prot · GC0990 · 1988-12-31 00:00:00 — Om deras ekonomi skulle drabbas ännu hårdare än all de får sjukpenningmed av lönen, skulle detta kunna betyda katastrof i vissa lägen. Detsärskilda yttrandet, som handlar om kvarts och tre kvarts sjukskrivning,innebär ett nytänkande inom sjukförsäkringen. Samma förslag har framförts avrehabiliteringsberedningen. Företrädare för flera partier har i det särskildauttalandel framhållit viklen av alt en sådan möjlighet införs, och vi avvaktarden fortsatta behandlingen av beredningens förslag. Denya sjukpenningnivåerna skulle ha stor betydelse för rehabiliteringsarbetet.Även om några inte kan återgå lill åtta timmars arbetsdag, kan de kanske göraen fullgod arbetsinsats under sex fimmar. Det är något som villinföra generellt, men det här är en bra väg. Tre kvarts sjukpenning är väl i första hand en bra sak närdel gäUer rehabilitering, eftersom det sällan går atl göra en effektiv insatspå arbetsmarknaden med så kort arbetstid som en fjärdedel. Men man kanske intekommer helt bort från sitt arbete, utan man kan fortsätta att hålla kontaktenoch sä småningom öka arbetsfiden. Det här är en sak som jag tycker är väldigtviktig. Intressant är ocksä reservation 6, angående en frivilligsjukförsäkring för egenföretagare. I avvaktan pä översynav egenföretagarnas sjukpenningsskydd yrkar jag bifall till den reservationenvid mom. 9. Sedan kommer jag lill den andra avdelningen, omnedsättning i särskilda fall av avgiften för pensionärer vid sjukhusvård. Detär riktigt att det första förslaget mildrades en del genom införande av deolika nivåerna. Men de gröna yrkar ändå pä återinförande avfriäret för pensionärer. Pensionärer kommer ofta i svåra situationer, när de ärsjuka under en längre lid. Skall de kunna bo kvar i sitt egnahem? Skall de hyraen mindre bostad? Skall de ha någon form av institutionsvärd? Dessaöverväganden är svära och ångestfyllda för många, och det minsta vi kan ge demär tid - lid att tillsammans med make eller maka eller andra anhöriga planeraför en ny livsform. gäller bäde lågpensionärer och dem med bättrepensionsför-hällanden. Detta friar skulle vara generellt, inte behovsprövat.Det skulle vara lika generellt som barnbidraget. Jag yrkar härmed bifall tillreservation 8. När det gäller prövningen av nedsättningen avsjukhusavgifterna är det viktigt atl den blir generös, att hänsyn verkligen tastill möjligheterna och behoven hos pensionärer i vad gäller ekonomiskaförutsättningar för rehabilitering, sä att de inte genom en dålig ekonomibelastas ytterligare och på det sättet har mindre chans att våga satsa på enrehabilitering. .Även vid kortare sjukhusvistelse än en månad anser vi attnedsättning skall kunna erhållas. Undantagspensionärerna, som på annat hällyrkar skall fä sitt pensionstillskott, anser vi i dagens läge generellt skallbefrias frän sjukhusav-gifl. Del vikliga är då atl vi har en generös prövningvid avgiftsbefrielsen. Jag häller med Margö om att det är mycketsvårt och förödmjukande för pensionärerna att behöva be om en sådan. Sedanbehöver de naturiigtvis hjälp i många fall, och jag förutsätter alt de ändaskall fä del. Jag yrkarbifall lill reservationerna 9, 10 och 11. 84 BÖRJENILSSON (s): Den allmänna sjukförsäkringen utgör en avgrundstenarna i den sociala Iryggheten. Sjukförsäkringen har också förfinatsgenom elt malmedvetet reformarbete under mänga år, och en viktig förändringskedde , då timsjukpenningen tillkom. Det var en mycket viktigräiivisereform som då genomfördes, och den har väl ungefär fått del utfall somförväntades . Det bör väl ocksä sägas inledningsvis att det betänkandevi nu behandlar tar upp statsbidraget till sjukförsäkringen, alltså det somtäcks i budgeten. I betänkandet behandlas också ersättning för närståendevård,en reform som träder i kraft år. Denna reform innebär att närstående till svårt Prot. 1988/89:90 sjukages rätt till ledighet från sitt arbete med ersättning motsvarande 5 april1989 sjukpenningen. Det är aUtså ytterligare ett steg för att