prot · GC09108 · 1988-12-31 00:00:00 — Ännu elt skäl är alt vivänlar pä den regionalpoliliska utredningen, som behandlar alla de områden somhar tagits upp i reservationerna. Slulligen kan jag konstatera all del inte heller i ärfinns nägon samlad gemensam borgerlig regionalpolitik. Med lanke på dehögröstade herrar som jag har lyssnat på kunde man länka sig all niverkligen hade diskuterat er samman om en bra regionalpolitik för framliden.Men del finns ingen sådan. Vi får väl se om ni kornmer alt kunna ena er i denregionalpolitiska ulredningen. Jag yrkar bifall tillarbelsmarknadsulskoltets hemslällan i belänkande nr 13 och avslag pä samlligareservationer ulom nr 27, som vi socialdemokrater slär för. Jag yrkar ävenbifall till hemslällan i belänkande nr 19 och avslag på samtliga reservationer. 55ANDERS G HÖGMARK (m) replik: säger all del inle finnsnågon samlad regionalpolifik presenterad av opposilionsparlierna. Sä kan mankanske ullrycka del, men del vore ju bra om de olika departementen i sammaregering kunde dra äl samma häll och föra en polilik för regional ulveckling.Del allvarligasle underbetyget är väl all de olika depariemenlsinlressena drarät olika håll. Del viktigaste med en ekonomisk politik är grunden. Ja,det är rikligl, . I del ligger ocksä erkännandet all om manför en dålig ekonomisk politik, dä ivingas man höja momsen. Då ivingas man höjaarbelsgivaravgiflerna för de många småföretagen ule i glesbygden. Då ivingasman slopa reseavdragen och förändra dem framöver. Dä ivingas man atl genomföraradikala förändringar inom jordbrukspolitiken, som gör alt de mänga lusentalsmjölkproducerande bönder som har räknal långsikligl i sin planering fär seradikall höjda rnjölkpriser i konsumlionsledd och därmed ocksä förmodligensänkl konsumtion. En dålig ekonomisk politik innebär ocksä atl man tvingas föraen energipolitik, eller av någon egendomlig omständighet upplever sig behövaföra en energipolitik - del finns som bekanl delade meningar inom regeringenhur man skall föra den-som gör alt den drabbar industriområden, småföretag ochglesbygdsregioner. Del är bra atl föra en bra ekonomisk polilik - det är säsant som det är sagt. För man en dålig ekonomisk polilik, dä lägger inan framden här lypen av förslag som regeringen nu har gjorl ikompletleringsproposilionen. Denna politik har framstått somelt dråpslag mot storstaden. Ingen har lyfl fram del faklum atl den också ärell dråpslag mol landsbygden och de små orterna. Är den ekonomiska politikendålig mot storstaden och dålig mol landsbygden, är del väl, ulskollelslaleskvinna och fru slalsråd, lolall ell ganska gediget underbetyg ål denekonomiska polilik sorn man från ansvarigl håll anser vara ett fundamenl förden regionala ulvecklingen i landet. Regionalpolitik m. m. Sedan är del rikligl, , all vi vill anslånågra hundralals Prot. 1988/89:108 miljoner mindre lill regionalpolitik.Men lägger man till de väganslag på yllerligare en miljardkronor som moderalerna föreslog men som röstades ner i kammaren med benägetbistånd av socialdemokraterna, kommer det hela i en annan dager. Varför rösladeni ner lill vägarna, som ni anser all del är vikligl allsalsa pä? All salsa på infraslrukluren är etl inslag i den moderalaregionalpoliliken. Vi vill bygga ul vägväsendel, bygga småvägarna. Vi anser alldet är ulomordenlligl angelägel. Jag återkommer lill min fräga, herrlalman, lill dualismen: viljan all salsa på regioner och lalel om densamordnade länsförvaltningen men oviljan atl salsa på länsanslagen. Förklaragärna detta, , i en replik! Använd nägon minut av de tre lilldelta! 