prot · GC09108 · 1988-12-31 00:00:00 — Del gäller den lid då ulrikesledning tog omvärlden påallvar i ställd för alt falla i farstun för den. Dä var nämligen språket ifräga dess huvudsakliga verklyg för informalionsinhärntning. Citatet lyder:"Dévaluer, jouer avec les taux d'inlérél, sera un choix communautaire, nonplus national - rend la européenne." Del var den 18april som della stod atl läsa i Liberation, som alltså kunde rapportera all EG-kommissionensordförande hade lagil ännu ell steg i sitt "theEuro Empire", som ullryckle saken i en "cover story" om"The Czar of Europé" i är. I spetsen för en grupp pä 17experler lade han fram ett förslag om atl ersälla EG-slalernas valulor med enenheis-ECU och atl slä ihop EG:s riksbanker lill en enda EG-cenlralbank. lade finansminister fram eltåtstrarnningspaket för samhällsekonomin. Del innehöll visserligen varken som 1982 devalvering eller som har föreslagits i debalten revalvering, rnen del blev en räntehöjning . I älslramningspakelet finns del åiskilliga ingredienser som kommer atl bli lika omöjliga regeringsverklyg som devalveringar och ränleändringar när har forlsatl sitt imperiebyggande. Om detta kan man läsa mer om i en bok på ett annal av de många EG-spräk som förefaller oläsla på UD:s handelsavdel ning. Del är den EG-entusiasliske danske bankmannen , medlem i grupp 92, som i sin bok redogör för hur detgenom EG blir, som han skriver, "faerre valgmulighederi den oekonorniske politik". Det aren bok som för övrigl inte finns med blandlilleraluriipsen i regeringens framlagda material. Inle bara penning- och ränlepolilik försvinner sominslrumenl, skriver . Även kvantitativa restriktioner på penning- ochkapitalmarknaden blir omöjliga. Finanspolitiken kommer i kläm, skallehöjningarblir del inle lal om, Tvärlom kommer del "el pres for nedsadlelse afselskabsskaller, moms, punkisfgifter, bilregislreringsafgifler", Samiidigikommer lönerna all pressas ned. Del blir, hävdar uttrycksfullt,"en smertefuld process", och den blir "ikke retfaerdig".Mariens erkänner all EG-poliliken kommer all drabba de svagaste hårdasl men,tröslar han sig, den hjälper exporlen. Så ser alllsä EG ul, inte enligt sina kritiker ulan enliglsina ivrigaste anhängare. Mälel är alt slå ihop ekonomier till enenda. Enskilda kommer, hävdar , atl fä samma handlingsfrihetsom amerikanska delstater. Vilka verkningar får dä dessa tydliga signaler fränEG-kommissionen på svensk EG-politik? bok har funnits lillutlåning i bibliotek, Delors rapport har kablats ul avinlernalionella nyhelsbyräer, men som på ledarplais kunde konsiaierahäromdagen: "Delors rapporl väcker både farhågor och förhoppningar - men iSverige omnämns den knappt." Här har vi alllsä haft etl regeringsulspel omsamhällsekonomin som utnyttjar alla de traditionella ekonomiska styrmedlen. Ochhär har vi signaler frän EG:s maktcentrum om all priset för dellagande pä likavillkor i den inre marknaden är att man avhänder sig just dessa styrmedel. Härhar vi också ett riksdagsbeslut om att ingenting hellre vill än altjusl medverka i denna inre marknad pä lika villkor. Nog kunde man väl ändåförvänla sig atl del i regeringens handelspoliliska deklaralion skulle ha funnilsnägon sorls resonemang om den problemalik som della innebär, all man pä någolsätt hade antytt atl man kände till all Delors lagl fram denna rapporl och är jällesloff i den inlerna EG-deballen, som man försöker inbilla folk pä någol säll känner lill. Men icke - inle med ell ord berörs i AnilaGradins deklaralion Delors förslag om ekonomisk och monelär union, inte med etlord diskuteras hur den sorts älslramningspakel som regeringen nu har lagt framöver huvud lagd skall bli rnöjligl i en framlid då är EG-anpassal. MedExpressen kan man fräga: Tar EG på allvar? Svarel är uppenbarl:Regeringen gör del i varje fall inle. Kanske förslär Co.inte bällre, kanske iror de verkligen all del är EG som Europe's Business Magazinekallar Foriress Europé och sorn för övrigl Le Monde Diplonialique bedömer vara"mer