prot · GC09121 · 1988-12-31 00:00:00 — Vilkenfördel har man egenlligen av det? Vilken fördel kan t.ex. en undersköterskainom sjukvården känna av atl kapitalet får röra sig fritt över landets gränser?Beträffande skaltekonirollen: Är del lällare med skattekontrollen om manavskaffar valutaregleringen? 8 (); Trols all vi har valulareglering flyterkapitalet ganska lätt ul ur landel. Det kan vi uppleva nästan , och detomskrivs i olika sammanhang. Skall vi fortsätta på detta vis finns det en storrisk all del verkligen flyter ut i ännu större utsträckning, eflersom manfinner det vara belydligt mera lönsamt alt hanlera kapital utomlands där delinle finns sädana reslriklioner som vi vill lägga på kapitalet Det skulle drabba förelagen, säger . Ja,företag består faktiskt i väldigt hög grad av de människor som arbetar och bori vårt land. Vi behöver verkligen börja se lill våra överlevnadsproblem ochmiljöproblem. Då tycker vi atl del är väldigt vikligl alt del kapilal som finnsi vårt land stannar här så atl vi kan arbeta vidare med alt med dess hjälp ochmed samlade anslrängningar komma lill rätta med de problem som vi har i vårlland och som faktiskt är väldigl slora. När var ifinansutskottet sade han att vi hade en viss förmåga lill självständigthandlande på del finansiella områdel för tillfället men atl del mer ellermindre skulle försvinna när valularegleringen försvann. Del lycker jag är eltfullgott skäl alt bromsa utvecklingen, för nog är det viktigt för etl land atlkunna ha ett visst självsländigi agerande pä den finansiella marknaden. 9ARNE KJÖRNSBERG (s): skall använda valulalagstiftningenför all lösa miljöproblem. Hur skall vi använda valulalagstiftningen för att viinte skall få nägra nedfall från industrierna i Väsleuropa? Hur skall vianvända valulalagstiftningen för atl slippa en massa farliga saker från depolska floderna? Del är ulomordenlligl intressant med miljöfrågor, men iblandkänns det svårt alt i alla sammanhang och alltid diskulera dem. Jag sade inte, , atl det drabbar företagen. Jagsade alt det drabbar företagen och deras anställda olika. Och det är inte bra,i första hand för de anställda. Hur del drabbar beror pä vilken inriklningföretagen har och hur slora de är. Till : Jag trodde faktiskt inle all viskulle behöva vara oense om skattekontrollen. Att vi föreslår en förlängning avvalularegleringen beror på all vi vill ha etl vallenläll syslem förskattekontrollen. Så del var i varje fall att slå in öppna dörrar. har redan svarat pä förstafråga. Han talade ju om den utveckling som har skett på del ekonomiska områdel.Ett i detta avseende - missförstå mig inte här - lilel land med enförhållandevis liten ekonomi kan alltså inle agera helt självständigt. Vi ärberoende av andra länder.Den främsta förutsättningen för atl kunna förändra verkligheten, MaggiMikaelsson, är all vi ser denna sådan den är. Då finns det i varje fallmöjligheter alt åsladkomma en förändring. 10 (): Nog lycker jag alt del är att ta lill etlbilligt argumenl när man påstår all vi tror atl miljöproblem kan lösasgenom en utebliven avveckling av valularegleringen. Jag sade faktiskt inte del.Dessulom är det definilivi inte vad vi tror. Nalurliglvis måste vi i stället setill att det finns en lång rad olika inslrumenl till vårt förfogande. Delgäller ju alt undvika de slora miljöproblemen och all komma lill rätta med demiljöproblem som redan finns. Valutaregleringen är bara ell säll alt i viss månålminslone hejda ell ohämmat kapitalflöde. Det är dock bättre att kapitaletanvänds på ell bra säll i än på etl dåligl sätt någon annanslans. Detär således inte någon större vils med atl exporterar miljöproblem. Detblir ju följden om oansvariga människor får handskas med dessa på etl felakfigtsätt någon annanstans. 