prot · GC09121 · 1988-12-31 00:00:00 — Ulskollel anser därför alt inte nu börullala sig i enlighet med molionens önskemål. I en folkparlimotion yrkas atl hos regeringenbegär förslag om justeringar i de värnpliktigas ekonomiska skydd. Utskottethar, senasl under föregående , behandlal dessa frågor. Del pågår ellarbele med att komplettera de värnpliktigas försäkringsskydd. Bl.a. avserregeringen atl låla utreda vissa justeringar i del ekonomiska skyddet somunderlag för försvarskommitléns arbele. Ärendet bereds inomregeringskansliet Utskottet anser därmed alt motionen har tillgodosdts. Vpk, och föreslår i en gemensammolion all personer pä valbar plals och ordförande i partipolitiskaorganisationer skall ges räll lill tjänstledighet/anstånd från militärulbildning fr.o.m. lill valdagen . Utskottet har i olika sammanhang när del tidigarebehandlal denna fräga ansett all nuvarande tillämpning av regler ger uttryckför en rimlig avvägning mellan olika inlressen. Ulskollel anser all de imolionen framförda motiven inte ger lillräckliga skäl för alt ändra dellaställningstagande. lämnar i en motion en radförslag till nya uppgifler för försvarsområdesregementena. Motionärernaföreslår bl.a. all det avdelas särskilda resurser för utbildning icivilmotstånd vid dessa. Utskottet anser alt ett genomförande av dessa förslagskulle innebära alt verksamheten vid försvarsomrädesregemenlena ges en iväsenlliga avseenden ny inriktning. En sådan omdaning bör enligl ulskollelövervägas inom ramen för försvarskommitténs arbete. Ulskollel föreslår därförall yrkandet avslås. Vpk anser i en annan motion, som har berörts tidigare häri dag, all flygflottiljen /F20 bör ullokaliseras från lill Uppsalaläns norra del. avslog, vilket också erkänts av , senasl1986/87 en motion med samma yrkande. Utskottet ser nu inga skäl alt ändra dellaställningslagande. Vpk har också yrkal alt en högskola för del civilatotalförsvaret lokaliseras lill . Ulskollel vill erinra om attriksdagen under innevarande har godtagit etl förslag frånförsvarsminislern som innebär att förutsättningarnaför en högskola för de civila delarna av totalförsvaret skall siuderas.Utskottet föreslår därför alt nu inle gör något ytterligare uttalandei frågan. 1 en miljöparlimolion föreslås atl . avdelas för landsbygdsutveckling av hög angelägenhet frän försvarssynpunkt.Utskoltd delar motionärernas uppfattning all del är vikligl all uppmärksammaglesbygdens problem. Utskottet anser emellertid att saisningar för atl kommatill rätta med dessa problem bör ha en annan inriktning än den som finns imolionsförslagd. Mot bakgrund av del anförda, herr lalman, ber jag atl fåyrka avslag på reservalionerna och bifall lill utskottets hemslällan i desshelhel. Jag länker inte beröra de regemenisnedläggningar somSven-Olof tog upp. Det är en fråga för försvarskommittén. Jag hoppas vidare alt jag inte förmenas möjligheten altsäga etl lack till för den tid som vi hafl tillsammans iulskollel. Prot.1988/89:121 25 maj 1989- Planering och anslag för det militära försvaret, m.m. 52BJÖRN KÖRLOF (m) replik: lyckades trols devänliga orden till mig inte skingra dunklet omkring försöksverksamheten medfemmåna-dersulbildning. Jag vill dessulom slälla en fråga lill henne. Även om del slår i proposilionen atl de som har genomgåttden akluella Ulbildningen skall krigsplaceras i försvarsområdesförband,försvarskompanier och försvarsbataljoner, är det inte klarl angivet vilkautbildningsmål som skall uppnås. Avgörande för all man skall kunna bedrivaförsök med förkortad utbildning för värnpliktiga är att man sätter upp eltutbildningsmål. Visar del sig sedan alt man inle når detta mål, kan detantingen bero pä atl man har haft för litet resurser i form av befäl eller påatl man har hafl alllför ont om tid. Min fråga är följande: Om socialdemokralerna är bereddaall föra en diskussion om all kanske inle visar sig varafillräckligl för alt man skall nå upp lill ambitionsnivån försvarskompani - delär ju i försvarskompani som dessa värnpliktiga skall