prot · GC0936 · 1988-12-31 00:00:00 — har frågat mig hur vi skallklara sjukvården ulan en bättre framförhållning vad avser el- ochläkemedelsförsörjning om kriget kommer eller om vi får en avspärrning en längretid. Genom försvarsbeslut (prop. 1986/87:95, bU. 1,FöU:ll, rskr. 310) har betydande resurser avdelats för att förbättraberedskapen inom hälso- och sjukvården. Det gäller särskilt alt avhjälpabrister i fråga om försörjning med sjukvårdsmateriel och läkemedel, men ocksåalt säkerställa försörjningen av sjukvårdsanläggningar med el, ochvärme. I fråga om elförsörjningen har för hälso- och sjukvårdensdel medel avsatts bl.a. för anskaffning av reservaggregat för el. Beredskapenpå läkemedelsområdet bedöms som tillfredsställande vad gäller den inhemskaläkemedels-produktionen. För vissa importerade och prioriterade läkemedel, sominsulin, bedöms fillgångarna av som stora. Hälso- och sjukvårdens beredskap för krig är i dagbetydligt bättre . Den utfrågning som försvars- och socialutskottennyligen höll i denna fråga visar atf många hinder för att fullföljaintentionerna i försvarsbeslutet nu håller på att undanröjas. Om handläggningen av asylsökande kvinnors abortärenden AnL 51ANITA (): Jag tackar socialminister för svaret. Sjukvård i krig har belysts dels i statsrådets svar,dels i hearingen om sjukvården i krig. När jag lämnade in frågan visste jag infeatt hearingen skulle arrangeras. Under hearingen fick jag svar på många av minafunderingar, och har jag fått ytterligare svar. Men jag fick också vetaatt vattenförsörjningen är ett problem som inle är löst. Tyvärr fick jag ocksåveta att sjukhusen inte har någon beredskap för detta. Dessutom fick jag vetaatf all flergångsmateriel kastas eller skänks bort på grund av attförvaringskoslnaderna har blivit för höga. Vid hearingen blev man rekommenderadalt gå på medicinska museet för att se dessa materiel. Del är bra om u-ländernafår materielen som gåva, men vad skall vi själva göra åt det som jag ser som ensårbarhetsrisk? När det gäller personalbrist vid krigsutbrott sades delvid hearingen alt den skulle av med hjälp av förlängd arbetstid. Förlängdarbetstid skulle alltså kunna lösa personalkrisen. Jag ser miljöpartietsförslag om att en viss del av ungdomen skall arbeta inom vården i formav ett slags värntjänst som en del av lösningen. Man skulle med andra ord kunnaha en viss beredskap i befolkningen som skulle kunna rycka in. I övrigt är jag just nu nöjd med den informafion jag harfått av statsrådet . Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på fråga 1988/89:256 om handläggningen avasylsökande kvinnors abortärenden AnL 52 Socialminister : har frågat mig om jag ärvillig att se över 5 § i abortlagen så att handläggningen av asylsökandekvinnors abortärenden kan gå snabbare. Enligt den nämnda paragrafen får abort ulföras endast omkvinnan är svensk medborgare eller bosalt i eller om iannat fall av särskilda skäl ger kvinnan tillstånd till aborten. Bestämmelsen är avsedd bl .a. att motverka atf kvinnorfrån länder som har en mera restriktiv abortlagstiftning än vi kommer fillSverige för att få abort. 3 protokoU 1988/89:36-38 Om handläggningen av asylsökande k vinnörs abortärenden håller förnärvarande på aft utarbeta allmänna råd om tillämpningen av aborflagen. Enligtvad jag inhämtat avses råden klarlägga i vilka situationer flykfingar ellerinvandrare behöver söka fillstånd fill abort hos . Ett syftehärmed är att främja en så snabb handläggning som möjligt av sådanaabortärenden. Effekten av de allmänna råden bör avvaktas innan en frågaom eventuellt ändrad lagstiftning aktualiseras. AnL 53 (): Jag tackar statsrådet för svaret. Min fråga har aktualiserats av en skrivelse tillsocialstyrelsen från sjukhuset i . har där upprättaten flyktingförläggning. Till sjukhuset har på kort tidkommit asylsökande kvinnor som velat ha abort. Att följa 5 § i aborflagen innebär att varje ärende skallprövas hos . I praktiken innebär detta aft kvinnan skall uppsökamödravårdscentralen fillsammans med