11 (vpk): En av anledningarna lill att jag ställt minafrågor, , är att valutalagstiftningen är en del av denekonomiska politiken. Ganska stora förändringar har ju skett på detta områdeunder 1980-lalel exempelvis. I senasle numret av Pockdlidningen R finns del uppgiflerom alt av de rikaste hushållen i vårt land äger av nettoförmögenhetenoch av alla börsnoterade aktier. Det betyder alt del har skett en väldigtstor omflyttning av rikedomar. Många har blivit väldigt rika. Men många harockså blivit väldigl fattiga. Det är mol den bakgrunden som jag undrar på vilkel sättdet skulle vara en fördel för t.ex. en undersköterska om valularegleringensläpptes fri. Så någol om skattekontrollen. Går del all få en vattentätskattekontroll över huvud laget, ? Borde vi inte försökaåstadkomma en sådan här i innan kapitalel är spritt över hela ,ja, kanske över hela världen? Anf.12 (): Dess värre går det nog inle att fåen absolul vattentät skattekontroll. Erfarenheter som vunnits under årens lopphar visat det Vi har ju ofta legat ett steg efter i det avseendet Men för denskull skall vi inle ge upp. Tvärtom föranleder det oss alt skärpa oss ännumera, atl förbällra instrumenten ännu mera. Dessulom måsle systemet förändras.Det är etl bärande skäl lill den slora skatteomläggning som skall ske om någolår. En annan strävan som vi har - tog självupp den frågan -är att göra något åt den omfördelning av förmögenheten somonekligen har skelt, i varje fall i vissa avseenden. Jag tänker då på altskatten på kapitalvinster och kapital av olika slag kunde höjas. Del är ocksåell skäl lill all vi behöver den här konlrollen. Tydligen är vi överens i deltasamman- Jagtror nämligen, , all vi på den punklen har en gemensam slrävan.Låt oss således inle slå varandra i huvudel, utan låt oss i slällel hjälpas åli del avseendel! 13 (vpk): Jag skulle önska all jag kunde hålla med omdella med en gemensam strävan. Men jag tror att det skulle ha varit lättare förnågra år sedan än det är . Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren övergick lill att falla beslul i ärendel. Mom. 1 (krav på skärpt eller bibehållen valulareglering) Ulskollels hemställan bifölls med 260 röster mot 35 förreservalion 1 av och . Mom. 2 (förlängning av valularegleringen) Först bilräddes reservalion 2 av m.fl. med63 röster mol 30 för reservation 3 av och . 204ledamöter avstod frän alt rösla. Härefler bifölls ulskollels hemslällan med 198 rösler mol55 för reservalion 2 av m.fl. 44 ledamöter avstod frän atlrösla. Mom. 3 (ulredning om skallemyndigheternaskonlrollmöjlighder) Ulskoltets hemställan - som slälldes mot reservalion 4 avCarl -bifölls med acklamation. Mom. 4 (mål för avvecklingen av valularegleringen) Ulskollels hemslällan bifölls med 219 röster mol 35 förreservalion 5 av och . 44 ledamöter avsiod från.attrösta. Mom. 5 (skallekontroll av ullandsaffärer) Utskottets hemslällan - som slälldes mol reservalion 7 avLars De och - bifölls med acklamation. Mom. 6 (valutabankers monopolsituation) Utskotlels hemslällan - som ställdes mol reservation 9 avLars De och - bifölls med acklamation. Mom. 7 (skyldighet all lämna kontrolluppgift) Utskotlels hemställan - somställdes mot reservalion 12 av och - bifölls medacklamation. 1988/89:FöU14 Planering och anslagför del militära försvaret, m.m. (prop. 1988/89:80). Prot,1988/89:121 Planering och anslag för del militära försvaret, m.m. Planering och anslag för det militära försvaret, m.m. 14 i (); 1 larmet från den kammare som just håller päatt evakueras skall jag försöka inleda en debatt om svenskl försvar, Någol i skuggan av det nu pågående intensiva arbetet iförsvarskommittén skall också viktiga beslut fallas i riksdag om meranäraliggande problem. Del är oundvikligt alt de beslul som fattas här och dendebalt vi för hkväl kommer all präglas av de längre perspektivensförsvarspolilik som kommittén sysslar med. Det ger mig, fru lalman, anledning att ha en synpunkt påden försvarspoli-fiska debatt som förekommil i under del senaslehalvårel. Således kan jag inte ulan viss grämelse konstatera, alt framslåendeföreträdare för försvaret näsl intill råkat i luven på varandra i en debalt omolika säll atl i en knapp ekonomi uppnå såväl slörsla försvarskraft somförsvarskrafl över hela landet Få har kanske tänkt på