56SIGGE GODIN (fp) replik; Den som vänlar pä nägol goll vänlar aldrigför länge, lyder ullryckd, . Vi får se om del är sä goll närden regionalpoliliska utredningen är klar. säger alt del skulle varauppseendeväckande all lägga fram förslag , när vi vänlar pä utredningensförslag. Jag tycker all del är uppseendeväckande all man inte kan höjalänsanslagen bara därför att man väntar på en utredning. Del dröjer ju mängamånader innan regeringen över huvud laget kan lägga fram någol förslag ulifrånulredningens resullal. Sedan säger all del är den ekonomiskapolifiken som är vikfigl och all den är mycket bra. Ja, vi har ju de senastedagarna fäll se hur del står till med den ekonomiska politiken. Rosornas krigär ju i full gång. Det är full storm ule i bygderna. Inle minsl första maj vardel så. Regeringen vågar helt enkelt inle la ansvar för den ekonomiskapolitiken. Del är fakliski vad man kan konsiaiera. Ni vågade inle före vald ochinle göra de åslramningar som behövdes. LO är missnöjl. T.o.m.inom regeringen är man oense om huruvida del är den rälla metoden all höjamomsen. Den uppfattningen får man i varje fall när man läser dagspressen. Finansministern sade första maj atl nu fär vi se omoppositionen vägar la ansvar. Men del är regeringen som skall la ansvar iSverige. Del är regeringen som har den uppgiften. Vi har gäng efler gäng föreslagilhur man skall göra, men ni har inte vågat la del ansvarel. säger vidare alt oppositionen pä ellomräde har lyckals knäppa regeringen på näsan, och del är i fråga omlänsanslagen. Ja, vi har gjorl det är , inte därför atl vi lycker attdet är roligt, ulan därför all det är nödvändigt för regionerna atl fä merpengar. Offertsiödei, , anser SIND, som ni harstora möjligheter all slyra och ställa med, skall las bort. Det är vad SINDhar ullalal i den regionalpoliliska ulredningen. Det finns skäl atl lyssna påvad de säger som jobbar med detta. Jag skulle vilja ha svar på ell par frågor, MarianneSlålberg. Varför skall man i de sämst ställda områdena ha högre kostnader än vad man har i kusllandd i Norrbollen? Vad säger människorna i Jämlland, närni häller nere länsanslagen? Den frågan slällde jag tidigare, men jag fick inle någol svar. -''' Prot.1988/89:108 Vad säger ni lill socialdemokralerna i skogslänen som gångefler gång protesterar och vill ha högrelänsanslag? Säger ni lill dem all vi skall vänla pä , I- -} den regionalpoliliska ulredningen?Dä har det ju fattats oerhörl mvcket & r ö j pengarunder årens lopp, eftersom vi hållil på så här några är. 57 () replik: Jag skall inleda med atl lolka och hålla inedMarianne Slålberg i en fråga, när hon säger alt vi aldrig mer bör stympa enregionalpolitisk debatt i dels en handelsfråga, dels övrigl. Alt göra på detsäilel ger en nägol konstlad deball. Däremol övertygade inle , när honförsökle försvara ordentlig urholkning av de regionalpolitiska anslagen.Jag vill också fräga: Anser atl del är bra all länsanslagenlar slut i flera län efter halva budgetåret? Anser , somsiller i den regionalpolitiska nämnden i industriverket, atl det är bra att manhar en balans på över miljarden när del gäller ansökningar? Jag tycker inle alldel är bra. Våra förelag är beljänla av snabba svar när de vill lokalisera siglill områden där ny sysselsällning behövs. Anser atl förre industriministern hadefel när han sade: Kom med objekt, sä kommer vi med pengarna!-Jag tycker atl hanhade helt rätt. När nu ser bara ljus i alla kommunerföreslår jag all hon läser jämten helsida i Kommun Akluellt, där hanordentligt säger ifrän att antingen lar regeringen i nu eller ocksä gär detinte bra. Jag Iror all han har gjorl en hell rikligl bedömning. Sedan säger all cenlern harspenderbyxorna på. Jag skulle vilja säga atl vi har sparbyxorna pä. Del finnsingel så dyn för som överhela regioner. Del är myckel billigare altsatsa pä en jämn ulveckling över hela landet. Koslnaderna ikoncenlralionsomräden är nämligen oerhört höga, och det är dessa som gör atlhela politiken hotas. 