prot · GC0996 · 1988-12-31 00:00:00 — Del är en stor fördel all även riksdagenibland kan slå tvä flugor i en smäll genom alt slå ihop debatter. Jag kommerdärför dels all ta upp fartygsbeskattningen, dels säga några ord omturisttrafiken lill Golland. Del är inget nyll yrkande som framförs i folkparlimolionenT234 angående möjlighelen all använda investeringsfondsmedel också för inköp avbegagnade farlyg. Men det förtjänar all upprepas att denna begränsning bör lasbort. Kommunikalionsminislern sade i kammaren i förra tisdagensinterpellationsdebatl om svensk kustsjöfart, alt bemanningskoslnaderna är enganska liten del av ell fartygs totalkostnader. Det är en rad andra faktorersom belyder mer. Slalsrådel nämnde där bl.a. farlygels anskaffningsvärde,finansiering, kvalilel och effektiviiel. Är del då inte rimligt att minska 64 kapitalkostnadenoch underlätta finansiering genom all invesleringsfonder- PrOt. 1988/89:96na får användas? Särskilt kuslsjöfarlen skulle därigenom kunna öka både i kvalilel och effektivitet. Detta är inle minsl viktigt i del nyakonkurrensläge som uppstått och som tidigare talare tagit upp. Övriga synpunkter kring sjöfarten och frågan ominlernalionelll regisler har från sida redan förts fram av HugoBergdahl. Jag yrkar därför nu bara bifall till reservation 2 och i övrigt lillhemställan i betänkande SkU21. Jag har tidigare hänvisat lill deninterpellationsdebatt som ägde rum här i kammaren. Dåbehandlades också iransporisiödet till Gollandslrafiken och frågor kringavtalet med del nya rederiet . Eflersom avtalet med dellarederi visar pä möjligheten till ett kompletterande irafikuibud underhögsäsong, uttryckte jag som represenlanl för län den stora besvikelsemånga känner över att någon turisllrafik mellan vårt län och inlekommer i gäng . Basförbindelsen mellan och har inlemöjlighel att ta hand om den ökade efterfrågan . Detta märktes redanförra året då många avstod från att resa på grund av svårigheterna att bokaplats. har redan framfört att det inte finnsnågon som inle har kunnal komma med. Jag har tyvärr inte kunnat fä framstatistiken . Men enligt de uppgifter som fördes fram ,och som inte har motsagts , var del svårt all komma med bålarna.Del var svårigheter med bokningarna. Bara från min ringa horisont hörde jagtalas om flera människor som avsiod från en Gollandsresa, eflersom del inlegick alt boka plats. Dessutom var del många svårigheter med frånVäslervik som fick ställas in mänga gånger. Slutligen avsiod folk från att åkamed den. Jag vill inle misstro uppgifter, men delförefaller mig ändå egendomligt all alla 86 000 människor som sommaren för tväär sedan åkte från nu skulle ha flyttat över till . Det ärju ändå ett något annorlunda upptagningsområde. Jag tror all det är viktigt altdet för del befolkningsmässigt stora området i norra delen av södra fillgång till utskeppningshamn under högsäsong. Koncessionsrederiel vill inle köra sträckan tycker vi att ett annat rederi kan få ta över. Det gäller ju i första handren luristtrafik, mest dagsutflykter, som inte konkurrerar med . Deliberaliseringssträvanden som finns pä sä många andra områden inom trafikentycker vi kunde få märkas även när det gäller den viktiga turisltrafiken mellande tvä länen och . Turismen belyder där alll mer och är denviktigaste näringsgrenen efter jordbruket. Reklam är möjligen förbjuden i riksdagenskammare, men inle information. Jag vill därför la tillfället i akt att tala omatt under pingsthelgen har speciella Ölandsdagar där öns allaattraktioner visas. Det hade varil välkommet om en förbindelse med Gotlandockså hade ingått bland dessa attraktioner - en förbindelse som bl.a. skullemöjliggöra dagsutflykter mellan öarna. I förhoppning om att delta blir möjligtnästa år yrkar jag bifall till reservation 4 i trafikutskottets belänkande 12saml lill 5 protokoll 1988/89:96 Prot.1988/89:96 övriga reservationer där är representerat. måste jag i egenskap avledamot i styrelse kort få ,..r kommentera något av vad som sagtsom med anledning av vpk;smotion. omorganisation har behandlats i två betänkanden. Delförslå belänkandel ledde lill alt blev en civil myndighet frånden förra årel, en myndighet under försvarsdepartementet.Organisationen är således klar. Del är inle som det slår i betänkandet. I detandra betänkandet, som presenteras , skall arbetsuppgifternabelysas ytterligare. har fått en sådan sammansättningatt det skall främja samarbetet mellan myndigheten, , polisen ochtullen. Vi politiska representanter i styrelsen, och jag, kommerpå alla säll alt arbeta för samarbete och inle för dubbelarbete. 