prot · GC0991 · 1988-12-31 00:00:00 — Dessutom behandlas fortfarande myndigheterna som om devore lika i delta avseende. Sä är emellerfid inle fallet. Myndigheternabedriver verksamhet av starkt skiftande slag, och följaktligen färADB-säkerhelsarbe-lel relateras till dessa skiftande förutsättningar. I det av fattade beslutet om styrningen ochledningen av affärsverken har marknadsanpassningen markerats liksom en ökaddelegering under ell samlat ökat ansvar. Delta innebär atl del av affärsverkenkrävs bl.a. elt större ansvar för valet av medel för atl uppnå de av statsmakternafastställda mälen. För de flesta affärsverk är informationsteknologi och ADBhell avgörande hjälpmedel för verksamhetens effektivitet och servicegrad. Desäkerhels-krav som ställs pä affärsverken är därför till sin karaktär delvisannorlunda och i sitt innehåll helt annorlunda än de krav på ADB-säkerhet somförvaltningsmyndigheter har atl beakta. Det är därför enligt oss reservanterklart olämpligt alt inordna deras arbete med säkerhet och sekretess istatskontorets uppgifler. En sädan ordning strider dessutom mot de av riksdagenbeslutade principerna för ledning och styrning av affärsverken. Statens användning av informationsteknologi iADB-verksamheten har i vissa avseenden inle varit särskiltframgångsrik. Betydande kosl-nadsöverskridanden, förseningar och tekniskaproblem har snarare varil regel än undanlag. Delta beror dock mer pä brister iinblandade myndigheters förmåga alt utnyttja hjälpmedlet samt pä en förkärlekför komplexa, centraliserade systemlösningar än på hjälpmedlet som sådant ochde möjligheter som del erbjuder. behöver en betydande del av de stora statligaADB-syslemen som är i drift genomgå omläggning i större eller mindre grad.Flera orsaker kan anges till delta. Systemlösningarna är gamla, i flera fallfrån 1960-lalet. Successiva, mindre förändringar har medfört atlunderhällskostnaderna nu är mycket höga. Systemen tillfredsställer intenuvarande krav pä användarvänlighet och arbetsmiljö. Datorerna är oekonomiska,och sårbarhets- och säkerhels-skydd är inte alllid tillfredsställande etc. Mot denna bakgrund är det tillfredsställande altregeringen nu arbetar pä en omprövning och förnyelse av vissa ADB-system.Däremot är enligt vär uppfattning formen för översynen inte heltfillfredsställande. Det behövsen betydligt effektivare organisation för alt denna mycket Den stadiga rationaliseringsverksamheten m.m. Den statliga rationaliseringsverksamheten m.m. omfattandeoch kvalificerade uppgift skall kunna genomföras med acceptabelt resultat. Motsvarande situationer har inträffat i andra länder. Detnormala sättet att söka lösa problemet är all lillsätla en speciell insatsgruppmed mycket hög kompetens och frislående ställning. En första åtgärd bör varaall utarbeta etl åtgärdsprogram. Detta bör begränsas till all omfatta ett fätalstörre dalakommunikationsanvändare såsom , ,löne- och pensionsverket och arbetsmarknadsverket. En större ambition ledersannolikt till en ogenomförbar lösningsidé. Eftersom ingen myndighet har lill uppgift atl stödja denadministrativa utvecklingen på nationell nivå har STU delvis tagil upp sådanafrågor. Men del har tydligt framgått att STU:s intresse främst är knutet lillinduslripolitis-ka insatser. Delta är hell naturligt, enligt och intentioner. Resultatet har därigenom blivit atl de s.k. mjuka delarnaär eftersatta och lågt prioriterade vad gäller forsknings- ochutvecklingsinsatser. En rad åtgärder behövs därför. Etl utvecklingsråd av den nu prövade typen är intetillräckligt. Uppgifterna bör anförtros åt ett särskilt organ. Det kan iprincip ske genom att befintligt organ med förtroende och lämplig kompetenserhåller förändrade, vidgade och delvis nya arbetsuppgifter eller också genomall ell nytt organ skapas. Oavsett vilken av dessa metoder som används kommer det altpåverka arbetsuppgifterna för andra befintliga myndigheter och organisationer. Vi borgerliga reservanter anser alt etl sådant nytt organbör ges en inrikting mol administrativ teknik och ADB i vidare mening. Det centralt förda statliga person- ochadressregistret tillkom 1976 genom beslut av . Registeransvarigför SPAR var tidigare DAFA som också svarade för driften. DAFA hade ensamrätttill denna typ av befolkningsregister. I samband med atl DAFA:s associationsform ändrades 1986 dåDAFA bildades förändrades även registeransvarel. Statens person- ochadressregislernämnd bildades, och denna blev huvudman för SPAR. Genom alt elttreårigt avtal tecknades mellan den s.k. sparnämnden och DAFA Data ABfortsätter driften nu hos DAFA i dess nya form. Genom delta arrangemangtillförsäkras en fortsalt favoriserad ställning påpersonregislermarknaden. Vi reservanter anser alt frågan om SPAR-regislretförutsättningslöst bör prövas liksom DAFA Data AB:s driftansvar i samband medall sparnämnden skall teckna nytt avtal om driften av registret. Vi moderater har fidigare föreslagit att DAFA helt ellerdelvis skall privatiseras. Regeringen bör därför enligt vår uppfattning göra enutredning för att ta reda på om det finns några vägande skäl för att någon delav DAFA Data AB:s nuvarande verksamhet bör kvarligga i statlig ägo. Samtidigtbör regeringen göra en förutsättningslös utredning av den statligaESKA-koncernens uppgifter, omfattning och ägarförhållanden. Med del anförda yrkar jag bifall tillsamtliga reservationer fogade till finansutskottets betänkande nr 17. 115 (): När man en gång började registrera människor via datorer var detekonomiskt motiverat att välja syslem med stora centrala register. finnsknappast dessa motiv längre. Dessutom börjar äldre stora dataregister medföraökande underhållskostnader. Mot denna bakgrund är det nu dags atl merplanmässigt arbeta för en decentralisering av olika offentliga register. LiksomRune menar vi i att för att en sådan omfattande ochkvalificerad uppgift skall kunna genomföras med gott resultat fordras eneffektiv organisation. Det räcker inte med beredningsgrupper av del slag somregeringen tillsatt. Därför föreslår vi tillsammans med och centernatl en särskild insatsgrupp skapas med uppgift alt se över de befintligadatasystemen. Måletall sträva efler måste vara så enkla och generella regelsystem som möjligt. Detär de komplicerade regelsystemen som mofiverar att stora mängderpersonuppgifter samlas in och all de mest inlegritetsslörande kontrollernautförs. finns en omfattande verksamhet med försäljning av personuppgifter frånflera myndigheter. Det har varit oklart vilka lagar och regler somgäller för utlämnandet av i och för sig offentliga uppgifter ur myndigheternasolika register. Denav DOK föreslagna lagen inleds med ett uttryckligt förbud för myndigheterna altsälja personuppgifter utan bemyndigande. Tiil den föreslagna lagenhar dock utredningens majoritet fogat en lista med regisler ur vilkaförsäljningsverksamhet kan fillåtas. I praktiken innebär förslaget således attdel inte blir något förbud utan ett tillståndsförfarande genom lagreglering avriksdagen. Redannu skall nio register fillåtas sälja personuppgifter. I huvudsak accepteraskommersiellt utnyttjande av de register som har försäljning i en vissomfattning och som säljer mest. Så kommer t.ex. SPAR-regislret att kunnafortsätta atl sälja uppgifter om inkomst, personnummer, civilstånd, barn,förmögenhet, adress, m.m. De myndigheter som förbjuds sälja är de som säljerbara då och då. Lagregleringav vilka uppgifter som får säljas ur registren föresläs inle. Inle heller regleraseventuellt tillkommande uppgifter. Från integriletssynpunkl är del emellertidmer intressant atl veta vilka uppgifter som säljs och hur dessa sammanställs änvilken myndighet som säljer dem. Någon analys lill grund för en sådan regleringhar utredningen inte presenterat. Slutsatsenär atl försäljningen kan fortgå i stort sett som fidigare, om majoritetensförslag genomförs. Principenom alt uppgifler som insamlats endast skall användas för sitt ändamål kommeratt förhindra försäljning. Eventuella undantag skall regleras i de av ossföreslagna registerlagarna. Nunär avtalet