tolk. Därefter följer samtal med kurafor.Det behövs dubbla fider, effersom ett samtal med hjälp av tolk kräver det, omman inte vill ge avkall på kvaliteten. Kuratorn gör en kuratorsufredning.Patienten går till läkare för gynekologisk undersökning. Det behövs återigendubbla fider, eftersom samtal med hjälp av folk kräver det. Patienten fär sedanåtervända till flyktingförläggningen och vänta i ovisshet. Socialstyrelsenfattar beslut en gång , kl. 8.00. Om inte ärendet finns påbordet då, blir det ytterligare en veckas väntan. Förfaringssättet är tungrott, och det är patienterna somdrabbas. Kurator i , som har handlagt fleraärenden av denna art, har sagt fill mig att det är svårt atf handlägga dessaärenden i fid även om man sätter fill alla klutar. Pä liknande sätt är det ävenvid andra flyktingförläggningar. Rutinerna kan innebära senabort i stället förtidig aborloch gör atf situafionen kan bli ännu svårare för dessa drabbadekvinnor som lever under mycket pressade förhållanden. Jag vill därför frågastatsrådet: Hur snart kan dessa allmänna råd bli klara? Är statsrådet villigatt skynda på för att klarlägga och underlätta handläggningen, så att kvinnornakan få besked snabbare och man kan undvika senabort? AnL 54 Socialminister : Det är riktigt attsocialstyrelsen har fått en framställning från en flyktingförläggning utanförÄngelholm om att ta upp den här problematiken. Den framställningen harsocialstyrelsen lämnat till det rättsliga rådet för att få synpunkter på den.Om synpunkterna blir sådana att flyktingkvinnorna bör betraktas såsom boende ilandet har planer på att med del yttrandet som grund ge ut ettmeddelandeblad redan innan de allmänna råden är klara. Jag hoppas att det ärett positivt besked för . AnL 55ANN-CATHRINE (): Det är mycket positivt att man försöker göranågonting åt den här situationen. Jag är dock mycket angelägen om all manskyndar på. I har man haft flera fall, ochkuratorn där har haft kontakt med andra sjukhus där det har funnitsförläggningar i närheten. Där har situationen varit liknande, och man har haftsamma problem i fråga om handläggningen. Jag hoppas därför att statsrådet ärvillig att skynda på ärendet, så att det kan bli en snabbare handläggning. Överläggningen var härmed avslutad. Prot.1988/89:36 : Om åtgärder mot oseriös sjukvårdsverksamhet 14§ Svar på fråga 1988/89:264 om åtgärder mot oseriös sjukvårdsverksamhet har frågat mig om jag tänkervidta några åtgärder för all förhindra att människor med allvarliga sjukdomarförleds att vända sig till oseriös verksamhet. ,ger exempel på ett friskvårdscenfer somenligt vad hon säger erbjuder behandling mot bl.a. cancer, sockersjuka ochepilepsi. Enligt den s.k. kvacksalverilagen är det förbjudet förandra än läkare alt behandla cancer, sockersjuka och epilepsi. Om förbudetöverträds är det ett fall för polisutredning. Enligt vad som upplysts avdistriktsåklagaren i del distrikt där friskvårdscentret är beläget finns inlenågra misstankar om brott mot kvacksalverilagen. Det finns heller inte någonanmälan om något sådant brott. arbetar med en översyn avkvacksalverilagen och andra frågor som rör alternativ medicin. Därvid skall,enligt direktiven, den vårdsökandes behov och säkerhet vara utgångspunkten.Kommittén beräknar att lägga fram sitt slutbetänkande . Mot dennabakgrund avser jag inte all nu vidta några åtgärder. AnL 57 (vpk): Jag får lacka så mycket för svaret. Jag tycker atf utvecklingen är oroande. Den här typen avhälsohem och friskvårdscentra grasserar verkligen - de växer upp som svampar urjorden. Det är infe ovanligt - som i det konkreta fallet - att del handlar ommänniskor som har drivit sådan här verksamhet förut och som har ett ganskadigert register med trassliga ekonomiska affärer m. m. bakom sig. Det är heltenkelt en härva. Det tråkiga är om människor som befinner sig i en desperatsituation vänder sig till den här typen av verksamheter. Del står i svaret - och det vet jag också - att man inlefår behandla cancer, sockersjuka och epilepsi, utan att man i så