prot · GC0970 · 1988-12-31 00:00:00 — vice talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt till ytterligareinlägg. 39OLLE ÖSTRAND (s): Jag har, i likhet med , sutfitganska i . Bl.a. upplevde jag hela den borgerliga regeringsperiodensom slutademed ett i praktiskt taget ekonomisk ruin. var detvanligt med ca 150 000 arbetslösa i . Den borgerliga regeringsperiodenär alltså ingenfing som man kan slå sig för bröstet för. Nubefinner vi i oss i en situation som jag under mina år i riksdagenknappast har upplevt. Konjunkturen i är nästan utanmotsvarighet i västvärlden. Visserligen finns det fortfarande obalanser, men har vi ändå en ekonomi, som innebär att vi kan satsa på att utjämna deregionala obalanserna och skapa en gynnsam utveckling i skogslänen. Detsvar som arbetsmarknadsministern gav mig betraktar jag inte som negativt,vilket gjorde, utan som positivt. Det visar att regeringen har envilja att satsa ytterligare medel för att förstärka näringslivet i skogslänen. Närjag lyssnar pä undrar jag om han egentligen vet vadregionalpolitik är. Han påstår att vi socialdemokratiska riksdagsledamöter frånskogslänen går upp i denna talarstol för att tala för hemmapressen. Det varnägot av det värsta jag har hört i denna kammare. Det visar att mycket litet om vad vi socialdemokrafiska riksdagsledamöter från skogslänenjobbar med. Vi lever under dessa förhållanden i skogslänen och vet hurbesvärligt det mänga gånger är för människorna där. Därför är det en ärligvilja från vår sida när vi går upp i denna talarstol och debatterarregionalpolitik. Det gör vi inte för att få någon rubrik i ortspressen. Omregionalpolitiska insatser i skogslänen Andrevice talmannen anmälde att , och att till protokollet fä antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare inlägg. 40 (): Jag skulle vilja knyta an litet grand till det som tog upp i debatten, nämligen frågan om kvinnounderskottet i glesbygden.Det är nämligen ett allmänt och erkänt problem. Jag vill ta upp denna frågautifrån kvinnorätten, dvs. att kvinnor och män har samma rätt att leva och bodär de själva önskar. Frånde norrländska socialdemokratiska kvinnodistriktens sida har vi arbetat meddenna fråga . Vi har kommit fram fill en del slutsatser som jaggärna vill ta upp. Bl.a. visar det sig att det inte alltid är bristen på arbetesom gör att de unga kvinnorna flyttar från dessa bygder. har gjort en utredning i vilken man har försökt kartläggainflyttare. Det visar sig då att av de som kom till storstaden vararbetslösa i sin hembygd. Resten kom ändå. Då har vi ställt frågan: Varförflyttar de om de inte är arbetslösa. Vi har funnit tre svar på den frågan. Detena är att man i storstaden kan få ett heltidsarbete. Unga kvinnor villförsörja sig själva . De nöjer sig inte med de deltidsarbeten inom värdoch omsorg som oftast är de enda jobb som står till buds i glesbygden. Detandra är att det i glesbygden oftast finns "bara" vård- och omsorgsarbeten.Det är alltså ett väldigt litet varierat utbud av arbeten. Dettredje är att man litet kritiserar den sociala miljö som man bor i och integillar och därför vill flytta ifrån. Det handlar om kultur och fritid, men Om minskat utsläpp av kväveoxider från vägtrafiken 1988/89:70 också omde attityder som befolkningen i dessa områden har till unga kvinnor 21 februari1989 som faktiskt vill försörja sig själva. En kvinna som vi talade meduttryckte saken så här: Om man binder sig tidigt i dessa bygder står man ut;annars flyttar man. Detär självfallet väldigt bra att arbetsmarknadsministern nu aviserar ytterligaremedel. Men dessa träffar emellertid i nuvarande konstruktion fill största delenmän. Därför skulle jag vilja fråga - hon talade ju om att manmåste anpassa regler och system till olika tider och olika bygder: beredd att fundera över möjligheten att förändra det regionalpolifiskastödet så att det träffar kvinnors verksamheter och sysselsättningar på ettbättre sätt än ? Anf.41 Arbetsmarknadsminister : Herr talman! Beträffande den sistafrågan skulle jag