58 (vpk) replik: ondgör sig över länsanslagenoch säger all ambilionen bara är alt knäppa regeringen pä näsan. Jag tycker delär cyniskt all säga så. Vore det sä enkell skulle den politiska situationen bliohållbar. Man skall inle tro atl allt vi gör bara görs för all krångla ellerknäppa regeringen pä näsan. Under den starkt exportinriklade iredje vägens politik,berg, har såväl storfinansens resurser som samhällels infrastruklurella saisningar inriktats mot ftämjande av EG-anpassning. Det har medfört att slora delar av vårt egel land har blivit över. Koncentrationen av kapilal och produktion pågår i slor skala. utan nationell hemvist etablerar sig, och en förbrukning av råvaror och en utsugning av människor där del är mesl lönsamt håller på att ske i della land. Del är inle underligtall de regionalpoliliska satsningar som har föreslagits har blivit missriktade. Vi har på del viset fått en koncentration till sydöstra delarna av landel och till siorstadsregionerna. Om inte den trenden vänds på ell eller annat sätt 94 kommer denna utveckling altfortsätta. Det är klarl all finansieringen av vpk:s förslag blir hellomöjlig om man Prot. 1988/89:108 bara ser på en enda utgiftspost och intepå inkomstsidan. Om man bara gör det gärju ingenting ihop. Del gäller alltså all se på hela den finansiella ~ ] ~T, JO,,-, ,7- r. , r 1- L , Regionalpolitik m.m. budgetenträn de olika partierna. Vissa torslag som framläggs i arbetsmarknadsutskottetsbetänkande innebär således också inkomster. Det gäller att också ta med dem ibilden. 59 () replik; Jag står kvar på min plats och tänkergöra ett kort inlägg. Dagen lider, och vi skall försöka hinna med detta ärende. Lål mig framföra några synpunkter med anledning av vadMarianne Slålberg sade. Hon började med atl säga alt ekonomin är delviktigaste, och del är klarl all den är viktig. Men varje gång en människasäger så undrar jag vad han eller hon menar med ekonomi. Är del bara denkorlsikfiga ekonomin som räknas i kronor och ören, eller är det allt del viinnerst inne vel, nämligen alt ekonomi är så kolossall mycket mer? I ekonomimåsle vi räkna in människors trygghet, en god miljö, ren luft, mark och vallenosv. Del är saker som vi har räknal som gratis tillgångar. skall leva har varit mycketspännande och pä många sätt lyckad. På andra sätt har den kanske varit litetmisslyckad. Efter den kan vi inte lämna människor ulan atl ge dem möjlighet allta till vara sina idéer. Det gör vi dels genom länsanslagen, dels genom deexlra 300 milj. kr. Lät mig vidare bara hänvisa lill alt den budget som jagtidigare lalade om hgger hell inom den gröna lunta som vi har lagl fram. Vi färsäkerl tillfälle att återkomma till den, och då skall jag visa att budgetenhåller. 60 () replik: förvånade mig när han sadeatl tilläggsproposifionens förslag om 50 milj. kr. mer lill länsanslaget och150 milj. kr. mer i lokaliseringsbidrag skulle vara förödande för glesbygden.Jag mäsle ha missuppfattat honom. Han säger vidare alt vi skulle ha avslyrklmedel fill vägförbättringar. När vi röstade om väganslag i gär såg jag inte attdet fanns någon moderat reservation om pengar lill Norrlandslänens vägar. Sä lill frågan om länsanslagen, som de föregående talarnahar slälll frågor till mig om. Del finns faktiskt 80 milj. kr. kvar avlänsanslagen hos länsstyrelserna, innan dessa 50 milj. kr. undrade om jag vågade åka hem lill Jämllandefter denna debatt, och jag kan svara honom att jag kan göra det. Ihandlingarna till utskottet framgår alt länsslyrelsen i faktisklinte har begärl extra pengar. I stället har man lyckals hushälla så bra atl delblivit pengar över. säger vidare att det är full storm ule ibygderna på grund av atl del är olika åsikter inom det socialdemokratiskaparliel. Vi är fakfiskt etl demokratiskt parli med högt i lak. Folk har rällatt säga precis vad de vill i olika frågor. diskuterade också innehållet ikompletleringsproposilionen, och den diskussionen får vi möjlighel all ålerkommatill . Jag tyckerfaktiskt att det är konsligl all anser att offertsiödei är 95 gjorde ell besök hos regionalpoliliska enheten päSIND för cirka etl år sedan. Då fick han vela vad offertsiödei ' egenlligenanvänds till, och han ansåg all del var myckel posilivl. Därefler förväntadejag mig atl skulle lämna åsikten alt offertsiödei inle skulleanvändas i fortsättningen. fick lydligen inle med er andra päsin ändrade uppfallning. 