prot · GC09103 · 1988-12-31 00:00:00 — , som lorde vara bekanl i dennakammare, om begreppet kollektiv kullurkonsumlion och om hur man skulle se pådet här alt samhället och organisationer stod för en del av kullurutbudel ochatt enskilda stod för annat och i vad män del var den kollektivakullurkonsumtionen eller enskilda människors val atl möla kullur och väljakultur som var det som skulle prioriteras. När jag nu har blivit riksdagsmanoch kommil in i den här kretsen har jag märkt all den där debalten som vi förde för30 år sedan är lika akluell . Reflexionen är att man fortfarande oflamäter begreppet kvalitet i pengar - knappasl, i varje fall enligl min meningför lilel. I jusl det här belänkandet, som handlar om kulluren pämassmedieområdd, möter vi den frågeställningen i slorl sett i varje kommentarsom vi gör i betänkandet. När det gäller kulturyttringarna, som kan stödjas mycketeller litet av , tycks del vara sä alt ålminslone socialdemokralernaregelmässigt väljer atl stödja sädana kulturyttringar som har samhällel ellervissa folkrörelser som huvudman, under det alt perspektivet blir elt annal närdet gäller kulturyttringar som formats av andra. Det är inlressanl att noteraatl den frågeställningen, som varil akluell ända , lever kvar.Del är den som manifesteras i en hel rad av de reservationer som avgivils lillkulturutskottets betänkande. Jag skall yllersl korl, herr lalman, kommenlera någrasaker som direki ansluter till den filosofi som jag nu har redovisat. En avdessa är synen pä litteratur och det vi kallar för kvalilelslitleralur.Moderala samlingspartiet framför i en reservation sin mening, att det måstevara en viktig kuliurpolitisk åtgärd all se lill atl del finns en bredlagerhållning av kvalilelslitleralur. Är del så alt man lycker del bör manockså lägga fram förslag som möjliggör detta, vilket vi gör i en reservationlill belänkandel. Om man lycker all kvalitetsaspekten och den filosofi jagredovisat skall prägla belänkandet bör man också se lill alt utgivningen av fonogramkan fortsätta och att del monopol som Svenska rikskonserler i det här sammanhangethar kan brytas. Om kvalitetsaspekterna skall gälla, herr lalman, gällerdel vidare atl - när enskilda och enskilda organisationer i sä slorutsträckning satsar pä närradio och närradioverksamhel - se till all reglernaför den verksamheten förenklas, vilkel vi framför i en reservalion, eller allslödel fill den ulökas, vilkel vi framför i en annan reservalion. Tillsammans med har moderala samlingspartietframförl uppfattningen atl det är rimligt alt, om vi vill höja kvaliteten inärradioprogrammen, också ge dem som sä önskar möjlighet alt ha reklam inärradioverksamheten, eftersom det och i elt sammanhang skulle ledafill att de fick resurser att höja kvaliteten i sin egen verksamhel. Jag noterar också mycket kortfattat att vi i de moderalareservationerna har framfört dels att det inte är utan kommunernassak att stödja de lokala biograferna, dels atl del inle är ulanlokala organisationers och myndigheters sak att diskulera lokalprogramverksamhet. Jag vill avsluta med en lilen kommentar lill enreservalion där moderala samlingsparlid och vpk har enats. Bägge partiernafinner del anmärkningsvärt all vi inte kan yllerligare öka slödel lillsynskadades punklskriftsböcker. Vi har lagl fram ell förslag som vi fullföljt ien reservation där vi talar för mer pengar till punklskriftsböcker. Med de här kommentarerna, herr lalman, yrkar jag bifalllill de reservationer där moderata samlingspartiets representanter ensammaeller tillsammans med andra partiers representanter har framförl synpunkter. 