prot · GC09110 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag kan börja med allsäga all frågan om bränsle för motorsågar kan verka liten, men å andra sidaninnebär det ju stora koslnader för samhället för varje individ som faktiskt mårmycket dåligt eller blir sjuk av verksamhelen. Man har ju kunnat konstalera allskogsarbetarnas besvär har ökat under de senasle åren. Detta i sin tur berorpä alt man numera framställer bensin med någonting som heler krackning. Mananvänder alllsä en sämre råprodukt vid framställning av bensin. Eftersom en försämring för dem som arbetar med molorsägarhar skell , måste man ju göra någonting . Man kan intevänta på nya lösningar. har man kommil fram lill alt del finns ettbränsle som är bra och som förbältrar arbetsmiljön för dem som håller pä medskogsarbete. Dä kan jag inte förstå att man inte så snart som möjligl ser tillatt bränslet finns i handeln. Eftersom man vet att framställningen är dyr ochalt del är fä liter som del kommer atl röra sig om, vel man också all del blirsvårl alt få nägon atl tillhandahålla produkten. Etl säll all sprida produktenskulle då kunna vara atl la borl skatten. Eftersom del inte är fråga om någrastora koslnader men atl del skulle förbättra arbetsmiljön, lycker vi att delvore rimligt all la bort skatten. Detta är etl konkret förslag.Socialdemokraterna har ju ingel förslag. Ändrade beskattningsregler för lälldiesel, m.m. 79HÅKAN (): Visst kan man, som säger, avvaktaetl viktigt pågående utredningsarbete. Men med erfarenhet avsocialdemokraternas ambitioner på del miljöpoliliska området - del länga,vackra talet ulan åtgärder - blir man lilel otålig, eftersom del finns konkretaåtgärder all vidla . Sedan lill molorsågsbränsld. Del är ju en arbdsmiljöfräga,elt av de slora flaggskepp som socialdemokralin har kommit med. Bo Forslundsade all man skall ställa krav pä arbetsgivarna och tillverkarna. Men vilkakrav skall vi ställa? Jo, krav på att använda miljövänligare molorsägsbränslen,och dä gäller del ju all hilla slimulanser. Del finns även andramolorsägsbränslen, rapsolja och liknande. Visa lilel vilja alt gå en bil pävägen och stimulera miljöinsalser! 80 (): Till vill jag säga all det ärvikligl all nu ta itu med Irafiken. Det räcker inle med att bara referera tillutredningar. Det är klarl att vi skall la hänsyn till utredningar och derasresultat, men del är ocksä så all man inom ulredningarna är lyhörd för vad somhänder i . Om gör ell klarl ullalande i den aktuella frågan,är det myckel möjligt atl växelspeld fungerar sä all ulredningarna verkligenlar hänsyn lill della och påverkas av del. Till slul några ord om molorsågsbränsld. Vi i miljöparfielhar inle slälll oss bakom reservafionen i fräga. Kan inle inslämmai all rnolorsägs-bränsle bör förbjudas om del nu är farligi urarbdsmiljösynpunkl? Man skall inle slyra sädana här verksamheter med hjälp avskaller, ulan man skall förbjuda sådanl som är farligt, och sedan fär del koslaatt använda mindre farliga bränslen, 81 BO (): Till vill jagsäga atl det ärklart atl man mäsle kryssa . En kryssning kan ju vara både upplyftandeoch spännande. Jag har i skalleulskoltel märkt all ocksä haruppläckt detta. Till : Vi är ju alla inställda pä atl vikommer all få en ändrad energibeskatlning. Men för den skull skall väl inleriksdagen vara förhindrad all rätla lill de kanske värsta avarterna eller, somi della fall, ell osunt användande av tillsatser i syfle all minskabeskallningen. Del är ju ocksä av den anledningen som denna proposifion harkommil lill sländ. Jag lycker all del är ell friskhdslecken alt man när inanser all nägol inte slär rätt lill, nägol som gör atl man känner enutomordentligt slor oro över utvecklingen, att man då aviserar ommissförhållandet är ju vad har gjorl i nämnda fall. Vidsädana tillfällen måste regeringen vara sä pass handlingskraftig atl man kanrälla lill del hela. Till Brilla Bjelle, och : Närdel gäller molorsägsbränsle är vi i sak överens; det vi är oense om är metoderna.Vi socialdemokrater i ulskollel och regeringen