förbättratryggheten. Efteratt ha lyssnat på inläggen och studerat reservationerna kan jag konstatera attdet inte finns så värst mycket nytt i argumentafionen. Till dels är det hela enupprepning från interpellafionsdebatten om sjukförsäkringen strax före påsk.Gullan tog då liksom nu upp kostnadsökningen. sade i dagatt pengarna rinner ut ur systemet, och man har också idebatten sagt att det läcker ur sjukförsäkringen och att något måste ske. I detperspekfivet skall man alltså se sänkt kompensafions-grad och karensdagar. Jagtycker att socialministern i intérpellationsdebatten mycket väl klarade ut dehär frågorna. Debatten då handlade ganska mycket om de 8 miljarder somsjukförsäkringen har ökat. Man har delvis också kommit in på detta i dag.Riksförsäkringsverket har gjort en analys av kostnadsutvecklingen och säger attdet finns en rimlig förklaring tiU vart de 8 miljarderna har tagit vägen, ochdet har också redovisats. 2 miljarder beror på högre löner och därmed högresjukpenning, och det är en naturtig effekt av systemet. 1,1 miljard beror påfler långa sjukskrivningar. Det är en fråga som i och för sig kan diskuteras.0,4 miljard beror på ökat antal sjukskrivningar och 3,7 miljarder på den nyatimsjukpenningreformen. Den här ökningen var nästan helt efter beräkningarna,och det är alltså inga dramatiska avvikelser. Jagvill liksom Margö säga att det inte finns någon orsak att tala ommissbruk av systemet. Det är att angripa själva försäkringen. Vi har långasjukfall, och de ökar. Där finns en mycket stor kostnad. Sjuktalet ökar också.Det har förändrats från fid fill annan, och det är ingenfing ovanligt. Dethänger delvis samman med konjunkturbilden. Sjuktalet var högre ochsjönk . är man tillbaka på 70-talsnivån, kan man säga.Det är helt normala förändringar som kan ske. Jagtycker att man resonerar på ett felakfigt sätt när man skjuter in sig på enförsämring av försäkringen. Naturligtvis måste man gå till grundorsaken: Vad ärgrundorsaken fiU långa sjukfall, vad är grundorsaken fill sjuktalet? Jo, det ärtill mycket stor del en dålig arbetsmiljö, som man nu tar upp iarbetsmiljökommissionen. Det beror delvis också på brister i rehabiliteringen.Det är alltså grundorsakerna man måste angripa i stället för att ge sig på självasjukförsäkringen. Därför avvisar vi mycket bestämt det förslag som kommer frånmoderaterna, i första hand, och om försämring av sjukförsäkringen,eftersom det skulle få mycket kännbara effekter för de försäkrade. Försäkringenär ju till för att skydda människor från att utöver en dålig hälsa också få enförstörd ekonomi. Avsikten är alltså att man skall ha råd att söka vård ellerstanna hemma när man blir sjuk, så att man snabbare och säkrare kan återfå sinhälsa och återkomma till arbetslivet. Dennaambition som vi står för är oerhört viktig ur hälsosynpunkt. Vi tror att det också är god samhällsekonomi att de enskilda människorna har möjlighel att sköta sin hälsa. Därför avvisar vi alltså mycket bestämt de här gamla förslagen om försämringar i sjukförsäkringen genom sänkt kompensa tionsgrad och karensdagar. Närman diskuterar timsjukpenningen gäller det främst kompensafions-effekterna. Jagvill understryka det som utskottet säger på s. 5, nämligen att "deundersökningar som gjorts av kompensafionsnivån vid kortare sjukfallavser ett mycket begränsat material". Och vidare: "Riksförsäkringsverkethar inte kunnat dra några säkra slutsatser av undersökningen utan ansett detnödvändigt att ytterligare analysera orsakerna till kompensationseffekterna." Vimenar att det inte finns något säkert underlag, och därför måste man gåvidare. Det är alltså för tidigt att liksom göra en slutredovisning ellerbedömning av timsjukpenningen, utan det får anstå. Arbetsgivarinträdethar också diskuterats tidigare . I samband med genomförandet avtimsjukpenningreformen tecknades en rad avtal om sjuklön. Vi menar att det äroerhört viktigt att följa upp konsekvenserna av dessa avtal när det gällerförsäkringen. Det är också det som skall ske. Därför avvisar vi förslagetom