fall brytermot kvacksalverilagen. Men problemet är ju all man uttrycker sig diffust i sinaannonser. Man säger ungefär: Tror ni all ni lider av någonting liknande, så kanvi ge bot och bättring. Del handlar om en diffus marknad alltihop. Om man etablerar sig och har ett hälsohem eller ettfriskvårdscenter som yrkesverksamhet och säger alt man bedriver hälsovård, dåborde det finnas någon form av kontroll av all det verkligen handlar om hälsaoch inte ohälsa. Prot.1988/89:36 vilket har kunnat påvisas i flera fall beträffande det aktuellaexemplet. Jag tycker att man borde kunna länka sig någon form av etableringskon- Om handläggningen av arbetsskadeärenden troll, därt.ex. Sådan etableringskontroll skulleske innan sådan här verksamhet fick lov att starta. Jag skulle vilja fråga om man kan länka sig attalternativmedicinkommittén väger in sådana här förslag i sitt arbete. Detskulle ju kunna innebära en snabb och bra lösning. AnL 58 Socialminister : Herr falman! Jagtycker det är rimligt att alternativmedicinkommittén får arbeta med de direktivsom de har. Som jag säger i mitt svar skall enligt direktiven den vårdsökandesbehov och säkerhet vara utgångspunkten. Jag har med förtroende lämnat de härfrågorna till alfernativmedicinkommitfén och avvaktar deras förslag innan jagvidtar några åtgärder. AnL 59 (vpk): Jag måste säga aft jag infe känner tilldirektiven för kommittén så väl. Jag vill fråga: Finns det något i dedirektiven som lutar åt det håll som jag tycker alt det borde luta åt? Överläggningenvar härmed avslutad. 15 §Svar på fråga 1988/89:268 om handläggningen av arbetsskadeärenden AnL 60 Socialminister : har frågat mig om jag är bereddatt vidta åtgärder för att få ned såväl handläggningsfider somexpedieringslider i arbetsskadeärenden till en rimUg tidsrymd. 1 anslagsframställning finns enbegäran om ökade resurser till handläggning av arbetsskadeärenden. Behovet av ökade resurser behandlas i det pågåendebudgetarbetet inom . Resultatet av detta arbete kommer attredovisas i den kommande budgetpropositionen. Jag är därför infe nu beredd attge ett svar på den ställda frågan. AnL 61 (): Jag ber all få lacka socialministern för svaret. Det är viktigt all komma ihåg att många av dem som hardrabbats av arbetsskador ofta har haft svåra förhållanden genomsina skador. Därför är del myckel viktigt all handläggningen blir betydligteffektivare än . Det är också viktigt att försäkringskassornaspersonal får sådana resurser aft hanterings- och utredningstiden minskarväsentligt. Jag får väl vara nöjd för fillfället med svaret. Men detär viktigt atf resultat tas fram i den kommande propositionen. Överläggningen var härmed avslutad. 16 §Svar på fråga 1988/89:271 om användningen av dopingpreparat inom idrotten AnL 62 Socialminister: har frågat mig vilka åtgärderjag tänker vidta för att få stopp på hanteringen av dopingmedel. Innan jag går närmare in på mitt svar vill jag först klartdeklarera atf jag delar oro vad gäller användningen avdopingpreparat inom idrotten. Dopingpreparat kan i princip bli fillgängliga på två sätt.Det ena är att de tillhandahälls här i landet som läkemedel. Det andra är atfde förs in i landet legalt eller illegalt. När det först gäller tillhandahållande av preparaten här ilandet kan jag lämna följande upplysningar. Beträffande syntetiska anabolasteroider, som kommit att framstå som det största problemet blanddopingpreparaten, har fyra sådana produkter varit registrerade som läkemedelhär i landet. På grund av den besvärande dopingsituationen har de aktuellaläkemedelsföretagen beslutat alt dessa produkter inte längre skall finnasallmänt tillgängliga på apotek. Detta gäller fr.o.m. . Undantagsvis kommerdock två av preparaten att kunna tillhandahållas vissa läkare på licens förbehandling vid vissa allvarliga sjukdomstillstånd. När det gäller dopingmedel i allmänhet planeras meragenerellt verkande åtgärder. kommer i sitt informationsblad,som skickas till alla läkare och apotek, all informera om den Internationellaolympiska kommitténs