67ÅKE (): Efler de övningar vi hafl omkulturutskottets olika belänkanden med bl.a. ell anlal socialdemokratiskareservationer är det en glädje för mig all fä yrka bifall till utskottetshemslällan pä samtliga punkter. Därefter vill jag gå över till all någotkommenlera de inlägg som här har gjorls. Biograferna berördes senasl i inlägg. Jag villbara konsiaiera all vi lycker alt det är en viklig kuliurpolitisk uppgifl -samlliga partier med undanlag för är överens om del - alt slödjamindre biografer runt om i landel. nytt stöd har inrättats i bl.a. dettasyfte, det s.k. slödet till parallelldistribution, som innebär alt man kan göraelt större anlal kopior av nya filmer sä atl man kan ha premiär pä flera mindreplatser som man har del i de kommersiellt mer intressanta områdena avlandel. bidrar till alt stimulera filminlressd också ule i landel. Läl mig därefler gå över lill slödet lillkulturtidskrifterna, som berörts i näslan alla de tidigare talarnas inlägg. Detär fel atl säga atl det inte sker någon ökning på den punkten. Ulöver delpäslag på, för att vara exakt, . som föreslås i propositionenkonstateras all ytterligare 1,5 milj. kr. friställs för att användas i dettasyfte genom alt behovet av pengar för försöksverksamhet minskar. Del innebärall man får 2,25 miljoner yllerligare i friska pengar. På elt anslag somdessförinnan låg under 19 milj. kr. - 18,7 eller någonting sådanl - är dettafaktiskt ett ganska hyggligt påslag. Om jag räknar räll i huvudel är del över12 %. Jagskall inle svära pä den siffran men ungefär där någonslans ligger det. log i sitt inlägg upp En bok för alla. Vitycker från socialdemokratisk sida liksom cenlern självfallet atl det ärvikligl alt stimulera den verksamheten, inte minsl med hänsyn lill del närasambandet mellan bokdistribution och utmärkta lässtimulerande insatser somfinns när det gäller jusl En bok för alla-verksamheten. Men vi är inte såbenägna atl nu sälta i gäng med en produktion pä nordiska originalspråk isamband med den här verksamheten, bl.a. med hänvisning till alt Nordiska rådethar beslutat rekommendera ministerrådet atl vidla åtgärder för all få lillsländ den bokserie som Slina här diskuterat. Dessutom vill jag gärna hänvisa till den handlingsplan förnordiskt kulturellt samarbele som kom ul någon gäng och somtar upp de frågor som diskulerades i Nordiska rädd. Den är dessulom i sak ennyttig övning i att förstå nordiska språk. Del finns alltså ingen anledning attnu biträda del yrkande som centerparliel här framfört. Vidare har man diskuterat talboks- ochpunklskriflsbibliotekel. Jag vill där bara göra ett allmänt konstaterande.Utskottet säger mycket klart - där tror jag t.o.m. att vi är helt överens-allregeringen, om de i budgetpropositionen föreslagna medlen visar sig varaotillräckliga, skall återkomma med förslag om tilläggsanslag. Just i morgonskall ulskottd justera innevarande års tilläggsproposilion i del avseendel, ochden justeringen innebär jusl elt tilläggsanslag i del här avseendet. Också närradion har diskuterats av de flesta talarna. Jagvill bara göra det konstaterandet atl del pågår en utredning somkommer atl vara klar och som lar upp de frågor som aktualiserasav flera av reservanterna. Frågan om räckvidden är elt exempel på delta liksomfrågan om närradioföreningarnas juridiska slällning och frågan om man skall haskyldighet atl använda televerkels sändare. Avgifterna kan man självfallet diskulera. Det finns docken lanke bakom dem, även om man inte har argumenterat ulifrån del: Eftersomnärradioföreningarna består av lokala ideella föreningar kan föreningarna vägade insatser som man gör i närradion mot andra säll att nå ut med information.Del kan jag tänka mig är en av tankarna bakom det här resonemanget. Sedan några ord lill . Jag menar medresonemanget när del gäller kulturtidskrifterna all del är fel alt påstå atldel sker en rejäl minskning. Del tror jag mig faktiskl ha kunnat visa med densifferexercis jag hängivit mig ät. Jag skall ägna mig ät ytterligare sifferexercis. sade att kulturslödel är 12:50 per invånare. Jag menar atl del inte ärdet. I dl slörre sammanhang, som jag redogjorde för i den slora principielladeballen , sade jag all de lolala kulturella salsningarna är istorleksordningen 11 000 milj. kr. Placerar man decimalkommal räll blir summan1 . - del är inle så illa. Sådan är silualionen. Slulligen vill jag till sägaall jag faktiskt inte