prot · GC0983 · 1988-12-31 00:00:00 — Del är lättare atl gä ul och hasynpunkter på hur andra länder behandlar sina kurder om vi själva har rent ivän hus. 1988/89:8317 mars 1989 Om kurdernas situation i Turkietm.fi. 7RAGNHILD POHANKA (mp): Det finns ett kurdiskt ordspråk som säger allbergen är våra enda vänner. Jag tycker att det är glädjande om vi nu kommer attkunna säga att tillhör kurdernas vänner. Jag tror att det är pä väg atthända. Det har skett en utveckling , även om det ännuinte syns i protokollen. Det betyder inte att vi har kommit till nägot mäl, menvi är på väg. En kvinna berättade atl kommunisterna fängslades och blevhämtade. Men jag var inte kommunist, sä jag sade ingenting. Sedan blevjournalisterna fängslade. Jag sade inget, för jag var inte journalist. Sedanfängslades de flesta muslimerna. Jag var ju krislen, så jag sade ingenting. Närsedan jag skulle fängslas, fanns det ingen kvar som sade något. Vi som harrätt att gä upp och tala om dessa frågor mäste vara mana om att Om kurdernas situation i m.fl. länder göra detoch också agera. Det svära för kurderna är ju alt en sä stor befolkningsgruppinte har någon representation i de internationella sammanhangen. Där måste detvara andra som representerar. Det är fruktansvärt att FN har avstyrkt undersökningen omförhållandena i . har nästan dragit fördel av Halabja genom att säga:"Ja, det har vi gjort, men inget mer. Det var etl misstag." Vi velatt det inte är nägot misslag. Det finns också bevisat, men man vidhåller iIrak att det inte är sä. Vi mäste därför fortsätta att fördöma delta och fåfram bevis och komma med förnyade framställningar till organisationen för mänskligarättigheter och inte ge upp. Det hoppas jag att kommer att att göra.Del vi har gjort räcker inte. Jag tänkte övergå till att tala om de läger som jag harbesökt. Jag har talat med Röda korset, och man skall där börja med enhjälpsändning. Men enligt det vi har erfarit kommer Röda korset inte in. Rödakorset säger alt man skall komma in med Röda halvmånen, men Röda halvmånen harhittills bara fått vara observatörer - om det inte har hänt nägot alldeles päsista tiden. Det betyder att detta utgör ett risktagande, och det risktagandeiskall vi naturligtvis göra. Vad jag kan förslå har det inte kommit någotrikligt svar från att hjälpen kommer att släppas in den vägen. Därförär det viktigt att detta följs upp och att inte alla pengarna sänds samtidigtutan att man börjar med en hjälpsändning. Det är en allvarlig sak som har hänt i dessa läger. De somvar skadade av gas har försvunnit från lägren - i alla fall nägra stycken somvi känner till. Vem har hämtat dem? Det är ocksä en sak som man bordeundersöka. Det är alldeles utmärkt att vi skall ta emot ett ökatantal kvotflyktingar. Men de allra flesta, de som har släktingar här, villstanna här. De vill inte till det övriga . 1 det länga loppet måste mantänka på alt göra något så atl flyktingar kan få en stadigvarande lösning. Detfinns förslag att FN skall gä in med många och bygga byar älkurderna. Var blir de byarna byggda? Blir de byggda i där kurdernavill bo, eller vill man göra av med flyktingarna nägon annanslans i Turkiet.Man bör tänka pä att man påverkar FN och UNHCR så att flyktingarna får bo i dendel av landet de vill. Det är ett bra sätt att göra av med aktiva kurder atlplacera dem nägon annanstans. Tvångsförflyttning pägår ständigt i dessa områden,förutom förföljelse, tortyr och mord. Det är så mycket klokt som redan har sagts här, men jagskulle vilja understryka att vi fortsätter att arbeta för detta. Jag tror atldet finns en chans - man kan inte tiga om detta längre - att tillräckligt mängamänniskor i värt land och i övriga världen känner till detta. 