atl samtliga dessa debattörerföreträder en positiv inriklning av svenskt försvar, atl de således borde sillalänge och stilla vid samma överläggningsbord och på så sätt komma fram till vadsom bäsl gagnar försvar. försummat i denna debalt är atl detfakliski finns tvä riksdagspartier som företräder en helt annan uppfallning iförsvarspolitiken. Såväl kommunisterna som miljöpartietföreträder uppfaltningen alt vårt militära försvar skall ges en sämreekonomisk förulsältning och därmed ocksä en annan inriklning. Del bör inte för dessa partier, som hitintills har varilfallet, vara möjligt att komma så lindrigt undan i denna debalt. Man behöverinte här i kammaren -men väl i alla andra sammanhang - påminna om all dessa tvåparlier numera är företrädda såväl i försvarsulskollel som i försvarskommiltén.Följaktligen har partierna ökat inflytande på försvarets inriklning. De bör idagens debatt inte ges chansen all smita undan med sin negativa politik. Del ärvikligl alt de här och får lillfälle alt visa om de verkligen är beredda attta ansvar för rikels säkerhel eller inle. Oaklal alt det finns ell betydande anlal reservationerfogade lill delta belänkande, råder del likväl i svensk försvarspolitikbetydande enighel om grundläggande frågor. Den nuvarande försvarspolitiska situationen är säregen sålill vida all del endast är ell försvarspolitiskt beslul fattadesi . Del gagnar föga all ta en längre slrid om vem som i högre ellerlägre grad har lämnal bidrag till den nu uppkomna ekonomiska situationen, somberör hela vårt försvar så illa. Viktigare är enligl min mening all enkraftsamling nu sker på bred basis för alt rälla lill rådande svåramissförhållanden. Härvidlag har självfallet regeringspartiet slorl ansvar. Del är svärl atl länka sig atl tiden så har förändrats allsvensk socialdemokrati vill hemfalla åt all falla försvarsbeslut i ,baserade pä röslsiöd kommunisterna. Sök , är minuppmaning, medan tid är ell bredare underlag för försvarspolitiska lösningar! Jag kan inle underlåta all säga alt den avsaknad avharmoni som råder mellan mål och medel inom svenskt försvar är ägnad att oroadel egna landels befolkningoch ger felakliga signaler lill omvärlden beiräffande vår vakthållning kringden svenska neutralitetspolitiken. Att vårt land successivt tillålilförsvarets andel av BNP alt minska med - från 4,2 till2,av BNP - är i flera avseenden oroande. Låt mig bara erinraom all om försvarel hade bibehållet sin andel av BNP,skulle inte mer funnits all disponera. Särskilt oroande är alt denna nedgång i del svenskaförsvarsanslagel skelt då länder i vår omvärld inte baravolymmässigt utan också tekniskt förbättrat sitt försvar. Del är också oroandefrån en annan utgångspunkt, nämligen atl vi just nu nödgas tillföra vårlförsvar ökade medel - som diskussionen i vår omvärld kanske merakonkrel än någon gäng har nedruslningspoliliska förtecken. Kort sagt,fru lalman - vi är i olakl med omvärlden. Detta ställer stora krav på osspolitiker i vår opinionsbildande gärning, då vi för omvärlden och för den egnabefolkningen nödgas förklara alt vi är i otakt och följaktligen , för attinte komma i en ännu sämre försvarspolitisk situation, måste tillskjuta medel.Det är inle nu vi felar, det är sommisstagen har skett Detta förhållande får dock inle avskräcka oss frän all nula lag i vår egen situation och se lill att vårt försvar når den avskräckandeförmåga som såväl svenska folket som en iakttagande omvärld kräver av oss. Debeslut som fattas här i , liksom de förslag som just nuformuleras i försvarskommiltén vad gäller arméorganisationen, måsle ges sådanekonomisk nivå all de går i fas med de mera långsikliga beslut som skallfallas om elt par är i och som skall gälla under enförsvarsbeslutsperiod framöver. När jag säger della, ulgår jag från alt kommillén skallfinna överbefälhavarens A-alternativ, eller än hellre hans A-l--allernativ,vara vägledande då man formulerar de långsikliga förslagen. Anledningen lillalt jag utgår från att ett av dessa alternativ skall vara vägledande