känner igen mig då han säger all kulturyttringar som slärarbetarrörelsen och socialdemokraterna nära ensidigt prioriteras avarbelarrörelsen, medan den i slorl sell struntar i andra. Försl vill jag konstatera all slörre delen av svensktkulturliv i så fall är socialdemokralisk, enligl del resonemang som GöranÅslrand för. Han lar sig dessulom friheten all kolleklivanslula della kullurlivlill socialdemokraiiska arbetarparti - en kollektivanslutning som viär i full färd med all upphäva. Med andra ord vill jag påstå alt det inte är pä detsättet. Vi skall inse atl politik i det här fallet i vart fall handlar om olikavärderingar. Man värderar olika saker pä olika säll i kullurlivel. Visocialdemokrater tycker alt del är vikligl att prioritera en bred folkligkullur, självfallet under medverkan av kulturarbetare. Med dettayrkar jag bifall lill utskotlels hemställan i dess helhel. A nslag på massmedieområdet Jag begärde ordel därför att jag fascineradesav filosofi när han lalade om den kolleklivakulturkonsumtionen. Kollekliv kullurkonsumlion måste väl rimligen vara dä mangår på och siller tillsammans med tusen andra människor och lyssnar päen operaföreställning. Det är väl kollektiv kulturkonsumtion - eller när mangår pä bio. Men han menar inle del. Han menar all om man går lill bokhandelnoch köper en bok som råkar vara utgiven av En bok för alla, då är man enkollektiv kulturkonsument. Hur skall man skilja en kollekliv bokläsare från enicke kollekliv bokläsare som har köpt en bok som har givits ut av ? Delskulle vara spännande all fä vela av . Jag noterade också all han vände sig mol ulgivningen avgrammofonskivor av Caprice. En av de skivorna beskrevs av DagensNyheler. Del är en jazzskiva utgiven av en grupp som heter Chapler Seven.Skivan heter Thumbs Up.Det är en lysande inspelning. Del är experimentell jazz, kammarjazz och myckelexklusiv jazz, och enligl har 89 exemplar av skivan sålts. Del är nalurliglvis skamligt atl spela in skivor som säljsi bara 89 exemplar, men om den musiken är gjord av lysande musiker som färlillfälle atl dokumentera sitt jazzkunnande lycker jag faktiskl atl det sett iett något längre perspektiv än detta budgetårs kan vara värl alt låta Capricespela in även denna exklusiva jazzmusik, som aldrig platsar på de etablissemangdär den verkligt omfattande kollektiva musikkonsumtionen pågår. 69 (vpk): Till vill jag säga om slödellill kulluriidskrif-ter: Tyvärr, del räcker inle på långa vägar. Bara ökningenav portokostnaderna för dessa tidskrifter äler upp de mesla pengarna.Kulturtidskrifternas hela verksamhel baseras i hög grad pä ideellt arbele. Delär alt de fär rimliga arbetsmöjligheter. Det slalen ger med ena handen lar den tillbaka med denandra. par exempel på del är som sagt ökade portokoslnader och moms. När del gäller punktskrifter för blinda är medlen redanotillräckliga, det vel vi. Det vore dessutom för dessa punkltidskrifter bra omde slapp leva pä nädepengar och i stället för planering av verksamhet osv.redan frän början av årel kunde veta vilket slöd de verkligen kan fä. Jag vill alllsä upprepa mitt bifallsyrkande lill vårareservationer i dessa frågor. När del gäller kulturslöd och ökning av kulturslödpåpekade jag all del var ökningen av stödet till kulluren som blir 12:50 per ärom man slär ul det per invånare i det här landet. Jag vel också all det totala kulturslödelär större, men av den sä omtalade satsningen på kulturen som del är fråga omblir det alltså . Där är jämförelsen med En bok föralla väldigl bra. Ökningen räcker inle ens till en sådan bok. 70STINA (); I är tillgängen pä liiieralur päoriginalspråk från andra nordiska länder mycket begränsad. I det avseendelskiljer sig förhållandena i vårt land frän dem som gäller i de övriga nordiskaländerna. För atl öka språkförståelsen och därmed stärka dennordiska gemenskapen och samarbetet är det viktigt all utgivningen av de andranordiska ländernas litteratur på originalspråk får ekonomiskl slöd. ske på del sätt som jag redogjorde för, nämligen