1 vissa grupper iVästtyskland förekommer mycket aktivt arbete. Där finns många kurder, och detär en grogrund för arbete för deras rättigheter. Jag var på framsida i går - - och taladepå om dessa frågor. Frågorna är lika aktuella pä olika platser iSverige. Jag hoppas att det här skall bli en start för etl aktivt arbete förkurdernas mänskliga rättigheter. Det finns en total samsyn mellaninterpellanterna, övriga riksdagsledamöter som har deltagit i debatten ochregeringen när det gäller situationen för den kurdiska minoriteten i - ochäven i övriga länder där det finns kurdiska minoriteter - liksom vad det gällerde fruktansvärda förhållandena i de flyktingläger som finns i Turkiel. Detfinns också en total samsyn när det gäller agerande. Vi måstefortsätta att vara aktiva både när det gäller att hävda de mänskligarättigheterna och när det gäller att åstadkomma en bred aktion för altförbättra situationen för de människor som lever i flyktinglägren. Där återstårmycket att göra. Jag har i och för sig ingen anledning att begära replik i destyckena, men jag vill svara på några frågor som har ställts. Den första frågan gäller innehållet i de samtal vi harhaft med den turkiska regeringen. Jag tänker av skäl som jag hoppas ni förstårinte gå in pä dessa i detalj här i . Jag vill bara försäkra att viäven där fortsättningsvis kommer att vara aktiva. Det pägär förhandlingarmellan UNHCR, den turkiska regeringen och andra. Dessa förhandlingar är mycketviktiga. Även där utövar vi en viss påverkan. Som svar pä fråga på vad vi gör för attse till att ocksä andra kommer med, kan jag säga att vi har fört många samtalmed mänga andra länder. Vi har fått besked om att åtta länder nu har accepteratatt göra en insats i det här stycket. Jag fick just nu ett meddelande om attUNHCR räknar med att det i en första omgång skall vara möjligt - inte bara medett brett engagemang - att göra en insats som kommer att kosta ungefär 120miljoner svenska kronor. Det är en bra början. Jag kan inte ange i pengar hurmycket är berett att satsa. Jag kan bara försäkra att vi kommer attbära vår del av det som behöver göras i det sammanhanget. Om kurdernas situation i Turkietm.fi. 9HANS (): Jag tycker att det var värdefullt attutrikesministern kom med dessa kompletteringar. Förhandlingarna har varitytterligt segdragna, och det har sagts gäng på gång att det skulle bli etlresultat . gär, och resultat i de frågor som jagberörde i mitt inledningsanförande infinner sig inte. Jag tror att det ärmycket viktigt att de länder som är beredda att la emot flyktingar agerarkraftfullt. Jag vill särskilt framhålla alt de personer och politiker som jagmötte i speciellt framhöll vikten av att olika länder utövar allt detinflytande de kan för att fä med på den här linjen, vilket det borde finnasförutsättningar för. Jag vill fästa uppmärksamheten på att framlade ett förslag, som bl.a. gick ut pä ett nordiskt projektför att hjälpa flyktingar i fill en bosättning i de nordiska länderna.1 detta förslag, liksom i det beslut som fattades, underströks vikten av attalla projekt skulle ske i UNHCR:s regi. Det sades i beslutet att ocksä andrahumanitära organisationer kan hjälpa till. Men jag vill särskilt fästauppmärksamheten på detta förslag från och på att man nu agerarför att de nordiska länderna och regeringarna nu skall ta fasta pä denna fräga. Jag vill slutligen, herr talman, säga något om situationenför kurderna i hela denna region, dvs. Värt besök har utan tvivelväckt stor Om kurdernas situa-tion i m.fl. länder uppmärksamhetinte bara i vän eget land, ulan ocksä i . Man har där polemiserat mot detvi yttrat i detta sammanhang. Del har verkan när man gör besök av del härslaget - även i . 