kunna göra det väldigt enkelt för mig genom att säga att denregionalpolitiska kommittén naturligtvis måste se på dessa aspekter också. Detförutsätter jag att den gör. Men jag skall tillägga något, nämligen att jagtycker att just den sista frågan är av allra största betydelse för utvecklingenav glesbygdsområden eller, rättare sagt, över huvud taget för utvecklingen påarbetsmarknaden kopplad till regionalpolitiken. Det är en av de frågor som viägnade mycket stor uppmärksamhet åt när jag hade jämställdhetsansvaret. En radav de projektmedel som gått via , och som kommeratt gå via , används just till att finna former för hurkvinnor skall få möjlighet att utvecklas i områden där arbetsmarknaden är annorlundaoch kanske kommer att vara annorlunda än vad den är i större kommuner och istorstäder. Enligtmin uppfattning bör vi alltså se över inte bara det regionalpolifiska stödetutan över huvud taget formerna för arbetsmarknadsutveckling så att man bättretar till vara kvinnors möjligheter att försörja sig själva och att fungera iolika arbetsmarknader, både i stora och i små kommuner. Anf.42 (): , Jag vill tacka för svaret. Vi hade en debatt här för några veckor sedanmen hann då inte ta upp just denna aspekt av regionalpolitiken. Jag tycker attdet var ett väldigt bra svar, och det känns skönt att ha det i ryggen när vi nufrån Norrlandslänen arbetar vidare med denna fråga. Överläggningenvar härmed avslutad. 4§ Svar på interpellation 1988/89:107 och fråga 1988/89:438 om minskat utsläppav kväveoxider från vägtrafiken Anf.43 Miljö- och energiminister : Herr talman! har ställt ett antal frågor till mig angående vägtrafikens utsläpp av kväveoxider. Trafiken är ettav vår tids allvarligaste miljöproblem. Men jag vill betona 112 att det inte bara gäller utsläppen av kväveoxider.Lokalt har vi problem med buller,stoft, bly och organiska föreningar. Regionalt bidrar kväveoxidutsläppen tillförsurning, kvävemättnad och övergödning. Globalt påverkar trafiken klimatet.Trafiken är den enskilda sektor som ger störst bidrag till de svenskakoldioxidutsläppen. Luftföroreningarna från trafiken hotar vår hälsa, vårtkulturarv och vår natur. Därför krävs en omställning till ett miljöanpassattrafiksystem. har på regeringens förslag slagit fast, attkväveoxidutsläppen från svenska källor bör minska fill räknatfrån nivå. För att minska utsläppen från vägtrafiken har vi bl.a.infört strängaste avgaskrav för personbilar. Skärpta avgaskrav förlätta lastbilar och bussar genomförs års modeUer och för tungafordon års modeller. Vi har fått en rad andra länder att förbinda sig attminska sina utsläpp av kväveoxider, och vi arbetar för att fler skall anslutasig till detta mål. Vi försöker också påverka andra länder att vidta åtgärderför att minska trafikens miljöpåverkan. i är anordnas exempelvis päsvenskt initiafiv den första europeiska ministerkonferensen om transporter ochmiljö. Men vi kan inte nöja oss med detta. Målet måste vara attminska utsläppen tUl en nivå som naturen tål. utreder nu vilkaåtgärder som krävs för att halvera kväveoxidutsläppen till sekelskiftet.Samtidigt pågår ett internationellt arbete för att fastställa kritiskabelastningsgränser för olika ekosystem. är orolig för att de nuvarande åtgärdernainte kommer att räcka. Jag delar denna oro. Det finns en risk för att ökningenav väg- och flygtrafiken kommer att motverka effekterna avbeslutade åtgärder. har i uppdrag att tillsammans med andraberörda myndigheter föreslå ytterligare åtgärder om så krävs för att klara30-procentsmålet. Jag kan försäkra att regeringen inte kommeratt tveka att föreslå de åtgärder som är nödvändiga för att klara målet. Jagvill också påminna om att en särskild kommitté nu utreder tafikproblemen istorstäderna, där en stor del av vägtrafikens tillväxt sker. Som svar på frågan om motorvägsbygget på villjag säga, att de mål vi ställt upp gäller värt land som helhet. För enskildatrafiksträckor gäller det att välja sådana lösningar som bäst främjar miljömål ochandra angelägna mål, som trafiksäkerhet. Det kan gälla investeringar ispårbunden trafik, men faktiskt också förbättringar av vägstandarden som medförbättre framkomlighet. När det gäller de fasta Öresundsförbindelserna har jagtidigare förklarat, att en bro avsedd endast för vägtrafik är helt utesluten.De alternativ som lagts fram är en borrad järnvägstunnel, en kombinerad väg-och järnvägsbro och en etappindelning av densamma som skulle ge förtur åtjärnvägen. Miljöeffekterna är avgörande för valet av alternafiv. En särskild utredning arbetar med frågan om ekonomiskastyrmedel i miljöpolitiken. I en annan kommitté diskuteras förslag om moms påbl.a. bensin och andra drivmedel. I regeringsförklaringen anges att förslagfill en miljöavgift på koldioxid kommer att lämnas under denna mandatperiod.Jag Om minskat utsläpp av kväveoxider från vägtrafiken 8 protokoU 1988/89:68-70 Om minskat utsläpp av kväveoxider från vägtrafiken ' 1988/89:70 bedömeratt om man på kort sikt vill åstadkomma en förändring av 21 februari 1989trafikutvecklingen är ekonomin en mycket viktig punkt. Samfidigt vill jagpåminna om hur svårt det har varit för regeringen att få stöd förens blygsamma höjningar av bensinskatten. Det senaste tillfället var höjningenmed . Vihar ett gemensamt ansvar för att informera om sambandet mellan hastighet ochkväveoxidutsläpp. Den som kör för fort riskerar inte bara sin egen och andrassäkerhet - han skadar också mijön. Jag vet att såväl myndigheter som ideellaorganisationer bedriver ett värdefullt arbete med information om detta. Det är möjligt att sänka hastigheten på vägar av miljöskäl.Det är angeläget att länsstyrelserna verkligen använder denna möjlighet där detär motiverat i en sammanvägd bedömning av de lokala förhållandena. Jag vetexempelvis att socialdemokrater och centerpartister i och länlagt fram ett sådant förslag, som dock beklagligtvis ännu inteställt sig bakom. Slutligen,herr talman! Jag har redan berört sista två frågor.30-procentsmålet står självfallet fast. Vår strategi för ett miljöanpassattrafiksystem är att redan nu ställa krav som tvingar bilindustrin och andraaktörer att utveckla miljövänliga trafiklösningar. Utgångspunkten för dessakrav är att utsläppen skall minskas till de nivåer naturen tål. 44 (): Tänk omhandlingskraften var lika enorm som ordkraften hos vår miljöminister! Jagkänner igen allt det här. Så har det låfit år . Det lät så1987 på sossarnas partikongress, och det lät så 1986, 1985, 1984, 1983 och1982. Och trots att det så länge har låtit så bra har kväveoxiderna frånbilismen ökat . Vägtrafiken ökar nu med ungefär 5 %varje år. Enligt transportrådet tyder utvecklingen på att bilismen kommer attöka fram . Det är de korta och obehagliga fakta vi har attleva med. Dåsäger att hon är orolig. Men hur hanterar man den här oron om manär miljöminister? Jag kan ta några aktuella exempel. Man satsar konkret 1 000milj. på en liten motorvägsstump på som ökar bilismen - vi ärnog ganska överens om att den faktiskt gör det. Därmed ökar också utsläppen.Man bryter mot regeringsrättens utslag, man bryter mot andan i naturresurslagenoch våldtar Bratteforsåns dalgång. Det leder ju inte precis fill minskad bilism.Man planerar nu i för fullt nya flygplatser, som faktiskt leder tillökad flygtrafik och fill ökade kväveoxidutsläpp. gick socialdemokraterna pä en linje som innebär en schablonbeskattning av tjänstebilarna. Men det leder ju inte till minskad bilism. Det leder tvärtom fill att man kör ännu mer eftersom det inte kostar någonting - självfallet gör man så. Varför tar då socialdemokraterna i skatteutskottet inte det här med miljön på allvar, om nu miljöfrågorna innebär den stora historiska händelsen, den stora omvändelsen för socialde- 114 mokraterna? Vad har sagt om Öresundsförbindelsen tolkarjag så, att det absolut inte kommer att planeras för några som helst bilar överÖresund -som kör själva i alla faU. I fråga om bensinskatten var inne pä att nihar försökt höja md , och fick ni med er vpk, efter mycketom och men. Ja, det var sant. Men har ju vpk här i kammaren röstat för enreservation som stod bakom. Det innebär att vpk numera står bakomen radikal bensinskattehöjning. Då finns det majoritet för detta här i kammaren,om lägger fram det förslaget. Vem var det för resten som drog ut på införandet avkatalytisk avgasrening? Det var ju faktiskt socialdemokraterna ochmoderaterna. Vem är det som accepterar höjda priser på SJ? Inte gynnar detminskning av bilismen och minskning av kväveoxidutsläppen! Så säger : "Jag kan försäkra BirgerSchalug att regeringen inte kommer att tveka att föreslå de åtgärder som ärnödvändiga för att klara målet" - dvs. 30-procentsmälet fram till 1995.Vad innebär ordet "försäkra" och ordet "lova" för BirgittaDahl? Kan ni verkligen försäkra det - att ni faktiskt kommer att lägga framförslag om ett åtgärdspaket som innebär att kväveoxidutsläppen kommer attminska års nivå till 1995? Är det en klar och entydigförsäkran från ? Det här är ju ingen ny fräga. Vi hade en akfionsgrupp somsåg på problemet med försurningen. Den gruppen framlade 1984 sina åsikter. Delspresenterade man behovet av minskning av kväveoxiderna för att miljön skulleklaras, dels presenterade man målsättningarna. De målsättningar man hadeinnebar alltså att utsläppen av kväveoxider skulle minska . Men mansade också mycket tydligt att det egentligen behövs en minskning . Nuhar i själva verket utsläppen av kväveoxider från bilismen ökat . Inteens den målsättning man hade är alltså nog - och målsättningen är faktisktlängre bort från oss . Det har snart gått den här utredningenpresenterades - och bilsmen har ökat under den tiden. säger att regeringen inte kommer atttveka att föreslå åtgärder. Ni har då på er att komma med dessaåtgärder. Här i kammaren hade vi en debatt om"Linken", och , , kommer detta medschablonavdragen när det gäller tjänstebilar. Det finns ett sätt att minskabilismen, ett klart steg - och det är att plocka bort schablonavdraget. Jag tardå för givet att regeringen kommer att se till att socialdemokraterna följerden linjen och stöder vår motion i det här läget. Mina frågor står ändå kvar. Vad innebär försäkrankonkret? Vilka åtgärder måste man vidta - mycket ungefärligt - för att klaradet här målet? Gäller det verkligen att bygga mer motorvägar, att satsa 7 000milj. pä att EG-anpassa våra vägar? Jag undrarsom sagt: Vad innebär ordet "försäkra"? Om minskat utsläpp av kväveoxider från vägtrafiken Anf.45 (): Det är naturligtvis inte bara ministrar som har ordkraft.Det finns en herre som heter , som inte är så dålig på ordkraftnär 1988/89:70 detgäller att framställa olika saker i den här kammaren. Jagkommer från och har under en följd av år hävdat att det är ; I viktigtatt man har bra vägar i en landsända där trafiken är sä intensiv. f man över huvudtaget skall kunna klara de målsättningar som har bestämt,så är ju och recept intedet rätta. ' man inte bygger vägar, kommer problemen att bliännu större. Närtrafiken gick genom och genom de olika orterna i , stodbilarna stilla, det uppstod ryckighet osv. Detär bara att konstatera att med den trafiksituation som vi har i bHrinte problemen mindre om man låter bli att bygga bra vägar, utan snararetvärtom. Det har gjorts undersökningar som visar att när man förhoppningsvisfår en förbättrad E 6, inte bara fram till utan hela vägen norröverdär man bygger förbi samhällen, så kommer problemen att minska. Och trots förväntar sig ökad trafik, kommer utsläppen att minska. Genomför man då vadvi har föreslagit, nämligen hastighetsbegränsningar i större omfattning, såkommer det att innebära bättre miljö trots att det blir ökad trafik. Detfinns någonting som inte stämmer i inlägg. Om man låter bli attbygga vägar, så löser man inte därmed några problem, utan det blir ju barastörre problem. Därför är det vikfigt att man har bra vägar. Detfinns många skäl som talar för att vi skall ha bra vägar. Man kan konstateraatt det på förekommer dubbelt så många olyckor som på övriga Europavägari vårt land. Den godstrafik som går på är till internationell.Det gäller naturligtvis då ofta tung trafik. E 6 betjänar inte baraEuropatrafiken utan betjänar även lokaltrafik, regionaltrafik och fjärrtrafik. Vihar en ojämn vägstandard, som innebär ryckighet och problem för vår miljö.Under sommartid kommer det en mängd turister som inte känner tillförhållandena, och det innebär också problem. Vi har ett kuperat landskap, därdet finns fara för olycksfall osv. Detär väl inte så märkHgt att det i ett landskap av format blir dyrareatt bygga vägar än vad det blir i exempelvis . Men man får ju inte låtabli att bygga vägar därför att det bUr dyrare, utan vi måste bygga vägar. Viklarar då miljöproblemen, eftersom vägsträckan blir kortare. Om man också begränsarhastigheterna, så kan det underlätta. Detfinns tyvärr, , en del att göra, även om vi har framfört krav idetta sammanhang till . Jag hoppas att inte lämnardetta därhän. Det gäller ju att fundera litet över den länsstyrelseinstruktionsom finns. Landshövdingen i vårt län hävdar- med all rätt, medutgångspunkt i länsstyrelseinstruktionen - att det är han som bestämmer överhasfigheterna. Hade den här frågan tagits upp till realbe-handling i länsstyrelsenslekmannastyrelse, tror jag att det hade funnits en majoritet för en sänkning avhastigheterna. Regeringen behöver således titta på länsstyrelseinstruktionen.Det gäller ju att ge de förtroendevalda i möjligheter att ta uppoch realbehandla dessa saker där. Det kan inte vara enbart landshövdingen sombestämmer i dessa frågor. Jaghävdar alltså att det beslut som regeringen har fattat när det gäller 116 motorvägen i är ett bra beslut. Vi får juen bättre situation med tanke pä hastigheterna -det blir inte så ryckigt osv. Antalet olycksfall kan också minskas. Därmedsparar vi flera hundra miljoner . Dessa saker är vikfiga. Man måste juväga in olika bedömningar när trafiken och miljön diskuteras. Detär möjligt att det inte är lika viktigt för att fundera överalla de människor som dör eller skadas i trafiken på på grund avtrafikbelastningen och de dåliga vägförhållandena. Det är kanske viktigare attkrama träd och att polisen får pyssla med sådant som den inte borde pyssla med.I stället borde ju polisen kanske vara ute på vägarna och studera hurhastighetsbestämmelserna efterlevs. Oavsett vad vi diskuterar i denna kammare mäste vi leva i verkligheten.När det gäller det decentraliserade samhälle som inte minst miljöpartietförespråkar kan man bara konstatera att det bor mycket folk i bygder.En förutsättning för att dessa skall kunna komma till jobbet är kanske att dekan ta bilen. Men då är det inte vägarna som man skall angripa, utan då skallman studera hur bilarna ser ut, hur vi själva lever och hur de lagar efterlevssom har fattats här. Det gäller nog för oss att köpa bilar med avgasrening ochatt begränsa hasfigheterna. måste vi ju leva som vi lär. Omminskat utsläpp av kväveoxider från vägtrafiken 46 (): Miljöministern konstaterar i sitt svar att biltrafiken är den enskildasektor som svarar för de största utsläppen av koldioxid. Utsläppen av kväveoxider skall anpassas fill vad naturen tål.Jag kan helt instämma i detta. Vidareskall följande beaktas. När det gäller biltrafiken är det befintliga bilar utankatalyfisk avgasrening som svarar för den största delen av föroreningarna. Menom detta säger miljöministern inte ett enda ord. Det finns mycket imiljöministerns svar som är värt att notera. Men, som sagt, där sägs inte ettenda ord om hur det är med befintliga bilar. Isedvanlig ordning talar miljöministern om sin fillit fill bilindustrin. Dettalas om de krav som ställs på denna, om de åtgärder som skall vidtas osv. Mendet bör väl ändå vara uppenbart att ingen bilindustri i världen, alltså inteheller bilindustri, har något som helst intresse eller ens ekonomiskamöjligheter att göra stora ingrepp i fräga om den befintliga bilparken. Medföretagsekonomisk rätt förs en kampanj för höga skrotningspremier, för attbegagnade bilar så fort som möjligt skall komma bort, fill förmån för nyabilar. Sedan får vi katalytisk avgasrening. I och för sig tror jag att det ärett nödvändigt steg för att kunna åstadkomma en förbättring av miljön. Men detär inte detsamma som att vi har lösningen på detta problem. Såtill detta med den befintliga bilparken. Personligen har jag viss erfarenhethär, eftersom jag har jobbat litet med dessa frågor. Jag råkar själv ha en bilfÖr vilken det återstår . Sedan får bilen automatiskt körförbud.Anledningen är att bilen är miljövänligare. Jag har kört bilen så att säga pårullande landsväg och har sett hur det varit både före och efter inkopplingenav Lemisystemet. Trotsatt ingenting har ändrats kan man peka på mycket markanta förbättringar vadgäller både koloxid och kolväte. Prot.1988/89:70 möjlighet att köra bilen pä en annan landsväg för attkontrollera NOj- 21februari 1989 utsläppen på de vanliga hastigheterna. Det gäller då såvältomgäng som 50, Men visar detta verkligen på omtanke om miljön? Om minskatutsläpp av - byråkrati i dess prydno? Åsidosätts inte verkligheten? erjranvag- bevisligen är väsentligt bättre än andra kommer alltså tillbilprovningen -* och visar sig ha utmärkta värden -visserligen görs det mycket begränsade prov där.Men bilen får ändå betyget 2 och automatiskt körförbud om 30 dagar.Självfallet vill jag också se resultat när det gäller NOj-utsläppen. Miljöministern talar om den vikt som man fäster vidminskningen av bl.a. NO,-utsläppen och om att man är beredd att lägga fram deförslag som behövs. Men det är väl inte särskilt märkvärdigt att föreslå attbestämmelser skall undanröjas som troligen är feltolkade och som innebär att enmiljövänligare bil får körförbud. Jag tycker att det hela visar på ett minimaltintresse för att förbättra miljö. Min konkreta fråga till miljöministern blir: Skallden här ordningen få fortsätta att gälla, dvs. att en miljövänligare bil fårkörförbud? 47 (): Vad egentligen redovisar ärcenterns syn pä den befintliga bilparken. Men jag vill säga nägot omalternativet till bilen. I interpellationssvaret tar miljöministern upp två sakersom bl.a. berör, skulle jag vilja säga, mitt verksamhetsområde. För det förstaär det fråga om storstadstrafikkommittén - jag sitter själv med i denna - ochom vad vi där kan komma fram till. För det andra gäller det satsningen påspårbunden -eller spårburen, som vi göteborgare hellre vill säga - trafik. Först något om storstadstrafikkommittén. Från allapartiers sida känner man sig litet bunden. Vi får nämligen inte föreslå någrastörre saker som kostar statskassan pengar. Vad vi skall titta på är bl.a.miljöavgifterna -kanske skall det vara lokala miljöavgifter - och överväganägon form av avgift för den som vill köra i storstäderna. Min uppfattningskiljer sig kanske litet från . Jag har nämligen uppfattningenatt man i stället borde ha möjlighet - åtminstone gäller detstorstadsregionerna - att åka på annat sätt än med bil. Men jag häller medLennart om att bilen för många människor, inte minst på många andrahåll i värt land, är viktig. Det är viktigt att ha en bra bil och att det finnsbra vägar-för den kollektiva trafiken kommer vi aldrig att klara. Men om vi serpå - såväl och som jag kommer därifrån- finner vi egentligen utmärkta möjligheter pä sikt i detta sammanhang. Men hurser det ut ? Det finns fem järnvägslinjer till . Den enda somhar en någorlunda god standard är järnvägen mellan och . Men inte heller den är egentHgen fullvärdig. I miljöministerns svar berörs ju också flyget något. Men om det satsades på snabbtågen, skulle vi självfallet kunna åka täg från fill i betydligt större utsträckning än som är fallet. Detsamma gäller för dem som åker från , , , , , och . Det finns alltså en mängd ställen att satsa på. Man måste dock satsa på snabbtågen, och kommer jag till kärnan. Vad hjälper det att satsa på snabbtåg, godståg och pendeltåg om 118 vi inte har fler motorvägar iSverige? Detta har jag talat om med min Göteborgskollega när han var kommunikationsminister. Det är bara det att det då inteskall vara asfalt, utan det skall vara räls.