genom atlnordisk litteratur pä originalspråket ges ul i bokserien En bok för alla. 71 (): För all börja replikera på vad viceordföranden i kullurutskotlel sade, vill jag påpeka all jag inle i milt inläggsade någonting om arbetarrörelsens organisationer eller del socialdemokratiskapartiet. Jag redovisade en filosofi som jag skall ulveckla i näsla mening. Denfilosofin handlade om alt jag har dl mycket bestämt intryck av all insatser som samhällelgör - eller som vissa folkrörelser gör - spontant fär stöd i ulskottd avsocialdemokralerna. Jag efterlyste en bredd, , som skulle kunnaleda lill högre kvalitet. Det var mill budskap i den delen av anförandet. Det var naturligtvis trevligt att gick uppoch kommenterade mitt anförande om kollektiv kullurkonsumlion. Uttrycket ärinte milt ulan , som jag samarbetade med mycket länge pä 50-och 60-talen, inte minst dä har var rektor pä Biskops och sysslade medFöreningen . Han utvecklade en syn på kullur och kullurkonsumlion somkunde dels la sig mer kollekfivisliska termer, dels ta sig mer individualistiskatermer. Jag noterade i milt inlägg alt den deballen forlfarande pågåroch leder till sädana slällningstaganden som i ulskollel. En konkrel punkl. Jag ville diskutera Caprice ochfonogrammen och deras slällning. Tänk om de i stället hade arbetat underkonkurrens på del säll som moderala samlingsparlid vill i den reservalion somvi nu framför. Dä hade de kanske lyckals bällre med sina produkter, bl.a. densom här nämnde. Jag har alltså inte sagt alt man skall hindraeller förbjuda den verksamheten. Jag har sagt atl den skall breddas, så alläven andra skall kunna producera fonogram pä likvärdiga villkor. 72 (); För att undvika alla missförstånd skall jagbara säga lill alt en ökning på . och per åralllsä molsvarar 100 milj. kr. yllerligare i reformpengar. Utöver della måsletidigare åtaganden fullföljas, l.ex. del vi diskuterade ompunkttidskrifierna. Vi talar om yllerligare reformpengar. Del var del ena jagville säga. Del andra är alt jag faktiskt inle lycker alt det är såilla atl få en uppräkning på som del i praktiken handlar om.Vissl kunde vi önska alt kulturtidskrifterna skulle få mer, men det är ändå enhygglig uppräkningulan all del handlar om ytterligare reformpengar. Jag har inte mycket atl säga till mer änalt än en gäng hänvisa till de överväganden som sker inom nordiskaministerrådet. Vi fär väl se vad som händer. Jag skall inte gräla med om hur hanuttryckte sig. Om efterlyser mer bredd när del gäller detsocialdemokratiska synsättet pä kulturpolitiken, så välkomnar jag honom. Det ärjust bredden vi är ute efler. Del gäller all nå ut till breda folklager, ochdet gäller alt nå ul och fä en bred geografisk spridning. Men della förutsätterkvalitet och mångfald - självfallet. Del har framgått av den tidigare,principiellt inriktade kulturdebatten. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbelsplenum.) Prot.1988/89:103 14 § Föredrogs 25 april1989 justitieutskollels betänkande ---------------------- 1988/89:JuU15Anslag lill polisväsendet (prop. 1988/89:100 delvis). 73JERRY (): Brottsligheten har ökat kraftigt under1980-lalet och ligger på en oacceptabelt hög nivå. anmäldes överen miljon brott. Brott mot liv och hälsa har ökat med undertiden . När del gäller tillgreppsbrotten var ökningen under sammaperiod . Anlalel misshandelsbrott har ökat frän 24 000 i början av1980-talel lill 37 1988. Antalet rån har ökat frän 3 200 till 4 200under samma fid. Våldtäkterna har ökal från knappt 800 anmälda sådana 1980 lilldrygt 1 1988, alltså en ökning med inle inte . Den verkliga brottsnivån är emellertid betydligt högre änvad statistiken utvisar, beroende på atl mänga brott inle anmäls. Genomintervjuundersökningar har visals all var femte person drabbas avegendomsbrott och att var ljugonde person utsätts för våld eller hot om våld. Näsl efler våldsbrott är naturligtvis bostadsinbrottenmesl kränkande för dem som drabbas. Försäkringsbolagen har tvingats höjapremierna för hemförsäkring