prot · GC0912 · 1988-12-31 00:00:00 — Dessutomhar hos ansökt om pengar till ettnordiskt fiskeprojekt för aft plantera ut torskyngel iBottenhavet, Det är ett projekt som avses att drivas tillsammans med finskabiologer; har självfallet gemensamma problem och Om barnomsorg för dagbarnvårdares barn intressenmed på det här området. Det är ett projekt som man nu bereder iNordiska ministerrådet, och det är ytterligare ett förslag atf komma till rättamed de långsikfiga besfåndsproblemen och de långsiktigaöverlev-nadsmöjligheterna för fisket i , 128 (vpk): Synpunkten aff gammal och döende torsk harutgjort huvuddelen i de goda fångster som man fått under senare är kan infe ståi motsats till det förhållandet att man genom ett mycket intensivt trålfiskehelt enkelt har sugit helt rent på torsk utefter , Det är baraatt hoppas - jag vill upprepa det - atf det som jordbruksministern nu har sagtom de åtgärder som planeras verkligen kommer aft ge resultat och aff vi kanbygga upp ett forskbestånd igen. Jag hoppas också aff detta kan ske genom atfta fill vara de yrkesverksammas erfarenheter och aft de planerade åtgärdernakommer att vidtas i samklang med deras verksamhet. Överläggningen var härmed avslutad. 31 § Meddelande om svar på interpellation 1988/89:11 Jag hade för avsikt aff besvarainterpellationen av angående föräldrapenning vid medverkan iföräldrakooperativt daghem , men eftersom interpellanten ärförhindrad att ta emot svaret då kan interpellationen inte besvaras inom denföreskrivna tiden av . Jag har kommit överens med omatt besvara interpellationen . 32§ Svar på fråga 1988/89:120 om barnomsorg för dagbarnvårdares barn har frågat mig om yrkesgruppendagbarnvårdare på samma sätt som alla andra förvärvsarbetande har rätt tillkommunal barnomsorg för sina barn. Mitt svar fill blir detsamma som jag gav påen liknande fråga frän . beslut om en förskola för alla barn senast år1991 innebär en rätt för alla barn atf delfa i en organiserad pedagogiskgruppverksamhef i öppen förskola, deltidsförskola eller daghem. Denna rättighetomfattar självfallet även dagbarnvårdarnas egna barn. Beslutet innebär vidare aftde barn som på grund av föräldrarnas förvärvsarbete eller studier har behov avvård och omsorg skall ha rätt till plats i daghem ellerfamiljedaghem. Att dagbarnvårdare förvärvsarbetar är en självklarhet,såvitt gäller vård av andras barn. Frågan är i stället om dagbarnvårdaren skallanses utföra förvärvsarbete när haneller hon far hand om de egna barnen. Frågan är också om de egna barnen pågrund av defta förvärvsarbete har behov av sådan längre tids värd och omsorgsom andra förvärvsarbetande föräldrars barn har. Enligt min uppfattning ärsvaret nej med hänsyn till de speciella förutsättningar som gäller fördagbarnvärdarens arbete i det egna hemmet, Anf.131 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Det är svårt aft så härdirekt av det svar jag fick kunna bilda sig någon klar uppfattning om vad somegentligen gäller. Statsrådet säger å ena sidan att dagbarnvårdare ärförvärvsarbetande och i den meningen berättigade fill barnomsorg. Åandra sidan säger statsrådet atf dessa dagbarnvårdare utför dettaförvärvsarbete i det egna hemmet och atf det därför kan ifrågasättas om derasbarn är i behov av barnomsorg, Defta är mycket märkligt, Anfingen ärman förvärvsarbetande, eller också är man det inte. Är man förvärvsarbetande -och det är man alltså i det här fallet - bör man självfallet ha rätt tillbarnomsorg. Det är infe säkert atf den barnomsorgen skall skötas i det egnahemmet. Man kan