68 (): I skatteutskottets del av debatten omsjöfartspolitiken behandlas fem motioner om sjöfartsbeskatlningen m.m. Tillbetänkandet har fogats två reservationer. I reservation 1 av begärs förslag om reduktionav de sociala avgifterna för sjömän. Man begär också befrielse frånsjömansskatten för tjänstgöring på svenska handelsfartyg i fjärrfart. Dessafrågor avgjordes av under förra , och då i stor politiskenighet. Efter ingående prövning stannade då för ett syslem medkonlantstöd som den metod som bäst tillgodosåg sjöfartsnäringens krav på sänktabemanningskostnader. Vid den nu gjorda prövningen vidhåller man i utskottetriksdagens beslut. Jag yrkar avslag på reservalion 1. Reservalion2 slår samlliga borgerliga partier bakom. Här kräver man förändringar i avdragsreglerna förparirederi samt friare regler för investeringsfondernas användande. Partrederiernas skatteregler är föremål för övervägande iURF, utredningen om reformerad företagsbeskattning. Del finns därför ingenanledning för att nu pröva denna fråga. avslog våren 1988det nu upprepade yrkandet. Utskottet är inte heller nu berett att göra någoländrat uttalande. Även frågan om investeringsfonderna har behandlatsav . Frågan om investeringsfonderna bereds också i URF. Utskottetvidhåller alt förbudet att använda medel ur invesleringsfonder lill invesleringari begagnade fartyg skall kvarstå. Jag yrkar bifall till utskollels hemställan. 69 () replik: Herr lalman! Socialdemokraterna med som talesman hänvi sar lill utredningar för alt säga nej lill bättre skatteregler förpartrederierna och för invesleringar i andrahandslonnage. Det har man gjort . Jag lycker att del är fullständigt idiotiskt all år hänvisa lill utredningar, när man kan vidta så pass enkla ålgärder. Jag skulle vilja vela varför ni inte vill alt man skall kunna använda 66 invesleringsfondsmedel förinvesteringar i begagnade fartyg. höra attdet är på grund av alt en utredning pågår. Jag vill veta varför ni inte Prot. 1988/89:96 vill göra det. Som påpekade sadekommunika- tionsminislern all ett område därde svenska fartygen kan konkurrera med NIS-och är just i frågaom kapitalkostnader. Del vore synnerligen logiskt om och hanspartikamrater sade ja lill att öppna investeringsfonderna för sådana ändamålsom vi här yrkar. 70 () replik; Till vill jag säga altdet är skillnad på redare och redare. De stora rederierna går faktiskt bra . Det räcker med att titta i deras bokslut för all förslå alt dessa rederierhar mycket god likviditet och stor soliditet. Möjligen kan de mindre rederiernabehöva något slags investeringsslimulans . Men ett lössläppande avmedel ur investeringsfonderna innebär inle direkt nya investeringar. Sä enkellär del. Vi skulle få även kontrollproblem om vi skulle släppa dem förinvesteringar i begagnade farlyg. Vi behöver också avvakta de förhoppningsvispositiva effekterna av det sjöfartspoliliska beslul som vi har fatlat. Jag log kontakt med påförmiddagen. Där omtalade man all 18 fartyg inflaggals till sedan den 1december 1988. Del är fler på gäng, sade man. Det pågår även diskussioner omall flagga hem lanklonnage, någol som alla bedömare inte har troll på. Jag vill påstå att enskilda redare är ganska nöjda medgällande sjöfartspolitiska beslut. 