prot · GC0929 · 1988-12-31 00:00:00 — I vissa fall kan det dock naturligtvis bli nödvändigt att väckatalan vid domstol. Jag håller med om att del i de fallen är viktigtatt handläggningstiderna är så korta som möjligt. måste man hålla iminnet alt mögelskademålen ofta kan vara tekniskt och juridiskt komplicerade.Inle sällan måste man t.ex. inhämta sakkunnigbevisning. Det är därför inte såkonstigt att dessa mål kan ta att handlägga än många andra mål. TiUdetta kommer att målen kan få stå tillbaka för särskilt brådskande mål -exempelvis vårdnadsmäl och vissa brottmål. Vadjag nu sagt innebär inte att det inte går alt förbättra förhållandena för densom blir tvungen att vända sig till domstol. Som jag ser det är det emellertidendast i begränsad utsträckning meriingsfullt och möjligt att göra något åthandläggningstiderna i domstolarna genom att tillföra ytterligare resurser. Däremotfinns det anledning att försäkra sig om alt de bestämmelser som reglerarförfarandet är ändamålsenliga. En översyn av dessa bestämmelser har nyHgenresulterat i ett reformerat tingsrältsförfarande. De nya reglerna, som trädde ikraft , gär bl.a. ut på att göra förfarandet smidigare.Dessutom har tingsrätterna fått ökade möjligheter att komma till rätta medparter som förhalar rättegången. Genom de modernare reglerna har det skapatsförutsättningar för en snabbare handläggning i tingsrätterna av bl.a. de målsom tar upp. Inom pågår nu arbete med attreformera hovrättsprocessen på motsvarande sätt. Vidsidan av det som jag nu har tagit upp finns annat som kan ha betydelse förhandläggningstiderna. Det kan gälla domstolarnas organisation, arbetsmetoder,utrustning etc. har påbörjat ett projekt som man kallarKortare väntetider. Avsikten med projektet är att man med oUkaåtgärder skall kunna korta ned väntetiderna i bl.a. tvistemål vidtingsrätterna. Det är min förhoppning att man inom projektets ram skall finnavägar att ytterligare minska handläggningstiderna vid domstolarna. Milt svar till är sammanfattningsvis att manbåde inom och inom målmedvetet arbetar och hararbetat för att de som drabbas av fukt- och mögelskador skall kunna få fråganom ersättning avgjord så snabbt och enkelt som möjligt. AnL 35 (): Tack för svaret! Om det ändå vore så väl, fru justitieminister, som nibl.a. säger i svaret: "Jag tror därför att j ust de problem som till stor del redan är avhjälpta." Men själva ansvarsfrågan måste ju klarläggas. Detunderlättar för domstolarna, och därmed för den enskilde, att komma fram tilldomslut. är det faktiskt så all konsumenten alltför ofta kommer i kläm. Och när det gäller skadeståndslagen - skall inte kommuneroch byggentreprenörer ha ansvaret för det de gjort, till dess de kan bevisaatt det är konsumenten som bär skulden? Är det rätt mot konsumenten att iprincip kräva byggnadsteknisk utbildning av den som köper ett hus? Varför är sammansättningen av domstolarna i fukt- ochmögelmål sådan att tekniker saknas? I miljöskadelagen sägs att det i många fallskall finnas ett fastighetsråd, dvs. Varför finns det ingen sådan medi fukt- och mögelmål? Handläggningstiderna i fukt- och mögelmål kan i alldelesför många fall vara fyra, sex och t.o.m. . Man kan inte jämföra dessamål med andra fastighetsmål. Här är det faktiskt fråga om organiskt material,som inte slutar att växa i väntan på domstolsbeslut. Gamla utredningar blir härverkligen gamla och alltför ofta inaktuella, då mögeltillväxten i många fallfortsätter under dessa fyra till om de rätta betingelserna finns. Ochkom dessutom ihåg att om det blir en överprövning i hovrätten, kan handläggningenta till. Vill det sig väldigt illa, kan det alltså sammanlagt bliupp till . fortsätter möglet att växa, om de rättabetingelserna föreligger. kanske det fattas ett beslut på grundval aven utredning som har gjorts långt tillbaka i tiden. Människorna blir sämre ochmaterialet blir sämre. Delta kan väl ändå inte vara rätt. Justitieministern talar om småhusskadenämnden och denstatliga fonden för avhjälpande av fukt- och