är allvarje annal alternaliv i ÖB;s förslag innebär en forlsall urholkning,, ellerkrympning, av våra arméslridskrafler. Jag kommer , fru lalman, atl beröra några punkter som viär eniga om men som jag likväl fäster slort avseende vid. När del gäller depunkler där vi avviker från majoritdsskrivningarna kommer i denfortsatta debatten att närmare utveckla våra synpunkter. Vi har således från moderata samlingspartiets sidaaccepterat alt åtta äldre infanteribrigader utgår ur krigsorganisationen. Molbakgrund av all vi tidigare motsatt oss atl arméorganisalionen över huvud lagetbehandlas med förtur vill jag gärna kommentera detta. Jag vill alltså klarlägga all värl medgivande att lägganer de älta äldre infanteribrigaderna nu grundar sig på försvarsministerns ipropositionen framförda försäkran att detta på intet sätt skall vara styrandeför dd antal brigader som försvarskommiltén slulligen kan komma alt föreslå. Numå del väl sägas atl det kanske är en överloppsgärning atl oroa sig förbrigadanialel över 21. Men då saker och ting nu inle las i rätt ordning, sä ärdel viktigt atl försvarskommiltén trots alll har full handlingsfrihet kvar. Planering och anslag för det militära försvaret, m.m. 2 protokoU 1988/89:121 Planering och anslag för det militära försvaret, m.m. Utskollel har också haft atl ta ställning till rikelsindelning i milo- och civilområden. Vi har inte här motsatt oss atl MiloBergslagen sammanläggs med lill ell nytt . På denna punktkommer säkerligen alt utveckla våra synpunkter nägol mera. I anslulning lill denna fråga har föreslagils inrättandetav en rörlig enhet vid , en enhet som i händelse av ofred skulle ingripaoch ge slabsförstärkning i vilket som helsl av de övriga militärområdena.Utskottet delar helt överbefälhavarens och försvarsministerns uppfallning omvikten av den rörliga enheten och har på denna punkt en stark bifallsskrivning. Vad gäller frågan om milobefälhavarens ställning i MiloVäsl har propositionen varil föga upplysande. Således framgår inle ommilitärbefälhavaren följer den rörliga styrkan till ell nyll operationsområdeeller om han skall slanna kvar och tillsammans med civilbefälhavaren haansvarel för militärområdet. Följaktligen har utskottet för klarhetens skullnärmare velal precisera sitt beslul. Utskottet har därvid funnil attmilitärbefälhavaren i , liksom militärbefälhavarna i övrigamilitärområden, helt oberoende av var de rörliga styrkorna opererar finns isitt militärområde. Utskollel har gett uttryck för sin vilja all militärområdeti väsl skall ha en i förhållande till andra militärområden helt likartadstabsfunktion. Jag ulgår från all de ändrade dispositioner som ÖB ianledning av della beslul nödgas göra uteslutande skall vara ägnade att främjaell bällre svenskl försvar. Med det anförda ber jag all få yrka bifalltill de reservationer som är fogade till belänkandel och som undertecknats avmoderala förelrädare. 15KERSTIN (); Balans, fullföljande av fattade beslul,trovärdighet, del är tre begrepp som är betydelsefulla för allasamhällssektorer, men för totalförsvarets förmåga är de helt avgörande. Tyvärrslyr dessa teser inte den socialdemokratiska regeringens handlande. Som följdav detta har elt bra försvarsbeslut, , havererat, ochsocialdemokraterna får la på sig ansvarel, Elt försvarsbeslut bestårsjälvfallet av bäde en ekonomisk ram och en inriktning i vad gällermaierielanskaffning. Del är inle acceptabelt, som socialdemokralerna nu hävdaroch följer upp i handling, atl beslutets ekonomiska planeringsnivå ligger fasl,trots alt beslutad materiell förnyelse inle kan ske. lar i sin molion hell avslånd från dennahandläggning och yrkar på all medel skall lillföras för all man skall kunnafullfölja beslutet Vi behöver balans, därför atl totalförsvaret i realitetenendast har den styrka som kan uppnås i den svagaste delen. Vad hjälper det om sedanandra delar är väsentligt starkare? Utformningen av totalförsvaret är sedanhell avhäng-igt av atl fattade beslul fullföljs. Vad hjälper det om manbeslular om