lar verkligen denna fråga päallvar, della framgår också av skrivningen i ulskollels belänkande. Men, minavänner, varför skall vi alllid skallesubvenlionera miljöförbällringar? Jag menaralt det är fel väg. Finansminislern har ocksä givil ullryck för della, ochdärför gör han nu slora anslrängningar för all hilta andra former för all kommalill rätta med dessa problem. frågar om man skall förbjuda motorsågsbränsle.Personligen menar jag atl den åtgärden måhända är den riktigaste, om man viaarbdarskyddsslyrelsen och andra organ finner att molorsågsbränsld ger upphovtill sådana skadeverkningar att det utgör ett men för hälsa och liv. 82 (): Till skillnad frän mig sä lycker tydligen BoForslund atl det är etl friskheislecken all hämma användningen av miljövänligabränslen. 83 (); säger alt det skiljer i metodernamellan utskoltsmajoriteten och reservanterna. Del är rikligl. Men här har vireservanler elt förslag pä hur vi kan underlätta att ell miljövänligl bränsleför motorsågar kommer ul pä marknaden. har ju själv ingel förslag,och i avvaktan på att elt sådant finns borde man väl underlätta för dem somhåller på med denna verksamhel ule i skogen eftersom vi vet all de mår dåligl. Så länge det inle finns någol bällre förslag borde välsocialdemokralerna ändå kunna stödja ell förslag som de anser vara sämre -huvudsaken är väl all de som arbelar i skogen får ell bällre bränsle atlanvända sig av. 84 (): Jag tycker atl det var en mycket inlressanlupplysning kom med när han undrade varför vi skall subventioneramiljöinsalser. Detta gör mig ännu mer orolig inför de kommandeskalieulredningsför-slagen och behandlingen av dessa. Del innebär alliså all viinte skall använda skattesystemet för alt stimulera miljöinsatser. Mönslrd kännsigen från energiområdel och försöken alt få fart på allernaliva energikällor;del händer ingenting. Slutsatsen är atl vill vänla medarbelsmiljöinsaiserna pä della område till efter det att utredningen har lagtfram sina förslag och dessa har behandlats i . 85 BO (): Jag konstaterar atl det kommer att händaväldigt mycket på energibeskattningens område. Jag hoppas atl minameddebattörer är lika positiva i de kommande debatterna, när vi skall fattabeslut om finansiering och beskattning av åtgärder i syfte alt få en bältremiljö. Överläggningen var härmed avslulad. (Beslul i ärendet skulle fallas vid näsla arbelsplenum.) Ändrade beskattningsregler för lättdiesel, m.m. Prot.1988/89:110 12 § Föredrogs Handläggningen av ärenden om vapenfri tjänst 1988/89:FöU13 Handläggningen av ärenden om vapenfri tjänst (prop. 1988/89:110). Handläggningenav ärenden om vapenfri tjänst 86PAUL CISZUK (mp): Förslaget all omorganisera myndigheterna somhandlägger ärenden rörande vapenfri tjänst är inle bra-trots att det har varitföremål för etl omfattande utrednings- och remissförfarande. Några mycketvikliga synpunkler frän remissinstanserna beaklas inle. De personer som gör vapenfri tjänst ulgör fortfarande enminoritet bland de värnpliktiga-en minoritet som inle vill kompromissa med sinmänskliga nalur och bära vapen i syfle all skada sina medmänniskor. Egenlligenär della del enda nalurliga förhällningssätld. Majoriteten - vi som harkompromissat - får passa oss väldigl noga sä all vi inle yllerligare försämrarde vapenfrias rällslrygghd och därmed trampar pä vår egen mänsklighet. Vi har ell prövningsförfarande sorn av mänga upplevssorn kränkande för den personliga integriteten. Prövningsförfarandet börförenklas därhän all vapenljänsl eller inle blir den enskildes val. Samiidigikommer vi kanske under lång lid framöver att ha behov av en krigsmakt Inom tror vi atl problemel kan få enkonstruktiv lösning genom införande av ell samhällsljänslesystem. skulleomfalla alla, män som kvinnor, och bestå av arbele inom värden av människor,nalur och samhälle, men även arbele inorn civilt och mililärt försvar. Denslora fördelen skulle vara jämställdhet; jämslälldhei mellan könen ochjämställd-hel mellan olika slags arbelen, vilka behövs för atl värna vårtsamhälles