mögelskador. Men det är ju tyvärren mycket liten del av de mögeldrabbade som blir hjälpta av dem. Jag skall ange några orsaker: Deponeringssumman är svår att få fram för den enskilde. var det tidigare, och jag har hört att det är . Oavsettvilken summa som gäller är det mycket pengar att få fram. Garantitiden är en annan orsak. Felen kommertyvärr ofta fram efter garantitidens utgång. Dessutom måste man förbinda sig att inte processa, Det ärockså ett hinder. Andraskador som kan uppkomma - förstörda möbler, förstörda kläder Om handläggningstiderna i domstol av mögelskademål 4 prolokoll 1988/89:29 Om handläggningstiderna i domstol av mögelskademål ocheventuellt dubbla hyror - kan man inte reglera genom småhusskadenämnden ellerden statliga fonden. Det går inte heller att vända sig till fonden om man avekonomiska skäl har måst sälja huset. Vi kan ju roa oss med att titta på den statistik som haråstadkommits. Jag har hittat papper från . Den statligafonden för fukt- och mögelskador hade då 510 inkomna ärenden. Av dessa bifölls62, avslogs 45 och avskrevs 14. Av de totalt 510 inkomna ärendena hade manavgjort endast 121. Ärendesituationen hos småhusskadenämnden den 15 oktober1987: Av 318 inkomna ärenden hade man bifallit4-ja, just 4-avslagit 48ochavskrivit 23. Totalt hade man avgjort 75 ärenden. Är det en bra situation attså få ärenden har avgjorts? Vad säger justitieministern om det? Det är alltså ganska förståeligt att det finns husägaresom vill gå fill domstol för alt få sitt fall prövat. De måste då ha bättreförutsättningar att få ett snabbt beslut. försämras - det vet vi alla - den ekonomiska,den sociala och den hälsomässiga situationen för de drabbade. Och hela tidenblir del ju faktiskt allt dyrare för samhället i stort. Låt mig , herr talman, få påpeka att det inte ärnog med att handläggningen i domstolarna tar så . Den är också i allrahögsta grad riskabel för husägaren. Om man förlorar sitt mål i tingsrätten, kanman redan där tvingas att betala , även om man villföra ärendet upp till högre instans. Därmed vågar inte många driva sitt mål idomstol - och har inte heller råd. Delta innebär väl om något att mångafaktiskt är helt rättslösa. Vad säger justitieministern om delta förhållande? Jag beklagar, fru justitieminister, att jag inte kan seatt problemen till stor del redan är avhjälpta. Vi är många som med spändförväntan ser fram mot de initiativ som tydUgen skall komma från regeringen. Jag måste dess värre säga att jag inte kännerigen den bild som målas upp här av situationen när det gäller mögelhusen. Detär riktigt att det finns en hel del mål som rör mögelskador i domstolarna förnärvarande. Det är säkerligen också sant att en hel del av dem är ganska gamlavid det här laget. Åtgärder som har vidtagits för att komma till rätta meddetta problem är av senare datum. Det är säkerligen en förklaring till att detfortfarande finns en hel del mål i domstolarna. Jag hävdar dock med bestämdhetatt man genom de åtgärder som har vidtagits i form av inrättandet avgarantisystemet, småhusskadenämnden och fonden för avhjälpande av fukt- ochmögelskador har en möjlighet att och komma till rätta medproblemet med mögelskadade hus. Del är inte längre nödvändigt att vända sig till domstolför att t.ex. utreda ansvarsfrågan. Fondens bedömning av om bidrag skall utgåoch åtgärder vidtas för att bygga om och renovera hus som är fukt- ochmögelskadade är inte beroende av huruvida någon skall ställas till ansvar ellerinte. Att man kunnat ta bort ansvarsfrågan är en av de viktiga effekterna avinförandet av småhusskadenämnden, inte minst på grund av att det kanske intefinns någon att ställa till ansvar rättsligt sett på grund av preskriptioneller bevissvårighe- Den enskilde, som hardrabbats av dessa svåra problem, skall inte vara hänvisad till att hitta ensyndabock som skall stå för kostnaderna. Därför finns nu småhusskadenämnden ochfonden för avhjälpande av fukt- och mögelskador för att kunna åtgärda dessa felhelt oberoende av ansvarsfrågan. Fråganom