ihalcherisliskl än Thalcher" och som anser"kommer all påskynda del ekologiska sammanbrol-lei", kanske irorAnila all della EG, som enligl kommer all drabba desvagaste hårdast, egenlligen inle är någoniing annal än Sörgärden. beleende i EG-deballen påminner omborgarfrun i pjäs. Hon blev galen när julgranen började brinna,och hon krävde all skulle upprepas . Pä ungefär samma sättblundar för obekväma fakla. Hon frambesvärjer om och om igenbilden av delharmlösa jultomle-EG som bara ger och ger och aldrig tar någonting i utbyte. Lål mig beröra bara en av dessa Sörgårdsmyter som ocksäandra har varil inne på här , delta atl EG-anpassningen skulle vara enfördel för miljöpolitiken. Jag lar försl en dansk rapporl, ocksä det givelvisnågoniing som inle finns med i regeringens lilleraturlips. Det gäller rapporten, som utgavs av bl.a.EG-parlamenlsmedlemmen . I rapporten står det bl.a.: EG:s direktivangående kemikalier "har reellt hafl den inverkan alt danskt miljöskyddhar försämrats." Delta slär på s. 38. Vidare slär del all regeln om atletl kemiskt preparat som är godkänt i ell land skall anses godkänt ocksä i deövriga länderna är ''myckel farlig eflersom del innebär all del blir del landsom har den minsl restriktiva lagsliflningen som kommer all godkänna alla nyaämnen". står på s. 46. Vidare; "Cancermärkning av de flesla avde ämnen det danska folkdingel ville märka lyckades inie." Vidare; "Vissa lösningsmedel - bl.a. loluen, styren - som Danmarkbelraklar som farliga, anses ofarliga av ." Detta kan läsaspå s. 73. EG:s riskavfallsexporl är ell skolexempel på dåligluppförande. Del finns mänga exempel på all "miljöel har maltet böje nackenför ökonomien". Detta står på s. 113. Min andra källa är tysk: "in ".Denna skrift finns tillfälligtvis inle heller bland de litleralurlips somregeringen lycker alt folkel skall länka pä när de vill lära sig nägol om EG.Även denna bok har skriviis av en medlem av EG-parlamenld, dessulomsocialdemokrat och ordförande i miljöulskolld. Förfallaren heler Beale Weber.Hon skriver bl.a.: "I Romfördragds lilläggsparagraf 100a, medges möjlighellill avvikelser frän harmonisering, av hälso- och miljöskäl, men endast om delinle kan belraklas somhandelshinder och endast i samarbete med kommissionen. betyderatl de nationella åtgärderna inle fär strida rnot EG-fördragds målsättningar,principer och enskilda regler. Därför finns alllid risk för altmiljöskyddet i EG nivelleras eller anpassas till den lägsla möjliganivån." slär på sidorna 38 och 39 i boken. har här i lovat allingenting beträffande hälsa, miljö, välfärd, arbetsrätt eller jämställdhetskall bli sämre lill följd av EG-anpassningen. Samiidigi skall bli säEG-anpassal, heler del i dagens deklaration, alt det blir likabehandling avsvenska intressen pä en integrerad västeuropeisk marknad. Ärliga svenskaEG-anhängare brukar erkänna, atl om likabehandling skall uppnäs, kan det inlebli lal om svenska undanlag från EG-norrnerna mer än i ell fälal fall. Men numeddelar all av 279 EG-direkliv för den inre marknaden är del baraell liolal som överensslämmer med svenska normer. Hon Iror alt en autonomsvensk anpassning kan göras i ytterligare ell femliolal fall. Dessulom hoppashon all yllerligare elt femliotal fall skall kunna lösas pä grundval av likartaduppfattning. Trots dessa vaga och ganska svagt dokumenterade försök attförenkla läget skulle alltså 169 direktiv återstå. På 48 punkler, sägerstatsrådet , finns ännu inga EG-direkliv, Läl oss anta atl EG anpassarsig lill i samtliga dessa fall, och det återstår ändå 121 direktiv! Även med den mesl fantastiska Sörgärdsskönmälning av hurEG-reglerna är och kommer atl bli, slår där med minst en tredjedelav den inre marknadens regler som hon inle ens efler etl år och 24arbetsgrupper och största möjliga hemlighetsmakeri vågar förutskicka svenskEG-anpassning till utan, som det heter, ytterligare överväganden från svensksida. Del är sådant som brukar kallas "sanningensminut". Sörgärden rämnar, och det blir lal om att välja: en