att man skall utreda frågan om arbetsgivarinträde. Vi tror inte heller atten sådan åtgärd löser rehabiliteringsbehoven ute på arbetsplatserna. Det är ettfelaktigt synsätt. Det ligger dessutom en mycket stor fara i om arbetsgivarenskulle bli sjukkontrollant. Det är ju en del av arbetsgivarinträdet. Det fårsåledes mycket farliga effekter. Man kan också misstänka att arbetsgivarenskulle få ett direkt ekonomiskt intresse att styra sin anställningspolifik påså sätt att personer som kan förväntas ha hög sjukfrånvaro inte anställs. Detfinns således farliga moment i detta förslag. Vi avvisar det därför ifrånutskottets sida. Närdet gäller egenföretagarnas sjukpenningskydd, får vi hänvisa till den översynsom pågår i . Frågan får därefter redovisas till riksdageni vanlig ordning. Jagvill även ta upp frågan om avgift vid sjukhusvård. Den behandlas nu för tredjegången. Beslut i principfrågan fattades . Vi menar att man måsterespektera beslut. Utskottet finner således ingen anledning attompröva beslutet om att slopa det avgiftsfria året. Det system som har antagitsmenar vi ger ett totalt sett gynnsammare utfall . Pensionärerna fåren avgift som är beräknad på samma sätt som för alla andra personer som ärintagna på sjukhus, dvs. med hänsyn till inkomstens storlek och inte till inkomstensart. Det är också en viktig utgångspunkt. Avgiften blir också lägre för väldigtmånga, framför allt för dem som har låga pensioner. vill jag påpeka att under punkt 17 gör ettfillkännagivande till regeringen beträffande förmögenhet vid boende. Med det anförda yrkar jagbifall fill hemställan i utskottets betänkande. 85 (): Jag håller verkligen med i ett avseende, nämligen att denaUmänna sjukförsäkringen är en av grundstenarna i vårt trygghetssystem. Därområder inga delade meningar i utskottet, i all synnerhet icke ifrån den som imånga, har arbetat med försäkringen som anställd. Just därför att manmånar om försäkringen är det så oerhört viktigt att den icke på något sätt kanmisstänkas eller missbrukas. Vi måste verkligen se fill att vi har respekt förvårt socialförsäkringssystem. Jagnoterar att är mycket nöjd med sakernas fillstånd. Han säger attkorttidssjukpenningsystemet har fått ungefär förväntat resultat. Vad sägerBörje om att det har kostat en miljard utöver vad man hade beräknat?Enligt de utredningar som har gjorts av försäkringskassorna visar det sig attnio av tio får fel sjukpenning utbetald. Man kan inte klara kontrollen. Vadsägs om detta? Är också nöjd med att många får enöverkompensafion från försäkringen, eftersom man dels har den allmännaförsäkringen, dels avtalsförsäkringar som gör att man i många fall får ända upptill i ersättning. Det kan väl ändå inte vara rimligt? Attsamma saker upprepas som före påsk är ganska naturligt. Jag hade då eninterpellafionsdebatt med socialministern, och det är ju som bekant sammadebattör . säger att det inte finns någon orsak att tala om missbruk. Vad säger dåBörje om den miljard i extra kostnader som över huvud taget inte kanförklaras? Generaldirektören för har sagt att i densiffran kan naturligtvis dölja sig vad man i dagligt tal kallar för missbruk.Även av svenska folket anser att man har skäl att misstänka detta. Jagvill säga några ord om arbetsmiljökommissionen. Förlåt mig, , mendet är väl om något den obotfärdiges förhinder. Såvitt jag kan förstå ärarbetsmiljöerna i bland de bästa i världen. Tack och lov för att del ärså. har vi det högsta antalet arbetsskador som kan noteras i någotland. Det stiger oupphörligt i höjden jämfört med exempelvis de andra nordiskaländerna. Här sitter man nu och fördröjer tiden och utreder. ramlarmiljonerna och miljarderna ur systemet. avvisar naturligtvis som vanligt vårt förslag om sänkt kompensationsnivå.Om emellertid hade hört på vad jag sade, hade han fått klart försig att genom att vi sänker skatten så får man, trots att vi minskarkompensationsnivån , faktiskt mera kvar iportmonnän med vårt förslag. Det är vikfigt att det kommer fram i denna debatt. Jagär nöjd med