med direkt hänvisning till del stigande anlalelbostadsinbrott. På motsvarande sätt ökar koslnaderna för bilförsäkringar, bl.a.pä grund av fler bilstölder och bilinbrott. Mol denna bakgrund är det mycket allvarligt atl polisensresurser undergått en betydande minskning . Den främsta orsaken till denna minskning är att detalltsedan socialdemokralerna återkom lill maklen 1982 rekryterats alllför fånya aspiranler till . Under den borgerliga regeringsperioden1976-1982 antogs sammanlagt 4 124 polisaspiranter. Sedan den socialdemokratiskaregeringen tillträdde 1982 har endast 1 360 aspiranler antagils, alllsä bara eniredjedel så mänga under lika läng tidsperiod. har ca 700årsarbetskrafter inom polisen fallit borl. Orsaken är förulom lågaaspiranlaniagningar främsl arbetstidsförkortning, sociala ledigheter ochpensioneringar. har lett till en poliskris. Eftersom det tar att utbilda en polisman, påverkarde senaste årens låga aspiranlaniagningar poliskårens storlek ända in på1990-lalel. beräknar atl ca 400 poliser kommer allförsvinna bara under del närmaste årel utan alt kunna ersättas av ny personal.De ärliga avgångarna beräknas till mellan 500 och 600 polismän varje är underde kommande åren. Regeringen har föreslagit att 600 nya polisaspiranterskall tas in lill under kommande budgetår. Eftersom dessaemellertid inle är färdigulbildade förrän , bör enligt det moderataförslagel också 600 administrativa befattningshavare nyanställas. Många av deuppgifler som utförs av polismän är uppgifler som inle kräver densärskilda kompetens som följer med polisutbildningen, varför de lika väl kanulföras av administrativ personal. Genom atl fler administrativa tjänstemänanställs kan alltsådl stort antal polismän frigöras för ren polistjänst. En sådan förslärkningskulle, lill skillnad från ökad antagning av aspiranler, dessulom ge omedelbareffekt. Vi skulle dä redan lill sommaren kunna fä ul fler poliser pä gator ochtorg. Vi skulle också snabbt kunna placera ul de kvarterspoliser som dragils inmen som sä väl behövs i människors närhel. Regeringens ålgärd alt bara tillfälligt slälla medel tillförfogande för vissa adminislraliva förstärkningar är inte tillräcklig för attverksamheten vid polisen varaktigt skall kunna bedrivas effeklivare och därmedbidra till atl del besvärliga personallägel förbättras. De skador som 1980-lalets minskade polisresurser hartillfogat polisens organisation, trovärdigheten lill polisens arbete ochrättssamhället i stort kommer med all sannolikhet att beslå under hela denresterande delen av detta århundrade. Del är därför nödvändigt allnyrekryteringen av poliser hålls på en hög nivå . Del är vidare angeläget all regeringen planerar inle baraför en fortsatt ökad antagning av aspiranler utan också för att del vidpolishögskolan finns tillräcklig kapacilel och lillräckliga resurser för allutbilda ett större antal än de 600 som föreslagits för nästa budgetår. För all skapa utrymme för ökad antagning avpolisaspiranter bör lill- eller ombyggnad ske av iSolna. Regeringen bör uppdra ål alt projektera deförändringar som erfordras för atl åstadkomma delta. Även om del är väsentligt attkriminalpolitiken sträcker sig över en mängd olika fält som skola,socialtjänst, sjukvård, bostads- och familjepolilik, måsle ändå tyngdpunkten isamhällets resursmässiga insatser ligga pä polisen i syfle atl fortlöpandegarantera medborgarna deras berättigade krav på säkerhel till liv och egendomoch till atl den allmänna ordningen upprälthälls. Polisen måste därför ha fillgång till lillräckligaresurser. Annars riskerar vi att få en ulveckling som leder lill altmedborgarna tar till oacceptabla medel för all skydda sig eller lar lagen iegna händer för alt beivra broltslighelen. förekommer olika former av s.k.medborgargarden pä skilda håll i landet, och denna företeelse kan förväntas ökaom den personella nedrustningen av polisen fortsätter. tecken pä atl polisens resurser är alltför underdimensioneradeför atl klara elt modernt och utvecklat samhälles