prot · GC0935 · 1988-12-31 00:00:00 — det överhuvud taget är en lämplig åtgärd att upprätta en gemensam nordisk kreditgivningfill på mjuka villkor. Låt mig då först konstatera alt det finns ett mycketstarkt önskemål från sida att skall ställa upp med mjukakrediter. I allmänhet är de i den situationen att det kan vara en förutsättningför dem att kunna göra affärer med . Det finns ett önskemål från mångau-länder all just ha eller andra nordiska länder som part i sinaaffärer. Men eftersom deras ekonomiska situation är som den är styrs de myckeli sitt fakfiska val av den typ av krediter som kan erbjudas. Kan vi frånnordiskt håll då inte ställa upp med goda villkor på detta område tvingas devälja bort oss och kanske vända sig till stormakter eller andra för att få deleveranser som de behöver. Det är alltså i högsta grad på grund av u-ländernasönskemål som fidigare har infört mjuka krediter, och det är helt klartatt det är ell u-landsönskemål att det skall kunna göras på nordiskt plan.Fördelen med den gemensamrria nordiska kreditgivningen är att del skapas enstörre valfrihet för kreditmottagaren, eftersom denne kan vända sig till delsamfällda nordiska näringslivet för sin upphandling. Därför måste det ansesvara ett steg i rätt riktning att få till stånd denna gemensamma nordiskakreditgivning. Vilken inriktning skall denna verksamhet då ha? Jo, detframgår ganska tydligt av majoritetens skrivningar i utskotlsbetänkandel attdet är viktigt att de bislåndspolitiska målen uppfylls i detta arbete, precissom i alla andra former av bistånd. Det står också i fonderis stadgar att detskall avse projekt som främjar ekonomisk och social utveckling i dekreditmottagande länderna. Från sida skulle vi ha önskat en merautförlig ändamålsparagraf, som på ett tydligare sätt markerar den ekologiskaaspekten, dvs. vikten av att det är fråga om projekt som är positiva urmiljösynpunkt. Därför motionerade vi om just miljöaspekten. Vi gjorde det imedvetande om att det är svårt för fiksdag att ensidigt gå in ochändra i fondens stadgar. Om inte är nöjd med stadgarna äralternativet naturligtvis att avslå förslaget och begära en omförhandling, ochdärmed skulle hela projektet skjutas upp på en oviss framtid. Vår utgångspunkt när vi motionerade var att det skullegöras klara markeringar i utskottets skrivningar av vikten av att miljöfrågornafår en framträdande roll i foridens kreditgivning. Vi tycker att detta hartillgodo-setts. Utskottsmajoriteten hänvisar till de bislåndspolifiska målenoch till del nordiska biståndspolitiska programmet, där de miljömässigaprioriteringarna markeras. Utskottsrriajoriteten har alltså klart och tydligtmarkerat ätt denna fond, precis som andra bislåndspolifiska instrument, i sittarbete bör följa de biståndspolitiska målen inkl. del miljömässiga målet. Det bör naturligtvis alltid ske en aktiv granskning ochföras en debatt om huruvida de olika biståridspolitiska organen uppfyller de avriksdagen uppställda målen. Del finns säkert grunder för att kritisera en delav de insatser som redan här gjorts. Arbetet måste också i framfiden anpassastill det som anses vara riktigt. Vi återkommer från sida till dessa frågorunder den allmänna motionstiden. är det värdefullt att denna fond blirverklighet. Upprättande av en nordisk utvecklingsfond förkreditgivning tiU Prot: 1988/89:35 Därför vill jag, fru talman, yrkabifall till utskottets hemställan och avslag på reservafionerna. Upprättandeäven nordisk utvecklingsfond för kreditgivning till AnL 59 () replik: Jag är litet förvånad över sättatt argumentera. Han tycker all ökad administration och ökad byråkrati absolutmåste leda till ett bättre resultat. I andra sammanhang har alla partierkritiserat en del av just därför att de har byggt upp en tungbyråkrafi och en stor administration som kräver väldigt myckel pengar ochresurser. Dessa resurser kan komma till nytta på annat sätt. Vi har redogjort för alt det enligt vår mening redan skeren mycket omfattande samordning av del slag som enligt