71 () replik; Del var ålminslone en orsak, att de storarederierna skulle gå bra. Om man sänker sill dödviklstal från 7 miljoner tonlill 2 miljoner lon och flaggar ul reslen, kan man nalurliglvis säga all delgår bra. Men lalar jag om bålar under svensk flagg i framför alllkuslsjöfarl. Jag frågade hur dessa skall kunna konkurrera närderas bemanningskostnader fortfarande ligger högre än DIS- och NIS-fartygens.Då svarade att de kan konkurrera med lägre kapitalkostnader. Närjag frågar varför man inte vill se till all de får lägrekapitalkostnader, svarar all vi skall vänla och se hur del går fördem när man har sänkt bemanningskostnaderna. Jag tycker att del här verkar varanågol av en ond cirkel. 72 (); Jag har tillsammans med - underden allmänna moiionsperioden - väckt en molion, T606, angående färjeirafikenmellan och under sommarfid. Det är den som jag här skalluppehålla mig vid. Motionen har behandlats i utskollsbetänkande TU12.Utskollsmajorile-ten har avstyrkt motionen med följande motivering:"Enligl vad utskottet erfarit har del tonnage som används i trafikenmellan och tillräcklig kapacitet för att transportera samlligaresande på den linjen samt pålinjerna mellan och ." Man hänvisar också lill alt rederietinle finner irafik mellan och företagsekonomiskt 67 Prot.1988/89:96 motiverad. Man erinrar vidare om del trafikpolitiska målel allerbjuda medborgarna och näringslivet iolika delar av landet en tillfredsställande, säker ochmiljövänlig Irafikförsörjning till lägsta möjliga koslnader. Detta ärnaturligtvis en myckel bra målsättning - dvs. om man lever upp till den. Delställningstagande utskoltsmajoriteten nu gjort när det gäller färjetrafikenVäslervik-Visby går stick i stäv med den målsältningen. Det är förvånande alt utskottet så lilel tar hänsyn tillde faktiska förhållandena och den verklighet som råder. Den nedläggning av färjeirafiken som skett innebär enallvarlig försämring utifrån den målsättning man hänvisar till. Färjelinjen har alllid varit den mest frekvenlalinjen mellan och fastlandet. Den har varit del klart populärastealternativet för båtresor till och - då den fanns - den enda lönsammalinjen. Den skulle med all säkerhel även bära sina koslnader på delunderlag som fanns , då färjelinjen avsevärt försämrades, för alt hellförsvinna . Nedläggningen innebär all man över huvud tagel inle tarhänsyn till den resande allmänhetens önskemål. En klar styrning ochkoncentration rimmar dåligl med konsumenternas fria val. Jag anser att detmåste vara allmänhetens efterfrågan och valfrihet, inle polifiska beslut, somavgör vilken resväg man skall använda. Staten reglerar nu genom transporirådel irafiken från ochtill Golland. regleras sedan den 1 januari 1988genom avtal med rederiet . I en punkt i avtalet står del all det skulle finnasmöjligheter till - förutom ell statsunderstött basutbud året om - även ettkompletterande Irafikuibud under högsäsong. Man trodde att den delen i avtaletskulle leda till en god trafikförsörjning under högsäsongen. Men detta rederi medverkade till en försämradpassagerartrafik mellan och genom att ersätta den tidigarefärjetrafiken med en kalamaranlrafik, vilken nalurliglvis blev en storbesvikelse och gjorde all passagerarantalet minskade drastiskt. 1987 utnyttjade 83 500 resande och 22 000 fordonfärjeförbindelsen från Väslervik. 1988 var det endast 11 000 resande, och avnaturliga skäl inga fordon. Man styrde medvetet de resande till andra hamnar.Nu har rederiet lagt ned linjen med motiveringen alt den inle är ekonomisktmotiverad. Underlagd för den ekonomiska beräkningen måsle vara den minskning avresefrekvensen som uppstod genom katamaranlrafiken. Många turer fick inställaspå grund av kalamaranens dåliga sjöegenskaper vid dåligt väder. Som jagnämnde förut var linjen lönsam före denna försämring. Golland förlorade många turister med denna försämradefärjelrafik. De turister som hänvisades lill har hell enkelt inte åktlill . Det bekräftas av den vikande resefrekvensen lolall 1988, även omdel framskymtat i debatten all del inle varit någon slörre minskning. Detstämmer inte med verkligheten. Jag anseratt om rederiet inle kan leva upp lill del som slår iavlalel om all föra en god lurisilrafik under högsäsongen, borde 