skadestånd hänger ihop med ansvarsfrågan. Jag vill där bara markera attskadeståndslagen inte är tillämplig i kontraktsförhållanden som det ju är frågaom när man talar om ansvar. Dådet gäller frågan om tekniker i domstolarna vill jag lämna den informationenatt rättegängsutredningen har föreslagit att experter skall kunna delta i allasorlers mål såväl i tingsrätt som i hovrätt. Förslaget övervägs nu idepartementet. Jag vill i anslutning fill det ändå kommentera frågan och sägaalt det i denna typ av mål inte i första hand handlar om det slags tekniskexpertis som kan ingå i en domstol. Den tunga frågan är teknikers inblandning ihanteringen när del gäller besiktning och bedömning av de enskilda objekten.Därvidlag är inle en tekniker i själva domstolen till stor hjälp, utanteknikern kan hjälpa de rättsligt bildade att göra tekniska bedömningar isjälva tvisten. Men när det gäller bedömningen av objektet och vilka tekniskaåtgärder som skall vidtas för att få bort fukt- och mögelproblemen måste entekniker så att säga ute i verkligheten besiktiga och göra bedömningar. Det äronekligen ett stort problem för dem som har pågående processer idomstolarna all få tillgång till teknisk expertis som kan dessa frågor och kanfå fram utlåtanden som duger som bevismaterial i rättegångarna. Även här villjag poänglera att den ordning som införts via småhusskadenämnden och fonden föravhjälpande av fukt- och mögelskador innebär att den drabbade parten hartillgång till den bästa tekniska experfis som finns i landet för bedömning avdet egna huset och för att få förslag till åtgärder. Närdet gäller frågan om hur fonden och nämnden fungerar vill jag hänvisatill att bostadsministern kommer alt besvara ytterligare en interpellation isamma ämne . Jag utgår ifrån att de frågor som rör nämndens ochfondens arbete kommer att kunna besvaras närmare då. Låt mig säga så mycket somatt jag har informerat mig om att situationen i nämnden resp. fonden är sådanatt det inte föreligger någon balans i den meningen att det finns väntetider.Anledningen till all del fortfarande finns många öppna ärenden även bland demsom kom in , 1986, är all de väntar på ett avgörande. 171 av deärenden som kom in 1986 ligger fortfarande öppna. De är fortfarande underutredning. Även för fonden för avhjälpande av fukt- och mögelskador ochsmåhusskadenämnden, vilka har tillgång till den bästa tekniska expertis, ärdessa ärenden ofta ganska komplicerade. Det måste fill besiktning och en vissskriftväxling innan man är framme vid beslut. Men det finns ingen anledning attoroa sig för att fonden och nämnden inte skall kunna hantera flertalet ärendensom rör hus vilka drabbats av fukt- och mögelskador. Närdel gäller kostnaderna har jag indirekt besvarat den frågan. Genom del systemsom nu erbjuds de drabbade personerna har man också löst frågan om rättegångskostnader.Förfarandet i nämnden och fonden är inte förenat Omhandläggningstiderna i domstol av mögelskademål Prot.1988/89:29 "ned kostnader till skillnad från domstolsförfarandet. Detvar givetvis en vikfig aspekt när detta syslem byggdes upp. Om handläggningstidernai domstol av mögelskademål AnL37 (): Del är så många frågetecken som inte har blivit uträtade att jag interiktigt vet var jag skall börja. Låt mig först påpeka för justitieministernatt det senast var aktuellt med ett konkret fall somtagit i en tingsrätt. Jag kan räkna upp fler exempel om ministern ärintresserad. Denstatliga fonden för avhjälpande av fukt- och mögelskador är något begränsad isin utövning. Tala om för mig hur de som drabbats av fukt- och mögelskador isina hus skall klara sig! De vänder sig till fonden och får då förplikta sig attinte processa. I vissa fall måste de lämna möbler och kläder. Eftersom de intekan bo i huset måste de bo någon annanstans, och det är inte självklart att desociala myndigheterna ställer upp, ulan de som drabbats får betala dubblahyror. Vem ställer upp och hjälper dem då? Det klarar ju inte fonden av. Justitieministernsäger att fonden