61 () replik: Jag vill understryka atl del vikligasle ärall ordinarie budgelpengar fördelas på räll säll av samlliga minislrar. Vi hargjorl en omfördelning sä all vi för ul lill ulsalla delar avriket. Del innebär all vi satsar pä arbetslinjen över hela landel, och visalsar ordenlligl på infrastruklurella ålgärder. Så lill frågan om länsanslagen. Tyvärr, ,är jag överlygad om alt om samtliga jämtar och jämlinnor fick tillfälle atlvälja mellan 800 milj. kr. i länsanslag och oförändrat 690 milj. kr. för tredjeåret i följd, sä skulle bara tvä stycken välja det senare allernalivel,nämligen och den socialdemokratiska kollegan här i kammarenfrän Jämlland. Övriga kommer alt anse all det är fel av en socialdemokrat allarbeia emot regional utveckling. Det innebär det nämligen atl hällalänsanslagel oförändrat för tredje ärel i rad. Jag fick inget svar pä frågan lill omhon tycker atl del är rikligl all det snabbt växande skall hälla ellkoslnadsläge som ligger lägre än koslnadslägd i Sirömsund. Jag lar upp denna fråga därför all jag lycker all den pånågol säll sammanfallar den socialdemokratiska synen på regional ulveckling:man ger stora fördelar lill en snabbt växande orl men vägrar ge samma fördelarlill hårl utsålla kommuner i inland. Varje känsla för regional rällvisa gör all del borde varaomöjligl atl slälla sig bakom den här lypen av förslag lill beslul. Det ärdärför vi har en strid om regionalpoliliken . Socialdemokralerna stårensamma mol kammarens övriga fem parlier. Del ärinte hedrande, norrländska ! 62ANDERS G HOGMARK (m) replik: var förvånad över minargumentering om 150 milj. kr. Jag lalade om kompletleringsproposilionen. Delär den som har givil en skallechock i slorieksordningen 20 miljarderkronor. Vi har sagl ja lill alt 50 milj. kr. anvisas pätilläggsbudgd IIlill länsanslagel mensjälvfallel sagl nej till lokaliseringsbidrag om 150 miljoner. Del var denskallehöjningschock som visade hur dålig ekonomisk polilik regeringen fört somjag diskuterade i min förra replik. skulle i sin sisla replik kunna ulvecklavarför socialdemokralerna ä ena sidan är så förljusla i samordnadlänsförvallning samiidigi som de inle lilllror sina parlivänner i norra administrera della poliliskl och i andra avseenden. Del är nämligen del desäger när de säger nej lill höjningen om 110 miljoner. Samtidigtargumenterar pä del sättet att hon egenlligen inte troratl del behövs ytterligare pengar. Hon talar om all glesbygdsslödd inle användsfillräckligl bra: del finns lilel pengar kvar. Över huvud lagd lycker jag allMarianne Slålbergs inlägg andas en skepsis mol möjligheterna att klarahanteringen på länsnivå. Då undrar jag: Vad är del då ni vill med den samordnadelänsförvaltningen? Är del bara tom retorik och ell arv frän fidigare slalsrådsom ni vill förvalla på ell hedervärl säll, eller vad är del? Jag begärde inle alt skulle vela vadmoderalerna föreslår i varje betänkande från varje utskott, men del finns nogskäl lill alt de socialdemokratiska ledamölerna i trafikutskottet såg helheteni vår polilik. Om man höjer väganslagen med fär man nämligenbällre underlag för all bygga infrastruktur och vägar. Till vilka projekl som pengarna skulle gå i de olika länenhar vi inle pekal ul. Jag ser nämligen hela som något som behandlar och tror inle alt slutar vid den ena eller andralänsgränsen. Vi har föreslagil ytterligare till våra vägar.Del förslaget röstades ned. Den miljarden hade väl behövt användas lill ellalll mer förslild vägkapilal. Eflersom fru statsrådet lydligen inle har för avsikl altgä upp i talarstolen mer, vill jag ullrycka den uppfattningen all vi måhändaframöver och som elt resultat av den regionalpolitiska utredningensöverväganden mer fär se lill helheten, diskutera frågor om infrastruktur och semindre av pakdpolilik. andas er polilik: vi kan komma lillbaka.Marianne Slålberg sade all om länsanslagen lar slul kommer vi tillbaka. Det är vad vi vill göra. Se kanske mindre tillinduslrislödspengar och mer lill de långsikfiga salsningarna på alt byggainfrastruktur, närhet, tillgänglighet och kompelens! På de områdena liggerframliden för de regioner som är illa utsatta: inland, Bergslagen ochsydöstra . Avslutningsvis: Glöm inle alt är en del av !Vi skall behandla i dess helhet framöver, så att vi inle blir en utposti norra utan närhet och utan kompetens men med ett alltför högtkoslnadsläge i form av höga skatter och med en flykt av kompetens frän dennaregion. 