dopinglisfa och dess betydelse vid förskrivning avläkemedel fill idrottsutövare. har också tagit upp endiskussion med och Apoteksbolaget om utformningen av ettytterligare informationsmaterial om dopinglistans innehåll. Avsikten är aftmaterialet skall finnas tillgängligl på apotek. bedriver vidare en fortlöpande kontroll avförskrivningen av läkemedel som kan användas i dopingsyfte. Härutöver pågårarbete med att på olika sätt söka minska riskerna för stöld vid förvaring ochtransport. gäller samma regler för denna hantering avanabola steroider och tillväxthormon som för narkotika. Den helt dominerande mängden dopingpreparat kommer dockinfe från den svenska läkemedelshandeln, ulan förs in hit från ullandet.Regeringen ändrade läkemedelsförordningen på så sätt att en resandefår införa läkemedel endast för medicinskt ändamål och för personligt bruk.Enligt föreskrifter får sådana läkemedel avse högst fem dagarsförbrukning. Efter dessa ändringar torde den legala införseln inte vara någotproblem. När det gäller åtgärder för atf stoppa den illegala införseln ochförsäljning av dopingpreparat har idrottsministern haft överläggningar medbl.a. Inom socialdepartementetöverväger vi vilka ändringar som kan göras i första hand iläkemedelslagstiftningen. Om användningen av dopingpreparat inom idrotten Om användningen av dopingpreparat inom idrotten AnL 63INGER SCHÖRLING (mp): Jag ber att få tacka socialministern för svaret. Anledningen till aft jag ställt den här frågan är alt jagär mycket orolig över att försäljningen och användningen av hormonpreparat;anabola steroider, har ökat explosionsartat . Jag ärorolig över att det är unga människor som drabbas av skador, då de eftersträvarsnabba resultat i sin iver aft få styrka och muskler. Eftersom vi alla kännertill effekterna av anabola steroider - både fysiska och psykiska skador, kanskeframför allt psykiska - behöver jag inte gå in på dem. Jag är bedrövad över attsamhällets möjligheter alt få stopp på hanteringen av dopingmedel släpar efteroch över atf straffpåföljder för försäljning av anabola steroider saknas. Den journalist i , som jag omnämnde i min fråga, ochsom har gjort mig uppmärksam på hur utbredd den här användningen är, blev baragenom ett kort telefonsamtal erbjuden att köpa preparat som kom från ,, , och . Han erbjöds vidare en nybörjarkur för . eller en mer avancerad kur för . Det handlar alltså om storapengar och professionella langare. Vi måste göra någonting åt detta. Vi kännerväl igen tillvägagångssättet, som är precis detsamma som för knarkhandeln. Denstora skillnaden är att de som säljer hormonpreparat riskerar nästan ingetstraff alls, möjligen låga böter. Därför är jag något bekymrad över svaret, i vilket sägsaft det "pågår arbete med att på olika sätt söka minska riskerna för stöldvid förvaring och transport. gäller samma regler fördenna hantering av anabola steroider och tillväxthormon som förnarkotika." Varför har vi då inte en lagstiftning med samma regler föranabola steroider som för narkotika? Jag skulle bli myckel glad om socialministernutvecklade vilka ändringar man överväger inom för att kunnafå stopp pä den här hanteringen. Överväger man en ändring i lagstiftningen? Det stora problemet är ju inte den legalaförskrivningen, utan det är vad som illegalt kommer in i landet. Del innebärnaturligtvis stora svårigheter alt helt kunna stoppa en sådan införsel, men viförsöker på olika sätt. Vi håller på att se över lagstiftningen. Om man rentallmänt ser på problemet, kan man säga all kunskaperna inom läkarkåren iblandär otillräckliga och all del kanske förekommer en oförsiktig förskrivning.Därför går man ut med en informationsdrive till läkarna. Det är klart atf det kan förekomma receptförfalskning.Under 1986 hade vi ett fyrtiotal sådana fall. När det gäller stölder har man vidtagit kraftigareåtgärder för att komma till rätta med dessa. Jag tycker att man på alla sätt försöker göra del som ärmöjligt för att på laglig väg förhindra hantering av dopingpreparat. Som