att i alla fall inte direkt avvisar förslaget om enarbetsgivarperiod. Det gjorde icke heller socialministern. Han håller dörrenöpperi. Jag tror atl del är viktigt alt vi följer upp konsekvenserna av bl.a.de avtal som har ingåtts här. När det gäller den punkten kan vi också varanöjda. Tillsist vill jag fråga om har nägon avvikande uppfattning iförhållande fill vad som sägs i årets budgetproposifion och finansplan om attdet är nödvändigt att åtgärder vidtas för att man skall komma till rätta medkostnadsexplosionen. har utgiftsökningen inomsocialförsäkringssystemet i reala termer varit . Del sägs iklartext i finansplanen att en av de mest angelägna frågorna när det gäller denekonomiska politiken är alt föreslå åtgärder för att klara de snabbt sfigandekostnaderna i de stora transfereringssystemen. Är vi överens på den punkten?Jag delar nämligen finansministerns uppfattning i den frågan. 86 (): Socialförsäkringssystemet är till för de människor som drabbas avsjukdom och arbetsskada. Som situationen ser ut drabbas dessa människorinte bara av sin sjukdom utan också av sjukförsäkringssystemets stelbenthet.Det handlar om långa väntetider- väntetider för handläggning och beslut,väntefider för att komma till läkare och för att få sin operation genomförd,osv. Frånfolkpartiets sida anser vi att barriärerna mellan de olika systemen måsterivas. Varför avvisar ni socialdemokrater det s.k. Bohusexperimentet, som gårut på att bryta ner gränserna mellan sjukförsäkringen och sjukvården? Vad ärdet för fel på tanken att öka kapaciteten inom vården så atl människor snabbarekommer tillbaka till sitt arbete? Skall regler och vattentäta skott mellanolika system tvinga människor till längre sjukperioder och en svårare vägtillbaka till arbetslivet? anser alt det är vikfigt i ett humantsamhälle att förkorta lidanden och väntetider. För detta behövs en översyn avsjukförsäkringssystemet så att medel kan överföras från sjukförsäkringen tillvården. Förnågon vecka sedan sade förre socialministern alt det är socialdemokratiskpolitik att se över socialförsäkringssystemet. Varför är hon så pigg på det nu närhon har lämnat sin post? Varför lalar den nya ministern med sä mjuka tongångarom problemen, medan utskottets socialdemokrater ingenting har förstått ochingenfing vill göra? Jag skulle vilja säga att ni är något slags sega gubbareller gummor. Skall man tolka detta, , så att det är enomsvängning på gång? Det kommer att ske någonfing, men det sker på nägol sättbakom lyckta dörrar. Igårdagens talar man om att regeringen håller på att se översystemet. Man talarom att personalförmåner såsom tjänstebil och annal inteskall få räknas in i sjukersättningen. Man berättar också ganska öppet om vadman håller på med i kanslihuset. Men i utskottet vel ni ingenting. Det kan intevara sant. Ni vet mycket väl att man måste göra någonting åt detta, därför attdet kostar mycket pengar. Man måste göra någonting åt det, framför allt därföratt det, vilket tycker är viktigt, drabbar de sjuka människorna,. säger också att man får en förstörd ekonomi om man inte får ersättningför insjuknandedagen. Om man har verklig otur kan det handla om maximalt tolvdagar . Men man får inte en förstörd ekonomi när man måste vänta månadefter månad, kanske år, på rehabilitering? Då, , får man inte enförstörd ekonomi, när man kanske är förstörd för resten av livet och intekommer fillbaka till sitt arbete. Är del inte rimligt att vi tUlsammanserkänner att vi behöver se över sjukförsäkringssystemen, därför att det ärviktigt att något görs ganska snabbt? anser alt pensionsberedningenborde få se över detta. Kunde vi inte vara överens om, , att detär skäl att vi gör det och inte låter regeringen hålla på med detta bakomlyckta dörrar? 