fortbestånd. Jag är övertygad om all man i etl sådant syslem kanfinna lösningen på konflikten mellan vapentjänst, vapenfri tjänst ochlolalvägran. Mellan dessa finns en myckel grundläggande konflikl som vi inlefär blunda för. går det inle all ordna ell samhällsljänslesystem fråndet ena ärel till del andra - ulredningar och överväganden tar tid. Vad skallvi göra i väntan pä detta? Jag gladde mig storligen äl folkparlimolionen medförslag om all avslå proposilionen mol bakgrund av alt man borde omprövaprövningsförfaran-del innan man ändrade myndighelsslrukluren. Tyvärr fullföljdeinle sitt avslagsyrkande med en reservation till belänkandet. Jag har för de grönas del lagilupp förslagel om prövningsförfarande som ell moliv för avslag. Jag hoppas päslöd för avslagsyrkandel från alla som vill förenkla prövningsförfarandet, ävenom man inle tror på samhällsljänstemodellen. Del kanske tyngsta argumentet mol den föreslagnamyndighdsförändring-en är alt det är fel att slå samman den prövandemyndighelen, vapenfrinämnden, med , vilken ärverkslällande. Om man ändå gör så måsle man vara yllerligl noggrann med vemsorn skall överpröva de beslut som denna sammanslagna myndighet fattar. Dåkänns det definitivt ' fel atl lägga överprövningsförfarandel hos en nydomslolsliknande myndig- hel,totalförsvarets tjänslepliklsnämnd. Denna skall handlägga alla värnpliktsärenden,och det mäsle naturligtvis bli sä all den får en miliiär dominans eftersommerparten av ärendena kommer all beröra vanlig vapentjänst Överprövningen avden tilltänkta vapenfrislyrelsens beslut borde ske vid domslol, som l.ex.kammarrätten i har sagl i sitt remissyttrande. Jag har i motionföreslagil att de vanliga tingsrällerna skulle anlitas, med tanke på derasallmänmänskliga kompetens och personkännedom. Utskottet menar att detta skulle ge olika behandling avolika värnpliktiga. Nåja, del är ju vad propositionen föreslår på elt värresätt - just atl lägga samman prövande och verkställande myndighet för devapenfria. Men de som får vapenljänsl får prövningen hos värnpliktskonloren ochverkställigheten hos andra myndigheter, nämligen de militära förbanden. Vilka skäl anförs då för atl man skall göra den häromorganisationen? Det är myckel svårt atl få fram del, tycker jag. Underutskottsbehandlingen har jag inle kunnat finna all det har kommit fram någraytterligare skäl. Man talar i proposilionen om all små myndigheter ger dåligakarriärmöjligheter och att del har gjort atl arbetsförhållandena vid berördamyndigheter har blivit dåliga. Kan delta vara etl skäl för all gätill och begära lagändringar av stor belydelse? Det måste ju finnasell helt balleri av personalpolitiska åtgärder som myndigheter och regering kananvända - om det är detta som är problemet. De verkliga skälen måste varaandra. Del vore intressant om någon kunde upplysa om delta. Det intresserar säkerlfler än mig. Jag kan respektera om man vill spara 2,5 milj. kr. per ärpä driftskostnader genom att sarnmanlägga myndigheterna - men inte som skäl föratt man samiidigi ger de vapenfria en sämre rällslig ställning. Jag kan tänka mig all man inomsocialdemokratin forlfarande har en viss övertro på stordriftens välsignelser.Men vad har fält all ändra sig? Nåväl, beslutet är inte fatlal . Jag yrkar bifall lillmin och de grönas reservalion i della ärende. Handläggningen av ärenden om vapenfri tjänst 87INGVAR (): I försvarsulskollels betänkande 1988/89:13tar utskollel upp frågan om handläggning av ärenden om vapenfri ijänsl. Delgäller elt förslag från regeringen i proposition 1988/89:110: Försvarsutskoitd har - med undantag av miljöpartietsföreträdare - nätt fram lill en enig slåndpunkl, och jag vill därför försl yrkabifall lill försvarsulskollels hemslällan och avslag på den reservalion sommiljöpariiei avgivit. Försvarsulskollel säger inledningsvis: "Den allmänna värnplikten innebär en skyldighet försvenska män alt delta i landets väpnade försvar i krig och vid krigsfara samlall genomgå utbildning med syftet all ge den värnpliktige förmåga atl