68 regeringen genom iransporlrådetpåverka rederiet all återupptaden reguljära färjeirafiken mellan och , och Prot.1988/89:96 därmed uppfylla den målsättning man hänvisar lill i belänkandet -och vad som står i avtalet. Del är också sä, att nedläggningen kommer alt innebära enkoncentration av luristströmmen på fastlandel. innebär en ökad belastningpå miljön genom mer koncentrerade utsläpp. Därför är del viktigt attlandlrafiken sprids på flera hamnar och vägar- annars rimmar del dåligt medmålsättningen om en säker och miljövänlig Irafikförsörjning lill mindre koslnader. Statsmakterna har också ett ansvar för all skapa ettenergisnålare samhälle. Linjeslräckan är med bred marginal detkortaste avståndet mellan och fastlandet. I restid skiljer del 45minuter. Helt naturiigi måsle denna sträcka vara all föredra rentsamhällsekonomiskt. Den måste också rimligtvis minska energikonsumtionen.Förhoppningsvis kommer statsmakterna, rederiet och den utskotlsmajoritel, medBirger Rosqvisl i spetsen, som avstyrkt motionen lill insikt om detta . En färjelinje mellan och måsle ses som enstimulans för turisltrafiken. Vi måste se framåt och satsa på att alll flerturister väljer som resmål. Linjen kan då inle innebära någon negalivkonkurrens i förhållande lill eller ulan tvärtom entillgäng för all möla luristströmmen. Del är klart bevisat att många turister som gästarVäslervik gärna skulle vilja salsa av sin semester pä mennu i stället väljer alt låta bli, när de blir hänvisade till ellerNynäshamn. Detta visade sig tydligt under Irafiken . Del blir längrebåde landvägen och sjövägen för turisterna, och då blir del naturligtvis ocksåslörre kostnader för dem. Om man låler de resande själva välja resväg blir beläggningssiffrornahögre och lönsamheten bättre. Såväl som har avluristpoliliska skäl utlryckl ett mycket stort intresse för en ordnad och välfungerande sommarlrafik mellan och . Med det anförda yrkar jag bifall till motion T606. 73 (): I nu förevarande belänkande, TU12 om sjöfart,behandlas några motioner som rör färjetrafik till och från Golland, och enmolion om flyttning av strandat fartyg. Jag tänkte något kommentera dessamotioner. I motion T620 har jag pekat på den rådande silualionen närdel gäller vår Irafikförsörjning, en situation som enligl vad landels regeringoch majorilel beslutat skall gälla. Från har , ettrederi här i , koncession på Gollandslrafiken. Det avtal som skrevs för mer än två är sedan är alltfort hemligt till vissa delar, eflersom det innehåller affärshemligheter. Rederiets talesman har dock förklarat att man därifrån inte har någonting emot all avlalel offentliggörs. Men staten och transporirådel lycker inte all del skall offenlliggöras. T.o.m. den socialde mokratiska ledarskribenlen i en av Gotlandstidningarna anser all avlalel skall släppas fritt. Prot.1988/89:96 Det är egentligen först då, BirgerRosqvist, när avtalet offentliggörs, som 13 april1989 man rätt kan bedöma om del ibudgeten anslagna transportslödel på 37 miljonerinnebär en riklig kosinadsberäkning. Skälet lill byte av rederi vid årsskiftet1987-1988 var nämligen all transportstödet skulle minskas. Vi vel nu alttransporträdet bedömt behovet av slöd lill 46 milj. kr. Vi vel också allstatsbidraget för uppgick lill 40 milj. kr. Det är alltså nästan 10milj. mer än som ursprungligen budgeterats - 31 milj. kr. Detta medgavkommunikationsministern för någon vecka sedan i en interpellationsdebatl här ikammaren. Skälel lill alt del är högre koslnader uppgavs vara all intäktssidaninte utvecklats på det sätt som man räknat med. Färjetrafiken på går alltså med underskott, vilkatäcks med statsmedel. Men kommunikationer kostar pengar överallt i landet,varvid också statsmedel las i anspråk. Vägverkels färjor och varenda bro ilandel står som bekanl till förfogande graiis. Men för all komma lill och frånGolland skall man betala för sin överresa, och man skall beiala extra för hytt,för sitlplals, för bil, för mal. Och dessulom skall della diskuteras iSveriges