jagnämnde i mitt svar har ju idrottsministern haft överläggningar medgeneraltullslyrelsen och , och inom socialdepartementethåller vi på aft se över läkemedelslagsf iftningen. AnL 65 (): Jag kan inle hålla med socialministern om gjort allt för atf stoppa hanteringen. Tvärtom, jag anser aft man inte gjortnågonting alls. Det handlar infe om stöld eller receptförfalskning, ulan dethandlar om de mängder av preparat som illegalt kommer in i landet. Man måsteändra lagstiftningen för att komma åt denna införsel. Läkemedelsförordningen är den enda lagstiftning som vi harpå detta område. Den är och den riktar; sig främst fill läkare ochapotekspersonal. Straffen är väldigt milda, och i de flesta fall är påföljdenlåga böter. Läkemedelsförordningen är inte alls tillämplig på hanteringen avanabola steroider, som i stort sett liknar narkotikabrott. Vad som måste tillär att man jämställer försäljning - langning - av anabola steroider mednarkotikahantering. AnL 66 Socialminister : Det är orättvist att säga alt vi inte hargjort något alls. Vi har vidtagit en rad åtgärder och kommer aft vidtaytterligare åtgärder. Både inom och inomjustitiedepartementet - som vi i det här sammanhanget samarbetar med -undersöker vi om vi via lagstiftning kan nå längre. AnL 67 (): Jag hade hoppats att få just det svaret, skulle göra någonting via lagstiftning. Information genom apotek ellerläkare hjälper ju inte. 1 en medelstor svensk stad som kan man alltså närsom helst få tag på preparat från hela världen. Ungefär tio personer försörjersig mer eller mindre i denna stad med 88 000 invånare på alt sälja anabolasteroider. Det är ingenting som säger att skulle utgöra något undantag idet här avseendet. Det behövs en lagstiftning snabbt som jämställer försäljningav anabola steroider med försäljning av narkotika. Överläggningen var härmed avslutad. 17§ Svar på fråga 1988/89:296 om vissa utvisningshotade familjer från Mot bakgrund av några enskilda chilenskaasylärenden har frågat mig om jag är beredd att läfa nuutvisningshotade familjer stanna i . Enligt har deaktuella familjerna visfats länge här. Utgångspunkten när regeringen avgör ett asylärende ärgivetvis i första hand att bedöma om den asylsökande behöver skydd i . Ivissa fall kan konstateras atf så infe är fallet. Frågan kan då uppkomma ominfe ansökningen ändå skall bifallas av humanitära skäl. Om vissa utvisningshotade familjer från Regeringen tar särskild hänsyn lill barnens situafion.Allmänt gäller att om ell barn har gått minst tre terminer i svensk skola,utgör delta förhållande ett tillräckligt skäl för atf hela familjen skall fåstanna i . Denna praxis tillämpas när regeringen beslutar igrundärendel. har för regeringensavgörande överlämnat två ärenden avseende familjer med barn, vilka i ena falletgått än fre terminer i skola, och i det andra fallet inte påbörjatsin skolgång. Regeringen kommer efter beredning iarbetsmarknadsdepartementet att avgöra dessa ärenden. Jag är inte beredd altgenom uttalanden här i kammaren föregripa denna beredning. AnL 69 (): Jag tackar invandrarministern för svaret. Bakgrunden till min fråga är helt enkelt all det inte ärnågra få familjer - i varje fall inte enligt min uppfattning - utan ett ganskastort antal chilenska familjer som lever under dessa omständigheter. Familjerna har varit i . De har rotatsig här och barnen har påbörjat sin skolgång. Detta gör att familjerna börjatkänna sig hemma. De vill inget hellre än all arbeta här. Det är ett viktigtproblem för oss all lösa - atf de som kommer hit som flyktingar får möjlighetatt börja arbeta så fort som möjligt. Del skulle vara bra från rnångasynpunkter. Av svaret framgår all skalluttala sig. Då blir min fråga: Är det arbetsmarknadssituafionen som äravgörande för om dessa människor får stanna i eller infe? Om så ärfallet, tycker jag att del är fel. Dessutom har vi behov av merarbetskraft. På de flesta håll ropar ju industrierna efter arbetskraft, såarbetsmarknadssituationen bör inle innebära några restriktioner i