och nämnden har tillgång till den bästa tekniska expertisen ilandet. Det kan vi tyvärr inte debattera . Av den diskussion som förtstidigare, bl.a. vid en hearing i bostadsutskottet, har det framkommit att denmykologiska sidan tyvärr kommer bort. Justitieministern kanske kan bättra pådet. Jagmissförstod möjligen ministern, men jag uppfattade det så att man inte skulleutkräva ansvar när del gäller fast egendom. Del gör man faktiskt när det gällerlös egendom. Är det inte självklart alt vi i svensk byggnadslagsfifl-ning någongång skall ha samma bestämmelser som man har i och , att den somgör någonting är ansvarig för del tills han kan bevisa motsatsen? Varför har vien annorlunda konsumentlagstiftning när det gäller fast egendom jämfört med lösegendom? Detfinns som sagt många frågetecken. Tyvärr medger inte tiden att jag fortsättermin uppräkning. AnL 38 JustitieministerLAILA : Jag bestrider inte påståendet om att det finns flera fall ifingsrätterna. Det finns en hel del mål i tingsrätterna, och de är ganska gamlavid det här laget. Jag kan inte svara på i vilken utsträckning dessa mål skullekunna omhändertas av nämnden eller fonden. Men jag vill inte utesluta alt såskulle kunna ske. Närdet gäller frågan om vilken ersättning man skall få av fonden och nämnden villjag hänvisa fill del svar som jag utgår från kommer att lämnas den 5 decemberav bostadsministern. EnUgtden lagstiftning vi har på fastighetsrättens område finns givetvis regler förett ansvar för dem som bygger och säljer hus. Det är inte så att det skullevara några skillnader i ansvar när det gäller fast resp. lös egendom. Vi harnågot olika lagstiftning, men den är inte till nackdel för den fasta egendomen.Problemet är att mögelskador ofta dyker upp efter det att ansvarstiden för densom byggt eller sålt ett hus har gått ut. Del handlar om preskriptionstid.Detta är del ena problemet. Det andra problemet består i att man för all anses varaansvarig för något skall ha vållat det. Men om orsaken till ett problem inle ärav det slaget att man kan anse alt skadan vållats av någon, kan man inte hellerutkräva ett ansvar. Överläggningenvar härmed avslutad. 7§ Anmäldes och bordlades Redogörelse 1988/89:4Nordiska rådels svenska delegations berättelse angående sin verksamhet sedanrådets trettiofemte session t.o.m. tretfiosjätte sessionen 8 § Meddelande ominterpellationer Meddelades alt följandeinterpellationer framställts 1988/89:73av () till utrikesministern om balternas strävan till ökadsjälvständighet: Händelseutvecklingen i har avslöjat ettbetydande tomrum i svensk utrikespolitik. Den överraskning och den förvåningsom kännetecknar svenska reakfioner inför det som händer i ,och , är ett underbetyg på vår förmåga att förstå de skeenden ivår omvärid som självfallet är av betydelse för oss själva. Svenskutrikespolitik har under i princip gått vid sidan om de baltiskafolken. ser vi resultaten av detta i vår egen vilsenhet. Försummelsenav den baltiska frågan är ett moraliskt svek som inte blir mindre av attbalterna står oss nära geografiskt, kulturellt och historiskt. Närheten tillvåra grannländer på andra sidan borde ha inneburit ett särskiltansvar för svensk utrikespolitik. Genom vårt geografiska läge och genom depersonliga kontakter som finns borde kunnat ha varit ett stöd för deförtryckta balter och för de baltiska folkens kamp för sin nationella kulturoch identitet. Vi borde ha kunnat medverka fill att balterna fått information,kontakter, stöd och sympati från ett demokratiskt grannland, samfidigt somdessa kontakter hade kunnat ge världsopinionen en betydande inblick i debaltiska folkens vardag och förtryck av dem. hade kunnat ta sill ansvarför att som grannland ständigt påminna väridssamfundet om de balfiska folkensvillkor. Denna utmaning för svensk utrikespolitik har vi inte levt upp fill. Detär emellertid inte bara ett moraliskt ansvar som svikits, försummelse avden baltiska frågan har också inneburit all svensk utrikespolitik underlåfitatt värna realpolitiska