mellan och löper ut bör man enligt vär meningförutsättningslöst pröva SPAR-regislrets framtida utnyttjande. kunna omvandlas lill ett renodlat adressregister, som i vanlig ordninglyder under datalagen. har i mofionFi722 tagit upp anslagen BIO och C8, som båda är Den statliga rationaliseringsverksamheten m.m. reservationsanslagavsedda för olika informations- och utbildningsinsatser. Efiersom anslagen harlikartade syften anser vi alt de bör föras ihop. På så sätt kan resursernaanvändas friare, vilket borde tilltala alla. Vi är för atl kommunerna inteskall detaljstyras av , och detsamma bör gälla staten. Jag yrkarbifall till reservationerna 1, 2, 4 och 5. 116CARL (): Miljöparfiet de gröna har ställt sig bakom enreservation som vill alt SPAR-regislret skall slopas. Vi måsle kunna befriasfrän det intrång i värt privatliv som det innebär att fä mängder av oönskadreklam och erbjudanden i våra brevlådor. Om företag och andra intressenter villarbeta med denna typ av mental nedsmutsning, är det deras ensak. Det finnsingen anledning atl den skall bedrivas med hjälp av statliga dataregister, somhar tagits fram i.helt andra syften. Den skall över huvud taget inte bedrivasmed hjälp av offentliga register. Systemet är inte enbart en hjälp till mental nedsmutsning- det hjälper ocksä till med atl öka den materiella förbrukningen i samhället,dels genom elt omfattande pappersslöseri, dels genom atl locka människor lillköp. Vi måste i vårt land komma in i ett skede där vi aktivtarbetar för att minska den materiella förbrukningen. Sker icke detta, kan viskrinlägga allt tal om all vi lar ansvar för miljön och för en framtid för barnoch barnbarn. Det är den ständigt stigande materiella förbrukningen som är detstora hotet mot vår framlid. Det som vi förbrukar blir lill olika sortersavfall, som ger oss grava miljöstörningar, som stadigt ökar som följd av denslösande livsstil som vi har valt. Alt inte begränsa användningen av SPAR-regislret innebäratt man inle lar de miljöpolitiska besluten på allvar. Det är såatt vår framtid stakas ut av mänga små, till synes osammanhängande beslut. Vimåsle bli varse dessa frågor och ta besluten när de blir aktuella. Att stoppaanvändningen av SPAR-regislret är etl av de många nödvändiga små stegen för vårframtid. Bifalltill reservation 4! Tack för ordet. 117 PER (): 1 vissa situationer tror jag all vi allahamnar i elt känsloläge av den karaktären atl man varken vill provocera ellerlåta sig provoceras. Jag befinner mig i elt sådant stämningsläge just . Jaguppfattade faktiskt , och anförandensom alt tonläget hade ungefär samma karaktär. Jag kan, av samma skäl som , avstå frän attreferera intagna ståndpunkter, som finns redovisade i belänkandel - bara medden skillnaden atl jag faktiskt också skall göra det. Men detta är ingensidovördnad mot sakfrågan, utan det är därför alt de här frågorna är välgenomgångna och grundligt debatterade ganska . Vid den förnyade prövningsom finansutskottet har gjort har det visat sig att de intagna ståndpunkternahäller. Jag ber alltså, herr talman, att få yrka bifall tillfinansutskottels hemställan i dess helhet. 118RUNE (): Det är klart att man med tillfredsställelsenoterar Per sinnesstämning. Vad man möjligen kan beklaga är atthan inte också i handHng litet mera kunde visa vad den innebär. Vi har frånreservanternas sida efterlyst en större förståelse för våra ståndpunkter,efiersom de ligger relativt nära regeringens förslag, men det har vi inte märktnågonting av. Det tycker vi är beklagligt. 119 PER (): begär att jag i praktisk handlingskall visa saker och ting. Jag har faktiskt utgått från att och hansmedreservan- 120 (): Ja, naturligtvis är vi läskunniga, men det ärskönt att få höra vad Per säger, och det var det jag menade medhandling. Del har vi inte upplevt här! Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) Den statliga redovisningen och revisionen 20 8 Föredrogs finansutskottets betänkande 1988/89:FiU18 Den statligaredovisningen och revisionen (prop. 1988/89:100 delvis). Denstatliga redovisningen och revisionen 121RUNE (): Ålderspresidenten i finansutskottet, FilipFridolfsson, är förhindrad att förhöja kammarens stämning vid den här senatimmen, varför det har fallit på min lott att tala för nya organisationsformerför statens förvaltningsrevision. "Makten över statsfinanserna tillkommergrundlagsenligl . Det är som beslutar om skatt till statenoch ansvarar för slatsupplåning-en. bestämmer vidare fill vilkabelopp statsinkomsterna skall beräknas och anvisar anslag till angivna ändamål.Anvisade medel får inle användas på annat sätt än vad har bestämt.Riksdagen fastställer också grunderna för förvaltning och förfogande överstatens egendom." Jag har här citerat ur den moderata motionens inledning.Jag tycker det finns skäl lill del, eftersom den sammanfattar vad som äruppgiften. För att fullgöra det nu nämnda ansvaret har riksdagenenligt grundlagen filldelats en konlrollmakt. revisorersförvaltningsrevision skall följa den slatsfinansiella ochförvaltningsekonomiska utveckHngen. revisorer och deras verksamhet har i stort settbehållit den organisation och de verksamhetsformer som beslutades vid derastillkomst genom regeringsform. Det är anmärkningsvärt mol bakgrund avde Denstatliga redovisningen och revisionen revolutionära förändringarsom statsförvaltningen och del allmänna har undergått . Revisionav statens verksamhet har i stället successivt kommit att fä sin tyngdpunkt påregeringens förvaltningsorgan . Även om detta verk hittillsi stort sett har kunnat arbeta oberoende och självständigt finns det ingagaranfier för att så kommer atl kunna ske även i framliden. Regeringen har iprincip rätt att utnyttja RRV på det sätt man finner det angeläget utifrån egnautgångspunkter. Detta kan utläsas både av riksdagsbesluten och 1987, somtilldelade RRV nya och vidgade uppgifter, liksom av RRV:s anslagsäskanden fördet senaste budgetåret. RRV måste nu ses som ett stabsorgan åt regeringen.Samarbetet dem emellan kommer ytterligare att stärkas och utvecklas. Nej,herr talman, behöver liksom andra demokratiska stater en oberoende ochsjälvständig granskning av den offentliga verksamheten, dess resultat ochvälfärdseffekter. Det alternativ som moderata samlingspartiet och reservanternahar förespråkat under en följd av år, nämligen en stark och oberoende revisionav , är nu nödvändigare än någonsin att genomföra. Det går inte längreatt hävda att RRV är ett oberoende och självständigt kontrollorgan. Det ärdärför angeläget att rikdagens ansvar för den statliga förvaltningsrevisionenstärks. Jag yrkar bifall till den borgerHga reservafion som är fogad fillfinansutskottets betänkande nr 18. Anf.122 PER (): Jag tror att det finns skäl att lyfta fram huvudtanken i den borgerligareservationen. I reservationen säger man alt det är en intressant lösning attstärka ansvar för just den statliga revisionen. Del kan vi i och försig vara med på. skall enligt reservanternas mening ta ett heltansvar för förvaltningsrevisionen. De resurser som man behöver för att stärkariksdagens ansvarstagande skall las från regeringen. Delta tycker visocialdemokrater är en alldeles galen ordning. Vi tycker i och för sig att detär intressant att diskutera och resonera om hur man skall stärka riksdagensroll i detta sammanhang. Men det får inte ske så att man beskär regeringensoperativa resurser i sammanhanget. Den huvudtanke som förs fram i denborgerliga reservationen är vi alltså bestämda motståndare till. Med hänvisningtill den majoritetsskrivning som finns redovisad i utskottets betänkande berjag att få yrka bifall tiU utskottets hemställan. 