63KARL-ERIK (vpk) replik: sade att del finns pengarkvar av länsanslagen ule i länen. Såvitt jag vel är del olika i de olika länen.En del kanske har pengar kvar, medan andra är ulan pengar. Detta betyder ocksä att de som har pengar kvar kan görasaisningar som de kanske inle skulle ha gjorl, om de inte velal alt de fär merpengar och all det finns förslag. Del har väl funnits en rädsla för att görasig helt av med pengarna. Budgdård är ju inte slut heller. Elt argument mol höjningar av länsanslagen tidigare varall del var olyckligl att höja länsanslagen därför all länen då skulle pylsa ulpengar hur som helsl. Del var väl en av anledningarna till alt man inte villesalsa sä myckel. bevisar de olika länen alt de lar ell oerhörl slorlansvar för de anslag de fär. Dä är den problemaliken borta ur bilden. Dellycker jag all vi skall uppfatta som positivt. Inte alla länsslyrelser är ulan pengar. Det är positivt.Det skulle nämligen vara ren kalaslrof om allihopa helt skulle sakna pengar. Dåskulle ju länsanslagen behöva höjas ännu mer. På den punkten tror jag kanskeinte vi skulle ha kommit så långt - om inte ställt upp medmer pengar än de 110 miljonerna. 64 () replik: sade att man i har hushållat medlänsanslaget. Men det är faktiskt så att får ganska myckel pengar,jämfört med vissa andra län. Därför kanske man har någon krona kvar. Lål oss konstalera all åtta länsstyrelser har begärl nya,"friska" pengar. Del är vikligl atl de får sjösälta sina projekl. När det gäller offertsiödei gör sigmärkvärdig över att har tyckt atl det kanske var ganskalyckade försök som ändå gjorts pä sina håll. SIND tycker att stödet skallavskaffas. Det är ganska märkligl att de som år ul och år in arbetar med dettastöd lycker att en annan sorts slöd vore mycket bättre. Sedan sade atl det är högt i lak irörelsen och alt man där verkligen kan diskulera både skatter och annat. Ja, vifår väl se hur del blir när regeringen skall krypa till korset. För vissl ärdel märkligl alt det i gär lill pä det sättet atl regeringen lägger ellförslag till , och när LO säger nej är regeringen beredd att dratillbaka förslaget! Jag skulle vilja se vem det blir, om det är förraslalsrådel kanske, som skall väcka den mofion som gör att regeringen får krypalill korset och ändra sig. Om ni är så övertygade om denna åtstramning,, varför löper ni inte linan ut i så fall? Det är så man börgöra om man har ansvarel för elt land och skall slyra del. fick jag en pärm frånlandsbygdskommiltén. Där fanns på 472 sidor med uppslag fill förnyelse avlandsbygden. Del finns skäl all använda länsanslagen lill att satsa på många avde bra projekten i den pärmen. Ni har säkert fält varsin likadan pärm, så attni kan se vilka förslag som finns. Men när inte ens glesbygdsdelegalionens ordförande tror pånågra insatser, då kanske det inte var värl porlokoslnaden ens att skicka dennatjocka, lunga pärm, . De kanske inle får några pengar lillåtgärder. /84 har länsanslaget ökal frän 298 milj. kr.lill 800 miljoner. Delta är faktiskt elt mått på vilken vikt oppositionenlägger vid atl stödet skall komma de ulsalla delarna av till godo. Jag vill avsluta med all säga att del är rimligt attöverlåta beslutanderätten till regionerna och ge dem ansvar för de beslul somde fattar och ge dem möjlighet alt följa upp dem. Då blir det säkert en bra polilikoch en god verksamhet ute i våra bygder. 