan utläsas vilken ekonomiskvinst som arbetsgivaren har haft av uppfinningen. Arbetsgivaren vägrar attlämna ut uppgiflen. Arbetstagaren kopierar olovligen vissa arbetsgivarentillhöriga handlingar, där siffrorna framgår, och lämnar dem lill silljuridiska ombud. Ombudet har vissa misslankar om alt hans klient kan ha kommilöver uppgifterna olovligen men åberopar dem i alla fall i domslol. Ombudet kandä enligt den föreslagna lagen dömas atl ersätta arbetsgivaren för den skadasom denne lider genom all uppgifterna har blivii kända. Del här var bara ell exempel pä vilka orimligakonsekvenser som del föreliggande förslagel kan få. Lagförslagel bör inle genomföras ens i denform del fält efler lagutskottets ändringar. Resultatet avmeddelarskyddskominitténs arbete bör inväntas, och därefler bör regeringenkomma lillbaka med ett bältre genomtänkt förslag. sådant förslag bör byggapä en medvelen avvägning mellan del privala inlressel av sekreless och delallmänna inlressel av insyn, ifrägasällande och öppen demokralisk diskussion. Slutligen, fru talman, vill jag ocksä påpeka all i värtids är del inle mer hemlighelsmakeri som behövs, ulan mer insyn,öppenhd och demokrali, Dd är som gäll sedan proposilionen lades fram visar påen rad andra punkter med all tydlighet alt så är fallet. Jag yrkar härmed bifall lill vpk:s reservation nr 2, omavslag på proposilionen och begäran om ett nytt lagförslag. 5 (): Det lagförslag om skydd förföretagshemligheter som vi skall la slällning lill innebär, som vi redanhar hört, etl par väsenlliga nyheler i förhällande till tidigare lagstiftning.Man inför begreppet förelagsspioneri och straffbelägger olovlig befallning medförelagshemligheler, ell slags hemlighdshäleri. Varför kommer del här lagförslagd nu? Historiskt sett ärden lag som skall ersättas . Del är lagen om illojal konkurrens.Den bygger pä tankar som presenlerals . Den har knapplanvänts. Det finns sju avgöranden frän högsta domstolen; två stycken ,tvä stycken frän 1936 samt frän 1950, 1967 och senasl . Pä 1960-lalet utreddes frågan om en ny lag. Utredningenledde då inle till nägon lagsliflning. 1979 ""återuppväcktes"'frågan om en ny lag av den borgerliga regeringen. En ny ulredning tillsattes.Den kom med sin belänkande 1983. Sedan somnade frågan in igen för alt återväckas nu i slutet av 80-talel. Är del en tillfällighet all den väcktes efterdet att avslöjade vapensmuggling och att han skulle hadömls om regeringspropositionens regler gällt? Jag skulle gärna vilja iro del,och därför har jag letat efter goda skäl för en ny lag. Finns del en rad rällsfall där lagen om illojal konkurrenskommil lill korla? Lagen har, sorn jag förul sade, tillämpats ell fälalgånger. Näringslivet har inte velat hävda atl del finns ell behov av en ny lag.De skäl som anförs i utredning och belänkande bygger pä alt den gamlalagstiftningen är jusl gammal och att ""en modern lagsliflning av godinternationell slandard får sägas ha ell självsländigi värde", som delstår i utredningen. Saknas del möjligheler i nuvarande lagsliflning all iprakfiken beivra fall av förelagsspioneri? Nej, del saknas inle. Tvärlom lordebrollsbalkens regelsystem räcka ganska långt i de flesla prakliska fall.Gärningen kan oflasl rubriceras som slöld, bedrägeri, olaga inlrång, olovlig avlyssningosv. I de flesta fall rör det sig dä om folk som kommer utifrån. För att skyddasig emol all anslällda röjer förelagshemligheler brukar man skriva avial meddem, där den anställde förbinder sig atl hålla hemligheter hemliga. Dessulomskulle en företagare säkerl länka sig för innan han drar enanslälld eller en konkurrenl inför domslol enligt lagen om skydd förförelagshemligheler. Dels måste han offentligen avslöja all konkurrentenfakliski är i besinning av informalion sorn är av betydelse för konkurrensförmågan,dels får hans kunder och leverantörer lält den uppfattningen all han haropälillig personal och slulligen kommer en vidare krels av konkurrenter allkunna la del av de skyddsvärda uppgifler som kommer fram i samband meddomstolsförhandlingarna. Sannolikheten är stor atl han väljer elt annat sättatl lösa sitt problem än alt gä till domslol. Elt eventuellt skadeslånd skulleinle läcka den nya skada som skulle uppslå. Ingenting lalar alltså för atldetta är en lag som är särskill angelägen eller som brådskar. Varför vill inte utskoltsmajoriteten vänla pä resultatetav meddelarfrihds-kommitténs arbele? Den skall ju utreda meddelarfrihden mellanenskilda, för all sedan komma med förslag lill principer för en lagsliflning päjusl della område, en