prot · GC093 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:3 1 § Upplästes och lades fill handlingarna följande frånvalprövningsnämnden inkomna Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamöteroch ersättare för riksdagsledamöter Till valprövningsnämnden har från riksskatteverketinkommit bevis om att (), , utsetts fill ny ledamot avriksdagen fr. o. m. sedan (), ,avsagt sig sitt uppdrag som riksdagsledamot. Till ersättare har i detta fallutsetts , , , , , ,, , , , , , ochLars , (alla s). Vidare har inkommit bevis om atf (), ,utsetts till ny ledamot av fr. o. m. sedanPer-Anders (), , avsagt sig sitt uppdrag som riksdagsledamot.Till ersättare har i detta fall utsetts , , och IngaChristensen, (båda m). har denna dag granskat bevisen ochdärvid funnit atf de blivit utfärdade i enlighet med 15 kap. 1 § vallagen.Stockholm 2 §Anmälan om nya statsråd m.m. Upplästes följande frän statsministern inkomna skrivelse: Jag har med verkan fr. o. m. denna dag entledigatmig själv som chef för jusfifie- och industridepartementen. Jag har vidare med verkan fr. o. m. denna dag entledigatstatsrådet och chefen för samt statsrådetoch chefen för . Statsrådet har med verkan fr. o. m. dennadag förordnafs som chef för och statsrådet också med verkan fr. o. m. denna dag som chef för . Som statsråd och chef för har jagmed verkan fr. o. m. denna dag förordnar och som statsråd ochchef för Valav ledamöter och suppleanter i industridepartementetockså med verkan fr. o. m. denna dag . Som statsråd har jag medverkan fr.o.m. denna dag förordnat och . Skrivelsenlades till handlingarna. Talmannen anmälde atf () och BoHolmberg (s) återtagit sina platser som riksdagsledamöter, varigenom EthelDuvskogs och tjänstgöring som ersättare upphört. Talmannen anmälde vidare att () fr.o. m. denna dag skulle tjänstgöra som ersättare för under fiddenne är statsråd. 3§ Anmälan om valberedningens presidium Talmannen anmälde att valberedningen vid sittkonstituerande sammanträde till ordförande utsett Sfig Alemyr(s) och fill vice ordförande (). 4§ Val av ledamöter och suppleanter i Anf.1 (); Valberedningen har enhälligt beslutat godkänna gemensamma listor förval av ledamöter och suppleanter i . Iegenskap av ordförande i valberedningen ber jag aff till herr talmannen fåöverlämna dessa listor. Härefter företogs val av 15 ledamöter och 15 suppleanteri konsfitutionsutskottet. Deav för dessa val avlämnade gemensamma listorna upplästes avfalmannen och godkändes av kammaren, varvid befanns aff följande personer,vilkas namn i här angiven ordning upptagits pä resp. Hstor, utsetts fill tredje vicetalman () Hans Nyhage (m) SörenLekberg (s) Prot. () i/ # i j > # "' ' Val av ledamöter och ElisabethFleetwood (m) , , ., ' suppleanter i konstitu- YlvaAnnerstedt (fp) BengtKindbom (c) Rosa-LillWåhlstedt (s) Per OlofHåkansson (s) LahjaExner (s) BirgerHagård (m) MonaSahlin (s) MargaretaWinberg (s) BeatriceAsk (m) LarsSundin (fp) Talmannen kalladekonstitutionsutskottet fill konstituerande sammanträde denna dag . 5 § Föredrogs och hänvisades 1988/89:1fill konstitufionsutskottet 1988/89:2till justitieufskoftet 1988/89:3fill socialutskottet 1988/89:4till utbildningsutskottet 1988/89:5till socialutskottet 1988/89:6till trafikutskottet 1988/89:8till lagutskottet 1988/89:7till skatteutskottet 6 § Föredrogs och hänvisades 1988/89:7fill socialutskottet 1 § Meddelande omsammanträdestider Påbänkarna har delats ut en ny sammanträdesplan avseende tiden -den 11 november.1988. Av denna framgår bl. a. atf det blir ettarbetsplenum för behandling av konsfitutionsutskottets betänkande omutökat antal ledamöter i utskott. Detta betänkande väntas kunnabordläggas . 