65 () replik: Jag hann inte med alt säga någol om del somBörje tog upp från min förra replik. Han nämnde att brislen hos SINDskulle vara . Jag hade dt samtal med SIND i går, varvid denämnde siffran 281 miljoner - brutto. Det finns sådana investeringar som inte är så lämpliga.Brislen var alltså PrOt. 1988/89:108 281 miljoner brutto i gär. gav ocksä den förre induslriministern, somalltså hade ansvarel för regionalpolitiken, medhåll. Det var kanske förstagången som den nuvarande lalmannen fick medhåll av . Det måsteändå ha glatt honom! Även nuvarande ansvarigl statsråd för regionalpolifikensäger samma sak; Om det finns bra projekt, så skall det också finnas pengar.Det är ju därför som både regeringen och utskoltsmajoriteten har sagl, attskulle det saknas pengar beiräffande länsanslagel , går detbra för att begära mera pengar. Det har gäll bra i är, och del börocksä gå bra näsla år. Sedan till det som har sagl omlandsbygskampanjen. Vi alla har väl blivit inbjudna till framlidskonferensen iseptember i Öslersund. Då är meningen, som alla känner till, att samlligaförslag under landsbygdskampanjen skall samlas ihop. Sedan räknar jag med atlregeringen kommer att se pä alla förslagen och undersöka vilka olikamyndigheter som skall klara av det hela - om det blir på lokal, regional ellercenlral nivå som man behöver hjälpa till för atl genomföra projeklen. Jag är alltså inte orolig när det gäller de projekt somman har diskuterat sig fram till. Jag räknar med att det kommer förslag härockså efter september månad. Talmannen anmälde all BörjeHörnlund, och anhållil atl lill prolokollel fåantecknat all de inle ägde rätt lill ytterligare repliker, (forts. prol. 7 § Kammaren beslöt atl ärendebehandlingen skullefortsättas vid arbelsplenum . 8 § Anmäldes och bordlades Proposition 1988/89:151 om höjning av denallmänna löneavgiften infill utgången av 9 § Anmäldes och bordlades med anledningav prop. 1988/89:143 om överlåtelse av slatens aktier i lill PKbanken, m.m.1988/89:N33 av m.fl. (m) 1988/89:N34 av m.fl. (c)1988/89:N35 av m.fl. (fp) 1988/89;N36 av och (båda mp) Prot.1988/89:108 10 § Anmäldes och bordlades ~ 1988/89;KU29 Allmännahelgdagar 1988/89:KU32Godkännande av den europeiska konventionen om självstyrelse1988/89:KU33 förvaltningskontors förslag om anslag pä tilläggsbudgetlill statsbudgeten för /89 m.m. 1988/89:LU30Skydd för förelagshemligheler , 1988/89:LU32Upphävande av reglerna om bevakning av testamente 1988/89:LU33Vårdnad om barn m.m. Socialförsäkringsuiskottets belänkande 1988/89:SfU16 Vissasocialförsäkringsfrågor 11 § Meddelande om frågor Meddeladesalt följande frågor framställts 1988/89:621 av () till bosladsminislern omamalörboxningens framlid; Del iragiska dödsfallet aktualiserar äler fråganom amatörboxningens framtid i . Därför vill jag fråga statsrådetLönnqvisl: Avser regeringen alt vidta några ålgärder med anledning avdel inlräffade? 1988/89:622 av () till slalsrådel GöranPersson om utnyttjande i skolan av privala utbildningsförelag: Sedan antog sill nyaskolprogram har kraven i del stått i centrum för den skolpolitiskadebalten. Socialdemokraterna har, åtminstone med sina läppar, instämt i viktigadelar, l.ex. behovel av mer individualisering, rätt för skola till profileringoch möjligheler för elever och föräldrar all välja skola. Punkt 36 i programmet handlar om alt utnyllja privatautbildningsförelag i skolan. Det kan gälla en bilskola som får svara förtrafikundervisning, en fri teatergrupp som svarar för dramaundervisning, eltverkstadsföretag som anordnar yrkeslinje i samarbele med ortens gymnasieskolaeller en grupp arbetslösa lärare som bildat bolag och säljer sina ijänslersåväl till kommunens företag som fill skolan. I en inlervju i ullryckle enledamot av SAP:s verkställande ulskoll samma uppfallning. Jag villfråga statsrådet : Prot. Vilka ålgärder ärstatsrådet beredd all vidta för all öka skolans utnyttjande av privala utbildningsföretag och andra enskildautbildningsproducenter? 1988/89:623 av (vpk) lillkommunikalionsminislern om postens pakelhanlering: Poslens huvudkontor har planerpå all flytta den nuvarande poslpakd-sorleringen i lill Boråspostterminal. ulredningar har visal atl samhällel får den mestrationella posthanteringen när del finns en fullständig pakelsortering i bådeGöleborg och , inle minsl därför alt del minskar transportbehovenradikall.