krav pä ordning och säkerhelär all såväl privata organisationer som förelag och myndigheter har börjat ägnasig ät egen polisverksamhet eller begär att fä göra del. Bevakningsföretagen får en alll slörre marknad, och sådanakriminalpolis-uppgifter som polisen av resursskäl inte klarar av fullgörs i enväxande omfattning av exempelvis de slora förelagen själva eller genom olikaformer av privata utredningsföretag. Många myndigheter, såsom exempelvis trafiksäkerhelsverkel,och luftfartsverket, söker sig egna vägar när polisen inle anser sigkunna fördela tillräckliga resurser lill uppgifter på dessa myndigheterssakområden. T.o.m. kommunerna överväger hur man skall kunna organiseraoch finansiera egna poliser. Enskilda medborgare, som har ekonomiska möjligheter,"köper" egen säkerhel. Inte minsl det sistnämnda förhällandet visar att denpolilik som förs av regeringen på det här området är osolidarisk, eftersom deti första hand är de svaga grupperna i samhället som drabbas. De som har golt om pengar klarar sig alllid. De harmöjlighet att köpa dyra lås och dyra larmanordningar, medan övriga medborgareär helt utlämnade till den rättstrygghetspolitik som regeringen behagar föra. I ett rättssamhälle måste en av statensvikligasle uppgifter vara att garantera rättssäkerhet och rättstrygghet.Medborgarna skall kunna känna trygghet till liv och egendom. Om inte denpersonliga säkerheten är tryggad, rycks grundvalen undan för helasamhällslivet. Del samhälle som inte kan garantera medborgarna personligsäkerhet kan inte ulvecklas. Polisens uppgifl i rättssamhället är förutom att övervakaden allmänna ordningen och säkerheten alt förebygga och klara upp brott. Den s.k. uppklaringsnivån är emellertid mycket låg i värtland. I genomsnitt endasl tre av tio brott upp. När del gällerexempelvis billillgrepp är det som upp. Vid bostadsinbrott ärsiffran och i fråga om stöld frän motorfordon . En förslärkning av polisens resurser skulle ökaupptäcktsrisken och därmed också beslraffningsrisken. Detta skulle i sin lur fåen broltsavhällan-de effekt. Jag yrkarbifall lill reservationerna 2 och 5. 74LARS (): I långa stycken kan jag instämma i vad JerryMarlinger sade. Folkparfiet och har ju också en gemensamreservafion vad beträffar antagningen av polisaspiranter. har vi från krävl alt del skallutbildas fler poliser än vad socialdemokraterna gäll med på. Vi har gjort det,och vi gör del fortfarande, med hänvisning till all anlalel brott har ökat,lill att antalet uppklarade brott har minskal och till att del finns ell slorlantal broll som över huvud tagel ej anmäls till polisen, därför atl medborgarnainle tycker del vara någon idé -brotten blir ändå inte uppklarade. Vi har krävl alt fler poliser skall utbildas också därföratl avgångarna från polisyrket har varil stora. De har l.o.m. ökat under senaretid. Det finns lediga tjänster som inte kan besättas med utbildade poliser, ochman kan vara tämligen säker pä atl skillnaden mellan antalet tjänster ochutbildade poliser kommer alt öka. Regeringen har äntligen gäll med på våra krav på flerpolisaspiranter. Den vill nu öka intagningen av elever vid frän360 till 600. Majoriteten i utskollel kan renl av i är kosta på sig atl skrivaalt personalsituationen inom polisen är bekymmersam. Så har det inte låtit häri kammaren, när vi under de senasle åren har diskuterat den här frågan och närvåra krav har avvisats. Just därför atl situationen hotar att bli ännu värre ärdel för oss i svårt all förslå atl man kan säga, alt det inte nu ärnödvändigt alt la slällning fill och planera för vårl krav på en ökning avantalet polisaspiranter åren framöver. Del är ju just ryckigheten i planeringensom varil lill sä slor skada, och del är för atl undvika en sådan ryckighel somriksdagen enligl vår mening bör uttalaatt utbildningsresurserna skall byggas ut så, alt vi nästa budgetår kan utbildaytterligare 200 aspiranler. Bl.a. skulle personalläget i pä siklförbättras. klarar inle mer än de 600 som regeringen föreslårunder detta budgetår.