mycket väl tänka sig, som man har gjort på vissa häll, attsådan barnomsorg sköts av annan, dvs, i ett daghem eller i ett annatfamiljedaghem. Det skulle i och för sig vara ganska märkligt, om man måste bytabarn mellan familjedaghemmen för aft det skall anses ligga inom gällandebestämmelsers råmärken. Ingenifrågasätter andra yrkesgruppers rätt aff ha det ordnat pä det här sättet. Säär det t,ex, för den personal som jobbar inom barnomsorgen i övrigt. Ingenifrågasätter den personalens rätt aff få ha de egna barnen inskrivna pä detdaghem där man själv är verksam. De barnens rätt atf åtnjuta barnomsorgifrågasätts inte. Ingen ifrågasätter lärarnas rätt att ha sina egna barn somelever i den egna klassen. Jagtycker, herr talman, atf de besked som har lämnats pä den här punktenkräver mycket mera tankemöda än . Jag tycker därför aff regeringen ochstatsrådet borde fa sig fid att fundera över hur det här i prakfiken kommer afffungera ute i våra kommuner. Omkommunal barnomsorg för dagbarnvårdares barn Familjedaghem har vi haft i som enetablerad form inom barnomsorgen. Det är en form som har byggt påaff ta hand om andras barn, ge fillsyn till andras barn i det egna hemmet. Detär så att säga grunden för det vi betecknar som denna vikfiga del avbarnomsorgen. Det är först när olika konstruktioner för att gevårdnadsbidrag har blivit aktuella som frågan om aft ge ersättning för vårdenav de egna barnen har kommit upp som något nytt i förhållande fill dennavårdform. Jagmenar aff det centrala i hela frågeställningen är atf vi i propositionen, närvi tillskriver alla barn till förvärvsarbetande rätt fill omsorg, utgår ifråndet fillägg som också finns, nämligen "behov av omsorgföreligger". Utgångspunkten är ju att dagbarnvårdaren har sina egna barn idet egna hemmet. Jag vill också gärna sägaaff jag tycker aff det är en märklig konstrukfion 7 protokoll 1988/89:12 Omkommunal barnomsorg för dagbarnvårdares barn som , den kommunsom kommer ifrån, tillämpar. Det egna barnet går så aft säga ufur hemmet, ställs upp i den kommunala barnomsorgskön och hämtas därefter hemigen. Då är barnet plötsligt på ett annat sätt föremål för förvärvsarbete. Enligtmin mening är vården och underhållet av det egna barnet fortfarande en uppgiftför föräldrarna. Frågan om vårdnadsbidrag bör vi därför diskutera som enprincipiell fråga som skall gälla alla föräldrar. Den har vi ju haft uppe ivalet och fått ett mycket tydligt svar pä enligt min uppfattning. 133 (): Det som säger innebär ju i prakfiken attdagbarnvärdarna räknas som både förvärvsarbetande och icke förvärvsarbetande.Det är märkligt aff man kan anse atf den fid som åtgår för aff vårda andrasbarn i det egna hemmet också är hemarbete. Jag kan inte acceptera ett sådantsynsätt. Dessutompågår stora förändringar ute i kommunerna som innebär atf dagbarnvärdarna sompersonalresurs alltmer räknas in i den övriga personalresursen och ocksåtjänstgör på daghemmen. Personalen skiftar arbetsplats, och det finns intelängre några vattentäta skott mellan den ena och den andra personalgruppen,vilket ytteriigare visar aft vi måste ha en öppnare attityd fill det synsättsom jag företräder, nämligen aft dagbarnvärdarna skall ha rätt till barnomsorgför sina egna barn, Det är ju fakfiskt på det sättet att det finns åtskilliga andra grupperi samhället som i så fall utför förvärvsarbete i det egna hemmet. Dem har viinte diskuterat från dessa utgångspunkter helt enkelt av det skälet aft deväljer mellan aft antingen själva utöva tillsynen av de egna barnen i det egnahemmet utan ersättning