8§ Anmäldes och bordlades 1988/89:10om särskilda åtgärder med anledning av algblomning och säldöd 9 § Meddelande ominterpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1988/89:2av (fp) till miljö- och energiministern om åtgärder för att stärkadet internafionella miljösamarbetet: riksdag kan inte ensam besluta om hur godeller dålig miljö skall ha. Det bestäms i stor utsträckning av våromvärld. Inte ens om alla föroreningsufsläpp i upphörde kunde vi varasäkra på aff svensk miljö varaktigt skulle komma på bätfringsvägen. Dennasituation beror på den stora ofrivilliga import av luft- och vattenföroreningarsom med vindar och havsströmmar förs in över landets gränser. De stora"exportörerna" av föroreningar fill återfinns på deneuropeiska kontinenten. Denviktigaste vägen att nå miljöförbättringar i är aff verkainternationellt och, inte minst, i . Sverigehar goda möjligheter att påverka miljöpolitik genom ett kraftfulltnärmande till den Europeiska gemenskapen, EG. InomEG har en gemensam miljöpolitik successivt formats genom deakfionsprogram som medlemsstaterna antagit. Det nu gällande är det fjärde iordningen oeh avser fiden . Regelkomplexetpå miljöområdet inom EG blir således alltmer omfattande. Engenomgång av EG:s miljöpolifik visar att den principiellt inte skiljer sig frånSveriges. Däremot finns det betydande skillnader i måluppfyllelse. Det svenskamiljöarbetet har på många områden nått längre av väsenfligen två skäl: det började fidigare och har som liten nationenklare processer för beslut och genomförande. InomEG har miljöpolifiken fått ökad tyngd . Dels beror det på enväxande miljöopinion både bland allmänheten och bland polifiker, dels beror detpå att miljöpolitiken inte längre behöver bli den minsta gemensamma nämnarenspolifik. Det är möjligt för ett medlemsland att uppställa strängaremiljökrav än vad EG som helhet gör. Åtminstonenågra bedriver en miljöpolitik i nivå med . Särskilt kannämnas Förbundsrepubhken , och . Det finns alltsåländer inom EG att "luta sig mot" i ett aktivt internationelltmiljöarbete. Detråder en stor uppslutning i riksdag kring önskvärdheten av ettnärmande fill EG. Två parfier har dock anmält en annan uppfattning, nämligenvänsferparfief kommunisterna (vpk) och de gröna (mp). Dessapartier har deklarerat aff de är tveksamma fill eller aktivt kommer attmotarbeta ett deltagande i det västeuropeiska samarbetet. Omvi i sökte avskilja oss från utvecklingen i skulle vi, enligtmin uppfattning, helt frånhända oss möjligheten att på det mest effektivasättet påverka vår egen miljö. Genomakfivt deltagande i utvecklingen av EG:s miljöpolitik skulle dessutomförstärka sina förutsättningar att påverka också den andra stora exportören avföroreningar till , nämligen . Enannan viktig förutsättning för aff målet om god miljö i vårt land skall näs äratt den svenska ekonomin utvecklas. Då kommer industrins produk-fionsprocesseroch produkter att kunna ändras så att den sammantagna miljöpåverkan blir liten.I en stagnerande ekonomi saknas den dynamik som behövs. Tilldenna slutsats kom också för miljö och utveckling(""). Kommissionen använde begreppet bärkraftigutveckling ("sustainable developmenf"). Kommissionenmenade att det behövs en fillväxt i ekonomin men också att fillväxtens innehållbehöver förändras. Vi måste lära oss atf producera mera med mindre resurser("producing more with less"). Ettannat budskap i kommissionens rapport var att det krävs förändringar i denpolifik som förs av internationella organisationer som , ,, Internafionella valutafonden, WHO och FAO. Min fråga fill ministernär: Vilka inifiativ vill regeringen ta för att stärkadet internafionella miljösamarbetet med särskild tonvikt på samarbete iEuropa? 1988/89:3 av () fill utrikesministern om vissa minoriteters situafion i : har pågått ett förtryck av denungerska och tyska minoriteten i . I bor ca 2 miljoner ungrareoch ca 250 000 tyskar i framför allt . Rumänienspresident har påbörjat ett program för kollektivisering avjordbruket. Det innebär aff 7 000 av totalt 13 000 byar kommer atf rivas. Detkommer atf drabba landsbygdsbefolkningen hårt oeh då inte minst de ungerska ochtyska minoriteterna. Grävmaskinernastår redo atf riva hundratusentals hem. Människorna tvingas lämna sin hembygdoch flytta fill s. k. jordbmkscenfra. Detta är en omvälvning som kommer atthelt förändra minoriteternas kulturella, ekonomiska och sociala livsmönster. Detär FN:s deklarafion om de mänskliga rätfigheterna antogs. Denrumänska regeringens åtgärder strider på flera punkter mot deklarafionen: har rätt att äga egendom såväl ensam som iförening med andra. Ingen må godtyckligt berövas sin egendom. (Artikel 17) Ingenmå utsättas för godtyckliga ingripanden i fråga om privatliv, familj, hem ellerkorrespondens, ej heller angrepp på heder och anseende. har rätt tilllagens skydd mot sådana ingripanden eller angrepp. (Artikel 12) Envarhar rätt att inom varje stats gränser fritt förflytta sig och välja sinvistelseort. har rätt aff lämna varje land, inbegripet sitt eget. och atfåtervända till sitt eget land. (Artikel 13) Envarhar rätt till arbete, fill fritt val av sysselsättning, fill rättvisa ochtillfredsställande arbetsförhållanden och till skydd mot arbetslöshet. kan infe stillatigande åse de övergrepp somsker mot landsbygdsbefolkningen i . Jag vill därför frågautrikesminister : Vilka åtgärder avser den attvidta för atf söka förhindra de omänskliga och mot allvarligtstridande övergreppen mot vissa grupper av människor i ? 1988/89:4 av () fill justitieministern om åtgärder för att sänka promillegränserna förbilförare: omkommer ca 700 svenskar i trafiken. Isyfte att nedbringa detta tal bedrivs ett omfattande trafiksäkerhetsarbete.Detta sker på en rad olika sätt. Ett särskilt viktigt inslag ifrafiksäkerhetsarbefet är strävan atf påverka trafikanternas beteenden ochsärskilt deras förhållande till alkohol i trafiken. Avdet totala antalet dödsolyckor har cirka en tredjedel samband medalkoholförtäring. Detta är självfallet en oacceptabelt hög siffra. Sverigevar på 40-falef ett av de första länderna i världen att införa promillegränser,och på 70-talef inleddes rutinmässiga alkoholfesfer på bilförare. Det är nudags aff gå vidare. Folkparfietskrav är att promillegränsen skall sättas till den lägsta möjliga med hänsyntill rättssäkerheten. Landefs motororganisationer framförde genom dens. k. bilriksdagen motsvarande krav. Företrädare för regeringen har ivalrörelsen uttalat sympati för sådana åtgärder. Enligt färskaopinionsmätningar är en stor majoritet av svenska folket för en s.k. nollgräns. Attsätta en principiell nollgräns vore den ur frafiksäkerhefssynpunkt mestgenomgripande åtgärden som kan vidtas. Jagvill därför fråga jusfifieministern: År regeringen beredd att vidta snabba åtgärder föraff radikalt sänka promillegränserna och därmed öka trafiksäkerheten för allatrafikanter? 1988/89:5av () fill bostadsminisfern om den kommunala beslutanderätten ifråga om sluflig förvaring av utbränt kärnbränsle: Enligt kärnfekniklagen är varje reakforinnehavare ålagdatt upprätta eller låta upprätta ett program för den allsidiga forsknings- ochutveckhngsverk-samheten och de övriga åtgärder som behövs. Mofivet för defta ärnödvändigheten av att det kärnavfall som uppkommer i verksamheten skall kunnahanteras och slufförvaras på ett säkert sätt och för att anläggningen skallkunna avvecklas och rivas utan risk för säkerheten. Forskningsprogrammet skallavse en period av och skall med början vart tredje årgranskas och utvärderas av regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer. () har till uppgift att övervaka genomförandet av detprogram för hantering av använt kärnbränsle och avveckling av kärntekniskaanläggningar varom stadgas i kärnfekniklagen. Regeringenhar vid beslut fastställt kärnkraftförefagens förslag tillforskningsprogram kring hanteringen av det använda kärnbränslet. a. i samband därmed atf de synpunkter som statens kärnbränslenämnd(SKN) framfört i sitt yttrande skall "så långt som möjligt beaktas". () har i särskild informationsskrift redovisat desynpunkter på forskningsprogrammet som inför beslutet framfördes tillregeringen. SKN tar i denna skrift upp frågan om val av plats för slutförvaretresp. formerna för finansieringen vid hanteringen av kärnkraftens avfall. Beträffandeslutförvaret anser SKN att kraftföretagen bör göra en förteckning över lämpligaplatser med tanke på de krav plan- och bygglagstiftningen ställer påkommunerna aff planera sina markområden. SKN anser att markområden lämpliga förslutförvar av utbränt kärnbränsle måste tas med i planeringen och reserveras iresp. SKNförutsätter vidare atf det kommunala vetot inskränks så aff en kommun infe kanförhindra en lokalisering av ett slutförvar. Centerpartietsinställning till utnyttjande av kärnkraften är väl känd. Enligt vår meningborde inte kärnkraft utnyttjas med hänsyn fill de risker detta innebär förmänniskor och miljö. En politisk majoritet har emellertid genomdrivitanvändning av kärnkraft utan atf bl. a. frågan om hanteringen av det utbrändakärnbränslet har varit löst. Samfidigt kan dagens beslutsfattare inte vältraöver ansvaret för detta problem på kommande generafioner. De som pläderat föroch genomdrivit beslutet om utnyttjande av kärnkraft för civil energiproduktionhar ett särskilt moraliskt ansvar att se fill aff det avfall som producerasinom landet också kan förvaras på ett betryggande sätt inom landet. Dettakräver atf man på frivillig och demokrafisk väg kan övertyga de kommuner och dekommuninnevånare inom vars område ett slutförvar är aktueUf. Prot.1988/89:3 Kämkraftsföretagen vill inte nulämna en förteckning över aktuella Nuvarande planering förutsätter dock ett ställningstagandetill val av metod och plats omkring . Byggnadsarbetena beräknaspåbörjas cirka Meddelande om frågor oio och verksamheten i ett slutförvarpåbörjas . planeras förslufas omkring år 2060.Bara denna planeringshorisonf visar orimligheten i användningen av kärnkraft.Det enda vi kan vara säkra pä är att den föresfällning vi nu har om hur viskall förvara avfallet sannolikt kommer aff vara irrelevant är 2060. Med vilkensäkerhet hade man 1920 kunnat säga atf en viss teknisk lösning skullevara giltig 1990? Medhänvisning fill vad som ovan anförts vill jag fråga bostadsminisfern: Är regeringen beredd att fa sådanainifiativ atf berörda kommuner i sina översiktsplaner tvingas reserveramarkområden lämpliga för slutförvar av utbränt kärnbränsle? Avser regeringen föreslå förändringar i naturresurslageninnebärande atf den kommunala vetorätten inskränks vid beslut om lokaliseringav anläggning för slutförvar av utbränt kärnbränsle? 10 § Meddelande om frågor Meddeladesaff följande frågor framställts 1988/89:7 av () fill försvarsministernom upphandlingen av uniformer till försvaret: Att den svenske soldafen skall haen uniform som är fillverkad i är en självklarhet för de flestasvenskar, dock infe för dem som sköter upphandHngen vid försvaretsmaterielverk, FMV. Vad den socialdemokrafiska regeringen tycker vet vi infe,eftersom försvarsministern infe svarat på den frågan. FMV har intresserat de svenska företagen atf engagera sigi utvecklingsarbetet med tyget till den nya uniformen, underförstått att närdet blev fid för att göra en upphandling så skulle detta räknas de svenskaföretagen till godo. Utvecklingsarbetet har pågått och kostatföretagen stora ekonomiska insatser. De svenska företagens tekniska kunnandehar varit nödvändigt för atf nå det resultat som försvaret önskade. Det är infeett tyg vilket som helst som tagits fram, utan det är en tekniskt mycketkvalificerad produkt. Inför upphandlingen har FMV till konkurrenfföretagskickat prover på det tyg som de svenska företagen utvecklat, ett enligt mittsynsätt fullständigt felakfigt tillvägagångssätt. Tyg harbeställts dels i , dels i annat land. Detta måste, som jag ser det,uppfatfas sä aff FMV inför kommande större beställningar vill känna sig Tilldetta kommer atf beställning om fillverkning av uniformerna lades ut Detta gjordes på ett sätt så aff tillverkningen i sin 64 helhet kommer att ske utanförlandets gränser. Jagtycker att det som skett är otillfredsställande. För framfida beställningarmåste regeringen agera så att de svenska företag som gjort arbetet medutveckling av det nya tyget blir rikfigt behandlade. Av beredskaps- ochsäkerhetsskäl för den svenske soldaten bör de nya uniformerna i fortsättningenbeställas och tillverkas i . Medhänvisning fill det anförda vill jag ställa följande fråga till försvarsministern: Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidtaför att den fortsatta utvecklingen och tillverkningen av den nya uniformen fillförsvaret kommer atf ske i ? 1988/89:8av () fill statsrådet om ett särskiltbiståndsanslag för miljö, markvård och energi: avslog majoritet (s och vpk)motionskrav från bl. a. folkparfiet om inrättande av ett särskiltbiståndsanslag för miljö, markvärd och energi. I Svenska naturskyddsföreningensenkät inför valet gav dock socialdemokraterna uttryck för motsatt uppfattning -aff ett sådant anslag bör inrättas. Mot den bakgrunden krävs ett förtydligandeav regeringens inställning. Jag vill därför frågabiståndsministern: Avser regeringen aff fa inifiafiv fill ettåterinförande av den särskilda anslagsposten för miljö, markvård och energiinom svenskt u-landsbisfånd? 1988/89:9av () fill statsrådet om ändrade direktivtill handikapputredningen: Regeringen beslöt aff enhandikapputredning skall filisättas. Denna utredning skall enligt regeringenfölja de direktiv om finansiering av förslag som utfärdades (dir. 1984:5).Det innebär aff förslag om utgiftsökningar skall finansieras genom"konkreta förslag fill rafionaliseringar eller omprövningar som innebärbesparingar inom utredningens område eller närliggande områden. Förslagen skallsåledes kunna genomföras med oförändrade eller minskade resurser." Dettasker trots att statsministern och finansministern i valrörelsen meddelat atf dereformer socialdemokraterna hade föreslagit infe behövde finansieras. Påhandikappområdet intar alltså regeringen rakt motsatt ståndpunkt. Reformer förde handikappade skall tydligen finansieras genom motsvarande neddragningar förde handikappade. Det är en orimlig ordning. Mot bakgrund avovanstående vill jag fråga statsrådet ; Avser regeringen att ändra direkfiven fillhandikapputredningen så atf den kan föreslå reformer som totalt sett ökarkostnaden för handikappolitiken och närliggande områden? 5 protokoll 1988/89:1 -6 1988/89:3 1988/89:10av BirgU () till jusfifieministern om reorganisation av Meddelande om frågor En av de tidigarejustitieministrarna har antytt att skall reorganiseras eftervalet. Jag vill därför fråga jusfitieministern om och närCarl skall ersättas som ordförande i . 1988/89:11av () fill bostadsministern om bostadsproduktionen: påbörjades byggandet av 41 929 bostäder iSverige. val lovade socialdemokraterna att byggandet skulle ökas med5 000 bosfäder , dvs. det skulle byggas ca 47 000 lägenheter per år.Facit är följande: Jag vill ställa följandefråga till bostadsminisfern: När skall vallöftet uppfyllas? 1988/89:12av () till miljö- och energiministern om en naturvårdsgräns förstorskaligt jordbruk längs fjällkedjan: avslog regeringen en framsfällanfrån om införande av en nafurvårdsgräns förstorskaligt skogsbruk längs fjällkedjan fill skydd för värdefulla fjällnärabarrskogar. I Svenska enkät inför valet gavsocialdemokraterna uttryck för motsatt uppfattning. Partiet sade där ja fill ennafurvårdsgräns. Det är angeläget att regeringen nu klarlägger sin uppfattning. Jag vill därför fråga miljöministern: Avser regeringen atf fa några inifiafiv för atfinföra en naturvårdsgräns för storskaligt skogsbruk längs fjällkedjan? 1988/89:13av () fill jusfitieministern om regeringens förslag tilllag om företagshemlighefer: Regeringens förslag till lag omföretagshemligheter, den s. k. lex , har utsatts för en mycket omfattandeoch intensiv kritik. Därefter har tv fidigare justitieministrar uttalat attlagförslaget kan behöva ändras. Detär emellerfid oklart vilka konkreta fgärder den nyfillfrädde tredjejusfifieministern verkligen kommer att vidtaga. Min fr ga är därför: Avser jusfitieministern aff terkalla förslagettill lag om förefagshem- 66 lighefer? 1988/89:14av () till försvarsministern om överbefälhavarens förslagFörsvarsmaktsufredning -88: I det av överbefälhavaren framlagdaförslaget Försvarsmaktsufredning -88 Meddelande om frågor föresläs nedläggningav ett antal regementen, bl. a. skulle I 11 i läggas ner 1989. Ill och dess försvarsomrädesstab har ansvar förförsvaret i hela och län. Regementet har med sitt strategiskaläge kort väg fill , Kalmarkusfen, och krigsflygplatser isödra . Därfill har regementet genomgått rejälupprustning varför investeringsbehovet är mycket lågt. Enligt uppgifter i massmedia bejakar försvarsministernförslaget om nedläggning av regementen och anser förslaget väl genomarbetat avÖB och hans stab. Medanledning av ovanstående vill jag fråga försvarsministern: Avser försvarsministern atf beredaförslaget frän överbefälhavaren så aff hänsyn tas fill de regionalpolitiska ochoperativa aspekter som kan läggas på försvaret? 1988/89:15 av () tillutrikesministern om bevakningen av de mänskliga rättigheterna i ; Den ungerska minoriteten i Rumänienutsätts för övergrepp som saknar motsvarighet i efterkrigstidensEuropa. Människor rycks upp från sina hem och tvingas atf lämnabyar och gårdar för att sammanföras i stora bostadsområden, s. k.jordbruksindustriella centra. Ett helt folks identitet och samhörighet hotasatf slås sönder. Det som sker är ett brott mot och motkonvenfionen för mänskliga rättigheter. Jag vill ianledning härav fråga utrikesministern: Är regeringen beredd att fa uppsituationen för den ungerska minoriteten i vid i Wienoch i FN, samt verka för atf en särskild rapportör fillsäfts inom FN:s ram föratt bevaka situafionen för de mänskliga rättigheterna i ? 1988/89:16 av () fill statsrådet om vänfefiderna för asylsökande: De långa vänfefiderna förasylsökande är oacceptabla. Även om vi i framfiden lyckas förkorta väntetidernafinns det en grupp som har varit länge i , i flera fall upp fill treår, utan atf fä besked. Mänga chilenare fillhör denna s. k. klämgrupp. Somexempel på bristerna i mottagningen kan nämnas där man fått vänta åttamånader innan man ens fått sitt första telefonsamtal frän polisen. Enligt 31 §uflänningsförordningen kan humanitära skäl utgöra grund för atf ge posifivabesked i dessa fall. 1988/89:3 Jagvill därför fråga invandrarministern: 5 oktober1988 ,,. ., .. .. ,...,,, Vilkaåtgärder ämnar regermgen vidta for de flykfingar som befinner sig i Meddelande om frågor den s.k. klämgruppen ochvarför utnyttjar infe regeringen de möjligheter som lagstiftningen omhumanitära skäl ger? 1988/89:17av () till försvarsministern om örlogsfar-tygsproduktionen: Enligt och FU 88 är resurserna förmaferielanskaffning ytterst begränsade. Försvarsindustrins villkor kommer atfdrasfiskt försämras. framfid som producent av nya marinaörlogsfartyg är därmed i allvarlig fara. Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för attförhindra en utarmning av svensk försvarsindustri vad avserörlogsfartygsproduktion? 1988/89:18av (vpk) fill statsrådet om de politiskaflyktingarna från : Situafionen i kännetecknas fortfarande avmassivt förtryck och förföljelse av opponenter mot regimen. Många människor somflytt från och söker en i får inte någon sådan. Tillsynes helt uppenbara fall av politiska flyktingar tvingas återvända till Chile.Andelen sådana fall verkar öka. Attnuvarande praxis syftar till att statuera exempel så att antalet flyktingarfrån skall minska stämmer infe med invandrarminisferns tidigareuttalanden. Mot bakgrund avovanstående frågar jag: Vilka åtgärder planerar invandrarministern för attsäkra möjligheterna för oppositionella från att finna en iSverige? 1988/89:19av (vpk) till miljö- och energiministern om skydd förBratteforsåns dalgång: Bratteforsån och dess dalgång i harklassats som riksinfressant naturområde som behöver skydd mot exploatering. Detomstridda motorvägsprojektet på kommer atf rubba områdets unika ekosystemom vägbyggnadsplanerna inte ändras i fid. Jag vill fråga statsrådet om regeringen, med hänvisningfill de miljöskador som uppstår om motorvägsbyggnafionen fortskrider, tänkeringripa för att rädda Bratteforsåns unika naturvärden. 1988/89:20av (vpk) till utbildningsministern om den marinekologiskaforskningen vid i :