lagstiftning sorn kunde bli enhetlig för olika områden. Skälen som anförs för della förslag är alt det ärangelägel med en ny lag, men det finns ingenting sorn styrker del. Ulskotldsjurister har arbelal fram ell förslag som skiljer sig från proposifionenskritiserade förslag. Man säger där orn del förhällande man fidigare harkriliserat all en anslälld som röjer en företagshemlighel som innebär ell brollinle skall kunna slraffas enligl det nya förslaget. Pä den punklen tvistar ulskollels politiska jurister. Delhörde vi senasl i morgonens Ekosändning. Efter behandlingen i ulskottd har jagtalat med flera andra jurister, och de har alla hafl olika uppfattning om hurlagen skulle tillämpas i konkreta fall, som t,ex, fallel ochBofors. Del faklum all oenigheten bland fackfolk är sä slor , börriksdagen ta som etl varningstecken och därför avslå lagförslagd. Jag yrkar därför avslag på utskottsmajorilelens förslagoch bifall till mp:s reservation nr 3. Om den faller kommer att ilur och ordning slödja reservalionerna 2 och 1. Skälentill atl inle anta den här lagen är uppenbara; - den behövsegenlligen inle, - den kommer altbli svår att lolka, eflersom tolkningsslriderna redan är i gäng. Vad innebär tex. alt röjandet av en hemlighet skall varaägnal all medföra skada för näringsidkaren i konkurrenshänseende? Bdydelsen avordel ägnal är oklar. Det behövs lydligen ingel uppsåt atl skada. Var drar mangränsen? Vad innebär konkurrenshänseende egenlligen? Vad som menasverkar klart vid etl första påseende, men var går gränsen för konkurrens?Gäller inle lagen inom förelag som har monopol pä marknaden eller som har endominerande slällning på marknaden? Gäller konkurrensen alla förelag inom sammabransch på hela jorden eller bara inom eller ? Vad händer med den som avslöjar en fördagshemlighel, sornhan iror är brottslig eller ulgör elt annal allvarligl missförhållande, och detsedermera visar sig atl han misstagit sig på missförhållandets arl och grad?Kan han gä fri? Utskotlels jurister säger del, liksom , Men andrajurister påstår all han kommer att straffas. Föreställ er en silualion som den iTeckomalorp. En anslälld har noleral all del produceras stora mängder giftigtavfall på fabriken. har ocksånoterat atl del inle kornmer iransporter i fillräcklig mängd för all köra deltaavfall lill deslruktionsanläggning. Han börjar fundera. Hur skall han fä frarnbevis? Del går inte att baia komma och päslä all rnan lycker all del körs förlilel lill deslruklionsanläggningen. Han lelar efler bevis som är objekliva ochklara. Han gär in i företagels bokföring för all lilla pä fakluror, kanske påproduklionssiffror för att se hur mycket avfall som har producerats. Sedan serhan efter pä fakturorna frän Iransporlbolagd hur myckel som har körts därifrån.När han gär där och lelar slöler nägon pä honom. Vem Iror i efierhand pä honomnär han säger au han bara ville se om del hade skell ell brott Hans arbetsgivarekommer absolut all påslå all ingel broll har ägl rum och alt vederbörande ärule i andra ärenden. Hur skall den här personen kunna bevisa sill uppsäl? Anlagocksä atl någon i hans skrivbord råkar hilla ett visitkort frän en konkurrenl?Hur skall del bevisas alt del inle är han som har lagt dil visilkorld? Del blirkanske förelagels bevis mot honom. Bevisbördan åläggs i det här fallet denmisstänkte. Del är ocksä ell avsteg frän normal rällspraxis. Jag skall inle utveckla frågan orn den anställdes silualionsä myckel, eftersom Elisabdh gjorde della pä ell alldeles ulmärkl sättMen den anställde hamnar ju ständigt i dd läget all han frågar sig: Vågar jageller vågar jag inte, hur skall jag bedöma situationen? Hur skulle gjorl om den här lagen hade gälll? Med slor sannolikhd skulle han inle havägal la reda pä de saker som han verkligen log reda på och sedan avslöjade.Lagen kornmer nu i slällel alt bli ell redskap för mobbning inom förelag, ochvi vel redan nu alt delta är ell problem. Folk kan av olika anledningar ansesmisshagliga, de är kanske för dukliga eller kanske har de någon liten egenhet isin personlighet sorn gör dem oönskade, Pä delta sätt kan man alltid påslå allde har gjorl någoniing inom förelaget tagit reda pä saker som de inle borde halagil reda pä. Del allvarliga rned förslagel är alt självakunskapsinhämtandd betecknas som förelagsspioneri och kan slraffas med upp lillsex års fängelse. Man behöver alllsä inle ha avslöjal förelagshemligheien förnägon konkurrenl eller renl av ha för avsikl all göra det för all dömas tillupp lill sex ärs fängelse och eventuellt lill skadestånd. Detta