123 (): Jag vill tiU Per säga att vi moderater viU naturHgtvisstärka ansvar vad gäller förvaltningsrevisionen. Detta kan delvisske såsom Per säger, nämHgen att man överför resurser från denförvaltningsrevision som regeringen nu har utfört med hjälp avriksrevisionsverket. Men det behöver inte innebära, vilkel Per , att man i praktiken lägger ned regeringens förvaltningsrevision. Vadvi vUl uppnå är att skall kunna få en fristående kraftfull revisionsom har möjlighet att på ett effektivt sätt kontrollera att det harbeslutat verkligen har utförts. Så är del inte . alltså ha enförvaltningsrevision som liknar den som finns exempelvis i eller iandra länder. Anf.124 PER (): Det är möjligt att tanke är användbar. Men det är inledetta som står i reservationen. I reservationen står det att "deterforderliga resursbehovet bör åstadkommas genom att resurser och kompelensförs över från till förvaltningsrevision".Detta måste enligt mitt sätt att se på saken, , innebära att man tarresurser från - vilket betyder att man urholkar regeringensorgan för förvaltningsrevision. Det tycker vi socialdemokrater är fel. Denstatliga redovisningen och revisionen 125 (): Det är alldeles rikligt som Per säger alt man överför resurser. Men det innebär inte att man överför alla resurser, vilket Per ville försöka göra gällande i sitt första inlägg. Det bör vara så alt man klarl förstärker revisorers kompelens och omfattning. Omfattningen är alldeles för liten. Den överföring av resurser som sker från riksrevisionsverkét behöver inte ha såstor omfattning atl det avsevärt försvårar regeringens arbete på detta område. Däremot kommer det otvivelaktigt att innebära en klar förstärkning för revisorers verksamhet. Anf.126 PER (): I den förra debatten utgick jag från att var läskunnig. Nuhar jag mina'tvivel. Jag vill be att återigen få citera. I reservationen stårdet att "enligt utskottets mening bör reformen syfta fill att riksdagenlar hela ansvaret för förvaltningsrevisionen". Varför skall viha ettriksrevisionsverk med begränsade resurser om skall ta hela ansvaret,? En rimlig tolkning är väl ändå att ni vill skrotariksrevisionsverket och lägga allt hos . Det ställer vi socialdemokraterinte upp på. Anf.127 (): Den form av revisionsverksamhet som vi vill lägga på riksdagensrevisorer är den förvaltningsrevision som har klart samband med riksdagensförvaltningsansvar för de områden som jag inledningsvis i mitt anförande lästeom ur motionen. Ja, det innebär en viss minskning av riksrevisionsverketsförvaltningsansvar. skall ha direkt samband med vadregeringen gör. Men det innebär inte det som Per har antytt,nämligen att man helt och hållet skäll lägga ned . Det äratt illvilligt övertyda en text. Överläggningenvar härmed avslutad. (Besluti ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 21 § Föredrogs skatteutskottets betänkande 1988/89:SkU22 Kapitalbeskattning. 128KARL-GÖSTA (): har den fria världens högstaskalletryck. Även belräffande kapitalbeskattning, som behandlas i betänkandetSkU22, intar vi en topposition. Vi är i förhoppningsvis på väg in i ett närasamarbete med EG. Enligt moderat uppfattning är det självklarl att vi måsle fådella i ett sådant samarbete som också ger oss möjlighet till att få ta del avde fyra friheterna. Den dynamik som ligger i att varor, tjänster, kapital ochmänniskor får fritt passera gränserna mellan länderna inom EG måste vi ocksåkomma i åtnjutande av. Mot bakgrund härav är det märkligt att socialdemokraternai riksdag inte med en min försöker åstadkomma en anpassning tillförhållanden som gäller i . Fria kapitalströmmar i krävergivetvis atl vi måsle anpassa vår skattelagstiftning till vad som gäller idessa länder-annars hamnar vi på efterkälken. I detta belänkande slås i stället fasl atl det högaskalleläget inom kapitalbeskattningens område skall bibehållas. Propåerna i deomtalade PM 50 och PM 100 gör i detta avseende inte heller någon människa glad. På område efter område inom beskattningen fjärmar vi ossfrån vad som gäller inom EG eller vad som kan förväntas gälla inom EG. En sådaninriktning är tvärtemot de uttalanden om harmonisering med förhållandena inomEG som regering och riksdag har uttalat. Ett tydligt exempel på vilka negativa effekter som kanuppkomma om beskattningen avviker från vad som gäller i andra länder är omsättningsskattenpå aktier och andra värdepapper. Omsättningen pä harkraftigt minskat sedan dessa skatter infördes. Samiidigi