lösauppgifter i del militära försvarel." Försvarsulskollelsäger emellertid vidare; ""Skyldighetenall fullgöra värnpliktstjänstgöring är dock inle ulan undan- Handläggningen av ärenden om vapenfri tjänst lag.Enligt 1 § lagen (1966:413) om vapenfri tjänst kan en värnpliktig få tillståndall fullgöra vapenfri tjänst i slällel för värnpliklsljänslgöring, om del kanantas atl bruk av vapen mot annan är sä oförenligt med den värnpliktigesallvarliga personliga övertygelse atl han inle kommer alt fullgöra värnplikten." Den enskilde får lillstånd till vapenfri ijänsl avvapenfrinämnden och ytterst av regeringen, dvs. Regeringen säger nu i proposition 1988/89:110:"Ärenden om lillslånd lill vapenfri tjänst och omtjänstgöringsförhållandena för den som beviljas sådan tjänst avgörs i förstainstans av en ny myndighet, vapenfrislyrelsen, lill vilken knyts ell särskiltlekmannaorgan för tillståndsprövningen." i Slockholm och nämnden förvapenfriutbildning i upphör. Den nya myndighelen - vapenfrislyrelsen -lokaliseras till Karlslad. Överprövningen av lillslåndssökandd överför man till en nymyndighet, nämligen totalförsvarets tjänslepliklsnämnd. Till den nämnden förman sedan de ärenden som prövas av värnpliktsnämnden i Slockholm, ochvärnpliktsnämnden avvecklas således. Den nya nämnden - totalförsvarels tjänslepliklsnämnd- lokaliserar man lill Slockholm. Enligl propositionen bör reformen träda i kraft den 1januari 1990, eller vid en tidigare lidpunkt efter omregeringen sä beslämmer. I proposilionen säger statsrådet atl han villutreda det nuvarande prövningsförfarandets effekter. Ulskollel har då inhämlalall en särskild ulredare har lillsalls med uppgifl all redovisa resullald före1989 ärs slul. Slalsrådel anför också i proposilionen all ansökningar omvapenfri ijänsl i forlsällningen bör handläggas inom en annan myndighdsram änden vapenfrinämnden utgör. Och han pekar pä att en i del närmaste enigremissopinion släller sig bakom kravet pä en reform. Han vill alltså hos enmyndighet samla de arbetsuppgifter som fullgörs av vapenfrinämndenoch . Försvarsutskotldhar ocksä anslutit sig lill denna uppfallning. Sedansäger statsrådet följande, som jag lycker är mycket vikligl: "Jag för min del anser det ulomordenlligl angelägetalt den som med hänvisning till sin inslällning lill vapenbruk inle anser sigkunna fullgöra värnpliktstjänstgöring får en saklig och rättvis prövning av sinansökan om vapenfri tjänst. Garantier för delta skapas genom utformningen avlagsliflningen och genom sammansällningen av del organ som har all göra självaprövningen." Försvarsulskottel menar alt del är angeläget medlekmannamedverkan i den nya vapenfristyrelsens provningsverksamhet Uppgiftenför myndighetens styrelse atl leda myndighelen är emellertid avskild frånprovningsverksamheten enligl vapenfrilagen. moliverar särskilda ålgärderför all garantera att lekmannarepresenlanler får elt avgörande inflytande vidprövningen av ansökningar om vapenfri ijänsl. Beslul om avsteg bör enliglutskottets mening endasl få fattas av den delegation som försvarsministernräknar med. Liksom denne finner utskollel lämpligl atl låla principerna försammansällningen av vapenfrinämnden vara vägledande också när del gällerlekmannadelegalionen. Läl migäven fä säga några ord om totalförsvarets tjänslepliklsnämnd. 1 proposilionen lämnas en utförlig motivering till allavslagsbeslul beiräffande framställning om vapenfri tjänst bör prövas av en nymyndighet i stället för som av regeringen. Det är nämligen sä, atl regeringen slrävarefler all delegera beslutanderätten i ärenden av löpande karaktär lillmyndigheterna och all del inle finns nägol behov av en politisk styrning avpraxis i fråga om prövning utifrån reglerna i vapenfrilagen. Försvarsutskotletvill beiräffande Ijänslepliktsnämndenbetona vikten av all kvalificerade jurister ingår som ordförande och viceordförande i nämnden. Beträffande den reservation som avgivil idenna fråga vill jag avslutningsvis anföra följande. Miljöparfiel talar om införande av en allmänsamhällsljänsleplikl