10 (): Även om det är alldeles utmärkt attutrikesministern i största allmänhet säger att är berett att gä in medekonomiskt slöd lill delta delpaket som förbereds av UNHCR är delta ändåinle tillräckligt. Jag blir litet bekymrad när utrikesministern säger atl haninle i pengar kan ange hur mycket det rör sig om. Det är just pengar som UNHCRbehöver . Jag kräver inget svar om exakt belopp frän utrikesministern , men jag skulle mycket gärna vilja fä etl löfte av utrikesministern om till UNHCR tänker ge ganska exakta anvisningar om vilket belopp Sverigeskulle kunna tänka sig alt bidra med. Detta paket med utfästelser behöver UNHCRsom en förutsättning för att över huvud taget kunna sluta avtal med omatt UNHCR kan få komma in och spela en roll i lägren. Man behöver för sina egnakalkyler veta exakt hur mycket kan bidra med inom ramen för detåtagande som man räknat med från de nordiska länderna. Det räcker alltså intemed de tidigare löften som man lämnat till UNHCR om stöd i största allmänhet. Det är inle bara väsentligt att diskutera det materiellastödet i den här interpellaiionsdebalten, utan vi mäste ocksä ägna en tanke älsjälva orsaken till atl det över huvud taget behövs etl stöd till flyktingarnai . Den orsaken har försökt att diskutera inom ramen för för de mänskliga rättigheterna. Trots och andra ländersagerande misslyckades kommissionen med att ena sig om att ens undersöka grundenför anklagelserna mot . Detta är ju mycket oroväckande. Det skapar starkatvivel om förmåga alt ta itu med brott mol de mänskligarättigheterna. Jag vill fräga utrikesministern vilka slutsatser han drar avdetta misslyckande och hur vi nu kan gå vidare med denna fräga. Jag tycker slutligen att det vore mycket välgörande omutrikesministern klart kunde uttala ett fördömande av den irakiska regeringensbehandling av kurderna. Man har begått ett brott mot folkrätten genom atlanvända kemiska vapen. Det finns nu mycket väl dokumenterade rapporter om bl.a.tortyr av barn. Vad mer krävs egentligen än dessa väl dokumenterade brott motmänskliga rättigheter, för att man skall kunna göra ett uttalande sominnehåller ett klart fördömande av den irakiska regeringens aktiviteter? Varförär utrikesministern så försiktig? 11 (): Jag har full förståelse för att StenAndersson inte kan avslöja innehållet i samtalen med . Men det framkomändå alt man tänker fortsätta att föra samtal och att kommeratt vara aktiv på del området, och det är mycket bra. Jag vill ta upp en av de allra senaste händelserna som viskulle kunna ställa frågor om. Jag oroades myckel när jag hörde pänyheterna atl sex journalister i nu blivil dömda till sex ärs fängelse,tror jag. Varför skedde detta? Jo, man hade protesterat mot händelserna iHalabja för ett år sedan, ochman hade talat till kurdernas förmån. För detta får man fängelse. Dettaär en fräga som jag tycker att vi skulle kunna aktualisera. Jag vill också ställa mig bakom krav påett fördömande av brott mot mänskliga rättigheter och att vi frånSveriges sida reagerar mot detta. 12 (): En av mina frågor logs också upp av MariaLeissner. Hur skall vi gå vidare för atl återigen ta upp detta? Det är inte försent, det händer tyvärr nya saker . Finns det några förslag tillytterligare påtryckningar mot , via handelsförbindelser eller genominternationella samtal, så att vi kan visa att vi menar allvar? Självfalletskall vi ocksä fördöma brotten. Bokbålen brinner i de här länderna och journalisterfängslas. De skriver ändå, åtminstone i , eftersom det där finns enrelativ frihet att skriva. Men vad som sedan händer den som har skrivit är enannan sak. Vi vet ocksä att bokbålen brinner i . Det som bränns först ochfördöms först är det som kurderna har skrivit, om de över huvud taget fårnågonting publicerat. Detta hör samman med kampen för det fria ordet. LiksomHalabja är en symbol för förtrycket av kurderna, är en symbolför förtrycket av det fria ordet. Det är viktigt att vi ser detta somsymbolhändelser och att vi har sådana symboler att ta till, men det är ocksåviktigt att vi tar reda på vad som sker bakom detta. Svårigheten för UNHCR att komma in i och hjälpaflyktingar är den geografiska indelning som gör när det gällerflyktingar. De räknas inte som flyktingar om de inte kommer från . Jagtror därför att man måste gripa in för att kunna hjälpa dem. UNHCR kan ju förklara dessa människor som politiskaflyktingar, och det måste här bli ett samarbete med den turkiska staten.Turkiet anser att dessa människor inte är nägra flyktingar. De är"displaced persons", ingenting annat - felplacerade