sammanhanget.Situationen på arbetsmarknaden är snarare sådan att det är önskvärt all dessafamiljer får stanna. Av framför allt humanitära skäl måste dessa familjer fåstanna i . De har fått vänner i , de har lämnat det som fannshemma i bakom sig och de har egentligen inte någonting att komma tillbakatill. Därför är det angeläget att invandrarministern och regeringen bemöterdessa familjers önskan att få stanna på ett posifivt sätt. Människor ute isamhället som får del av förhållandena blir ganska uppbragta över all dessafamiljer, som har varit i så länge, skall hotas av utvisning. Jag förstår all invandrarministerninte vill föregripa enskilda ärenden, men jag har ställt frågan medutgångspunkt i en principiell förutsättning, att familjer som har varit länge iSverige skulle få stanna kvar och att inte arbetsmarknadspolitiska ulanhumanitära skäl skall vara avgörande för om de får stanna. Jag skulle vara gladom invandrarministern ville precisera vad som gäller. Alla asylärenden bereds iarbetsmarknadsdepartementet -arbetet är så organiserat. Jag vill påpeka alt vi tar hänsyn till de skäl somuppkommit på grund av långa handläggningslider. Det kan i många fall uppkommahumanitära skäl på grund av den tid som har förflutit. Låt mig exemplifiera från dagens regeringssammanträde, där69 fall av överklaganden i asylärenden behandlades. I 29 av dessa ärendenbiföll regeringen överklagandet. 4 av dessa bifall grundades på 6 §utlänningslagen. 15 ärenden bifölls av humanitära skäl. 7 ärenden bifölls medanledning av den anknytning som uppkommit under handläggningsfiden från denasylsökandes sida. I 3 fall bifölls ansökan på grund av att barn i familjenkommit att gå minst tre terminer i skolan. AnL 71 (): . Jag vet inle riktigt vilken slutsats jagskall dra av statsrådels inlägg, men möjligen och förhoppningsvis skulle jagkunna dra den slutsatsen att invandrarministern är posifiv lill alt behandladessa familjer generöst. I så fall är det bra. Det är angeläget att det blir pådet sättet. har ju begärt att de chilenare som harvarit ganska länge i skall fä en sådan behandling. Det är minförhoppning att invandramiinistern kommer att arbeta med den utgångspunkten. Dätror jag att både dessa familjer och de svenskar som har kontakt med dem kommeratf bli mycket glada. Det förekommer ganska kraftiga påstötningar ute isamhället för att dessa ärenden skall hanteras i den riktningen. AnL 72 Statsrådet : Låt mig för undanröjande av missförstånd, ochmot bakgrund av hur har formulerat sin fråga och hur hanformulerade sig i sitt senaste inlägg, säga atf det naturligtvis inle kan blifråga om att tillämpa en särskild praxis för asylsökande från ett visst land.Alla asylsökande måste behandlas på ett likvärdigt sätt. Familjer från olikaländer måste behandlas på ett likvärdigt sätt. AnL 73 (): Jag är inle så insatt i dessa frågor, för jagsysslar inte sä mycket med dem. Men jag har uppfattat saken så att justchilenarna, som har varit i ganska länge, har kommit i riskzonen därföratt man från regeringens sida bedömer situationen i på ett annat sätt nuän vad man gjorde tidigare. Det är på grund härav dessa familjer riskerar attutvisas och hamnar i den bekymmersamma situationen att de, trots att de harvarit här så länge, kan tvingas resa härifrån. Detta vänder jag mig emot.Väldigt mänga människor ute i samhället vänder sig också emot detta. Vi tyckeratt invandrarministern skall ha en generös och positiv inställning lill den härfrågan. Överläggningen var härmed avslutad. Om vissa utvisningshotade familjerfrån Prot.1988/89:36 18 § Svar på frågorna 1988/89:279 och 299 om skyddsklassplaceringenav 1 december.1988 . tjänster vid DAFA , ..,,;, Omskyddsklassplacer- Civilminister : ingen av tjänster vtd- , ,, ,., < . ° , Herr talman! frågat om justitieministern avser att vidtanågra åtgärder med anledning av all har skyddsklass-placerat allasina tjänster. har frågat mig vad jag tänker göra med.anledning av de förhållanden som råder vid DAFA beträffande skyddsklassplaceringenav tjänster.