eller aff, om situationen sä kräver, använda sig avbarnomsorg på annat håll. Det resonemang som för häller alltsåinte riktigt, Dagbarnvårdareär förvärvsarbetande i den meningen aff de far hand om andras barn, men de ärsamtidigt föräldrar till sina egna barn och har samma skyldigheter gentemot demsom alla andra föräldrar har mot sina barn, Anf.135 (): Det finns ingen begränsning när det gäller andra yrkesgruppers rätttill barnomsorg om de förvärvsarbetar i hemmet. Min husfru f ,ex, har underflera år sålt annonser från en arbetsplats i hemmet, och vi har haft rätt tillbarnomsorg under den fiden. Så fungerar det i andra sammanhang också. Det ärbara för dagbarnvärdarna som det inte fungerar så. Överläggningenvar härmed avslutad. 33 § Svar på fråga 1988/89:124 om väntetiderna förasylsökande har frågat mig om jag är bereddatf medverka fill atf en mycket lång handläggningstid skall kunna leda till atten asylsökande får stanna i av humanitära skäl. Jag har inför kammaren utförligt besvarat enliknande fråga ställd av bl,a, partikamrat , Jag vill dock än en gäng påpeka atf kraftfulla åtgärderredan har vidtagits och planeras för aft väsenfligt förkortahandläggningsfiderna. Långa handläggningstider medför i vissa fall aff starkahumanitära skäl uppkommer. Dessa beaktas självfallet. Regeringen tar särskildhänsyn till barnens situation. Som en allmän regel gäller att om ett barn fåttfast anknytning till landet genom atf ha gått tre terminer i svensk grundskolautgör detta ensamt ett tillräckligt skäl för atf hela familjen skall få stannai , Denna praxis gäller vid beslut beträffande överklagande omutvisning, I vissa fall uppkommer därefter fråga om hinder av verkställighet.Jag anser det inte rimligt aft fillämpa ovan nämnda praxis i denna typ avärenden. 1988/89:1220 oktober 1988 Om väntetiderna för asylsökande 137 (): Jag ber att fä tacka invandrarministern för svaret. Handläggningen av flyktingärenden tar sä läng fidaft flyktingarna går ned sig psykiskt. Eftersom regeringen vidhåller att deinfe skall få arbeta blir pressen atf år efter är vänta påbesked ovärdig det svenska rättssamhället. omorganisation och löften om flerhandläggare kan naturligtvis kapa köerna. lär utredningar sittaoch fundera över olika åtgärder, och jag undrar: Vad väntar vi på? Köerna är ju redan kända. Flyktingarnas försämrade hälsaär också känd. Det finns en klar opinion mot dagens system. Vi behöver inga nyautredningar. Däremot behöver vi insatser i form av både fler handläggare ochändrade handläggningsformer, men det räcker infe. Vi måste göra något drastisktät köerna. Aft bevilja de sämst behandlade flyktingarna, de som väntat längst,asyl av humanitära skäl skulle upplevas som en befrielse, infe bara av osspolifiker utan kanske framför allt av den personal vid invandrarverket som medvanmakt åser dessa gamla ärenden. Invandrarministern talar om att långa väntetider kanbefraktas som humanitära skäl, men jag har aldrig upplevt atf så har varitfallet annat än för barn. Det finns också äldre som mår mycket dåligt av denlånga vänfan. Jag skulle vilja aftinvandrarministern beskriver vilka åtgärder som planeras, eftersom jag infe hartagit del av det svar som fick för nägon vecka sedan. Hur långvänfefid, statsrådet, anser regeringen är acceptabel? Jag tycker nog aft det är aft i nägon månmissbruka frågestunderna om man ställer ungefär samma frågaoch sedan helt frankt talar omatt man inte har brytt sig om aff ta reda på vilket svar som gavs på frågan somställdes . Det svaret finns att inhämta i riksdagstrycket. Viarbetar