87 (): Precis som och har sagt, verkar det som omsocialdemokraterna i socialförsäkringsutskottet lever fjärran från verkHgheten.Det har kommit många rapporter från om att något är på gångdär när det gäller förändringar och att man är djupt oroad över dennautveckling. Det är inget utfall som förväntades när det gällertimsjukpenningsreformen. Man pratade om helt andra siffror när man pratade omfinansieringen. Det måste vara något av en skräck även hos socialdemokraterna,när man ser det ekonomiska utfallet av den reformen, eller också var man dåligtförberedd inför reformen. Reformen var dåligt förberedd och myckel byråkratiskoch krångUg. Den var i alla fall inte bra. fattar vi ett beslut som egentligen har trätt i kraft när det gälleravgifter för sjukhusvård för pensionärer. Det är på samma sätt en dåligtförberedd reform. Men där är det viktigt att man gör besparingar, som uppgårlill kanske 200-250 milj.kr. Då spelar pengarna plötsligt stor roll. Men närdet gäller ett utflöde av miljarder från försäkringssystemet har det ingenbetydelse. Jag lycker att logiken saknas, när skall hävda atldetta är bra. Så kan det inte vara. Detär viktigt att gå fill grunden med hur systemen utnyttjas och vad som är bästför de allra flesta. Därför tycker jag att det är riktigt att man också prövarmed förändringar. Vårt förslag om arbetsgivarinträde har ni nogsamt avslagit iett anlal år. I hade man i ett reportage omarbetsgivarinträdet som finns där. Av reportaget framgår att de Metallanslutnai inte kan se att det är något fel med ett arbetsgivarinträde. Man kräverdessutom en utökning av arbetsgivarinträdet . Det ger verkligenmöjligheler att kräva en bättre arbetsmiljö av arbetsgivaren. Åk till ochlär av de erfarenheter man har gjort där! Vi har pekat på möjligheterna, men nihar inte tagit chansen att göra något åt detta. Ni tycker att alll är bra ochgräver ner er med det. 88 (vpk): Senast när vi diskuterade pensionärernas avgifter för sjukhusvårdframhöll socialdemokrater och moderater att det var en stor rättvisereform. säger att systemet med avgifter för pensionärerna redan frånförsta året är mycket gynnsammare än det tidigare systemet. Det kan jag intebegripa, och det tror jag inte heller att pensionärerna begriper. Hur kan detvara gynnsammare att få betala en tredjedel av sin pension man liggerpå sjukhus jämfört med att få ligga på sjukhus gratis? Del måste välvara gynnsammare att inte behöva betala någonfing alls? Jag gissar att det ärden grupp som har förbrukat sitt avgiftsfria år på sjukhus som om och som får gynnsammare villkor. Det får de. Men om del var dengruppen man ville hjälpa, varför då inte direkt införa detta system just förden gruppen och låta de andra pensionärerna ha kvar sitt friar? Jaggissar alt delta är sista gången som vi kommer att diskutera dettaavgiftssystem i kammaren. Jag vill därför passa på och fråga socialdemokraterna:Vilkel är rådet fill en folkpensionär, som bara har folkpension ochpensionstillskott och en hyra så att han kommer strax under socialstyrelsensnorm för skäHg levnadsnivå och som en månad får ligga på sjukhusoch alltså får en extra utgift på ? Enligt de regler som fastställs skall man alltså inte kunna få nedsättning av avgiften vid sjukhusvärdmindre än en månad annat än i myckel speciella fall. Vi utgår från att dennepensionär inte har några speciella omständigheter att hänvisa till. Men deltagår alltså inte in i pensionärens budget. Vilket är rädet? Är detsocialtjänsten som gäller numera för pensionärer, för atl de skall ha råd attligga på sjukhus? 89 (): Jag skall inle upprepa det som MargöIngvardsson sade. Det var ungefär det jag tänkte säga. Jag vill emellertid taupp några andra saker. Om samma ärende kommer upp igen, hur skall vi då kunnakomma med något nytt varje gång? Vi har ju fortfarande samma ståndpunkt, ochden framför vi självfallet varje gång. Vi blir också bemötta med så gott somkongruenta svar. Det är självklart. Del ligger i sakens natur atl varje parliför fram sina frågor på sitt sätt, när dessa kommer upp. Vi kommer naturliglvisatt även när det gäller beslut som har fatlats i god majoritetsdemokratiskordning komma tillbaka med de förslag vi tycker är viktiga. Vi släpper dem inle.Men vi kommer inle varje gång, därför atl vi arbetar både på kort