riksdag. För det nya avtalet har tillkännagivils fyra principiellapunkter. Enligl den första skall del vara irafik årel runt pä en nordlig och en.sydlig linje. Detta krav är tillgodosett sä till vida att vi har irafik påNynäshamn och - alltså inte - åretrunt. Men utbröt en hamnkonflikt i , som fick tillföljd att infarten till väg till omvärlden stängdes av. Det händerinle i någon annan del av all man slänger av vägen på grund av fackligkonflikt. Därför menar jag alt staten måsle la ansvar för all vår landsvägalllid är öppen och därmed också ingripa vid en, som jag ser del,samhällsfarlig åtgärd. Elt flertal förelag ivingades varsla, och fortfarandefinns hot om konflikt kvar. Detta är sannerligen inte lill gagn för delgolländska näringslivei. Den andra punklen - om en bra och effektivirafikförsörjning lill en rimlig koslnad - tål också all diskuteras. rimligkostnad för vem? För slalen eller för resenärerna? Den tidigare principen atttaxesättningen skulle följa SJ:s prissättning har frångålts, och enhetstaxatillämpas. Delta har redogjort för här. Med en procentuelluppräkning, som sker , ökar klyftan alltmer för varje gång. I och med altdifferentierade taxor tillämpas i allt större utsträckning, också på SJ, blirdet alll svårare all göra denna jämförelse. Men hell klart är att taxan förfullprisbiljetterna på färjan ligger mycket över SJ:s genomsnittslaxa. Vi somreser på Gotlandsrabatt belalar nu av fullpris, och det är enkostnad som motsvarar . Punkterna 3 och 4 i avtalet handlar om att ge incitamentatt utveckla och förbätlra trafiken, och att ge möjligheler lill kompletterande irafikuibud. Det har hiltills resulterat i en misslyckad trafik med en kalamaran på Väslervik sommaren 1988.1 år blir det ingen trafik på vare sig eller - som och jag föreslagil i motion T615. Kommuni kalionsminislern påpekade ganska snorkigl i inlerpellalionsdeballen all del sannerligen inte var någon skyldighet utan bara en möjlighel för 70 rederiet att driva kompletterandetrafik. Del som skulle behövas, men som väl inle ryms i avlalel,är yllerligare Prot. 1988/89:96 tonnage i form av en tredje färja. Delinnebär dels ett säkerhetskrav, dels en möjlighel atttrafikera såväl som under högsäsong. Var och en kan ganskalätt, tror jag, föreställa sig det kaos som skulle uppstå om PI''''"w. någon form av haveri skulle inlräffa pä en av Gotlandslinjens tväfärjor under högsäsong när inte bara utan hela Europaspassagerarfärjor kör på högvarv. När del gäller trafik pä och Väslervik skrev kommunikationsdepartementeti ett pressmeddelande : "Avtalet mellan ochtransporträdet innebär koncessionstrafik på en nordlig och sydlig linje avungefär samma omfattning som . Därutöver har rederiet förklarat sig berettatt aktivt verka för en kompletterande trafik under högsäsong ulanförkoncessionen. Delta bör ge möjlighet till en ulveckling av turismen på ön.Rederiet har också ullalat som sin målsättning att erbjuda en ökad och merattraktiv Iransportservice." Den "utsvävning" till flera hamnar som BirgerRosqvist här menade all vi har ägnat oss åt i motionsskrivningarna delar vi isä fall med och rederiet - som i alla fall för tväär sedan var berell au aktivt verka för en kompletterande irafik underhögsäsong. Men denna omtanke om ulveckling av turismen har med GeorgAnderssons tolkning kommit alldeles på skam. Här har regeringen ochutskotlsma-jorilelen frångått tidigare utställda löften. Regeringens i andrasammanhang lovvärda initiativ att stärka turismen på skulle pä ettavgörande sätt bli ännu bättre om ytterligare en färja fanns att tillgå förförbindelserna med Väslervik och . Här inträffar också del mycket märkligaall moderalerna i utskottet inle ställer sig bakom den reservation som kundeha medverkat till att vi fick luristtrafik till och . Jag har i motion T620 pekat på yllerligarenågra förändringar som har elt samband med all Gotlandslinjen nu har ansvarelför irafiken. Enligt länsarbetsnämnden gick 67 årsarbetstillfällen förlorade,och i del golländska näringslivet försvann