människor.Turkiet tycker kanske att alla kurder är detta, och speciellt dessa flyktingar.Jag undrar om jag kan fä något svar på de frågor som jag här ställt. Om kurdernas situation i m.fl. länder 13LOLA (): Jag lade märke till att det i svar står att 40 000 irakiska fiyktingar har flytt till och attdetta var ett tecken på brist på respekt i för de mänskliga rättigheterna.Samtidigt flydde över 70 000 människor till , Det innebär att summan 40 000är felaktig och att det i praktiken är totalt över 100 000 människor som underen flydde från . Jag är glad att säger att det finns en bredsamsyn här i . Det gör det. Men jag fick inte svar på min fråga omSten och i alla lägen försöker klargöra för ossi och andra vilka åtgärder som regeringen är beredd att vidta och vilkaåtgärder regeringen har vidtagit när det gäller att stötta kurderna, så att deockså får mänskliga rätfigheter i sina hemländer. Regeringenär beredd att ta emot ett ökat antal flykfingar. Om naturgasutvinningen i , m.m. att dekurder som finns här och som har kommit inte får ett sådant härstencilerat brev med avslag, därför atl de icke skulle vara trovärdiga, utanatt man verkligen gär på djupet och resonerar med var och en och att de fårrätt till riktiga tolkar. 14 (vpk): När man läser kurdernas historia kan man.följa hur degenom århundraden har varit föremål för ockupation från olika håll på sittområde, för förföljelse och för andra länders godtyckUga behandhng. Det som ärskillnaden mellan förr och är att hela världen nu vet vad som händer. Jag har läst att representanthuset redan iseptember fattade ett beslut som kallades "beslut om hindrande avfolkmord", där det också finns förslag till olika sanktioner. Detta besluthar inte trätt i kraft. Om man går vidare och ser på vad som hände påPariskonferensen, där en del länder, bl.a. , kanske hade ambitionen attfördöma och dess kemiska krigsföring, visar det sig att den resulterade iatt fick de andra arabländerna med sig när det gällde att de skulle hadessa kemiska vapen, till dess och gör sig av med sina kärnvapen. Detta att hela världen kan se och vet vad som händergör också att vi alla på något sätt blir medbrottslingar, om vi inte gör alltvad som stär i vår makt för att förändra denna situation. För 50 är sedan tegväriden också när började sin kampanj, den kampanj som kulminerade i dennästan totala utrotningen av judar. Vi får inte tiga den här gången införfolkmordet. Vi måste kalla det för vad det är, dvs. Överläggningen var härmed avslutad. 4§ Svar på interpellation 1988/89:147 om naturgasutvinningen i , m.m. har frågat mig omregeringen ämnar vidta "några åtgärder för att stödja en framtidasjälvständig och representativ afghansk regering att få kontroll övernaturgasexporten" och om regeringen vill "arbeta för attSovjetunionen avkrävs krigsskadestånd till för att bl.a. avhjälpaden afghanska statsskulden" och för återuppbyggnad av landet. De sovjetiska trupperna har lämnat . Dettaär en seger för det afghanska folket. Det är regeringens starka förhoppning att stormaktensreträtt skall följas av en återgång till fredliga förhåUanden och att afghanernaskall ena sig om en representativ regering, som förmår hävda deras rätt tilloavhängighet och självbestämmande. Detta är nödvändiga förutsättningar för att det sargadeoch plågade skall kunna återuppbyggas och bli i stånd all göra sinanationella intressen gällande. Enligt vår mening har hela världssamfundet en skyldighetatt stödja återuppbyggnaden i . Inom FN:s ram planeras nu en omfattande internationellbiståndsinsats. Att härvid har all anledning att känna ettsärskilt ansvar kräver ingen särskild motivering. har hittillsutfäst sig att lämna hjälp till ett värde av , vilket enligtnuvarande officiella sovjetiska kurs skulle motsvara ca 4 miljarder kronor.Detta motsvarar naturligtvis inte tillnärmelsevis de skador som man hartillfogat , men det är dock en början. Jag utgår ifrän att densovjetiska regeringen kommer att visa god vilja genom