sikl, för attfå igenom förslag, och på lång sikt, för att påverka. Jag vill betona att sjukförsäkringen inle missbrukas annatän i undantagsfall. Vi kan aldrig komma ifrån alt man gör det. Delbäsla förelag eller hushåll har visst svinn. Det kan vi inte komma ifrån. Jagär dock övertygad om att de som sjukskriver sig i stort sett är sjuka. Detfinns också någonfing som heter psykisk arbetsmiljö. Man kanske inte kan mäta feberndär. Men det kan lika väl behövas att man är sjukskriven en längre ellerkortare tid av den orsaken. sade alt man sänker skatten - ja, för dehögavlönade. Men det är inte dem jag ömmar för. Jag ömmar för dem som har detsämst. De skatteförslag som har lagts fram från olika partier innebär enbart större skattesänkningar för dem som har goda inkomster. 90BÖRJE (): Det var ett mycket märkligt uttalande somGullan gjorde. Hon ser tydligen också de många arbetsskadorna sommissbruk. Det kommer in många anmälningar. I många fall rör det mycket sväraskador i arbetslivet, och det måste man ta på allvar. Del är klart att detmäste följas upp av en arbetsmiljökommission, vilket ocksä sker. återkommer till timsjukpenningen och menaratt den ger en överkompensation. menar atl del materialsom finns inte är tillräckligt för att göra någon bedömning. Del kan alltsåinte heller göra. När tillräckligt malerial föreligger måsteman återkomma och göra en utvärdering av timsjukpenningen. sade alt korttidssjukpenningssystemet hadekostat en miljard mer. Enligt de beräkningar som gjordes när vi genomfördetimsjukpenningen skulle kostnaderna ligga pä 3,3 miljarder. De verkligakostnaderna blev 3,7 miljarder. Det är alltså ingen dramatisk ökning. svårt att göra beräkningarför en reform av denna omfattning. Jag tycker Prot. 1988/89:90 ändå att man har hamnat mycket nära i beräkningen. Sambandetmellan sjukförsäkring och sjukvård är en viktig fräga, . Dennabehandlas i rehabiliteringsbetänkandet, som är ute på remiss, så det förs endiskussion där. Vi är inte avvisande härvidlag. Frågan är väldigt intressant,och den behandlas som sagt i det nämnda betänkandet. Det är med hänvisning filldetta som utskottsmajoriteten har bedömt frågan. Närdet gäller utvecklingen av trygghetssystemet tycker jag atl skallläsa historia. Det är socialdemokratin som har fått la ansvar för trygghetenoch för utvecklingen av socialförsäkringen i det här landet. I många fall harni gått emot, så jag tycker alltså att skall läsa historia i dethär avseendet. Ni återkommer med ungefär samma argumentafion och sammahandlande som det som förekom i er regering på 70-talel. Ni vill alltsåförsämra sjukförsäkringen. Det är vi som slår vakt om denna och det är vi somvill utveckla den. Detta är sanningen. och övriga ledamöter som reserverat sig när det gälleravgiftsfrågan har ett mycket snävt synsätt. Man måste se saken i sin helhet ochtänka på utvecklingen . Vi kan ta effekterna förförtidspensionärerna som exempel. Det är många unga människor som ärulförsäkrade och som är förfidspensionärer. betalar dessa personer enavgift på . De är i den åldern då man bygger upp sin situation, sitt liv.I fortsättningen får de betala en avgift på . Jag anser alltså att ni sermycket snävt på den här frågan. Man måste som sagl se mera lill helheten ochtänka på utvecklingen under en längre fid. Förförtidspensionärer liksom för andra innebär det nya systemet en uppenbarfördel. Anf.91 (): Jag konstaterar återigen att är så nöjd, så nöjd, trotsatt miljarderna rullar. Vi är sjuka för på elt år. Taen lektion av finansministern, ! Han har en annan uppfattning änBörje om den här saken. Jag fick inget svar huruvida upp på finansplanens bedömning att man måsle gå in i de storatransfereringssystemen och se till att man sparar pengar, om man över huvudtaget skall klara ekonomin . Jagsade inte att arbetsskadeförsäkringen missbrukas. Däremot är det så -detta harvi diskuterat tidigare, - att vi har en arbetsskadeförsäkringsom går långt utöver de intenfioner som lagsfiftaren någonsin hade vidinförandet av systemet.