prot · GC09112 · 1988-12-31 00:00:00 — Det har blivit en litet bakvänd ordning. Jag kommer uppsist i debatten, och del beror på all trots våra motioner inte harnågra reservationer lill betänkandet. Del fär jag ta på mitt ansvar. Jagmisslog mig för justering, och därför finns det inga reservationerfrån miljöparfids sida. Men det är inle så fruktansvärt katastrofalt Här finnsju reservationer från l.ex. vpk och som tar upp ungefär samma saker.Del har framgått av den här deballen all det finns en bred enighet överpartigränserna. Del är mera en fråga om hur långt man vill gå. Jag vill yrka bifall fill reservafion 1 av handlar om inventering och utvärdering av pågående djurförsök.Jag ser delta som viktigt även för att få ell bältre poliliskt grepp över delhela. Som sades tidigare är det inte fråga om att lilla på de enskilda försökenutan om att få en situation som är hanterbar för oss förtroendevalda politikernär vi skall göra våra bedömningar. Reservationen tar också upp en del avmiljöpartiets yrkanden. Under mom. 4 vill jag yrka bifall lill yrkande 4 i motionJo532 av och , dvs. att som sin mening gerregeringen lill känna vad i molionen anförts om utvärdering av alternativameloder och Slöd lill MEIC-projekl. I andra hand yrkar jag bifall lillreservation 4 och i tredje hand till reservation 3. I reservalion 5 behandlas utbildning och information omalternativa metoder. Som jag har tidigare antytt är del myckel vikligl all ökaöppenheten på djurförsöksområdel. Jag yrkar bifall lill reservation 5. Likaså yrkar jag bifall lill reservafion 6 om ell samlalprogram för forskning kring alternativa meloder. Beiräffande reservation 7 om represenlalion i de eliskanämnderna delar hell synen atl represenlafionen bör vara sä bred som möjligt. Men vitror att del kan ställa för stora krav på patientgrupperna all kräva av dem attde skall vara represenierade. Vi avstår därför från att stödja denreservationen. Då kommer vi till mom. 10 och reservation 8, omallmänhetens insyn i den etiska prövningen. Som jag har sagt tidigare är dettamyckel viktigt Den reservationen vill jag myckel gärna slödja. Reservation 9 handlar om försöksdjursavgift. Jag tror måste använda en sådan avgifl. Del står i reservationen: "områdedär tillsynen inte varil vad den borde vara, främsl beroende på bristandeekonomiska resurser, är djurförsöken." Det har verkligen varil sä all delule pä de enskilda miljö- och hälsovårdsnämnderna inle har funnits tillräckligaresurser. Del har kanske mera rutinmässigt gjorts en årlig inspektion. Härbehövs det pengar till en mera aktiv verksamhet. Man kan vara tveksam fill skrivningen om alt avgiften inteskall kringgås med förbud mot upprepade försök med samma djur. Det finns falldär upprepade försök med samma djur är bättre än atl la till nya djur. Jagyrkar bifall lill reservation 9. Reservation 10, mom. 17, handlar om pälsdjursuppfödning.Annika skrivning i den reservationen är bra. Vi hade i vår molionvisserligen krävt korlare lid, men del är hell realistiskt om det kanåstadkommas . Del viktiga är all del blir ettnyelable-ringsförbud, så all det blir klara signaler om ål vilket håll manskall arbeta. Dessutom yrkar jag bifall lill yrkande 10 i motion Jo532av och , dvs. att som sin mening gerregeringen till känna vad i molionen anförts om utökat anlal ledamöter frän djurskyddsorganisationernai de etiska nämnderna. Djurskyddsorganisationerna har gjort ett stort arbeleoch har en stor kompetens på detta område. Det finns ulrymme för atl la inflera ledamöler nu när antalet lekmän är så stort Överläggningen i detta ärende var härmed avslulad. (Beslut fattades efler deballen om bostadsulskollelsbetänkande 11.) Kammaren övergick till atldebattera jordbruksutskottets betänkande 20 om trädgårdsnäringen. 