propositionen skallkomma till stånd. Det finns alltså inte något ytterligare behov av samordning.Det är bättre att pengarna kommer fill nytta direkt i de länder som verkligenbehöver dem, utan alt de går omvägen via en stor organisation. AnL 60 (vpk) replik: säger all vill hadenna kreditform, att de har begärt del av de nordiska länderna. Vilka u-länderär del. Är del våra ungefär 20 programländer? Det är möjligt altde vill ha det, men de är inte kreditvärdiga enligt den nordiska fondensstadgar och kan alltså inle få några större krediter på mjuka villkor fråndenna fond. Jag räknade upp de länder som del handlar om, men PärGranstedt vill över huvud taget inte diskutera eller nämna dem. Anser PärGranstedt att något av dessa länder - med undantag av , som är ellprogramland - är sådant att det kan få svenskt bistånd? Det gäller alltsåIndonesien, , och . Anser verkligen attde länderna uppfyller något som helst av de fem bislåndspolitiska målen isvensk biståndspolitik? Det är ju de här länderna som kommer att fä dessakrediter, för att ASEA och skall kunna öka sin export dit. Det är desom är de intressanta exportländerna för flera av de stora svenskamultinationella företagen. tycker alltså att det är rikligt att använda310 milj. kr. av de begränsade biståndspengarna till en sådan verksamhet. Detär det som är kärnfrågan. På vilket sätt garanterar fonden någrasom helst miljöhänsyn? Det är utskottet som säger all den representant frånSverige som skall sitta i fondens styrelse måste försöka bevaka.detla. Men vadär det för garanti? Ni har sprungit ifrån detta också. I nästa andetag, när vii skall diskutera bislåndsbudgeten, kommer ochcenterpartisterna all gå på för fullt om miljöhänsyn osv. , när ni verkligenskulle ha kunnat göra något, springer ni ifrån möjligheten. Man kunde ha yrkat avslag, säger . Ja, hadeinte del varit betydelsefullt, med tanke på hur viktiga miljöfrågorna är föru-länderna och det internationella samarbetet? Men det kommersiella är just nuintressantare än miljöfrågor för . AnL 61 PÄRGRANSTEDT (c) replik: Om hörde mig säga att ökadbyråkrati och mer administration alltid leder till ett bättre resultat, förstårjag att hon blev förvånad. Det måste i så fall ha varit en litenhörselhallucination. Jag sade nämligen infe på det sättet. Däremot hävdade jagatt en uppsplittring av en gemensam nordisk kreditgivning - förutsatt all manvill ha en sådan - på fem olika instanser, som man sedan skall försökasamordna, förmodligen leder fill mer administration än ett gemensamt organ gerupphov till. Vår uppfattning är alltså att detta är del rationellaste ocheffektivaste sättet att hantera en gemensam nordisk kreditgivning. Det är därvåra uppfattningar skiljer sig åt. Ambitionen att detta skall skötas på etteffektivt sätt har vi gemensam, men i bedömningen av vad som är effektivast -all ha kreditgivningen på fem olika händer eller på ett ställe - skiljer vi ossuppenbarligen ät. , att vi har olikagrundinställning till fonden. Ni vill inte ha den, och då ligger idén alt yrkaavslag nära till hands. Vi tyckeratt del är värdefullt att få till stånd ennordisk fond, och därför har inte vi velat skjuta detta på en oviss framtid,vilket en omförhandling av fondens stadga skulle ha lett till. Däremot tyckervi att de klara markeringar av den svenska inställningen som görs i utskottetär värdefulla. inställning är naturligtvis inle betydelselös i fonden.Del är ett begränsat antal länder som deltar. är en viktig deltagare ifondens arbete, och givetvis kan vi påräkna stor hänsyn till de svenskasynpunkterna. Det är naturligtvis inte heller synpunkter som är främmande förde andra nordiska länderna. Jag tycker också att övertolkar stadgan,när han drar slutsatser om vilka länder som kan bli föremål för kreditgivningoch vilka som inte kan det. Del framhålls att fattiga länder skall prioriteras.Det skall inte vara den mest välbeställda gruppen som skall komma ifråga för bistånd. Jag tror också att det är viktigt att vi är konsekventa. Jagföreställer