är alllsä enmycket stor begränsning av vår grundlagsskyddade informations- ochyttrandefrihet dvs. atl inle ens fä skaffa sig kunskap. Lagförslagel gernäringsidkaren monopol pä information inom sitt förelag. Han har rätt atlbestämma vad en anställd skall fä lära sig och inle lära sig. Det äröverraskande både alt förslagel kommer frän etl arbetarparti och atl moderatasamlingspartiet som annars är myckel angelägel om den personliga friheten,fakliski ställer upp för lagförslaget: atl kriminalisera kunskapsinhämtandd,begränsa informationsfriheten och yttrandefriheten. När man gör en sådan här allvarlig inskränkning avgrundlagsskyddet sorn lagen innebär, bör det försl råda stor polilisk enighel,men del gör det inle . Därför bör förslagel avslås. Invändningarna molförslagel är så slora, all om del trots allt antas , behöver det läggas päis en lid, vändas och vridas på, granskas och diskuleras. Har man kunnat väntai med lagen skadar del inle alt vänla,etl år lill. Eflersommiljöpartiet anser atl lagförslagels inskränkning av yttrande- och Skydd för fö re tags -hemligheter informationsfrihetenär sä allvarlig, har vi vall atl utnyllja grundlagens möjligheler att begäraatt lagförslagel blir vilande. Därför yrkar jag, all om anlarföreliggande förslag till lag orn skydd för förelagshemligheler. riksdagendärulöver beslutar alt den antagna lagen skall vila i minsl lolv månader,räknal frän den dag dä lagulskoltets betänkande anmäldes till bordläggning,dvs. gör delta med slöd av 2 kap. 12 § iredjeslycket i regeringsformen och 5 kap. 1 § första stycket i riksdagsordningen.Delta innebär all tio ledamöter har räll all begära all ell lagförslag blirvilande, och del blir vilande orn mer än en själledel av ledamölersedan röslar för della vilande. Jag hoppas all jag kommer atl få slöd för dethär, åtminstone av och vpk. Inte heller håller jag för uteslutetall efler dagens debatt även andra parlier släller upp. I della anförande inslämde , afRantzien, , , och (alla mp). Anf.6 (): För atl en marknadsekonomi skall fungera är del enförutsällning all del råder en fri och på lika villkor baserad konkurrens pänäringslivels omräde. är någol som är lill nytta bäde för företagen ochför samhällsekonomin i slorl. Ocksä den enskilde konsumenlen tjänar pä att detfinns en effektiv och rättvis konkurrens mellan företagen på marknaden, för dåfår han etl bättre utbud av varor och tjänster att välja på lill lägre pris. Men för alt företagen skall kunna konkurrera på likavillkor är det hell nödvändigl alt del kunnande och den kunskap som har vuxitfram inom ell förelag ocksä kan få stanna kvar i del förelagd och inle ulanvidare kan ulnylljas av förelagels konkurrenter. För vilka blir konsekvensernaom dd inte finns ell fungerande skydd för tex. produktionshemligheier,uppgifter om distribution, marknadsföring och affärskontakter inom företagen?Jo, många företag kommer att lycka atl de inle är någon idé alt inveslera ilekniskl utvecklingsarbete och forskning. Frukten av etl sådant arbete kommerju ändå atl falla i händerna pä konkurrerande förelag. Särskilt betänkligt ärdel om ulländska intressenter - kanske genom utskickade induslrispioner - harmöjlighel all frill bedriva efterforskning av de svenska fördagensaffärshemligheter. Vidare är del över huvud taget inte försvarbart all nägonskall ha lov atl ostraffat snylta pä etl annat företags utvecklingsinsatser.Det är ocksä så, atl vi behöver en internationellt sett rimlig skyddsnivå förall svenska förelag skall kunna dra lill sig utländskt kunnande. Den lagsliflning som vi har förmår inle alttillgodose de här kraven,. Det finns alltså ell myckel stort behov även meratidsenlig och ändamålsenlig lagstiftning på del här området. Del förslag lilllag om skydd för förelagshemligheter som kammaren nu har all la slällning lillfyller i slort sell del behovel. Det finns de som menar alt man på någrapunkler kunde ha gäll ännu längre när det gäller skyddsaspekterna, rnen ser vitill helheten är det här en bra lagsliflning, som kommer all bli lill gagn fördel svenska näringslivet och därmed också för hela samhällel. Jag skall inte i detalj gå in på hurlagförslaget är utformat, men jag skall peka pä några punkter. En viklig punkti förslagel är all del ger möjligheler all snabbt och effektivt ingripa motföretagsspioneri och andra olovliga former av befallning medförelagshemligheler. Vidare finns del i lagen regler om skadeslåndsskyldighdför bl.a, anslällda och parter i affärsförhållanden sorn obehörigen utnyttjareller röjer en fördagshemlighel.