krigsplaceras- är ni dåberedda att föra en diskussion om alt ta i anspråk utbildningstid utöver de femmånaderna? Skälet lill att vi har gått med på atl dennaförsöksverksamhet skall bedrivas är naturligtvis atl vi förutser enkrigsorganisation där inte alla värnpliktiga kan grundutbildas direkt ifältförband ulan där man kommer all bli tvungen atl direklrekrytera tillterritorialförsvarsförband. För atl vi skall bli pä del klara med vilka minstautbildningsmål som dä skall uppnås vill vi veta om dessa försök verkligen lederlill atl ambitionsnivån försvarskompani tillgodoses. Jag är fortfarande inte säker på om socialdemokraterna harlåst sig eller för att man skall nå utbildningsnivånförsvarskompani. I det senare fallel kan vi kanske föra en diskussion om enförlängning av Ulbildningsliden när försöken är färdiga. Planering och anslag för det militära försvaret, m.m. 53BARBRO EVERMO PALMERLUND (s) replik: Herr talman! Överbefälhavaren har, somBjörn Körlof vet, förordal att en sådan här försöksverksamhel genomförs. Dellahar regeringen tagit fasta på och lägger fram förslag härom till ,utan att i detalj ha preciserat hur den skall se ut. Enligt den ordning som vii övrigt tillämpar för hantering av frågor av della slag må det ankomma påregeringen att fillsammans med ÖB utröna detta. Vi har dock i diskussioner i utskottet, där har framförts, förutsatt att utbildningen skall leda framlill kompani-förbandsnivån. Men om regeringen kommer fram lill dellatillsammans med överbefälhavaren kan jag inte svara på just . 54 (): Jag skall ägna mill anförande åt den del avutskottets belänkande som berör totalförsvarets geografiska indelning på högreregional nivå. I motion FÖ4 har och jag föreslagit attKopparbergs län skall tillhöra Nedre civil- och militärområde. Skälför detta har vi anfört i vår mofion, och de finns även anförda i reservationnr 2, som vi kommer atl rösla för. är redan nu stort och, beroende på antalet län,infrastruktur och befolkningsmängd, redan komplext och därmed svårt atl leda.Komplexitet och svårigheler ökar om man tillför ytterligare etl län till MiloÖ. Nedre omfattar tre län, nämligen X, Y och Z län, och skulle medtillförande av komma att omfatta fyra län. Det är inte rimligt alt snedfördela ledningsresurserna pådel sätt som föreslås i propositionen. bör därför föras lillNedre , som därmed skulle omfatta fyra län. Del är rimligare balans medfyra län i elt område och åtta län i det andra , som förslaget är, fortsatttre län i Nedre och nio län i del nya mellersta mihlärområdd. Milobefälhavaren har del totala ansvaret för försvarelinom sitt militärområde, liksom civilbefälhavaren över den civila delen avtotalförsvaret - i Nedre från kust till gräns. Kustförsvaret går i dagi stort sett från till , men på gränssidan är områdel barafrån norra l.o.m. Gränsförsvaret söder därom, i nivå medkustförsvaret ner till , ligger inom en annan mililärbefälhavares område.Det är naturiigtvis inte bra. Ur ledningssynpunkt är del alltså viktigt och helt rättall förs lill Nedre . Norrlandsbrigader utbildas vid I 13 i , I 5 i Östersundoch I 21 i . Det underlättar produktionen av Norrlandsbrigader och ärlogiskt om denna ulbildning förs under samma halt, dvs. Urproduktionssynpunkt bör alltså föras lill Nedre . Infraslrukluren i Nedre är ganskasvag. Vissa resurser måste tillföras. Infrastrukturen förstärks om Kopparbergslän förs till Nedre . Delta blir särskilt akut vid krigstillstånd.Klimat, tertäng, geografi m.m. visar all del även ur operativ synpunkt årrikligt atl föra lill Nedre . Så tillsist ytterligare ett tungt vägande skäl för våra krav: Folkets vilja. Länsstyrelseni med landshövding i spetsen har uppvaktatförsvarsutskottet och framfört krav på all få tillhöra Nedre . Jag förmodar all inle alla ledamöter iförsvarsutskottet använl sin kompetens och framför alll sitt sunda förnuft hellul hiltills. Men blir del lillfälle alt göra det vid den kommandeomröstningen, och då ser man till all man röslar för atl förstill Nedre civil-och militärområde. Det är del som föreslås ireservalion 2. Alltså, herr talman: bör ur lednings-, urproduktions- och ur operativ synpunkl och med hänsyn till folkels viljaöverföras lill Nedre . Med delta, herr talman, yrkar jag bifall till reservalion2, som beaklar kravet i motion Fö4 av och mig. I detta anförande instämde (). Planering och anslag för det militära försvaret, m.m. Överläggningen var härmed avslulad. Kammaren övergick lill atl fatta beslut i ärendel. Mom. 1 (försvarspolitikens inriklning) Utskotlels hemslällan bifölls med 240 röster mol 57 förreservalion 1 av i m.fl. Mom. 3b (och försvarsområde) Utskotlels hemslällan bifölls med 160 röster mot 135 förreservalion 2 av i m.fl. 1 ledamol avstod från atl rösta. Mom. 4 (totalförsvarets skyddsskolas organisatoriskaslällning) Ulskollels hemslällan bifölls med 242 röster mol 56 förreservation 3 av och . Mom. 5b (visst uppdrag lill ÖB) Utskottets hemställan bifölls med 261 rösler mol 35 förreservation 4 av och . 2 ledamöler avsiod från attrösla. Mom. 7 och 8a (ny utredning till totalförsvaret m.m.) Utskollels hemslällan - somställdes mot reservation 5 av -bifölls med acklamation. Mom. 9 och11 (övergripande synpunkler på inriktningen av nästa försvarsbeslut m.m.) Först bilräddes reservation 6 av i Ljungm.fl. med 64 röster mot 34 för reservation 7 av och i . 197 ledamöler avsiod från all rösla. Härefter bifölls utskottets hemställan med 207 rösler mot57 för reservation 6 av i m.fl. 34 ledamöler avsiod frånall rösta. Prot,1988/89:121 Planering och anslag för det mditära försvarel, m.m. Mom. 10 (ekonomiska förutsättningar för försvarsmaktensgrundorganisation) Utskollels hemställan - som ställdes mol reservalion 8 avArne i m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 23 och 24 (planeringsramar för det militäraförsvarel, m.m.) Utskottets hemställan, som ställdes mol dels reservation 9av i m.fl., dels reservation 10 av och , dels reservalion 11 av och iBenglsfors, dels reservalion 12 av , dels reservalion 13 av PaulCiszuk - bifölls med acklamation. Mom. 33 (skiss lill försvarsmaktens utveckling) Ulskoltets hemslällan - som slälldes mot reservalion 19 avPaul Ciszuk -bifölls med acklamation. Mom. 35 (resurser för repdilionsutbildning ) Utskollels hemställan - som slälldes mol reservation 20 avGunhild och i - bifölls med acklamation. Mom. 38 (avveckling av JAS-projekld) Ulskoltets hemslällan bifölls med 260 rösler mot 38 förreservalion 21 av och . Mom. 44 (samlevnadsundervisning i den militärabefälsulbildningen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 25 avKerstin och - bifölls med acklamation. Mom. 47 (lag om ändring av värnpliktslagen) Ulskotlds hemställan - som ställdes mot reservation 26 avKerstin och - bifölls med acklamation. Mom. 48 (lag om försök med förkortad grundutbildning avvärnpliktiga) Ulskoltets hemställan - som slälldes mot dels reservation27 av i m.fl., dels reservalion 28 av ochIngvar i Benglsfors - bifölls med acklamation. Mom. 49 (försöksverksamhetens bedrivande) Ulskollels hemställan - som slälldes mol reservalion 29 avKerstin och - bifölls med acklamation. Mom. 55 (värnpliklssocial utredning) Utskollels hemställan - som slälldes mot reservalion 30 avGunhild och i - bifölls med acklamation. Mom. 58(de värnpliktigas ekonomiska skydd) Utskottels hemställan - som slälldes mol reservalion 31 avKerstin och - bifölls med acklamation. Mom. 59(tjänstledighet eller anstånd) Utskotlels hemställan bifölls med 258 rösler mol 38 förreservalion 32 av och . Mom. 64 (nya uppgifter för försvarsområdesregemenlena) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservalion 33 avPaul Ciszuk -bifölls med acklamation. Planering och anslag för det militära försvaret, m.m. Mom. 72(flyllning av flygflottiljen /F20) Utskotlels hemställan bifölls med 256 rösler mot 37 förreservation 34 av och , 1 ledamot avsiod från attrösla, 74 (en högskola för del civila totalförsvaret) Utskollels hemställan - som ställdes mol reservation 35 avJan Jennehag -bifölls med acklamation. Mom. 76 (fond för landsbygdsutveckling) Ulskollels hemställan - som slälldes mot reservalion 36 avPaul Ciszuk -bifölls med acklamation. Mom. 78 (Kariskronavarvet) Först bilräddes reservation 38 av ochIngvar i med 36 röster mot 21 för reservation 39 av PaulCiszuk, 235 ledamöler avstod från all rösla, Härefler bilräddes reservalion 37 av iLjung m,fl, med 57 rösler mot 33 för reservation 38 av ochIngvar i , 202 ledamöler avstod från atl rösta, Slulligen bifölls ulskollels hemslällan med 184 rösler mot58 för reservation 37 av i m,fl, 52 ledamöter avstod frånall rösla. Mom. 79 (vissa frågor rörande forskning ochförsvarsindustri i övrigl) Utskotlels hemslällan - som slälldes mol reservation 40 avArne i m,fl, - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskotlels hemslällanbifölls. 6 § På förslag av andre vice talmannen medgav kammaren atlde ärenden som hann debatteras färdigt under återstoden av dagens sammanträdeskulle fördas lill avgörande i ett sammanhang i början av kammarensarbetsplenum . 7 § Kammaren beslöl kl, 17,51 alt ajourneraförhandlingarna till kl, 19,00 för middagsuppehåll. 5 prolokoU 1988/89:121 1988/89:121 '8 § Förhandlingarna ålerupplogs under ledning av lalmannen. Legitimationför vissa kiropraklorer, m.m. 9 § Föredrogs socialutskottets betänkande 1988/89:SoU23 Legitimation 1988/89:96). för vissa kiropraklorer, m.m. (prop. Legitimationför vissa kiropraklorer, m.m. 55PER STENMARCK (m): All del betänkande från socialutskottet somvi nu har atl behandla föreslår en legitimation för en ny grupp inom densvenska hälso-och sjukvården är utomordentligt positivt. Det ger den enskildamänniskan en uividgad valmöjlighet, när del kanske inle varil möjligt atl få vårdpå annat säll. Del ger läkare möjlighel att remittera i de fall som han anserall just behandling hos en legitimerad kiropraktor är den bäsla behandlingenför hans patient. Legitimationen är viklig av ålminslone två skäl: Deninnebär atl man skiljer ut de seriösl arbetande kiropraklorerna från delycksökare som beklagliglvis också är verksamma i branschen. Skrämmande exempelpå vad sådan, mindre seriös verksamhel kan leda fram till har visats ien uppmärksammad uppsats av professor , ordförande i och sakkunnig i alternalivmedicinkommitién. Legitimationen innebär också en trygghet för den enskildepatienten, en stämpel, som säger att den som man söker vård hos också har enkvalificerad utbildning och har fullgjort en praktisk tjänstgöring. Därför är del positivt atl har möjhghelalt fatta elt beslul som nog med viss rätt kan sägas vara smått historiskt,nämligen att via denna legitimation till det som kallas Doclors of Chiropracticöppna en dörr för en del av den seriösa delen av den alternativa medicinen. Men det hade varit ännu bättre om vi haft etl meraomfattande beslutsunderlag. Det borde varit möjhgt atl fatta molsvarandebeslul för andra grupper inom den terapin. Detta är också en synpunklsom framförts i form av ett särskilt yttrande fogat tillalternativmedicinkom-mitténs betänkande. Den grupp som ligger närmasi fill för detsamhällserkännande som en legifimafion innebär är naprapaterna, I motsats lillkiropraklorerna är naprapaterna utbildade i , Sådan utbildning bedrivsvid naprapatsko-lan i Slockholm, Ulbildningen är fyraårig och motsvarar 160 poäng vidhögskoleutbildning. Denna utbildning ges av anställda lärare, som i flertaletfall är utbildade läkare, Endasl den som med godkänt resultat har genomgåttkvalificerad utbildning har rätt att kalla sig naprapat, Naprapalin är en väl etablerad vårdform i . Årligensöker 200 000 patienter vård hos en naprapat. Totalt innebär det en miljonbesök hos ca 400 naprapalmotlagningar runl om i . Naprapalinutgör en viktig, medicinskt accepterad komplettering av den offentligtorganiserade vården. Legitimation för vissa kiropraklorer, m.m. Detfinns således många skäl atl ge legitimation också lill naprapaler. Prot.1988/89:121 Naprapatutbildningen är etablerad i . Därmed finns möjHghetför och andra myndigheter alt följa verksamhetenoch också utöva nödvändig kontroll. Detligger också i allas intresse atl den trygghet som en legitimation innebärkommer de patienter lill godo som utnyttjar en naprapat Del är därför olyckligtatl regeringens proposition enbart omfaltar legitimation för vissakiropraklorer. Detta i sin tur är en följd av allernalivmedicinkommit-lénsuppläggning av sitt arbete. Detnaturliga hade varil att samtliga frågor rörande den medicinensslällning hade behandlals i ett sammanhang. Delta har inle skell. Därmed kaninle heller falla något annal beslul än det som socialulskoltel harföreslagil. Men långsiktigt är det vikligl alt naprapaler och kiropraklorer fåren mera likvärdig bedömning. Detär emellertid viktigt att observera utskottets skrivning på s, 10 i belänkandet, där utskollel med anledning av ett större antal motioner skriver:"Utskollel inslämmer i motionärernas bedömningar att det inom naprapalinbedrivs etl seriösl arbete. Så snart tillräckligt underlag för eltställningstagande föreligger beiräffande naprapaterna bör regeringen prövafrågan om deras legitimation". Detta är en klart uttalad viljeinriktning,som alltså ell enhälligt utskott står bakom. Lålmig få fråga socialdemokralernas talesman i denna deball; När är dettidsmässigt möjligt atl "tillräckligt underlag" kan finnas, så allregeringen kan förelägga förslag lill beslul även för i Sverigeutbildade naprapaler? Ireservalion 2 följer vi moderater och folkpartisterna upp elt antalmotionsyrkanden om att en kiropraktor - efter all ha erhållit den legitimationsom nu blir möjlig - skall få ersättning från sjukförsäkringen för den ulfördabehandlingen, efter del att en läkare har ställt diagnos och remitteratpatienten. Med det anförda ber jag alt få yrka bifall till reservalion nr 2 samt iövrigl till utskottets hemställan. Anf.56 (vpk): I tidningen , som har kommit i ledamöternas fack, kan man läsaföljande: Har aldrig hafl onl i ryggen? Del kan ni läsa när nikommer lill era fack, om ni inle har läsl del . Delta har sin utgångspunkti den diskussion som förs och det beslut som förmodligen kommer atlfattas vid nästa arbelsplenum, där vpk är del enda parli som har velal avslåregeringens förslag och gå emot regeringen i denna fråga. I Vi har man skrivitalt vpk har väckl en molion mol kiropraklorlegilimering i avvaktan på att heladel medicinska områdel klarläggs och blir föremål för en samladbedömning. Det är precis vad vi har skrivii, vilket inte är detsamma som atl viär av den uppfattningen alt denna legitimering aldrig skall komma till stånd. Jagtycker atl Per Stenmarck argumenterade ganska bra för skälen till alt det är viktigt all man gör en bedömning av samlliga frågor som rör del medicinska områdel. Om man ulgår från den pläderingen borde 67 Legitimation för vissa kiropraklorer, m.m. PerStenmarck egenlligen inslämma i vår reservation. Jag kan inte förstå varför haninle har gjort det. Det blir nämligen den logiska följden när man för detresonemang Per Stenmarck för. Men det är inte för sent alt ändra sig. Vi skallväl antagligen inte rösta förrän . Dessulom är vi i vpk inle ensamma om vår uppfattning. Detframgår av de remissvar som kom i samband med allernalivmedicinkommitlénsbelänkande. har inte heller kunnat finnanågra skäl för alt särbehandla jusl denna grupp. Försäkringsöverdomstolenställer sig tveksam till att man genomför legitimering av kiropraklorer innanman har sluderal hela områdel. kan inle heller biträda kommitténsbelänkande ulan vill atl det skall dras tillbaka i avvaklan på all hela områdetär klarlagl. för orlopedisk medicin framför precis sammasynpunkler, nämligen all man skall avvakta en samlad bild. Man kan ju tycka alldet låler mycket träigl och stockigl atl göra så, eftersom det, såvill jagförslår, har gjorls på del sättet ända sedan början av 70-lalel, menaliernalivmedicin-kommittén skall lägga fram sitt slutbetänkande redan tillhösten, och varför man då inle skulle kunna avvakla della halvår lycker jag ärsvårl att förslå. Jag kanske är mer skepfisk än Per Stenmarck till vadutskotlsmajoriletens utfästelser faktiskt innebär. Jag har visserligen sullilbara knappt en mandatperiod i , men jag har förstått allsocialulskoltel har gjort tillkännagivanden åtskilliga gånger utan all det harskett något. Faran är väl all också denna fråga på samma säll drar ul på liden.Då kan del få myckel svåra konsekvenser för de grupper som inte har kommil med.Av den anledningen har vpk skrivit denna reservalion, och jag behöver inleargumentera mer för den, eflersom en annan talare har gjorl det, utan jag yrkarbara bifall till reservationen. 57 PER STENMARCK (m) replik: Jag skall inleda med alt tacka för de vänligaorden från . Jag misstänkte näslan all hon skulle dra slutsatsenatl jag egentligen pläderade för hennes reservafion. Jag skall gärna medge altvi ett bra tag funderade pä vilkel som egentiigen var det bäsla sätlel atlhanlera denna fräga, om man så atl säga skulle skicka lillbaka hela ärendettill allernativmedicinkommiltén och be den ålerkomma med elt samlat grepp närdel gäller denna fräga. Jag är ocksä medveten om atl ell anlal remissvar pekadei den riklningen. Men vi gjorde ändå bedömningen all del har öppnats åtminstoneen halv dörr för alternativ när det gäller den terapin. Om ärendetskickas tillbaka tror jag inle all man skall utesluta atl man för ganska långtid framöver har stängt denna dörr. Genom det beslut som vi kommer all falla idelta ärende, som jag inle tycker är del bäsla beslutet men som ändå är detnäst bästa, öppnar vi dörren för åtminstone vissa av de välutbildadekiropraklorerna. Min förhoppning är atl det inte skall dröja alllför längeinnan också naprapaler och kanske även andra grupper inom den allernalivamedicinen kan få legitimation. Jag ser jusl nu fram emol all få höra vad AinaWeslin kommer att säga om lidpunklen när della kan bli möjligt. 58GUDRUN (vpk) replik: Jag skall inte säga så myckel mer eftersomAina Weslin skall gå upp i lalarstolen. Men vi gör förmodligen olika politiskabedömningar av hur gångjärnen i dessa dörrar fungerar. Jag lycker atl del ärnaivt alt som Per Stenmarck tro att del skall hända något . Men vifår dra våra olika slutsatser. Legitimation för vissa kiropraklorer, m.m. 59 PER STENMARCK (m) replik: Jag tror inte attdella kommer att hända i hösl. Men jag har en förhoppning om atlallernativmedicinkommiltén skall kunna avsluta sill arbele ganska snarl och altdet därefler skall vara mer eller mindre en formfråga för regeringen all läggafram ell förslag på bord. Jag lycker all den skrivning som ulskottdhar gjort och som vi är eniga om, med undanlag för vpk, verkligen visar alt delfinns en klar viljeinriktning över alla politiska gränser för att nä fram sådan lösning så snart del över huvud laget är möjligl. 60AINA (); Om i en kommande votering ställersig bakom socialutskoltels betänkande om legitimering av vissa kiropraklorer ärdetta, precis som Per Stenmarck sade, ett historiskt beslul. Del är i så fallförsta gången som utövare av en allernalivmedicinsk terapi, som hillills lyttunder kvacksalverilagen, får etl samhällserkännande och blir inordnad i denetablerade hälso- och sjukvården. Vägen fram till dagens förslag ochställningslagande har emellertid varit lång. väcktes en molion omatl kiropraklorer skulle få använda röntgen. Andra kammaren sade ja, men förstakammaren sade nej, och därmed föll förslagel. I två likalydande motioner till1949 års riksdag begärdes en skyndsam ulredning angående legalisering av denkiroprakliska verksamhden. Motionerna avslogs med hänvisning till 1941 årsbehörighetslag. En flerpartimofion 1976 ledde till att legitimalionsfräganhänsköis fill den då verksamma medicinalansvarskommiltén. 1980 ficksocialstyrelsen i uppdrag atl tillsammans med utarbeta enprojektplan och genomföra en försöksverksamhet med kiropraklorer inom denoffentliga sjukvården. Den grupp som man i första hand skulle använda sig avvar Doctors of Chiropractic. På grund av många samverkande orsaker kom dennaförsöksverksamhel inle till stånd trols förberedelsearbete.