forlsallEG-anpassning, som enligl danska erfarenheler drabbar de svagaste och belyderalt miljön mäsle böja pä nacken för ekonomin, eller tillnyktring av del slagsom alll fler fackförbunds-tidningar och fackklubbar börjar kräva. Med anledning av regeringens rapport, som vi alllsä inlehar fått förrän skandalöst sent men som jag har hunnil bläddra i en del,släller jag frågan: Varför har ni bara gjorl tre grupper? Varför finns del inteen fjärde grupp av regler, där anpassning icke är möjlig? Del finns ju l.o.m. i er egen rapporl flera slällen därdel slår: "Anpassning avslyrkes." Varför har ni inle sammanfört demtill en grupp, sä atl del lydligl framgår att det finns områden där ni inletänker anpassa er? Modersmjölks-ersättning, bestrålade livsmedel och asbest ärsådana exempel. Varför detta dimridäskapande, inle en tydlig grupp avsaker som icke är förhandlingsbara? Eller är del ocksä förhandlingsbart, trotsatl era egna rådgivare i denna tvättade rapporl ändå säger alt anpassningavslyrkes? Sedan de andra sakerna, där del är ytterligareöverväganden som skall ske. Leksakerna, s. 24. Bilavgaserna, där det inte allsär fråga om exakt anpassning lill del som gäller i , s. 28.Livsinedelsiillsalserna, s. 30. Tvä sidor skriver ni om kemikalierna, där EGhar hell andra principer - vilka är era slutsatser om delta? Alkoholbeskatlningen - var god förklara vad det belydersom slår på s. 81, där del står alt man skall anpassa? Vad betyder del?Punktskatterna skall hell avskaffas, s. 83 - varför inga kommenlarer? Vilkengrupp lillhör de? Del här är bällre än ingenting, förvisso, och en del avoss har lyckats få så alt säga originalmaterialet, trots era hemligstämplar. Pävissa punkter kan vi konlrollera hur ni har tvättat, och det är uppenbarl allni har gjort del. Sedan kan vi dra slutsatser om hur ni har tvällal på de andraområdena också. Var lugna för att vi skall kolla precis hur ni har tvättat, ochfackföreningsrörelsen skall få vela del, när det gällerlösningsmedelsdirektiven l.ex. När inle kan hålla sina löftenlill både storfinansen och folket, vilka löften väljer hon att stå för? Vilkaslutsatser drar hon av Delors rapporl om ekonomisk och monelär union? Vilkaslulsalser drar hon av de danska erfarenheterna av atl EG berövar regeringen devikligasle ekonomisk-poliliska styrmedlen? Vilka slutsatser drar hon av attrapporterna inifrån EG visar alt miljöpolitiken har stora brister och vilkaslulsalser drar hon av sina egna hemligstämplade arbetsgruppers erkännande allelt hundratal EG-direkliv inle är sä lällharmoniserade ens för en EG-frälslregering? Är det inle, , dags atl lälla pä sekretessenoch tala om för svenska folket exakt vilket pris ni är beredda att betala förEG-anpassningen? Prot.1988/89:108 Anf. 34 () replik: Jag måste göra PerGahrlon besviken. myckelslor majorilel i riksdag bakom besluiel förra ärel all bedrivaförhandlingar med EG om all harmonisera. Många saker är vi överens om, och del finns ingenanledning all upprällhälla krångliga beslämmelser bara för krånglds skull, rnenvi kommer inte att ge upp vår självbestämmanderätt. Mänga av de exempel som PerGahrton själv nämnde kanske gör att vi säger nej lill en harmonisering. Och viskall inle iro all del är sä slaliski i världen all alla ulan vidarekommer all finna sig i del som diskuleras, bara för atl några vill del ochstorfördagsamhelen kanske vill det. Del är en dynamisk process som pågår, och cenlern villvara med i den. Vi vill inle ha några skygglappar eller slänga dörrar, ulan vivill vara med och se vad som händer, se vad som är prakliskl all anpassa siglill och vad vi inle kan anpassa oss lill. Per Gahrlon lalar som om skulle bli medlem i EG.Sverige skall inle bli medlem i EG. Dessutom tycker jag alt han ger ultryck fören väldigl defensiv inslällning. Det var sorn om vi pä nägol säll skulle krypaoch ligga och be om alt fä vara med, att det är det som vi skulle arbetautifrån. I själva verket är EFTA en mycket slor handelsparlner till EG. Vi kangä in i förhandlingarna med slorl självförtroende. 