har handeln medsvenska aktier i utlandet ökat kraftigt. Utländska köp och försäljningar på densvenska aktiemarknaden har minskal från 1986 lill ca 15miljarder kronor 1988. den socialistiska majoriteten ivårt land har höjt och utvidgat omsättningsskatten har utländskaakfiemark-nader vidtagit flera åtgärder för att i stället sänka sinatransaktionskostnader. Den höga beskattningen av inkomster i vårtland drabbar särskill hårt avkastningen av sparande. Vid en inflationstakt på måsle en inkomsttagare med 50 procents marginalskatt ha en avkastning på sittsparande som uppgår till om det sparade beloppet inte skall urholkas. Delär ju uppenbart att etl sådant skattesystem motverkar etl ökat sparande.Härtill kommer effekterna av förmögenhets- och arvs- och gåvoskatter. En genomgripande skattereform måste enligt moderatuppfattning innefatta en lägre beskattning av sparandeavkaslningen. Vi har ivår reservation nr 1 angett inriktningen av en ny kapitalbeskattning i vårtland. Kapitalvinsterefter avräkning av inflationen under innehavsliden och kapitalinkomsterskall enligt vår uppfattning beskattas med en enhetlig statligskallesals på . Del är i detta sammanhang viktigt alt poängtera att den ien realisationsvinst ingående inflationen inle skall bli föremål förbeskattning. Vi vill successivt införa en ny kapitalbeskattning i vårtland. bör ell första steg las belräffande kapitalinkomster ochkapitalvinster. De bör enligt vär mening beskattas separat med en statlig skattesatspå och gällande utdebitering. En sådan åtgärd skulle underlättaövergängen till det nya syslem avseende kapitalbeskattningen som vi vill segenomfört fullt ut . Hushällssparandet skulle stimuleras. Jag har tidigare nämnt de snedvridande effekter somomsättningsskatten pä aktier och värdepapper orsakat. I en studie av RagnarLindgren och (EFI, ) har effekten av ökadetransaktionskostnader för omsäitningsvolymen i svensk aktiehandel studerats.Studien visar atl en sänkning av skattesatsen från nuvarande skullemedföra en ökning av omsättningsvolymen på mellan . Etl helt avskaffandeskulle medföra en omsältningsökning på mellan . Motsvarande resultatkan även en engelsk studie uppvisa. Borttagandet av omsättningsskallen skulle därför få myckelpositiva konsekvenser. Mot bakgrund härav föreslår vi därför attomsättningsskatten på aktier successivt slopas. I elt första steg vill vi allskatten halveras fr.o.m. . härmed vill vi direkl slopaomsättningsskallen pä den övriga penningmarknaden. Dessutom vill vi från dennatidpunkt slopa omsättningsskatten på akliehandel för valutaullänningar. Medbeaktande av den studie som jag nämnde kommer de slatsfinansiellakonsekvenserna av värt förslag att bli marginella med tanke pä den kraftigaomsältningsökning som den av oss föreslagna skattesänkningen skulle leda lill. Avslutningsvis vill jag också särskilt understryka viktenav atl del arbetande kapitalel i små och medelstora företag undantas frånförmögenhetsbeskattning. Lika viktig är en förändring av arvs- ochgåvobeskattningen sä all generationsskiften inte hämmas. Det är beklämmande attsocialdemokraterna inte inser vilken betydelse de små och medelstora företagenhar för näringslivets och därmed sysselsättningens utveckling. Det är ofattbartatl man fortfarande försvarar denna småföretagarfientliga beskattning, somförmögenhetsbeskattningen och arvs- och gåvobeskattningen utgör. Del finnsuppenbarligen ingen tillstymmelse lill sunt förnuft när man exempelvisförmögenhetsbeskattar arbetsmiljöförbättrande investeringar i våra förelag. Med del sagda, herr lalman, yrkar jag bifall lill samtligade reservationer i delta betänkande som har moderat medverkan. 129BRITTA BJELLE (fp): Del betänkande vi debatterar behandlarenbart motioner som väckts under den allmänna motionstiden. Rubriken påbelänkandel är kapitalbeskattning, men rubriken säger inte så mycket. Här ingårfrågor om hur generationsskiften i företag skall möjliggöras elleromöjliggöras, om vi skall öka eller minska börsens aktiehandel, om vi skall