förslärkningar och förändringar, om beslulen aldrig blirverklighet? Inom försvarspolitiken har faktiskt trovärdigheten tvådimensioner: trovärdighet i vad gäller slyrka och kapacitet av sådan grad atlden kan vara etl slöd för vår neutralitetspolitik och trovärdighet inför deinom försvarel anslällda och inför de värnpliktiga. Man skall känna atl delfinns föruisällningar all klara de uppgifler som åläggs. Frågan om balans inom den civila delen av totalförsvaretvar aktuell inför del förra försvarsbeslutet. lade man faslkrav på likställdhet All uthållighet och beredskap mellan olikasamhällssektorer skall vara samstämmig borde vara en självklarhet, men så varingalunda fallet tidigare. All vi forlfarande har slora obalanser inomförsvarsmakten är ingen hemlighet Vi dras med stora kvalitativa brisler.Numerären har fått styra utformningen av markstridsförbanden. Iprakfiken kommer della Iroligen all vara utslagsgivande. Vi kan inle dra nyttaav all vårl militära försvar i flera avseenden har internafionellt sell myckelmoderna och effektiva syslem. Folkparfiet har länge förl fram förslag för attfå bort jusl de tröghder som lett till obalanser inom såväl de militära som decivila delarna av totalförsvaret. Den inriklning som lades fast i 1987 årsförsvarsbeslut innebär ompriorileringar och klara anvisningar om varförslärkningar är särskill angelägna. Man övervann därmed de hinder som längestoppat möjligheterna att få etl balanserat totalförsvar. I och för sig är inle försvarel annorlunda än andrasektorer av samhällel. Där finns samma problem som vi ser inom alla delar avden offentliga sektorn. Vi behöver "reformer genom omprövning" föratt få ut största möjliga effekl. Bara om totalförsvaret fungerar effektivt kanvi uppnå all personalen känner förtroende för dess förmåga. Detta är också enförutsättning för all man skall kunna rekrylera och behålla just denkvalificerade personal som behövs. ärs försvarsbeslut uppnåddesenighet om en förstärkning av totalförsvaret, della för alt ge ökadtrovärdighet. Möjligheter fanns då atl nå den balans som är nödvändig för elteffektivt totalförsvar. Kraven från på omprioriteringar följdes uppmed förslag om ökade totala resurser. Kraven fanns i vår partimotion inför1985/och låg till slor del till grund årsförsvarsbeslut Försvarsmaktens operativa förmåga måste förslärkas. I vår parlimolion redovisar vi vår synpå vad som krävs av totalförsvaret för att del skall vara ell starkt stöd förstabiliteten i . Vi redovisar vår uppfattning om den lämpligaulvecklingen av totalförsvaret både i kvalitativt och i kvantitativt avseende.Enligl vår mening har del inle skett något som ger anledning till förändringarjämfört med . De då beslutade förstärkningarna måste därför i alllväsenlligl genomföras som grund för nästa försvarsbeslut. Detta är helt i linjemed vad som fordras för en god försvarspolitik. Man måste fullfölja de beslulsom har fattats. anser atl det är vikligl alt vi får en förstärkningav försvaret och atl innehållet försvarsbeslut förverkligas. Av denanledningen anser vi all medel skall lillföras. Vi yrkar alltså all riksdagenför de närmaste tvä budgetåren anvisar 400 resp. 800 milj. kr. utöver vad somföreslås i propositionen. Det är beklagligl alt regeringen inte på samma sätt tarsill ansvar. Resultatet av regeringens handlande kan inle bli annal änkatastrofalt för vårt totalförsvar. Det faklum all myndigheterna i underlagdtill försvarsbeslutet underskattade koslnaderna kan inle få ge till resullalalt vi ändrar den inriktning som lades fast vid försvarsbeslutet Vi ifolkparliel anser inle all det är ansvarsfullt att skriva ned kraven påtotalförsvaret. Man förlorar då sambandet mellan säkerhels- ochförsvarspolitiken. Resultatet av brisl på vilja alt uppfylla fattade beslulblir etl allvarligl hol mol trovärdigheten till Planering och anslag för det militära försvaret, m.m. Planering och anslag för det militära försvaret, m.m. vårltotalförsvars förmåga och lill möjligheterna för de försvarsanslällda all finnasin