35 () replik; Per inledde sitt anförande med några ordlill cenlern. Därför vill jag, innan jag lar en försenad lunch, göra en sakklar för Per . Även om vi ibland kan ha krilik alt framföra molregeringen i EG-frågan, avser inte vi all falla i armarna pä Per Gahrlon, somvill framstå som någon sorls torped i EG-debalten. Därlill är vi förförståndiga frän cenlerns sida. 36 HÄDAR () replik: Jag tycker all del är intressant atl PerGahrton försöker få det alt verka som om han kom med någonting alldeles nylloch överraskande, när han beskriver länkarna pä ell monetärt samarbete inom EG.Det är ju inte etl dugg nytt i del här. Det finns med redan i Romfördragetsbeslämmelser och har diskuterats därefler, bl.a. i Wernerplanenoch hela vägen. Del som kommil fram i Delorsrapporlen är, som jagförslår det, en nalurlig forlsällning på del integrationsarbde som EG frånbörjan har föresall sig all genomföra och inle någoniing häpnadsväckande,egendomligl eller på någol sätt förvånande för dem som har följt den här debattenunder elt anlal är. Sedan, fru talman, lycker jag all del verkar som orn PerGahrlon ulgick ifrån all EG skulle ha någol slags ambition atl förgifta sinamedborgare med farliga kemikalier och dåligl miljöskydd. Jag lycker all del ärell ganska löjligl påslående frän Per sida. EG;s vikligasle beslulsorgan är de lolv minislrarna iminislerrädd, som 64 fållar sina beslul efter attärendena har varil på remiss lill Europaparlamen- tel inlemindre än två gånger. Där skulle alliså lolv minislrar från lolv PrOt.1988/89:108 demokratiska stater och ett drygt 500-lal parlamentariker sitta ochvrida sina händer och fundera pä hur de skulle kunna förgiftasina rnedborgare! Den beskrivningen är inte irovärdig, Per Gahrlon. Det äretl oerhört lögnaktigt säll all beskriva ulvecklingen i den europeiskagemenskapen, ell inlellekluelli klarl förvirral påslående vars syfle mäsle varaall försöka skrämma svenskarna, sä alt de av rädsla skall ly sig lillmiljöpartiet i del val som kommer 1991. Del är fruklan för främlingar ochoro för del okända hos människor som är rädda för del som finns i andra delarav världen som Per Gahrlon vill mana fram till slöd för . Jaghoppas all den lakliken skall visa sig gä ål skogen. 37LENNART () replik: Del finns etl kinesiskt ordspråk som säger allen dåre kan fräga mer än hundra visa kan svara. Jag vill inle säga alt PerGahrlon hellslämde in pä del ordspråkel, men han koin i sitt inlägg farligtnära. Delta sagt sorn en allmän synpunkt pä den argumentationsteknik som PerGahrton använder sig av i den här deballen. En annan sak som jag vill la upp med anledning av PerGahrlons inlägg är lalel om regeringens s.k. ambifioner all mörklägga allahemskhderna för miljöparfiel. Jag hoppas efler den utvidgning avEFTA-delegationen som är på gång-där självfallel kommer all haen ordinarie plals-all vi i forlsällningen skall kunna undvika all föra denlypen av debatt frän den här talarstolen. Vi har alla möjligheler all fä hela den informalion sornriksdagen kan ha anledning all begära via den nämnda kanalen. Dessulom finnssom bekanl ocksä andra kanaler: ulrikesnärnnd, partiledaröverläggningar osv. Del var direkt rörande att höra av Per om hur EG iframliden skulle hota regeringens möjligheter all lägga fram älslramningspakel.Del slörsla hotet mol framlida älslramningspakel är sannolikt inte EG utanivärlom den ansvarslösa opposition som vi har i del här parlamentet; det senasle veckans debalt visat rned stor tydlighet. Man är inle beredd alldiskulera de ålslramningar som behöver göras. Till slul sade Per Gahrlon någoniing om all sanningensminul närmar sig när del gäller den svenska EG-politiken. Jag skulle snararevilja säga all sanningens minul faktiskl närmar sig när del gäller miljöparfieloch dess isolalionisliska inslällning. Del finns en mängd bäde hårda och mjukafakla i del här målel som del är vikligl all markera för all man skall ha klarlför sig alt man leker med väldigt mänga allvarliga saker. av exporlen