intressen. Utvecklingen av och skyddet av mänskligafri- och rättigheter i staterna kring ligger nämligen i Sverigesintresse, eftersom det stärker möjligheten till avspänning och fredligutveckling i vår del av världen. En ökad självständighet för de balfiska folken Prot.1988/89:29 Ugger i alla Östersjöstaters intresse, då det gynnarförutsättningarna för en 22november 1988 god miljöpolitik. Ett större intresse för de baltiska staterna hadesannolikt gett oss bättre möjligheter att förslå och analysera vad som händerdär . Det skulle varit till fördel för svensk säkerhels- och utrikespolitik.En ökad internationell uppmärksamhet på hade dessutom skapat ett högrepolitiskt pris för förtrycket av de baltiska folken. Internationell sympati försmå staters självsländighetsslrävanden ligger alllid i intresse. Framtiden i är just nu ytterligt oviss. Glasnosthar lyft fram en länglan efter demokrati, ökad självständighet och kulturellidentitet, en längtan som vi underskattat i . Det borde nu vara dags altpresentera den politik som försummats under . På lång sikt bör vi medverkatill att de baltiska staterna får ökade kontaktytor med och ett stödför en utveckling mot ökad självständighet och demokrati. På kort sikt bör vimedverka till all den utveckling som ägt rum inle gårtillbaka. Framstegen kan i stället befästas genom vårt stöd och vår sympati,genom kontakt och information och genom ett ökat handelsutbyte inom ramen förden ekonomiska självständighet som många balter nu söker och som skulle kunnavara till fördel för utvecklingen i i dess helhet. Detta kanske genom alt - ger debaltiska folkens politiska villkor ökad uppmärksamhet i internationella fora, - vi uttalar vårsympati och vårt stöd till dem som söker slå vakt om och utvidga dennationella självständigheten för de baltiska staterna, - vi genomhandelsförbindelser stimulerar en utveckling mot ökad ekonomisksjälvständighet, - vi genomhandelskontor och eventuellt genom konsulat skapar en insyn och en möjlighetatt följa det som sker, som vi ger kraven på en nationell identitetvårt stöd, - vi tarinitiativ till förbättrade kommunikationer i luften och till havs samt bättreteleförbindelser, - vi genomförändrade viseringsregler underlättar för turism, - vi tarinitiativ till vänortsutbyte, studentutbyte och gästprofessurer vid baltiskaoch svenska universitet, - intresset fördel svenska språket ges ekonomiskt stöd, - regeringengenom ett klart uttalat politiskt intresse stimulerar svenska företag, och andra organisationer till egna initiativ, utökade kontakter och verksamhetpå platsen, - Riksradio - varsstyrelse förklarat sig beredd alt uppta sändning ar på de baltiska språken under förutsättning att staten tillskjuter erforderliga medel - tillser alt balterna får egna program i utlandssändningar. Det finns mycket mer som kan görasinom ramen för svensk utrikespolitik. I grund och botlen handlar del om alttillföra den svenska utrikespolitiken ett engagemang för balterna. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesministernföljande: Är regeringen beredd att vidtaåtgärder för att utlandsradion skall kunna uppta sändningar på de baltiska språken? Är regeringenberedd att vidta andra åtgärder, av det slag som skisserats ovan, för att skapaoch stimulera till utökade svenska kontakter med de baltiska folken? Ärutrikesministern beredd att redovisa regeringens syn på balternas strävandentill en ökad ekonomisk och nationell självständighet? 