för bäde män och kvinnor. Detta har aldrig riksdagenaccepterat, och jag tror inte att vill acceplera del nu heller. Och beiräffande prövningsförfarandet talar man om att enallmän underrätt skulle komma in vid prövning av ärenden, vilket skulle kunnaleda till olika beslul beroende på var man bodde i landel. Jag vill än en gång yrka bifall lillförsvarsutskottets hemslällan i detta ärende. Handläggningen av ärenden om vapenfri tjänst 88 () replik; Fattar jag rätt - att det somskäl till att man går med på den här proposilionen anförs alt regeringen harlovat atl uireda prövningsförfarandet och alt del skulle vara någol i viss månnyll? Men om man iror all del verkligen blir en effekfiv ulredning här, villjag säga att man ju från ert parti i sådana fall alltid brukar vara väldigl månom att avvakla utredningar. En ulredning kan ju komma fram lill all del behövsen hell annan myndighdsorganisalion. Jag förslår lyvärr inte rikligt delmolivel. Del är naturligtvis svårt all införa en allmänsamhällstjänsteplikt. Det är en mycket radikal omslällning, och inle på det Del mä sä vara, men del mäsle i alla fall vara en öppen fräga.Som jag sade förul mäsle vi försöka hilla konslrukliva lösningar pä delta.Innan dess skall vi inle göra onödiga förändringar, som i varje fall kanmedföra all de som önskar vapenfri ijänsl känner sig olryggare. 89 () replik: Jag tror all vi med delvi nu har kommil fram lill fåren bällre ordning än vi har hafl hitintills. Delär också min övertygelse all den prövning som görs skall leda fram lill ännubällre resultat. Jag vill särskill peka pä vad försvarsminislern säger i dettasammanhang, nämligen all även de vapenfria har vissa rättigheter och all dessarättigheler ocksä skall bli tillgodosedda. 90CARL-JOHAN (): har arbetat föratt de vapenfria tjänsteplikligas silualion skall förbällras. Vi har riklatslark krilik mol det Handläggningen av ärenden om vapenfri tjänst prövningsförfarandesom är underlag för beviljande av vapenfri tjänst Vi tycker atl del är ovärdigtvår upplysta tid atl unga män sätts i fängelse för atl de inte vill utbilda sigför att döda människor i krig. Folkparliel har aktualiserat elt alternalivtprövningsförfarande där den värnpliktiges huvuddokument i ansökan om vapenfriijänsl är en skriftlig förklaring. Vi har uttryckt del så, all den förklaringenskall vara lydlig i fräga om lagens cenlrala punkler och klarl redovisa-altansökan bygger på en allvarlig personlig övertygelse. I ansökan om vapenfritjänst bör också ingå nägon form av intyg, som styrker tilltron till denvärnpliktiges allvarliga övertygelse. En målsättning med prövningsförfarandet bör vara allhuvudansvard för slällningslagandd vilar på den värnpliktige - och inte som nupå en utredares förmedling av och tolkning av den värnpliktiges övertygelse. När proposition 1987/88:81 - om ändring av lagen omvapenfri tjänst - kom för mer än ell år sedan, kunde vi glädja oss ål allförsvarsminislern där skrev atl han dä lyckte all liden var mogen atl göra denulvärdering av prövningsförfarandet som folkparliel, fredsrörelsen och mångakyrkor så länge önskat Vi är besvikna över all del löftet inle blivit infriatunder de mer än 15 månader som gåll sedan det gavs. När proposition 1988/89:110 om handläggning av ärenden omtillstånd lill vapenfri tjänst m.m. presenlerades för , väcktefolkpartiet en motion, i vilken vi föreslog alt proposilionen skulle avslås. Vi vänlade på den utlovade ulredningen omprövningsförfarandet, som jag nämnde. Vi lyckte atl det därför varolämpligl all jusl nu sätta i gäng en omorganisation av och en flyttning av demyndigheter som handlägger vapenfriärenden. Vi förutsätter nämligen atl en ulredning omprövningsförfarandet skall resultera i ändrade ruliner för handläggning avvapenfriärenden. Atl dä "röra om" i organisationen verkar myckeloöverlagt Försl när försvarsdepartementet i försvarsutskottetkommenterade motionerna i ärendet fick vi vela alt regeringen nu beslutat omden utredning av prövningsförfarandet som försvarsministern