verksamhel meningsfull. Och del blir elt hot mot de värnpliktigas förmågaalt känna tillförsikt inför sina uppgifter. Det fanns beslut om ökadmaierielanskaffning på fyra områden, som gavs en framträdande roll i det förraförsvarsbeslutet Dessa områden var helikoptrar för sjuktransporter,kvalificerat luftvärn, ubälar och tunga kustroboiar. Helikoptrar behövs iförsta hand för sjuktransporter i övre . Det måste vara möjligt attkunna föra skadade soldater till operationsbordet inom tvä tre limmar. Vi vel all får längre lid förflyta ökar dödstal ochinvaliditet närmast dramatiskt Här är del verkligen fråga om trovärdighet förhela försvarel av övre . Överbefälhavaren har visat analyser avsjukvärdsbelastning-en vid alternativa angreppsfall, där tusentals skulle kunnakomma att dö, eflersom de inle skulle komma till sjukhus . Bara vetskapenom att organisationen har dessa brisler skulle komma atl påverka slridsviljaoch uthållighet myckel negativt. Del är också enligl vår mening en viktigmarkering i försvarsbeslulel att man ökar antalet bataljoner luftvärn med medellångräckvidd. Den senareläggning som skett i ÖB:s planering ärotillfredsställande. En viktig del av beslutet gällde marin förnyelse. Dennainnebar såväl en utökning av antalet ubåtar från 12 till 14 som anskaffning avlung innebar all anlalel ökade från 1 lill 4, vilkel bl.a.skulle medge atl etl batteri regelmässigt skulle kunna vara baserat pä Gotland.Det är inget Ivivel om alt den förnyelsen har utarmats jämförl medintentionerna försvarsbeslut, och della är oacceplabell. Vi anser alt det överslagsmässigl krävs omkring 1,2miljarder kronor ulöver de medel som ligger i regeringens förslag. Tack vareall regeringen föreslår pengar för utredningsuppdrag lill industrin ochrepditionsulbildning blir resullald av vårl förslag att sammanlagt 2,4miljarder kronor tillförs försvaret. Satsningarna på industrin är naturligtvismycket angelägna och välkomna. Regeringen har i propositionen föreslagit attell nytt utbildningssystem införs för flollan. Man har då bejakat del positivaställningslagande som gjordes i 1987 ärs försvarsbeslut till ett nytt marintutbildningssystem, men låter i förslagel en förändring för kustartillerietanstå. Vi anser atl marinens utbildningssystem måste ses i etl sammanhang ochyrkar därför avslag. De beredskapskrav som finns på marinens förband och dengemensamma yrkesofficersutbildningen är skäl som gör att genomförandet avprincipbeslutet bör anstå, tills etl samlal förslag kan behandlas av . uppdrag till ÖB att ge underlag till beslul omen ny arméorganisalion redovisades i FU88. Både genom denna och FMI 2000 har ÖBlagil vikliga sleg mol en förändring av försvarsmakten. Etl förslag som bejakas i proposilionen är förändring avprinciperna för ledning inom försvarsmakten. Vi välkomnar de förändringar somföreslås ske, vilka syftar lill all ge ökal utrymme för krealivild ochinitiativ. Vi ser det hela som resultat av just "inre omprövning".Förslagel ligger väl i linje med den "inre reformalion" somfolkpartiet anser nödvändig inom den offentliga seklorn. Vi anser det därförriktigl all lar slällning och lillslyrker ÖB:s förslag omdecenlralisering. Folkparliel välkomnar givelvis också förslagel all lägga nedde äldre infanleribrigaderna. Det är etl viktigt steg och möjliggör också allvi får en högre kvalitet på de viktigaste förbanden. Samiidigi bejakar vi deförslag som ÖB lämnar för att möjliggöra en ökad differentiering avvärnpliklsutbild-ningen. Vår grundsyn är att ingen värnpliktig skall genomgålängre utbildning än vad som behövs för atl lösa sin uppgifl. Del är därförbeklagligl att man inte bifaller myndigheternas förslag atl inom ramen förförsöksverksamhet med fem månaders ulbildning pröva möjligheten all under ivåoch en halv månad ulbilda personal till de s.k. skyddsslyrkorna. Vi kangivetvis som poliliker inle bedöma möjligheterna all nå utbildningsmålet Jusldärför bör fackmännen ges den möjlighelen. : har i en motion tagitupp frågan om de värnpliktigas försäkringsskydd.