en stor del av underlaget förunderleverantörerna. Huvudkontoret förlades lill , tvärtemot rederielstidigt utställda löfte om all huvudkontoret skulle få vara kvar i . Nufinns det endast ell mindre bokningskonlor där. trafikråd för borde inrättas, som är direktunderställt regeringen. Den samrådsgrupp som det talas om i betänkandet är avintresse endast när transportrådet vill stämma av när det gäller lurlistor ochliknande begränsade uppgifter. Ett irafikråd skulle på elt helt annat sättkunna sälta in Irafikföringen i elt regionalpolitiskt sammanhang, ell ansvarsom inle ligger inom Iransportrådels kompetensområde. Ytteriigare ett frågetecken kvarstår, nämligen beträffandetransporter med farligt gods. Den frågan har inle fått någon tillfredsställandelösning i Gollandslinjens regi. tvingades rederiet att hyra in ett specielltfartyg för sådana här transporter för att bortfallet av passagerare inte skulle bli alltför slorl . Under den övriga delen av årel sker dessa transporter med, s.k. avlysta turer med färjan . Då tillåls endast elt mindre anlal 71 Prot.1988/89:96 passagerare följa med l.ex. 13 april1989 pä sin tid ett specialbyggt farlygför att klara transporter med farligt gods. r-.-r Enligl bedömningvar del en mycket bra lösning. gen kunde,tyvärr, inle heller delta fartyg inrymmas i avlalel med del nya rederiet.Förutom att det här är en cynisk behandling av en grupp människor somtilläts följa med, trots att det är fråga om transport med farligt gods, medfördelta all l.ex. en företagare på kan få finna sig i leveranstider på upptill för visst gods, exempelvis slörre batterier. man kalladetta för effektiv trafikförsörjning. och jag yrkar i molion T609alt regeringen bör utarbeta förslag lill slrandningslag. Vi menar att detskulle vara möjligt alt flytta pä vrak som ligger pä redden ulanför en hamn. Vihar lagil upp denna fråga fidigare i motioner. Anledningen är altjuristerna i länsstyrelse och kommun inle har funnit någon lagsliflninglillämplig på vraket av fartyget som ligger ulanförKlintehamn på . Om nu ulskollel menar alt del finns en lagstiftning som ärlill fyllest när det gäller alt åtgärda detta, får vi väl förklara oss nöjdamed del. Lagar lolkas ju på olika säll av olika jurister. Tydligen kan kommunenvidta åtgärder här med hjälp av befintlig lagstiftning. Vid många tillfällen har del funnits anledning all i dennakammare hävda golländska intressen. Man skulle önska all denna riksdaggenomsyrades av samma förslåelse för alt Gotlandstrafiken måste få kosta slalenelt anlal miljoner som visades vid den landsbygdsriksdag med lalman som samlades i . Nämnda riksdag beslutadealt vända sig till kommunikationsministern för att hos honom ställa krav på atttransportstödet till Gotlandstrafiken skall räknas upp avsevärt. Vi begäringa allmosor. Vi tror ändå all rättvisan till slut skall segra. Med del anförda yrkar jag bifall lillreservationerna 4, 5 och 6, som handlar om Gollandslrafiken. Dessutom yrkar jagbifall till reservation 10, som handlar om sjöfartens betydelse förloialförsvarel. Inte minsl ur beredskapssynpunkt är det mycket angeläget attkustlrafiken upprätthålls. 74 (vpk); Det verkar som om reservationen vad gällertrafiken mellan län och skulle kunna få stöd av en majoritet häri . Det gäller bara för all få med sig sina partivänner.Således finns det kanske hopp. Omröstning sker ju inle , så det finnslilel lid all länka över saken. Egenlligen begärde jag ordei för all avge en deklaralionnär del gäller reservalion 1 i irafikulskotlels belänkande 12, vilken handlarom Svenska högarna - utpost mot öster. Det finns en starkopinion för ett bevarande av Svenska högarna som fyrbyggnad och fyrplals, menäven som ulskärgårdsmiljö. Mofionerhar väckls både från höger- och frän vänslerhåll. bara enreservalion i ämnel.och den har avgivils av vpk. sig medell särskilt uttalande. Man säger att man har förhoppningar om att 72 regeringen skall förklara Svenskahögarna som statligt byggnadsminne. lycker alldel är ett ganska klokt uttalande.