att avsätta ytterligarebetydande resurser för den fredliga återuppbyggnaden i . har för sin del tillkännagivit sin avsikt attkraftfullt stödja FN-insatsen. Det är nämligen genom att hjälpa att komma igång med det förestående kolossala återuppbyggnadsarbetet som detinternationella samfundet och vi själva bäst kan bidra till atten ny representativ regering i blir herre ieget hus och i stånd att utforma sin egen politik och att hävda sina intressengentemot omvärlden. Pä vilka sätt detta skall ske är självfallet dennaafghanska regerings sak att bestämma, inte vår eller någon annans. vet vi ännu inte hur en ny afghansk regering kankomma att se ut, än mindre hur den kommer alt utforma sin politik. Först när vihar kännedom om detta, har vi möjlighet att ta ställning till hur kanlämna stöd för denna politik, om afghanerna skulle önska sådant. Jag avböjerdärför att kommentera särskilda synpunkter vad gällernaturgasutvinning och krigsskadestånd. Däremot kan helt allmänt fastsläs, att politiskaoch humanitära stöd för det afghanska folkets frihetskamp och vår medverkan iden internationella biståndsinsats som stundar talar för möjligheten av ettframtida samarbete på en rad olika områden mellan och . Om naturgasutvinningen i , m.m. 16INGBRITT IRHAMMAR (c): Jag tackar för svaret på interpellationen. Jag är överensmed om att detta är en seger för det afghanska folket, men dethar inte uppnått full seger. Quislingregeringen är kvar, även om dess ställningförsvagas för . Det talas ständigt om att desertörer från Kabulregimengår över till gerillan. Städer och områden häller på att övergå i Mujahedinshänder. Man kan fråga sig: Seger till vilket pris? Ja, det harvarit ett otroligt högt pris för det afghanska folket. Det gäller över 1 miljondöda- 1,3 miljoner är det antal jag hörde senast. Halva befolkningen är staddpå flykt, antingen innanför landets gränser eller utanför. Det talasfortfarande om slakter som pågår, senast vid staden . En tredjedel avvärldens flyktingar är afghaner - det är ganska okänt i världen att det är sämånga. Städer, vägar, jordar och vattensystem är förstörda -vattensystem och kanalsystem som är 2000 är gamla. Det är inga nya uppgifterför och inte heller för mig, men de tål att upprepas. Afghanernahar inte enbart betalat i människoliv och med blod och tårar. Om naturgasutvinningen i , m.m. utan dehar också fått betala med sina egna naturtillgångar. Den afghanskanaturtillgången gas har fått betala den krigsmateriel som har använts för attdöda afghanerna, som har kämpat för ett fritt land. Det är egentligenfantastiskt. När jag då frågar om är berett att stödjaafghanerna för att att de skall återfå kontroll över sina egna naturtillgångarden dag den Sovjetvänliga Kabulregimen fallit och det finns en nyregering, får jag inte något klart besked. avböjer att hasynpunkter pä detta, som jag ser som det största och grövsta röveri. Jag ärganska förvånad över att den inte uttalar sig för ettprincipiellt stöd, om - jag håller med om att man måste säga om - nu denkommande afghanska regeringen vill ha vårt stöd och vär hjälp i denna fråga.Det kan vara positivt att ha uttalat att vi kommer att stödja den om den en dagvill ha vårt stöd. Visserligen vet vi inte exakt hur den kommande regeringenskall se ut, det häller jag ocksä med om. Men det händer saker ständigt, och vet vi att de islamska staternas organisafion. Islamska konferensen, harerkänt den provisoriska regering som har utropats av den afghanska gerillan.Gerillan övertar därmed plats i konferensen, en plats som varitvakant . Det skulle faktiskt kunna ge utrymme för detprinciputtalande som jag efterfrågar. Inte heller vill uttala sig för attvi skall verka för att avkrävs krigsskadestånd, att betalar försin skadegörelse, för att ha ruinerat . I svaret kan jag bara läsaatt har utfäst sig att betala enligt officiell kurs.Bäde regeringen och jag vet att officiell kurs är mycket lägre än den verkligakursen. Fränsett det vet vi fortfarande inte om kommer