mig alt parti, precis som vårt, anser att det ärangeläget att vi utvecklar våra ekonorriiska förbindelser med fattiga länder,även på det kommersiella planet. Det är vikfigt att vi bryter en del av vårtensidiga beroende av och och utvecklar våra marknader iandra delar av världen. Då måste vi vara på det klara med att denna typ avinstrument har ett värde också vid en sådan strävan. Upprättande även nordisk utvecklingsfond förkreditgivning till AnL 62BERTIL MÅBRINK (vpk) replik: Det är meningslöst all diskutera med PärGranstedt. Jag förstår inte att han har åtagit sig att vara socialdemokraternasförsvarstalesman för en sådan otydlig produkt som detta ändå är, vilket PerGahrton Också visade. Vi har inle heller någonfing emot ett nordiskt samarbeteför insatser i . Vi har aldrig varit emot det. Det har skett och skerett utmärkt samarbete mellan de nordiska länderna vid utvecklandet avtransportväsendet i . Men det görs på bislåndsbasis, på ell enligtvår uppfattning riktigt sätt. Vi har heller ingenting emot aft handeln med u-ländernabyggs ut. Men med vilka och på vilket sätt, del är vad frågan handlarom. Upprättande även nordisk utvecklingsfond förkreditgivning till Granstedt.Vi är exempelvis motståndare till att vi med biståndsmedel stimulerar handelnmed . Vi kan inte acceptera det. Det strider mot allasolidaritetsprinciper. Vi kan inte heller ställa upp på att handeln medIndonesien skall bygga på exempelvis ASEA:s export av kärnkraftverk. Den typenav handel är vi motståndare till och kommer alltid atf så förbli. Det är sådana saker som denna fond kommer aft handla omoch bidra med pengar fill. Det är delta hela frågan handlar om. Fonden skallsamfinansiera projekt med och . Vad är , PärGranstedt, inle minst ur miljösynpunkt i tredje världen? Det känner PärGranstedt mycket väl till: Tror PärGranstedl att med sin lilla insatskommer att kunna påverka eller IDB:s politik? Inte ett dugg.Trots den stora insats som gör för , har vi inget somhelst inflytande över policy. Det är dessa frågor kring fondendet handlar om. AnL 63 () replik: Den dag som den nordiska investeringsfondenfinansierar export av kärnkraftverk till skall jag ställa migbredvid på barrikaderna. Jag tror nog att det är en orimligtanke som framför. Det är klart att inte fonden kommer attanvändas till den typen av projekt. Det faktum att samfinansieringmellan fonden och kommer att ske, innebär inte att fonden avhändersig möjligheten att välja vilka projekt som skaU samfinansieras. Del finnsfaktiskt en lång rad Världsbanksprojekt som har en mycket klar miljöpolitiskprofil och som skulle kunna vara intressanta för oss att medverka i. Det finnsmånga andra projekt, som vi inte vill medverka i, och dem skall vi inle hellermedverka i. AnL 64KARL-GÖRAN BIÖRSMARK (fp): Det har varit intressant att lyssna på dennadiskussion. Men jag har en känsla av all debattörerna ser mer tillsvårigheterna än till möjligheterna för den nordiska fondens arbete. Beträffande målinriktningen för arbetet står del istadgarna att fonden skall prioritera fattiga länder och endast undantagsvislämna lån fill andra än låg- och lägre mellaninkomslländer. Om man dessutomtittar på vad som skedde i - där såvitt jag förstår samtliga härnärvarande partier var med och debatterade, utom miljöparfiet, som inte deltogi - stödde alla partier denna tanke. Jag fittade litet grand iNordiska rådets protokoll för att se vad det ekonomiska utskottet framförde.Del berör en hel del av del som här diskuterats. Jag tar några citat urprotokollet: Fonden "skall alltså bidra till en ökad ekonomisk fillväxtoch social utjämning men också bidra till ekonomisk självständighet ochdemokratisk utveckling. Hänsyn skall tas till grundläggande mänskliga fri-ochrättigheter. Biståndet skall vara motlagarorienterat, dvs. de behov som finns iländerna, ländernas planer och prioriteringar skall väga tungt i vågskålen närman beslutar om biståndet". Vidare säger man att "erfarenheterna från Nordiskainvesteringsbankens projekflåneordning karakteriseras av att de flestalåneavtal träffas med andra Det är därför viktigt att vi nu får eri fond som riktar sigdirekt fill de länder som behöver bistånd. Utskottetmenar att fonden' bör kunna bli ett viktigt instrument i det nordiska biståndsarbetet, där insatserna i hög grad riktas mot de fattigaste länderna-- ." Dettaär alltså en viljeyttring från som naturUgtvis kommer att präglaarbetet och som alla partier har ställt sig bakom. Närdel gäller miljöfrågorna slår det vidare i protokollet: "anser vidare alt man skall ha miljömässiga aspekter med när manbeviljar lån. Del bör vara ett led i den nordiska uppföljning av Brundtlandkommissionensrapport som ingår i fondens ordinarie verksamhet och även framgår av dessstadgar. Utskottet hemställer därför att stadgarna kompletteras i enlighet meddetta." Jagskulle kunna återge flera citat, som ger svar på en hel del av de frågor somhar ställts här. Det har fattats en del beslut tidigare i kammaren om bidragtill den här fonden. Såvitt jag kan förstå av agerandet haräven varit med om att ge ekonomiskt stöd till fonden. hör man uttrycket att ensam är stark. Det är möjligt att man vidnågot enstaka tillfälle kan finna att det påståendet har en viss giftighet. Menjag menar att till övervägande del motsatsen gäller, nämligen all samarbete gerstyrka. Samarbete ger totalt ett bättre resultat än enskilda insatser. Deltagäller inte minst inom del internationella arbetet, där samarbete ofta är engrundläggande förutsättning för att lyckas. I utrikesutskottets betänkande 12,som vi nu diskuterar, finner vi ett konkret förslag till just ell sådantsamarbete mellan de nordiska länderna. Vi från folkpartiels sida välkomnardetta samarbete inom biståndsarbetet. Dessutom finns det möjlighet allåterkomma till detta, om det visar sig att farhågorna om hur snett del skall gåslår in. I betänkandet finns det skrivet att en utvärdering skall ske senast1991. Vi får väl då se vem som har fåll rätt, vi som har trott på möjlighetenatt ha fonden eller ni som har trott alt del kommer att bli ett felaktigtarbete. Jagyrkar bifall fill hemställan i utrikesutskottets betänkande 12 och avslag påreservationerna. Prot.1988/89:35. Upprättandeav en nordisk utvecklingsfond för kreditgivning till AnL 65 (): Ja, det är alldeles rikfigt att det i fidigare biståndsbetänkanden haravsatts pengar till nordisk kreditgivning tiU . Men i de betänkandensom del har talats om, och också i budgetpropositionen, har detaldrig nämnts ell ord om inrättande av en särskild nordisk fond för dennakreditgivning. Man har säkert tagit för givet, åtminstone har vi moderatergjort del, att det redan finns en gemensam nordisk kreditgivning och alt debehov som finns skall tillgodoses genom denna fond. Det finns ingenting somhindrar att man i fonden även utvecklar en annan inriktning än vad man hargjort tidigare. Upprättande även nordisk utvecklingsfond förkreditgivning till AnL 66KARL-GÖRAN BIÖRSMARK (fp): Jag accepterar naturligtvis förklaringen frånInger , men jag tycker ändå att det hade varit värdefullt om man hadekunnat se ytterligare en möjlighet att göra en bra insats. Det blir inte bättrebara för att det finns en enda fond. Det är mycket möjligt att det är tvärtom,att det är mångfalden som kan ge andra inriktningar, andra möjligheter ochandra typer av insatser. Moderata samlingspartiet brukar väl i andra sammanhangvara ganska intresserat av mångfald och tycka att det inte skall vara någonkoncentration. Därför tycker jag alt moderata samlingspartiet i detta fall hadekunnat ställa upp på denna nordiska fond. AnL 67 (): Del är heh riktigt att vi skall ha mångfald.Vi har det redan. I mitt inledningsanförande redogjorde jag för den mångfaldoch samordning vi hade inom många oUka projekt - även inom det multilateralabiståndet via FN. Vi har alltså redan mångfald. AnL 68 (): I diskuterar man just delta.Man har då funnit alt de fattiga länderna inte tillräckligt har fått del avbidragen från NIB och andra organisationer. Därför skall man försöka ge justdenna fond den inriktningen. Jag tycker att det hade varit välkommet om demoderata ledamöterna som var med i och skrev under detta hadepåverkat partiet litet mera så att ni hade varit med och stött fonden. En delav ledamöterna sitter t.o.m. här i kammaren . AnL 69 (): Det är helt riktigt att vi måste hjälpau-länderna i den svåra situation de befinner sig i. Där har vi säkert inteolika synsätt. Det är bara bedömningen av vad vi nu har och hur vi skall gätill väga vid genomförandet som skiljer oss ål. Om det har vi olika åsikter. AnL 70 (): Jag vill bara påminna om att ibetänkandet nämns den utvärdering som skall genomföras 1991. Vi får väl kommaigen, om vi finns med i kammaren, och se hur utvecklingen blev med den nordiskafonden. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. Kammaren övergick fill att fatta beslut i de förevarandeärendena. Mom. 2(verkställighetslagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservationen avElisabeth - bifölls med acklamation. Mom. 2-5 (tillståndsgivning vid krigsmaterielexport m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 38 förreservationen av och . Mom. 1(överenskommelsen) Först biträddes reservation 1 av . i motsvarande del med 70 röster mot 38 för reservation 2 av BertilMåbrink och Per i motsvarande del. 206 ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 219 röster mot64 för reservation 1 av m.fl. i motsvarande del. 30ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 (de svenska bislåndspolitiska målen) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservafion1 av m.fl. i motsvarande del, dels reservation 2 av BertilMåbrink och Per i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 3 (kreditgivningens inriktning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avMargaretha m.fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 4 (finansiering m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation1 av m.fl. i motsvarande del, dels reservation 2 av BertilMåbrink och Per i motsvarande del - bifölls med acklamation. AnL 71 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag får meddela att anslag nu har satts upp om att dettasammanträde skall fortsätta efter . 1988/89:UbUlom svenskundervisning för invandrare m.m., 1988/89:UbU2om vissa läroplansfrågor, 1988/89:UbU3om teckenspråksundervisning m.m. och 1988/89:UbU4om vissa skolfrågor (prop. 1988/89:4). Förste vice talmannen meddelade attutbildningsutskottets betänkanden 1, 2, 3 och 4 skulle debatteras i ett sammanhang. 1988/89:35 Vissa skolfrågor 30november 1988 ------ [------ AnL 72ANN-CATHRINE (): issas fr g Ptalman! I denna ulbildningsdebalt kommer vi att ha gemensam överläggning om flerabetänkanden. Jag kommer att beröra utbildningsutskottets.betänkanden 2 och 4. Ibelänkande UbU2 om vissa läroplansfrågor lar en rad motioner, bland dem mångamoderata, upp ämnet religionskunskap och det kristna inslaget i delta ämne.Motionärerna är oroade över all religionskunskapen och det kristna budskapetinte får det utrymme de skall ha. Ettenigt utskott hänvisar till den pågående granskningen av undervisningen i orienteringsämnenaoch säger att det är utskottels bestämda uppfattning att om kristendomen, delkristna budskapet och studiet av inte får del utrymme och den vikt somanges i kursplanen för ämnet, bör skolmyndigheterna vidta erforderligaåtgärder. Frånmoderat sida kommer vi självfallet att följa granskningen och åtgärderna medstörsta uppmärksamhet, eftersom det finns tecken som tyder på attreligionskunskapen och det kristna inslaget ute på skolorna inte får den viktoch det utrymme som kursplanen anger. Om farhågorna besannas och problemen inteåtgärdas, kommer vi aft återkomma. Ibetänkandet behandlas också ett yrkande i den moderata partimofionen Ub806 omrikflinjer för undervisningen i svenska. Bl.a. måste kraven på korrektbehandling av språket betonas och litteraturstudierna lyftas fram. Nuhar en ny kursplan i svenska för kommit, och man kan konstatera attdenna