45SVEN-OLOF (): Produkterna som kommer från den svenskaträdgårdsnäringen håller, även vid en internationell jämförelse, en bra ochhög kvalilel. Del finns ocksä fullt fog för all konstatera all de ocksä ärodlade på ett sådant sätt att de kan anses vara säkrare för konsumenlen änmänga av de produkter som importeras. Vi vel att produktionen av de svenska trädgårdsprodukternainte bara sker i stora företag, utan en slor del av produklerna kommer frånmindre odlares produktion, bl.a. från jordbruksföretag vilka producerarirädgärdsproduk-ter som ett komplement lill det vi kan kalla den meratraditionella produklionen. Produktionen av irädgärdsprodukler sker således päskilda håll ivårt land och under olika betingelser. Vi kan dock konstatera att den för mångaodlare, inte bara för dem som enbart producerar trädgårdsprodukter ulan ävenför dem som har denna produktion som ell komplement, är av den störstabetydelsen inle minst ekonomiskl. Produklionen ger således möjlighet för många mindreförelag att leva vidare och bidrar, i en inte oväsentlig utsträckning, till atlhålla landskap och bygder i levande och öppna. Småskalighd och spriddproduktion ger oss möjlighet att få produkler av bra kvalitet, vilkel bordegynna såväl producent som konsument. I molionerna Jo259 och Jo270 lar vi frän uppen rad frågor som vi anser vara betydelsefulla för den svenskaträdgårdsnäringen. Vi konstaterar bl.a. att det saknas en samordnadpolifik för den svenska trädgårdsnäringen. De nu gällande rikllinjerna måsteanses som föråldrade. presenterades en utredning om trädgårdsnäringen,och den var ämnad all ligga till grund för en långsiktig och samordnad politikför näringens framtida utveckling. Så har dock inte skett. Vi konstaterar ocksåalt kunskaperna om näringen inle är lillräckliga ulan mäsle förbättras.Delta är utomordentligt viktigt, inle minsl mot bakgrund av all enlångtidsutredning pekar på att näringen kan komma att ställas inför storaproblem inom den närmaste tioårsperioden. Således finner vi det vikfigt att enulvärdering av näringen och dess förutsättningar kommer fill stånd. Som jag har anfört håller de svenskaIrädgårdsprodukterna en hög och bra kvalilel även vid en internationelljämförelse. Orsakerna lill della slår till en del atl finna i alt del svenskaklimatet gör all vissa skadedjur och sjukdomar som förekommer i andra länderinte finns här. Detta innebär också alt vi i en internationell jämförelseanvänder kemiska växtskyddspre-paral restriktivare och troligtvis också imindre utsträckning än vad man gör i andra länder. Detta till trols finns deländå all anledning atl försöka minska användandet av preparaten ytterligare.För att klara av della är man från näringens sida öppen för alt finna nyametoder, och metoder för biologisk bekämpning av bl.a. skadeinsekter harutvecklats och håller ytterligare på atl utvecklas. Försök och ansträngningargörs också för atl finna rätta biologiska metoder all bekämpa l.ex. svampar ochangrepp frän dessa. Avgifier pä handelsgödsel och bekämpningsmedel tas ocksåut från trädgårdsnäringen. När dessa avgifter en gång infördes, beslutaderiksdagen all dessa intäkler skulle användas för bl.a. forskning och utvecklingav miljövänliga metoder inom näringarna jordbruk och trädgård. Som vi fräncenlern framhåller i molionen finner vi det angeläget och rikligt att de medelsom kommer och kan härröras från trädgårdsnäringen också kommer näringen lilldel fulll ut Del borde också vara rimligt atl dessa medel kan användas somomställningsstöd fill de odlare som övergår lill alternativa odlingsformer.Detta skulle vara bra, inte minst med lanke på de önskemål som alltmer kommerfrån såväl konsument- som producentled all få tillgång fill resp. kunnaleverera sådana produkler. Konkurrens på lika villkor gentemot importen är intenägon självklar sak för de svenska irädgårdsodlarna. Ulländska odlare fåranvända och använder sig ocksä av odlingsmetoder som vi i inleaccepierar för vår egenodling och produktion. Vi skall inte på något sätt eftersträva atl i vårt landanvända oss av dessa meloder. Men så länge de ulnylljas i de länder som viimporterar från och sä länge vi tillåter imporl av produkler som är framställdapå detta sätt, sä länge råder det - det kan vi också konstalera -olikaförutsättningar i konkurrensen. För att på något sätt komma lill rätta med dessakonkurrenshämmande faktorer och därmed ocksä åstadkomma konkurrensneutralitetär del av största vikt all vi i satsar ytterligare på atl ulvecklaleknik och metoder för såväl odling som lagring och hantering av de inhemsktproducerade varorna. Betydande vinster skulle komma oss alla till del om dettaskedde. I årels budgetproposition, bil. 11, har det skriviis inalt 7 milj. kr. skall användas för rationalisering och energibesparandeåtgärder inom trädgårdsnäringen. Enligt uppfattning borde dellastöd kunna komma odlare till del också då de samarbetar i olika gemensammaanläggningar. Arbeten av detta slag förekommer, och det finns således alla skälall stödja även dessa arbeten och ansträngningar. Jag skulle ocksä med några ord vilja beröra frågan om ettskördeskade-skydd för trädgårdsnäringen. Frän sida har vi under länglid föreslagil och begärt elt system för skördeskadeskydd för trädgårdsnäringenliknande det för jordbruket. Vi noterar med tillfredsställelse attregeringen nu har hörsammat denna begäran och påbörjat arbelel med utformningenav ell sådanl skydd. Vi avvaklar och ser med stort inlresse fram emol vidareförslag från regeringen i denna fråga. Med detta vill jag således yrka bifall tillreservationerna 1, 3 och 4 i del nu akluella belänkandet JoU20. Under detta anförande övertog iredje vice lalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 46INGVAR (): I jordbruksutskottets betänkande 1988/89:20beträffande trädgårdsnäringen behandlas några under den allmänna motionstidenväckta motioner. Till belänkandel har också fogats fyra reservationer. En avdessa följer upp moderatmotionen Jo245. Motionen och reservationen gäller växlskyddd inomträdgårdsnäringen. Trädgårdsnäringens produklionssitualion har komplicerats pågrund av all nya sjukdomar och skadegörare kommil in i vårt land. Dessa harfått fotfäste, i vissa fall som en direki följd av alt verksammabekämpningsmedel numera inte tillåls för inregislrering i . Det är mycket angeläget atl skärpa uppmärksamheten på dessaproblem. Del är lika angelägel alt effektiva åtgärder vidtas, så att dessa hotmol näringen kan elimineras. Eflersom det är en klar samhällelig ambition atlreducera kemikalieanvändningen sä långl detta nu är möjligl måsle del ocksåvara samhällets skyldighet atl medverka lill alt sjukdomar och skadegörare kanundertryckas med andra medel. Den mest miljövänliga vägen att gå i della fall är genomen s.k. biologisk bekämpning. Sådan bekämpning är myckel utnyttjad inomväxihusod- tomat och gurka. För prydnadsväxtodlingen och för frilands-produktionenav grönsaker m.m. är dessa bekämpningsmöjlighder ännu otillräckligt utforskadeoch ulformade. Väsentligt utökade resurser bör alltså genom avdelasför att stödja denna forskning framgent. Det är angeläget att användningen avbiologisk bekämpning kan breddas till alll fler grödor inomIrädgärdsproduktionen. Den som hörde på SverigesRadio kunde konstatera atl man tex. i använder meloder som ärhell främmande för oss när det gäller bekämpningsinsalser mot insekter i l.ex.tomatodling. Man blir därför väldigt angelägen all framhålla den svenskaträdgårdsnäringens plats i sammanhanget. Det gäller för oss alt i ochäven i andra sammanhang försöka bidra till alt information om hur svenskproduktion bedrivs kommer allmänheten fill del på ell bältre säll än hilfills. Vi har genom molionen velal få bifall lill eltförslag om skärpt uppmärksamhet när del gäller nya sjukdomar och skadegörareinom trädgårdsnäringen. Vi har också velat ha slöd för insalser för yllerligareforskning kring biologisk bekämpning inom irädgärdsproduktionen. Vi har velatge vår mening till känna - och vi har hoppals att skulle bidra fillalt ge regeringen denna mening till känna - atl finansieringen av deforskningsinsatserna skulle genom en del av de medel som kommer in iform av handelsgödsel- och bekämpningsmedelsavgifler. Vi har också ell särskilt yttrande fogat till belänkandet.Det gäller skördeskadeskyddei inom trädgårdsnäringen. Vi har från moderala samlingspartietssida under många är ställt krav på etl sådant skydd. Vi anser deltillfredsställande att regeringen , om än enligl vår mening nägol sent, harpåbörjal arbetet med alt skapa ett skördeskadeskydd även för trädgårdsnäringen,vilkel vi också har begärt i vår motion Jo258, yrkande 1. Vi förutsätter nu också all den del av vär molion -yrkande 2 - som gäller frågan om införande av ett s.k. irädgårdskonio medmöjlighet till resullalut-jämning kommer att fä en positivbehandling i skalleutskottd; den behandlas nämligen där. Om detta yrkande fingebifall skulle på en gång, tror vi, ha löst problemen medskördeskadeskyddei inom trädgårdsnäringen. Vi är också några moderaler som i en motion yrkat på enulvärdering av svensk trädgårdsnäring inför del kommande handelssamarbdd ochden europeiska inlegralionen. yrkande behandlas dock i utrikesutskottetJag beklagar, herr talman, atl jordbruksutskottet inte fär ta del av ochbehandla detta yrkande. Jag anser att det hade varil del rikliga. Dä skulle densvenska trädgårdsnäringen och dess förutsättningar i jämförelse med vår omvärldha kunnat plockas fram i en utvärdering. Jag iror all jordbruksulskoltd främsla kompetensen för atl klara den uppgiflen, med de experler och demedhjälpare det utskollel i det här sammanhanget kan ha fill sitt förfogande. är del emellertid som del är, och vi fär väl fortsättaoch längre fram kräva alt de här uppgifterna plockas fram, så all vi kan fåklarhet i vilka förutsättningar och chanser den svenska trädgårdsnäringen har iell större sammanhang. Personligen tror jag liksom moderala samlingspartiet alt 1988/89:112 llmaj,1989 svenskträdgårdsnäring har en självklar plats i den svenska produktionen och allsvenska trädgårdsprodukter även skall ulgöra basen för de svenskakonsumenternas grönsakskonsumtion. Det är alldeles uppenbart alt om vigemensamt i tar elt ansvar för atl ge även denna näring chansenkommer näringen också alt kunna molsvara de högt slällda förhoppningar som desvenska konsumenterna har rätt atl hysa på atl få högvärdiga produkler fillrimliga priser. Jag yrkar bifall till den reservation som vimoderaler slår bakom i betänkandet. I övrigl vill jag yrka bifall tillutskottets hemställan. 47ANNIKA (vpk): Del här betänkandet, som alltså behandlarträdgårdsnäringen med anledning av motioner avgivna , är i alla avseenden en tunt belänkande, både med lanke på antaletsidor och med tanke på innehållet. Molionerna rör nämligen i mycket hög gradbehovet av en förnyad diskussion kring den långsikliga politiken förträdgårdsnäringen. Riktlinjerna gäller och måste anses vara i slorlbehov av förnyelse. Det är viktigt atl diskutera trädgårdsnäringens framlidaulveckling i vårt land och vilket behov av insalser från samhällets sida somden utvecklingen kan föra med sig. Vi befinner oss nämligen i en period av snabb ulveckling.Detta gäller dels med hänsyn till den förändring av jordbrukspolitiken i slorlsom vi nu slår inför och den utveckling som kommer alt leda lill ökad imporläven av sådana produkter som trädgårdsnäringen framställer, dels med hänsyntill del snabbt ökande inlressel för alternalivt odlade produkler. Del är i höggrad fallet med produkter från trädgårdsnäringen. Vid diskussionerna i utskottet och i motioner har därförvi i vpk krävl en översyn av frågor som rör trädgårdsnäringen. I och med attdel finns ell slort intresse bland konsumenterna att köpa allernalivt odladeprodukter och etl molsvarande intresse bland odlarna all övergå lill alternalivodling kan samhället göra en mycket värdefull insals genom all stimulera fillen omläggning till alternativ odling. har det beslutals atl stöd lill sådan omläggningkan utgå inom spannmålsodlingen. Vi anser att elt sådant slöd i hög grad ocksåbehövs inom trädgårdsnäringen. Tyvärr är bakgrunden till omläggningsslödel inomspannmålsodlingen inte så myckel ambilionen alt öka den allernaliva odlingensom ambilionen att minska spannmålsöverskottet. Det är synd att del är såbegränsade utgångspunkter som ligger bakom stödet Det är kanske ocksä denbegränsade utgångspunkten som gör atl del inle har funnils något inlresse frånregeringspartiets sida all diskulera behovet av omläggningsslöd inomytterligare områden, l.ex. inom trädgårdsnäringens område. Vi i vpk lycker alltså att det är angelägel alt inrättaell omläggningsstöd för trädgårdsnäringen. I en reservalion lill dettabelänkande säger vi att de avgifier som las ul på handelsgödsel ochbekämpningsmedel bör återföras och komma näringen lill godo på så sätt att merresurser satsas på forskning och utveckling av meloder som lar hänsyn tillmiljön. En fräga som egentligen inle tas upp i betänkandet harberörts här i debatten. Det är frågan om kontroll av importerade produkter. Detär ju en diskussion som vi har fört tidigare och som vi säkerl fåranledning all återkomma till. Jag delar den uppfattning som framfördes här. Delär oerhörl viktigt alt samma villkor gäller för de produkler som vi importerarsom för de inhemskt producerade varorna. Annars riskerar vi alt slå ul detinhemska jordbruket och trädgårdsnäringen som vi ju vel har en jämförelsevishög kvalitet och använder jämförelsevis litet bekämpningsmedel ochinsektsmedel. Den frågan är i själva verkel en kärnfråga i heladiskussionen om jordbrukspolifiken. Det är oerhörl viktigt att vi i en lid dåvi diskuterar ökad internationell handel jusl lar upp och beaktar frågan om ellkvalitativt gränsskydd för den svenska jordbruksproduktionen. Med della yrkar jag bifall lill dereservationer till delta belänkande som företrädare för vpk har underlecknal. 48CARL (): En välutvecklad trädgårdsnäring är enutomordentlig tillgång för ell land. har med sin nordliga belägenhetoch sitt klimal utomordentliga möjligheter för en bra trädgårdsnäring. Längresöderut har man vissa klimatiska fördelar men belastas av betydligt mera omfattandeangrepp av allsköns små kräk och svampar som vi oftast är förskonade ifrån iSverige. är det så att vi i inte är självförsörjandenär del gäller produkler från trädgårdsnäringen. importerar vi.Problemet börjar redan med fröförsörjningen, eftersom importeras.Framlagningen av nya sorter drivs nu av multijältar som kan palenlera sorter.Dessa företag, som har vinsten som sill främsta mäl och som anpassar fröernatill de olika gifter som man också framställer, kan komma all få förödandeverkningar på svensk trädgårdsnäring. Del är så alt många gamla fina ochväl anpassade sorter försvinner bort ur de kommersiella sortimenten och ersättsav speciella hybridsorliment med hög avkastning. Det finns grupper i det här landelsom ägnar sig ål att bevara gamla sorter. Det är ell fantastiskt viktigt arbeleför vår framlid. Vitsen är här alt skapa ett beroendeförhållande från destora företagen -ett beroende som kommer att förstärkas i och med den pågåendeEG-anpassningsproeessen. Beroendet är också starkt bekymmersamt ursårbarhdssynpunkl i samband med olika tänkbara kriser. I slällel för alt delta i en långsiktig ularmningsprocessför den svenska trädgårdsnäringen borde vi inleda en nydanings- ochupprusiningsprocess som kan leda lill en bättre självförsörjningsgrad medrikligl odlade produkler och ha en möjlighel att erbjuda deneuropeiska marknaden en vida hälsosammare mal än den som man förmår allproducera på kontinenten. Förutsällningen för en sådan framåtriklad och samordnadpolilik måsle utredas, och det är atl beklaga alt utskotlsmajoritelen medsocialdemokrater och moderater tillsammans - de gamla parhästarna inommiljöförstörelsens arbetsområde - avslyrker ett så klokt förslag. Prot.1988/89:112 Det är över huvud lagd ägnal atl förvåna attsocialdemokraterna, som i 11 maj1989 regeringsställning bara har lyckalsprestera en proposifion med anledning av rr -j > j - miljöpohtiska beslut ijuni 1989, så konsekvent avslår miljöinrik- Tradgardsnarmgen & j r j j Det är som om det som oppositionen föreslår inte har någotvärde alls. När man inte förmår något avgörande gott för miljön av egen kraftborde man från socialdemokratiskt håll rimligen kunna ta till sig något av detmyckna som föreslås av andra. I stället väljer man att med betydande konsekvensliera sig med det mest miljöfientliga parliel i , nämligen moderaterna.Där försvann miljöglorian från valkampanjen liksom den kom rejält påsned när det gäller de fjällnära skogarna. Del är en sorts förmälenhet inför och ett förakt förandras förslag när man inle har denna förmåga alt vilja ta lag i andras godaförslag. Jag yrkar bifall lill reservalion 1. För trädgårdsnäringens framlid är del av största vikl attden görs giftfri så snart som del är möjligt, och därför är det viktigt attsamhället ger det stöd som erfordras för atl göra denna förändring möjlig. Detär ju så att trädgårdsnäringen bidrar med medel frän avgifterna på konstgödseloch gifter. Dessa medel måste kunna användas för att underlätta denna vikligaomläggning. de gröna har i sin jordbruksmotion under den allmännamotionsfiden lagil upp frågan om ell specielll omslällningsstöd för dem somlägger om lill alternafiv odling och lill dem som redan har gjort det. Det ärprecis som säger, atl del är ett område där allmänhetensinlresse ökar mycket starkt, och många odlare är intresserade. Därför är det enviktig process all styra in pä. Del är viktigt alt vi i samhällel utnyttjar alla demöjligheter som vi har och kommer på för alt komma lill rälla med odlingarsmiljöproblem. Vi skall aldrig glömma bort att de gifter som vi i vårt landtillåter oss att sprida på mal och mark också kommer alt återfinnas såväl i värmat som i våra vattendrag. Hur det än är kommer med dagens politik mal atl belamrasmed gifter vare sig del är odlad mal eller livsmedlet vattnet. Vi har ell viktigt långsiktigt samhällsansvar all påallvar angripa dessa problem. vill jag passa på att ta upp de härproblemen med konlrollen av de importerade livsmedlen. Det måsle vara alldelessjälvklart att svensk trädgårdsnäring, svensk odling, svenskl jordbruk överhuvud tagel kan få lov att konkurrera på samma villkor. Därför måsle vi ha enväl fungerande importkontroll som säger att de varor vi importerar lill del härlandet skall uppfylla de krav som vi själva ställer på det svenska jordbruket.Gör vi inle del kommer trädgårdsnäringen, som är akluell i del här fallel, atlkunna slås ul ganska snabbi från den svenska marknaden, och del voreutomordentligt beklagligt med tanke på de goda förutsättningar som faktisktfinns för svensk trädgårdsnäring. Därför yrkar jag bifall till reservation 3. 49 () replik; tar verkligen i. Han angriper andra partier för alt inleseriöst beakta förslag som framläggs av miljöparfiet. anförandefyllt av hat mol andra parfier och deras ambitioner på miljöområ- Jag lycker att del är djuplbeklagligl all han inte sansar sig någol litet. Om han hade lyssnat på delanförande som jag höll, Prot. hade han kanske tagitmunnen litet mindre full. Han bör behandla människor på det sätt som han självvill bli behandlad. I det anförande som han höll saknades den ambifionenfullständigt. Jag beklagar detta, inle minst för miljöns skull. Anf.50 () rephk; Jag lyssnade faktiskt på det tidigare anförandel. Den kritik sommiljöpartiet har riktal mot moderat miljöpolifik gäller hela det miljöpolitiskafältet. Man kan gång på gång konstatera att moderala samlingspartiet är ettparti som i alll väsenfiigt skiljer sig ut i energi- och miljöfrågorna på ellsäll som innebär atl man långsiktigt inle bryr sig särskill myckel om vårframfid. Anf.51 () replik; Jag konstaterar då med beklagande all tydligen inte hartillräckligt besvärat sig med all sälla sig in i vad föreslår påmiljöområdd. Moderata samlingsparfid har beträffande miljön, liksom andraparfier, ambifioner all göra alll som är möjligl så fort och så bra sommöjligt. Men vi har kanske en någol slörre förmåga än atl se tillhelheten och till möjhghelerna i det korta och inte minst det långaperspektivet. Skall vi få en seriös och bra miljödebatt, måste vi lyssna på varandraoch la intryck av varandra.