1988/89:74 av () till finansministern omfinansieringen av kärnkraftsavvecklingen: Den för tidiga avvecklingen av tvåstycken kärnkraftsreaktorer kommer att kosta betydande belopp. Civilministern har konstaterat att det till slutblir svenska folket som får betala avvecklingen. Detta är sant och självklart.Den för tidiga avvecklingen kommer att leda till omfattande ekonomiskaförluster för det svenska folkhushållet på grund av den bortfallandeenergiproduktionen, sämre elförsörjning och högre elpriser. Frågan gäller därförMnte om svenska folket kommer att fåbetala kärnkraflsavvecklingen utän.hur. Det naturliga och ur rättssäkerhetssynpunktsjälvklara är att svenska staten ersätter kärnkraftens ägare för avvecklingen,eftersom det är svenska staten som förbjuder dem att använda sinakärnkraftsreaklorer till att producera elektricitet. Något annat än att statenbetalar vore all fly de ekonomiska konsekvenserna av politiskt fattade beslutoch ett brott mot fundamentala rättssäkerhetskrav, som på lång sikt skullekunna drabba framtidstro och invesleringsbenägenhet i svenskt näringsliv överhuvud laget. Mot dennabakgrund vill jag fråga finansministern följande: Avser regeringen att fullt utersätta kärnkraftsföretagen för de förluster de åsamkas genom den tidiga avvecklingen? Hur avser i såfall regeringen finansiera denna ersättning och vilka skattemässigakonsekvenser kommer den att få för en normalinkomsttagare? Vilka åtgärder avser regeringen attvidta för att inte kombinationen av högre skatter för att finansieraersättningskostnader samt höjda elektricitetspriser skall leda till försämradereallöner? 1988/89:75av () till miljö- och energiministern om märkning avmiljöfarliga batterier: Enligt uppgift överväger densvenska regeringen att gå ifrån den nordiska överenskommelsen om märkning avmiljöfarliga batterier, för att i stället ansluta sig till det märkningssystemsom utarbetas inom EG. En sådan åtgärd skulle vara anmärkningsvärd, eftersomSverige arbetat mycket aktivt för den nordiska märkningen och bl.a.medverkat till att få EG-medlemmen att välja det nordiska alternativet.EG:s varningssymbol är dessutom betydligt mindre och inte lika iögonfallandesom den nordiska. Det synes dessutom vara osäkert om man inom EG är beredd Prot.1988/89:29 att acceptera det gränsvärde (0,kvicksilver och kadmium)som nordiska märkningen bygger på. Inom EG har tidigarediskuterats ett \ gränsvärde så högt som . Meddelande omfragor hänvisning till dettahemställer jag om att få ställa följande frågor till miljö- ochenergiministern. Övervägerregeringen alt överge den nordiska överenskommelsen om märkning av miljöfarligabatterier till förmån för en EG-anpassning? Vad är det i såfall som motiverar regeringens ändrade inställning? Vilka blir demiljömässiga konsekvenserna om väljer EG:s märkningssystem i ställetför det nordiska? 9 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1988/89:263 av i (m) tillfinansministern om aviserad kommunalskattehöjning i : Inför valet "lovade"socialdemokraterna i att man, på grund av den borgerliga majoritetenspolitik, efter en valseger skulle höja malmöbornas kommunalskatt med . Nusäger socialdemokrater att de vill höja skatten med , beroendepå att stadens finanser var i en situation de inte kände till. Alla som kan räkna vet att de reservationer och löften somsocialdemokraterna länmat under den senaste mandatperioden kostade mer än 75öre. Dock passade detta inte att erkänna före valet. Kommunalskattehöjningar drabbar hårdast låginkornsttagare,dvs. de grupper socialdemokrater i under valet intensivast friade till.Oavsett vad dessa får i löneförhöjning 1989 är detta år, baserat på Malmössocialdemokraters agerande, ett förlorat år. Är statsrådet beredd att föreslååtgärder med sådan effekt för Malmös låginkomsttagare alt de kan förhindra deekonomiskt starkt negativa effekter som följer av de åtgärder som stadenssocialdemokratiska regim nu föreslagit? 1988/89:264 av (vpk) till socialministernom åtgärder mot oseriös sjukvårdsverksamhet: Att starta och driva hälsohem ochfriskvårdscentra har blivit en alltmer expanderande verksamhet. Inte sällanerbjuds människor med specifika sjukdomar både bot och bättring. Ett exempel är Siljans Friskvårdscenier i sombl.a. erbjuder homeopatpreparal och bastubad mot så svåra sjukdomar som cancer,epilepsi, hjärtfel och diabetes. Följden har blivit att svårt sjuka människor i44 desperation vänt sig dit,med resultat att de fält ett kraftigt försämrat PrOt. 1988/89:29 hälsofillständ. Med anledning avovanstående vill jag fråga socialministern: