prot · GC0998 · 1988-12-31 00:00:00 — Om på något säll kunde göra iroligl attdenna ulredning är felaklig skulle jag säga: Tack och lov för del! Men del kanjag inle göra. Det här är bara ett av många exempel på sådana brister som vimåste rätta till. All de här brisierna har uppställ är ingenting att ropahurra över - tvärlom. Vi har 100 miljoner tysktalande människor söder om vårgräns. Därför måsle någonting göras. Det är inle heller bra beställt när delgäller franska språket. Vi lalar här i landel engelska eller kanske svengelska,och gör del med rätt stor fermild. Men del räcker inte. Vi måste också få lillstånd en upprustning på de här andra områdena. När del sedan gäller gymnasifieringen vill jag säga lillBengt all det är fråga om att inlärningen av fakla och diskussionenav problem äger rum på ell annat sätt i och gymnasiet än påuniversitetet. Man får inte applicera de relativt "enklare" undervisningsformerna- enklare inom citationstecken; det kan vara nog så svårl att undervisatonåringar - på universitetsundervisningen. Del går inte. Vi har inte råd meddet, ens om vi skulle vilja del. Här är det i första hand problem, som las tillutgångspunkt och som man försöker fä de sluderande att lösa. Också där måslelill en hel del faklainlärning, men den måste kanske inle nödvändigtvis skeunder lärarledning. Jag troratt det är bra att vi diskuterar de här sakerna.Vi behöver inte göra del i någon aggressiv lon. Jag hoppas au har upplevt del här som något uttryck för aggressivitet frän min sida -del har inle varil min avsikt, ulan fasl mer att visa pä en rad problem. Detbehöver inle vara så au jag släller mig i angreppsslällning och i försvarsställning, ulan vi kan gemensamt konstalera att det här finnsproblem som del gäller alt lösa. Sedan kan vi ha ont om pengar, och då får vidiskulera vad vi skall ta först och vad vi skall ta sedan, men vi bör i varjefall gemensamt försöka la oss an alla de här problemen. Dessulom är jag räddför att vi kommer alt ha mycket ont om folk som vill studera. Så till det där spåret. Är det A:lfr-d V:stl-nd somciteras - del ensamma skidspåret som drar åt skogen? Den skogen hoppas jag allvi skall slippa. Om rekryteringen lill högre utbildning 26BJÖRN (vpk): Jag vet inte vad har försjälvgjorda regler för inlerpellationsdebaiier. Jag irodde all de bl.a. vartill för alt man skulle venlilera och dryfta frågor som kan föra de politiskabesluten framåt. Rekryteringen till högskolan och utbildningens kvalitet berörfrågor och förhållanden som uppdragsutbildningen, förnyelsefonderna,undervisningens struktur och studiemedelssystemet, för all ta några exempel. Jag har pekat på många positiva förhållanden i den svenskahögskolan. Jag har också försökl visa på utvecklingsmöjligheterna. Tyvärr harvi den här gången inle fått tillfälle att gä in i diskussion och se om vi kanhitta någon gemensam nämnare på någol av de här områdena. Det finns ett forskningsområde som är mycketexpansivt och som Ulvecklas med bra fart, och det är kvinnoforskningen. Jag tyckeratt det manar lill eftertanke. Varför går kvinnoforskningen framåt? 1988/89:98 att det helt enkelt beror på all denär sä vin skild frän tradifionella akademiska perspekfiv. och del lälall länka på, herr talman. Låt mig lill bara säga attjag inle alls lanserar några egna regler för debatten. De regler som faktisktgäller för inlerpellationsdebaiier - interpellationssvaret skalltillhandahällas i förväg, osv. - innebär att interpellanten ochsvarande statsråd bearbetar elt förelagt tema, näriiligen det som finns i interpellationen.Del är naturligtvis angeläget och värdefullt att det finns möjligheter att föradiskussioner därutöver, men det kan inte rimligen innebära alt det ulan vidarekan föras in ell slorl antal företeelser och debattämnen som inle ärförberedda. vill jag gärna meddela dels alt jagingalunda känner mig våldsamt provocerad eller aggressiv lill sinnet - tvärtom,jag uppskattar myckel debattlusla som jag ju känner sedantidigare -, dels alt jag delar hans uppfattning om de skildaundervisningssäiten vid högskolan resp. gymnasiet. Del jag reagerade mot var den, som jag tyckte, negativabeskrivningen av den undervisningsmetodik som gymnasieskolan har och som juotvivelaktigt har sina värden. När det sedan gäller undervisningsmetoderna i högskolan -och del jag säger nu gäller både och - vill jagpåminna om att regeringen denna vinter har uppdragit ät en utredning alt seöver undervisningsformerna i högskolan och universiteten för att bättre kunnata lill vara de tillgångar som finns. I synnerhet i elevkårernas tidningar kanrnan läsa om de starka önskemålen om en översyn av universildsundervisningensmelodik. Jag skall inle strida vidare om undervisningen i tyskaspråket. Jag skall ta del av undersökningen om denna. Men jag vill ändå lillsvidare hävda alt jag skulle vara mycket förvånad om jag vid ell besök iSenegal, ell land jag aldrig har varit i, skulle upptäcka den relativt godamöjligheten all ta sig fram pä tyska i del landel. Det är något förvånande! Mankanske inte helt kan avgöra tyskkompelensen i dl land utifrån antaletprofessorer vid högskolor och universitet. Möjligenfinns där en felmarkering som vi också bör la viss hänsyn till. Överläggningen var härmed avslulad. 7 § Svar på interpellation 1988/89:194 om decentraliseradutbildning 28 Ulbildningsminisler : Herr talman!Marianne har frägal mig om jag är beredd all medverka lill alluppfylla några av henne angivna krav som skall bidra lill att förbätlrautbildningsmöjligheterna på landsbygden. Läl migförsl framhålla att jag anser all del är viktigt all alla har god tillgångtill utbildning oavsetl var de bor i landet och alt den utbildning som 104 ges är likvärdig så långl detta ärmöjligl. Glesbygd och stora avstånd mellan tätortergör att det, som framhåller, är ett ofrånkomligt faktum allutbildningsmöjligheterna är sämre på landsbygden än i städer och tätorter. syftar till all lyftafram alla resurser som tillsammans kan resultera i en levande landsbygd. Dettaarbele, som drivs av slalen genom glesbygdsdelegationen och en nationellfolkrörelsekommitté med 98 medlemsorganisationer, pågår fortfarande.Sammanställningen av de mänga förslag som kommil fram genom arbetet ifolkrörelseorganisationerna och som presenterades vid landsbygdsriksdagen iUmeå har överlämnats till regionalpolitiska kommittén som skall kommamed sina förslag senare i vår. Glesbygdsdelegationen kommer, med resullaldfrån landsbygdsriksdagen som grund, att presenlera en skiss för ulvecklingenav landsbygden under 90-lalel vid en konferens som avslutarkampanjarbeld. Delta dokument kommer all ingå i det material som skall liggatill grund för regeringens arbete med regionalpolitiska kommitténs förslag. I alla dessa sammanhang finns utbildningsfrågorna med.Även orn del alliså nu är för tidigt att gä ul och la ställning till vilkaåtgärder som regeringen kommer att vidta med anledning av kampanjen vill jaggärna undersiryka den stora betydelse som folkhögskolor och folkbildningsorganisationerhar för en levande landsbygd. Regeringen har också markerat detta genom att gestudieförbunden tilläggsbidrag med fill verksamhetsom bedrivs i stödområdena. Ett tilläggsbidrag med per studietimmeges för verksamhet som främsl riktar sig till korttidsutbildade, som ju lillslor del återfinns på landsbygden. Genom förslagen i årets budgetproposition, som förnärvarande behandlas av , kommer resurserna för studieförbundensverksamhet pä kulturområdet att förbättras krafligl. Kullurarbde är vid sidanav utbildning elt viktigt instrument för all ge alla delar av landet godalivsvillkor och krisdrabbade orter ny tillförsikt och framlidstro. Deaktiviteter och det engagemang som kan ulvecklas inom kulturlivet har en mycketstor betydelse för landsbygdens utveckling, och denna verksamhet är värd ökatstöd. En program för ulveckling av distansundervisningen iNorrlands inland pågår pä initiativ av i och med medel somregeringen har anvisat inom ramen för särskilda regionalpolitiska insatser inorra inland och Norrbollens län (prop. 1987/88:64, bil. 2, UbU 9,rskr. 211 och prop. 1987/88:86, bil. 4, UbU 39, rskr. Medel har i dettasammanhang också anvisats för högskoleutbildning som kan bedrivas ulanförhögskoleorten. En samverkan med folkhögskolorna är i della sammanhang bådemöjlig och önskvärd. Förstärkningen av resurserna för fristående kurser ihögskolan har skett successivt. I årets budgetproposition har också föreslagilsen höjning av anslaget för fristående kurser lill de mindre och medelslora högskolorna.Jag kan också konstatera att inom korl har att la slällning till ellförslag från majoriteten i utbildningsutskott om en höjning avanslagsnivån /91 för universildd i för att möjliggöra bl.a.ell ökal utbud av decentraliserade kurser inom högskolan. Vilkenutbildning som kommer till stånd beror i slor ulslräckning på lokala Det är l.ex. landstingskommunen som beslutarom en jord-eller skogsbruksskola skall finnas kvar eller inle. Del är studieförbunden ochden enskilda folkhögskolan som beslular om vilka kurser som skall ges. Del ärvarje högskoleenhet som beslutar om vilka kurser som skall decentraliseras. har förhoppningsvisökal medvetandet om kunskapens och utbildningens betydelse för landsbygdensutveckling och därmed också möjligheterna att påverka lokala och regionalabeslutsfattare när det gäller alt göra ulbildningen tillgänglig för alla. Till de konkreta frågor som ställt ochsom rör bidrag och anslagsnivåer avser jag alt ålerkomma i kommandebudgetpropositioner eller i de ställningstaganden i övrigt som kan bli aktuellamed anledning av förslagen från regionalpoliliska kommillén. Under della anförande överlog iredje vice lalmannenledningen av kammarens förhandlingar. 29MARIANNE (): Jag vill tacka utbildningsministern försvaret. Del är glädjande all regeringen inser uibildningens betydelse förlandsbygden. Att landsbygdens folk gör del är uppenbart, eflersom en slor delav de förslag som kom fram vid landsbygdsriksdagen gällde juslutbildningsfrågor. Jag ställde interpellationen med anledning avlandsbygdskampanjen som varit en stor framgång. Alla de tusentals människor runtom i landet som i lokala grupper och studiecirklar utarbetat förslag tillåtgärder för att utveckla landsbygden är en slor resurs som del gäller all lavara pä. Del är helt riktigl att det till slor del är lokala ochregionala initiativ som ger de bäsla resultaten. Ansvarel ligger ofla pä dennivån. Vad sorn behövs är att förutsättningar skapas för att dessa idéer som nuväckts och kommande idéer skall ulvecklas. De som arbetar i kampanjen upplever att del fränregeringen kommer väldigl många vackra ord och mycket få konkreta årgärder. Nuväntar de pä konkreta, positiva besked. Uibildningsminislern lalar om åtgärder som eventuelltkommer i framliden. I avvaktan på den regionalpolitiska utredningen och däraveventuellt följande förslag i kommande budgetproposition finns vissa frågor därman redan nu kunde ha vidtagit en del åtgärder som skulle hafl belydelse förlandsbygden - framför alll beiräffande framlidstron för dem som bor där. När del gäller studieförbunden och anslagen lill deraskulturverksamhet är det sä alt studieförbunden är de av alla kulluranordnaresom har den mesl decentraliserade kulturverksamheten. De når ut tillglesbygdens folk och har myckel slor belydelse för livskvaliteten hosmänniskorna där. Detta gäller inte minsl kvinnorna. Den höjning av anslaget som regeringen föreslagit räckerinte lill för att kompensera den urholkning som sken de senasle åren. Vi icenlern har föreslagil en yllerligare höjning om 8 rnilj. Kunde inleregeringen ha gäll med på den för all visa alt landsbygdskampanjen varallvarligt menad? Slödellill glesbygdscirklar har legal fasl pä mer per sludielimme Det kallar inle jag för en handlingskraftig landsbygdspolitik. Vi har krävt en höjning om per sludielimme. Folkhögskolorna har av iradition och i allt slörreomfattning stor belydelse för landsbygdens folk, vilkel utbildningsministernpåpekade. Ändå minskas anslaget på folkhögskolornas bidragsveckor med 1 %.Åtminstone de folkhögskolor som prioriterar kursverksamhet riktad lillglesbygden borde får slalsbidrag lill och inte behöva skära ned sinverksamhel för alt andra skall nå upp till önskad verksamhelsnivå. Del är glädjande all är positiv lill densalsning på universildd i för utbildning i inland sommajoriteten i utbildningsulskotlel nu föreslår. Socialdemokraterna i utskottethade nämligen en annan mening. Del är alltså mot socialdemokraternas vilja somdenna för glesbygden så positiva salsning nu sker. Jord- och skogsbruksskolorna gällde en av mina frågor. Detär rikligl all besluten fallas lokall och regionalt - del är landslingen sombestämmer över dem. Men del är ju också sä alt landslingen reagerar pä signalerfrän högre ort, dvs. Jag tycker del är dags all nu ge demsådana signaler. Det är myckel som är i slöpsleven just nu när del gällerden här typen av utbildning. Gymnasieskolan håller på att förändras. Det finnsutredningar både om konsumtionslinjen och sociallinjen och omlanlhushållsskolornas framlid. Vi vel också vilken osäkerhet som råder om lantbruket ochskogsbrukets framtid. Ingen vel egenlligen vad som kommer att hända, och då ärdel kanske inle sä konstigt all del kan vara svårt all rekrytera ungdomar lillde här utbildningarna. är del en grundstomme för landsbygdens folk attde finns kvar. Det är också en förutsättning att de kan ge grunden till att vifår en breddad miljöutbildning, som är så viklig för framtiden. Därför skulle del vara bra om regeringen kunde ge signalersom verkligen betonade värdet av de här utbildningarna, så att landslingenkände ett litet större slöd när de i deballen om alll möjligt annat som de harall beslula om också skall ta beslul om de här utbildningarna. Jag har här pekat på några områden där man ganska enkeltskulle kunna visa landsbygdens folk den uppmuntran som behövs för all de skallkänna slöd och vilja gä vidare. Jag skulle vilja all utbildningsministernkommenterade detta. Jag skall gärna göra några kommenlarer tilldetta och lill del övriga som har sagt. Elt av problemen i mänga av våra riksdagsdiskussioner, närvi lalar om ulveckling - del må vara av landsbygd eller av dåligastorstadsmiljöer, av skolor eller av kulturlivet i allmänhet - är all manalllid börjar sä här: Del är mänga vackra ord som sägs, men inga konkretaålgärder. Dä lyssnar jag alllid myckel spänt efler vilka konkretaåtgärder del är som min kritiker vill föra fram. Den konkreta älgärden visarsig alllid vara plus . per sludielimme, eller plus 52 milj. kr. på elt skolanslag,men konkrdio- Prot.1988/89:98 18aprill989 nen näraldrig längre än till ell konkrel belopp, som förulsälles i sig lösgöra devackra tankar och de kloka konkretiseringar i fråga om praktiska åtgärder somönskas. är lika abstrakt som alla andra som fören sådan debalt. Jag måsle alltså kvittera "de vackra orden" med allsäga alt rör sig med abstraktioner. Hon hänvisar till allade abstraktioner som kommer alt förändras till konkreta, underbara ting, baraman får plus . Men sä enkla är faktiskt inte sambanden! Del är alllsä inle fråga om njugghet. Med detparlamentariska syslem vi har är del nalurliglvis alltid möjligl för varjeopposition, och för varje tillfälligt formad majorilel gentemot enminoritetsregering, att lägga på några "spänn" här och var, menverkligheten blir inle konkretare därför alt rnan har . mer i portmonnän. Det finns anledning för oss all ta upp en myckel merkonkret diskussion om vilka åtgärder som skall lill. Vad är det för konkreluppmuntran som man skall visa? I själva verkel har vi ju tillfört detta område betydanderesurser. Vi har ökal anslagen ; delta är om någol en signal. Vi har skall leva möjliggjort en vitalisering och frigjortskaparkraft hos väldigl många människor. Men vi kan aldrig reducera ulvecklingen av landsbygdenlill all vara ett slags ålerbdalning av skaltepengar enbart. Del är viktigt attvi är beredda att solidariskt bära de kostnader som uppstår för att vi skallkunna utveckla också landsbygden - men del är nödvändigl att vi när vi för framkriliken mot "de vackra orden" också är beredda all lämna den någolabslrakla påplussningen av medel och diskulera var pengarna skall sättas in föratt frigöra de resurser som gör all landsbygden blir så levande som vi vill haden. 31MARIANNE (): Del var fakliski jusl det jag sade; Här harmånga människor arbetat med alla förslag. har jag begränsat mig tillutbildningsfrågor, men det finns en mängd andra förslag, idéer och åtgärder somman häller pä all arbeia med ule i glesbygden. pä landsbygden känner man -'vilket är sant - all denallra slörsla andelen av statens resurser går lill storstäder och lälorler.Glesbygdens folk får bara en liten del av den gemensamma kakan, och del kännerman. För all man skall känna all man har dl stöd för alla deidéer som man häller pä all arbeia med så har faktiskl ekonomiska tillskott enbetydelse. Jag tycker inte att del är abstrakt all säga alt slödel lilllandsbygdscirklar skall ökas med . Det blir ju lättare dåatt anordna studiecirklar och all nå människor ute på landsbygden. Allkuliuranslagd skall höjas så att del blir större möjligheler all nå ut lilllandsbygdens människor med kultur, som är så viktigt - speciellt för kvinnorna,som ofta har en mer enahanda lillvaro ule på landsbygden, för att de skallkänna: "Här vill jag leva och bo! "och inte fly landsbygden - detlycker inle jag är abstrakt, del är konkrel! Likadant är del med folkhögskolornas anslag. Det är klarlalt det känns när man skall vara med och beiala nya folkhögskolor som bildas.Om man slipperminska sina bidragsfickor, har man ju större möjligheler all anordna Prot.1988/89:98 ulbildningar som när jusl landsbygdens folk. Det är sant att det inle är så slora pengar som jag harkrävt i den här interpellationen. Del är små saker i del slora hela, som jaglycker att man faktiskt borde kunna slälla upp med för att visa att nu menar vinågonting, vi vill verkligen att hela skall leva. Det tror jagegentligen att också vill. De här sakerna har fakliski slor belydelse för alt manskall ha gnistan all arbeta vidare. Jag vill nog ändå vidhålla att MarianneAndersson är förvånansvärt abstrakt i sin beskrivning. Del är klarl all del är bra om folkhögskolorna kan hakurser, men man måsle ändå tala om vilka kurser man menar och hur de verkar föratt förslärka landsbygdens slällning. Emellanåt har vi sett ganska desperata försök på andraområden, när man har placerat ul ganska främmande verksamheter. Det har gjortsinvesteringar som kan synas, i det längre perspektivet, ganska meningslösa. Vihar hört många diskussioner och selt många misslyckanden , när man iskilda områden har försökt alt utveckla en turism men i själva verket bara haråstadkommit att gästarbetare kommil farande från Stockholmoch utfört elt arbete, ulan alt pä sikt möjligheterna ökat för en utvecklad ochsig utvecklande glesbygd. Det är detta som gör att jag lycker del är viktigtatt begära konkreta besked. För ordningens skull vill jag också erinra om alt när detgäller exempelvis kulturslödel, är del inle på del säilel att anslagen tillstorstäderna skulle vara högre än de är lill glesbygden. Tvärlom är del så altexempelvis den som går och ser en Riksieaterföreslällning pä en utprägladglesbygdsorl får en subvenlion på sin tealerbiljelt som är minsl tvä, ofta treeller fyra, gånger så hög som subventionen är för den som besöker Dramatiskateatern i . Delta är realiteten. Det beror naturligtvis pä att del iStockholm finns oerhört mänga människor som inte går på teatern. Det berorockså på all Dramatiska teatern i kan spela ell stort anlal kvällar.Under den lid jag lillhörl regeringen har vi medverkat till att rusta upp deltaland med bygdegårdar, samlingslokaler och teaterlokaler, sä att landsbygden nuhar en myckel hög teaterslandard. är ett enda exempel på vad man faktisklgjort för alt möjliggöra en kvalitativ förbättring av verksamheten även pä denlilla orten. Delta har medfört alt samhällets koslnad per leaterbesökare ärbelydligt högre i glesbygden än i storstaden. 33 (); Del är rikligt när del gäller kostnaden perbesökare, men utbudet är naturligtvis mycket mer begränsat i glesbygden än islorsladen. Men jusl slödet till siudieförbunden ger många fler människormöjlighet all la del av samhällels stöd lill kulturverksamhet. Folkhögskolornasverksamhet för landsbygden kan naturligtvis vara olika, 109 I 9 protokoll 1988189:97-98 och delkan också hända alt verksamheten misslyckas . Jag har ingen överblicköver alla folkhögskolor i , och jag kan därför inle säga alt så inle ärfallel. Men jag vel alt man i , som jag känner till,arbelar mycket offensivt för all utveckla den kringliggande landsbygden. Manknyter till sig människor i orten, och man har l.ex. startat en telestuga, somär till hjälp för förelagarna i regionen alt fä del av datorisering ochliknande. Del händer alltså mycket positivt, och del är därför fel att bara drafram verksamheter där man misslyckats eller där resultaten kanske inte blivitsä bra. Jag tycker att del är oerhört viktigt alt man uppmuntrarförsök med offensiva saisningar för alt hjälpa företagen i bygden l.ex. Delta är verkligen någonting positivt som kan ge en injektion förframliden. Överläggningenvar härmed avslulad. 8 § Föredrogs och hänvisades 1988/89:143lill näringsutskotiei 9 § Föredrogs men bordlades äler Juslitieulskollelsbetänkanden /89:JuU14, JuU15, JuU17 och JuU18 betänkanden1988/89:LU19 och LU27-LU29 Utrikesulskottels betänkanden /89;UU13 och UU18NäringsutskoUds betänkanden /89:NU17 och NU22 10 § Anmäldes och bordlades 1988/89:145om dubbelbeskattningsavtal mellan och 11 § Anmäldes och bordlades 1988/89:KrU15Anslag lill allmän kulturverksamhet m.m. 1988/89:KrU16Anslag lill ersättningar och bidrag till konstnärer 1988/89:KrU18Anslag till bibliotek, bildkonst, konslhanlverk m.m. samt arkiv 1988/89:KrU19 Anslag till kulturmiljö saml tillmuseer och utställningar /89:KrU22 Anslag pä massmedieområdet 1988/89;BoU7Anslag till bostadsförsörjningen m.m. 1988/89:BoU8Anslag fill länsstyrelserna m.m. 12 §Meddelande om interpeliationer Meddelades att följande interpeliationer framställts den18 april 1988/89:203av Per Gahrlon (mp) lill statsministern om åsiktsregistrering: Med anledning av uppgifterna om attsäpo-ulredaren hafl tillgång lill akter från säkerhetspolisensarkiv om riksdagsledamöter (däribland mig) begär jag en utförlig redogörelseinför av regeringen om vad som förevarit och vilka åtgärder somkommer all vidtas. Inledningsvis vill jag undersiryka alt deluppseendeväckande i och för sig icke är att haft regeringensfullmakt att under sitt utredningsarbete få tillgång till alll material hossäpo; det skandalösa är att har upptäckt all det faktiskt finnsakter hos säpo över politiker som är registrerade för sina åsikters skull, menatt varken han eller regeringen tycks ha vidtagit någon åtgärd med anledning avdelta laglösa tillstånd hos säpo! Följande skrivelse insändes av mig tillrikspolisstyrelsen: Med anledning av dåvarande justileminisler uppmaning lill alla som anser sig utsatta föråsiktsregistrering all vända sig till JK, tillskrev jag JK ochbegärde att JK skulle utreda om jag och likasinnade har varil och är utsattaför registrering. I brevet til JK angav jag som skäl för min begäran; skriver i : "Iregistrel med vänstersympalisörer på 20 000 man ingick även vänsterradikala inom SAP samt FpU-are som stödde PLO" (min kurs). Som bekant var jag 1969-1971 förbundsordförande i var jag den mest aktive och kände bland de FpU-are som "stöddePLO", bl.a. genom min bok . Om PeterBratts påstående är riktigt måsle jag vara en av dem som äsyflas. Jag begär all JK lar reda på hur det förhäller sig; Harjag och andra som var FpU-are under 70-lalet och "som stödde PLO"varil åsiklsregisirerade? Ar vi forlfarande införda i dessa register? Den 9 augusfi 1988 hävdar att säporegistrerar miljö vänner.