lovade iproposition 1987/88:81. Trols att väldigt mycket talar för atl beslutet omorganisationsändring och flyttning frän lill borde vänlatills ulredningen om prövningsförfarandet är klar, lillslyrker folkparliel nujust dessa ändringar. Vi har nämligen fått vela atl oron på de här akluellaarbetsplatserna är så slor, all en uppskjutning av beslut om propositionensförslag skulle innebära olidliga arbetsförhållanden för dem som inle vel, omde skall våga vara kvar i ijänsl eller för säkerhets skull söka något annatarbele sä snart som möjligt. I ett särskill yttrande har kortfattatförklarat sitt handlingssätt i detta ärende. Jag yrkar bifall till försvarsulskollels belänkande nr 13. 91RAGNHILD POHANKA (mp); Jag tror all en allmän samhällsijänsi kornmeralt införas. Frågan är inte om, utan när. Del finns många angelägna uppgifteren sådan grupp skulle kunna utföra i samhällel. Del belänkande som vi nu deballerar handlar om vapenfritjänst. Jag såsom pacifist lycker all det är oerhört vikligl alt man behandlarden frågan med respekt och förståelse. Det gäller ju inte alt undandra sig sittansvar för sin land och sill folk, vare sig under fredslid eller oroslid.Varför skall man dä behöva molivera varför man inte vill bära vapen? Jag anser alt man inle skall behöva molivera det. Delskall kunna räcka med elt kortare förfarande eller ell korl brev, där man sägerall man inle vill bära vapen av samvelsskäl eller därför all man inte vill lärasig att döda andra människor. Vid krig, krissituationer eller ockupation blirinle de vapenfria ulan uppgifler. Samhället fungerar trögare under sädanaförhållanden. Då kan de här unga männen vara till god hjälp. Den verkliga kampen borde inrikta sig molmiljöförslöringen såväl i vårl land som i andra länder. Jag anser därför allu-landsijänsl är ell effeklivl freds- och miljöarbete. Den som göru-landsljänsl foslras dessulom lill all klara krissilualioner och nya okändaförhållanden. Del är nägol som kan vara lill slor nytta i hemlandet vid enockupation eller etl krigslillslånd. Del är pä samma säll vikligl all ha kunskaper om naturvärdnär elt land hamnar i en svår silualion då del inle råder normala förhållanden.De som har arbelal inom nalurvården lär sig all förstå hur det fungerar l.ex.inom kärngårdar och skogsvård. Man håller på all plocka borl de vapenfrias arbete medlågstadiebarn, mellansladiebarn och yngre tonåringar. I ställd skall de baraarbeia med små barn och gamla. Vi vel dock all man behöver evakuera barn underkrigslid. Vem skall då vara med barnen? Lärarna räcker inle lill i del fallel.De vapenfria skulle här kunna få en viklig uppgifl. Jag yrkarbifall till vår reservation. Vi vill avskaffa prövningsförfarandet i dess nuvarandeform. Det förslagel har emellertid inle gåll igenom. Sä länge förfarandd finnskvar borde del ligga under NVU och inte föras över till vapenfristyrelsen iKarlslad. Del finns en slor risk all anlalel lolalvägrare kommer atlöka. Jag har haft kontakt med sådana grupper. De är mycket upprörda över denhär förflyttningen och menar alt vapenfri tjänst inle längre är ett alternalivför dem. De kommer all bli lolalvägrare. Del är väl ändå inle della vi villåsladkomma? Jag anser all de skall ta sitt samhällsansvar och göra vapenfritjänst, men inte totalvägra. Vi bör inle ta den risken. förfarande börhällas helt utanför del militära försvarels omräde. Som tidigare nämnls bör delligga under NVU. Handläggningen av ärenden om vapenfri tjänst Överläggningenvar härmed avslulad. (Beslul i ärendel skulle fallas vid näsla arbelsplenum.) 13 § Föredrogs försvarsulskollels belänkande 1988/89;FöU16 Tilläggsbudgd II inom försvarsdepartementets omräde (prop. 1988/89:125 delvis). Prot.1988/89:110 Anslag för anskaffning av ett speciellt transportflygplan -------- :---------- Anf. 92 (): Anslag foranskaffning talman! Delta iransportflygplan bör inte köpas. milj. kr.Del låler ju som myckel pengar. Men del koslar alllid att resa. J yl detär inte av ekonomiska skäl somjag yrkar på avslag och har reserveral mig