att betala.Regeringen utgår från att det kommer att ske. Jag har fått information om inte alls tänker betala i pengar, utan i den typ av varor som man själv ärberedd att lämna ifrån sig-kanske därför att varorna är omoderna. Det jag harhört är bl.a. att under själva krigstiden har lämnat militära fordontill Kabulregimen, och att de kommer att räkna in detta i det angivnaskadeståndsbeloppet. Den frågan bör vi också hålla levande och begära klartbesked från om vad det är för pengar de har utfäst sig att betala ochvad löftet innebär. Ja, har alltså betalat med mördarmaskiner, om detjag har fält veta stämmer. Det kalllar regeringen för att har visat godvilja. Jag är något förvånad över det, men det kan bero på att har samma information som jag om vad pengarna har använts till. När vi i kräver att skall verka för attSovjet skall betala krigsskadestånd till , tycker jag att detta ären självklarhet. Jag är mycket förvånad över att vi i står ensamma omdetta krav. Vi är överens om att afghanerna behöver pengarna. Vilka skäl liggerbakom att den inte gör ett principuttalande? 17EVA (): Det är bra att kraftfullt skallstödja FN:s insatser i och genom FN verka för att en representafivregering tillsätts genom fria val. Vi moderater anser att - vid sidan av hjälpvia FN - , som har stora kunskaper om landet, samtRöda korset ochLutherhjälpen måste få möjligheter, helst ökade möjligheter, att försätta sitthumanitära arbete. De här organisationerna har mycket väl fullföljt sinauppgifter och åstadkommit utmärkta insatser. Behoven är enorma och, såvitt viförstår, ökande. Jag hoppas också att på allt sätt söker medverkatill att det så fort som möjligt blir eldupphör mellan Kabulregimen ochgerillastyrkorna, så att återuppbyggnadsarbetet verkligen kan komma i gång påallvar. Överläggningen var härmed avslutad. Debatt vid anmälan av proposition 1988/89:132 5 § Föredrogs och hänvisades 1988/89:19 till finansutskottet 6 § Föredrogs och hänvisades 1988/89:T10-T17till trafikutskottet 7 § Pä förslag av andre vice talmannen beslöt kammaren att ajournera förhandlingarna till , då aviserade propositioneroch utskottsbetänkanden väntades föreligga till bordläggning. 8 § Förhandlingarna återupptogs kl.. 14.00 under ledningav förste vice talmannen. 9 § Anmäldes och bordlades 1988/89:78om högsta domstolen och rättsbildningen 1988/89:95om ändringar i m.m. 1988/89:113om ändring i (tjänstefel) 1988/89:118om ändring i lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott, m.m. 1988/89:124 om vissatvångsmedelsfrågor 10 §Debatt vid anmälan av proposition 1988/89:132 Anmäldes proposition 1988/89:132 om särskild vinstskatt,m.m. 18 BO (): presenterade finansministerFeldt två förslag som regeringen avsåg förelägga . Förslagen varavsedda att träda i kraft dagen efter presentationen, dvs. ,trots att propositio- Debatt vid anmälan av proposition 1988/89:132 nerna inteskulle komma till förrän ett stycke in pä 1989. Retroaktivitet i detta avseende kan i vissa fallaccepteras enligt regeringsformen. För det första medges undantag mot del iövrigt strikta förbudet mot retroaktiv skattelagstiftning om finnersärskilda skäl föreligga och om förslag eller meddelande om åtgärden lämnastill ; för det andra fär föreskriva undantag frånretroakfivitetsförbudet om finner att detta är påkallat av särskildaskäl i samband med krig, krigsfara eller svår ekonomisk kris. I förarbetena till regeringsformen i detta avseende anförsnär det gäller det första motivet endast skatteflykt och risk för kringgåendeav skattelag som sådana särskilda skäl som kan motivera undantag fränretroaktivitetsför-budet. Det förslag som avses bli bordlagt är det som jagkommer att behandla. Det andra förslaget rörande realisationsvinstbeskattning,eller snarare avdragsrätt för realisationsföriust, kommer att behandlas avriksdagens kammare . Men , två och en halv månad in på1989, föreläggs alltså en proposition som syftar till en kraftigskärpning av skatteuttaget på företagssektorn.