i högre grad än den tidigare tycks fyUa de krav som vi har ställt. Huruvidaden helt kommer att göra det hör samman med vad vi i andra sammanhang tagitupp, nämUgen alt kvaliteten på undervisningen beror på vad man anger somskolans huvuduppgift. Lyfts kunskaps- och färdighetsmå-lel fram, höjskvaliteten på undervisningen. Undervisningen måste koncentreras på delväsentliga. Alt undervisningen får fortgå utan att olika aktiviteter bryter denär av största vikt för kvaUteten. Skolan måste förmedla attityden attundervisningen är viktig. Vikommer självfaUet även här att följa utvecklingen och återkomma om vi finnerdet nödvändigt. Svenskundervisningen är ju så avgörande för elevernaskunskaper och färdigheter även i andra ämnen. Såfill frågan om hemuppgifter eller läxor. Innehållet i den gemensamma fp- ochm-reservationen kommer, förmodar jag, att närmare utvecklas av vill endast betona hur vikfigt det är all skolan ger eleverna godaarbetsvanor och lär dem ett rikfigt arbetssätt. Skolan måste förmedla filleleverna att inlärning kräver arbete och repetition. Annars lurar vi dem. Hemuppgifter,som givetvis skall vara väl avvägda och förberedda i skolan, är nödvändiga föratt eleverna skall få goda arbetsvanor, kunskaper och färdigheter. Att hemmarepetera vad man gått igenom i skolan torde vara del bästa sättet alt få en godinlärning. Läxor är en självklar del av skolarbetet. .I betänkande 4 behandlas arbetsmiljön i skolan och skolans broltsförebyg- 62 gande roll. Helt klart har skolan en storfostrande och brottsförebyggande roll. Det stär också alldeles klart att del ärnödvändigt att stärka lärarnas roll som undervisare och fostrare, så att de isamarbete med hemmen kan fullgöra sin uppgift. Att det inle är så lätt framgårmed all tydlighet av den undersökning om hur lärarna ser på sin yrkesroll somSÖ har redovisat. Plusvärdena anser lärarna enligt undersökningen vara detpedagogiska arbetet bland barn och ungdom. Det negativa är arbetsmiljön, känslan av att inle räcka till för de många arbetsuppgifterna, förtroendeklyftan, brislen på uppskattning. Det är centralt att stärka lärarrollen och göra detmöjligt för lärarna att klart se skolans uppgift och klara av den, attorganisera skolan så att lärarna förmår nå ett bättre resultat än . Därför är det så väsentligt att lyfta fram att skolanshuvuduppgift är atf ge kunskaper och färdigheter. Vi måste få en balans i olikaåtaganden och ett urval. Skolan har ju fått ta på sig alla möjligauppgifter som tillsammans bidrar till all tiden för dess huvuduppgift harbegränsats. Jag tror att vi är överens om att skolan skall fostra ochall skolans brottsförebyggande roll är mycket stor. Vi är också överens omnödvändigheten av ett gott arbetsklimat och av att på alla sätt motverkamobbning och våld. Men vi måste säga tydligare all det skall finnas klararegler för ordning och reda i skolan. Lärarna måste få klara signaler om altdessa frågor är vikliga. De behöver riktlinjer för hur fostran i skolan skallbedrivas, inspirerande riktlinjer. Vad som framför allt är viktigt är insikten att skolansarbetsmiljö och dess fostran och förebyggande arbete präglas av hur personal,elever och även föräldrar uppfattar dess huvuduppgift. När vi moderater kräver en precisering av målet för skolanoch en fokusering på goda kunskaper och färdigheter är det för att stärkalärarnas roll och möjligheter all nå bättre kvalitet i skolarbetet. Men det ärockså för att detta ställer krav på en arbelsdisciplin som i sig är fostrandeoch motverkar våldstendenser och mobbning. Det ställer krav på goda arbetsvanoroch ordning. Att ge goda förebilder, att fostra till goda arbetsvanor,till att hålla tider och ha ordning på sina böcker och pennor och i klassrumoch uppehållsmm -detta är fostran som följer av att kunskapsmålet harprioriterats. Inlärning och fostran går hand i hand och motverkarvåldstendenser, brott och mobbning. UbU4 behandlar också skolfrågan i Drevdagen. Frågan omskolorganisation beslutas av kommun och länsskolnämnd.