gårlill EG-marknaden - om vi lar in reslen av Väsleuropa. Del har slorbelydelse för sysselsällning och välfärd all den exporlen kan fortsälla, ochdel betyder mycket även för den offentliga seklorn. Sisla frågan löd: Hur skall vi i framliden klara alt mölakapilalels inlernalionalisering? Ja, inle genom isolering ulan genom en närasamverkan med bundsförvanter ule i Väsleuropa. Vi har faktiskl godabundsförvanter ocksä i EG-staterna, och det är genom samverkan med dem fackligtoch poliliskl som vi skall lösa problemen med alt äterinslallera medborgarkon- 5 protokoll 1988/89:108 trollen över de mullinalionella förelagen, som harsprängl alla gränser inle minsl i . 38 () replik: För all spara lilel lid vill jag inledningsvisanslula rnig lill vad sade i sill anförande såvill gälldevärderingen av Per Gahrlons argumenlalion. Jag vill emellertid gärna använda en minut lill all ge minsyn på den debatteknik som Per Gahrlon tillämpar. Han påminner i hög grad om enjonglör på . Genom all måla diverse bollar i distinkta färger ochkasta dem högl hoppas han alt de skall se övertygande ut som vore de sanning.Per säll all argumentera bygger jusl pä alt lyfta fram ell anlalbehagliga citat. Deras innehåll bör inle vara alldeles klarl. Del bör inlepresenteras ur vilkel sammanhang de hämtas. Och de bör gärna gynnapersonfixering och negligera beslutsprocesser och sanning och allvar isammanhanget. När man beskriver som en person som byggersitt imperium sprider man medveten desinformalion. Det är möjligen sä, alt delpåstående som Per Gahrlon här gjorde om regeringens sätt all bete sig kastarsig tillbaka över honom på den här punklen. Del är ingenfing annal än medvetendesinformation vi bjuds pä, och därför förtjänar inle inläggd mera i kommenlarfrån min sida. 39PER () replik; Jag börjar kanske få problem med hörseln.Hörde jag ell enda sakargumenl mol etl enda av de dokumenterade päslåenden mednoggranl angivna källhänvisningar från människor som jobbar inom EG-parlamentelom sakförhållanden som de anser gälla? Hörde jag ell enda försök av någon endalalare all pä en enda punkt bemöla sakpåståendet i dessa referat och citat somjag gjorde? Jag är ledsen, jag hörde inte nägol sådanl försök. Däremol hörde jag lögnakligl påslå all jaginle angav källor, när jag i själva verkel l.o.m. Och jag hördeHädar fullsländigl härresande lögnakligl påslå all jag skulle ha sagl altEG vill förgifta människor, som han snodde lill del i talarstolen. Del kommerinle all slå i prolokollel mer än i delta citat av atl del frän minmun kommit någonting sä hårresande korkal. Nej, jag angav pä punkt efler punkl skilda områden där detföreligger olikheter mellan svenska regler och EG-regler när del gällerhälsoskydd och miljöpolifik. Del var i princip ingel annal än vad som finns iregeringens rapporl, men i sak överensslämmer de inle på alla punkler, och då fårvi väl gå igenom och kolla om del finns någonting felakligl hos regeringeneller hos dessa EG-källor, Men huvudfrågan, som ni smiter undan, är ju all ni villframställa det som om EG-anpassningen icke kostar någonting. Ni är inle beredda alt gä ul lill svenska folket, vilketCarl Hamillon, och alla andra ärliga EG-anhängare gör. Desäger all EG ger vissa saker - de tror atl det ger en hög lillväxl, sänklarbelslöshel och alll möjligt - men del koslar andra saker. Vi måsle anpassaalla dessa regler lill EG för atl få full frihet in i denna slora marknad. Del här vill ni inle säga. Del är den agitalionen som nihär försöker förlöjliga. Ni socialdemokrater vel ju all den agitationen nu harirängl längl in i fackföreningsrörelsen. Ni vel atl man inle alls använder detspräkel orn mig och mina äsiklsvänner i , i Metallarbetaren och imånga av de andra fackliga tidningarna. De lar saken på allvar. De diskulerarden seriösl. Det är della deballen handlar om, och jag är inte etl dugg räddför dessa försök lill förlöjliganden från denna lalarslol. Jag vet alt folkeloroar sig och vill vela vad prisel är för EG-anpassningen. Och ju mer ni"fiffelurar" och lägger pä lock, desto mer kommer folk naturligtvisalt ana ugglor i mossen. Säg det pris ni begär av folkel för alt storfinansenskall fä sina vinster! 40HÄDAR () replik: Jag utgår från all del av prolokollel kommeralt framgå all jag inle citerade Per ulan lolkade honom som alt dellavar hans uppfattning. Sedan till Per huvudargument, nämligen att viskulle försöka undvika alt redovisa atl det finns ell pris. Enligl minuppfattning finns del förvisso del. Men del finns ell pris i den meningen allom man medverkar i inlegralionen på del sätt som jag anser atl man skall göra,kommer man ocksä all finna alt en del av de beslul som vi fållar iSverige kommer alt i huvudsak avgöras av gemensamma organ. Men jag finner ocksä atl del prisel fär man beiala, om manvill vara med pä de fyra frihelerna, även om man väljer all slä ulanförmedlemskrdsen av . Av del skälel lycker jag alt man skall överväga, omman inte liksom länder i EG skall försöka få ell inflylande som svarar mot delväxande beroendet. Per Gahrlon undviker alt lala om sitt pris, nämligen vaddet koslar i olika avseenden - inle bara ekonomiskl ulan också när del gällerisolationism och främlingsfienilighd och för hela den kulturella seklorn - allfjärma sig frän inlegralionsarbdel i . Vilkel pris anser Per Gahrlon all svenska folkel skallbeiala i de här avseendena för alt säga nej lill den ulveckling i somflerlalel i denna kammare finner mycket positiv? 41 () replik; Per frågade om han möjligen hadebörjal höra dåligl. Efler hans senaste replik får del väl anses fastslaget atlsä är fallel. Han sade nämligen all han inle hade fäll ell enda sakargumenl molsin uppfallning i den diskussion som vi nu för. Låt mig bara konstatera all i varje fall jag försökleförklara för Per Gahrlon all vi inle klarar av all lösa framlidsproblemen genomden lyp av isolering som förespråkar. Vi kommer inle all kunnalösa miljöproblemen, inle atl kunna konlrollera de multinationella företagenoch inte atl kunna lösa de fackliga frågorna i relation till detinternationella kapitalet, om vi inle samverkar med nafioner och krafterulanför , Vi kan i nära samverkan med EG bygga upp en ny bas för enpolilik i enlighet med den sociala syn som Per Gahrlon slarkl vill markera sinanslulning lill. Prot.1988/89:108 Isoleringen är en återvändsgränd. Vi kan lösaframlidsfrägorna endasl genom ell nära samarbele med vårahandelsparlner i Väsleuropa. \ ~ därlill lägga all vi ekonomiskl sell är oerhörlberoende genom vår slora HandelspoUtiskdebatt .,, , . . .,, , , , , exporttill dessa stater. av var exporl gar till EG-marknaden, och av helavår exporl går lill Väsleuropa. Vi riskerar de svenska medborgarnas välfärd omvi får problem med den exporlen, inle genom all söka samverkan. 42 PER () replik: Det är helt rikligt all Lennarl Pellersson varsaklig. Han gav visserligen ingel argument mol del jag sade, men han försökleförvisso all ge elt argumenl för en salsning på denna speciella form avgenerell EG-anpassning. Del är omdiskuterat hur myckel della skulle ge även omman accepierar en hell iradilionell nationalekonomi. Cecchinirapporten harutsatts för mycket härd kritik av den svenska långtidsutredningen och av mångaandra ekonomer. Därlill kominer all vi miljöpartister för vär del inleaccepierar, vilkel lorde ha framgäll, denna ensidigt lillväxlinriklade målsällningför samhällsekonomin. Vi har andra mäl för samhällsekonomin. 1 del perspeklivelär koslnaderna för vär polilik marginella. Vår modell är inte isolationism. Jag tycker atl ni skallslula upp med all använda det argumentet. Vi miljöparlisler vill ha samarbelemed hela och med hela världen. Vi är exakl i delalj överens med 17 grönaparlier - varav 10 siller i parlamenten, inkl. EG-parlamenld - om den bedömningav EG:s inre marknad som jag här ger ultryck för. Detta är ett faklum som jaglycker all ni skall betänka. Vär uppfallning bygger på en intim kontakt, praktisktlagd , med del inre livel i EG-parlamentel via de många grönaparlier som redan befinner sig där.