energiskt på att förkorta handläggningstiderna genom mer personal, nyorganisafion och en ny utlänningslagsfiftning. Detta finns omnämnt iregeringsdeklarafionen. Förslag kommer, och vissa åtgärder har redan satts inoch börjar ge effekt. Frågangällde huruvida humanitära skäl beaktas, och mitt svar var att humanitära skälbeaktas. har dessa humanitära skäl sin grund i långa handläggningstideroch därmed i långa väntetider. Då beaktas detta. De humanitära skälen kan hasin grund i andra faktorer. Jag kan nämna att av de 16 500 personer som fickuppehållstillstånd 1987 fick sina uppehällsfillstånd huvudsakligen avhumanitära skäl. I många av dessa fall var orsaken långa handläggningsfider. 139 (): Jag blir litet förvånad över statsrådefs åsikf atf jag skulle missbrukafrågeinstitutet. Man skall väl vara ärlig i riksdag, och om jag intekände till att denna fråga varit uppe till diskussion tidigare, kände jagnaturligtvis inte heller fill svaret. Detta borde även ett statsråd kunnaacceptera. Hurskulle det vara om jag kunde få svar på frågorna? Hur lång väntetid anserregeringen är acceptabel? Det var en av mina frågor. Det är faktiskt viktigtatt både jag och andra som lyssnar får svar på den frågan. Omvi skall kapa köerna måste drastiska åtgärder vidtas, och jag anser att deåtgärder som statsrådet talar om inte kommer att räcka till. I det läget måstevi vidta någon drastisk åtgärd. Det finns faktiskt personal på invandrarverketsom också har framfört synpunkten att vi skulle kunna kapa topparna och låta demänniskor som vänfat längst få stanna av humanitära skäl. Låt oss avsluta deärendena så att vi kan handlägga de andra som också är viktiga! Först vill jag säga, vilket jag påpekat tidigare, att flertaletasylsökande får sina beslut än . Det är viktigt attkomma ihåg detta. Tyvärrär handläggningstiderna längre i många fall och alltför långa. Mitt mål, somjag också gett offentlighet åt, är att resp, instans skall kunna handlägga ettärende inom loppet av . SiggeGodin säger redan nu att åtgärderna inte räcker. Det är en alldeles förpessimistisk attityd inför detta problem. Vi måste gemensamt arbeta energisktpå att lösa problemet. Grundfråganvar om humanitära skäl beaktas, och jag har svarat ja på den frågan. Långaväntetider utgör i sig inte alltid ett humanitärt skäl, men i de fall starkahumanitära skäl har uppkommit, bl.a, på grund av länga handläggningstider,beaktas de. Anf, 141 (): När statsrådet talar vid varje handläggningstillfällelåter det som en dröm. Jag tycker faktiskt det är orealistiskt att uttrycka sigså i den här situationen. Viskäll inte förlänga debatten, men jag vill fråga: Med de åtgärder somstatsrådet skisserar och som delvis är insatta, när kommer vi ner till rimligaväntetider? Rimlig väntetid anser jag är totalt. Det är vad man möjligenkan klara om man inte får arbeta , och det får man ju inteenligt regeringen. Överläggningenvar härmed avslutad. 34§ Meddelande om svar på interpellation 1988/89:1 På grund avarbetsbelastning avser jag att lämna svar på interpellationtill industriministern om vissa regionalpolitiska frågor först den 8november. 35 § Svar på fråga1988/89:101 om den regionalpolitiska utredningen har frågat industriministern om han ämnar ge denregionalpolitiska utredningen tilläggsdirektiv i fråga om driftstöd tillskärgårdstransporter. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Regeringentillsatte en parlamentariskt sammansatt kommitté meduppgift att utreda regionalpolitikens inriktning m.m. I direkfiven tillutredningen anförs bl.a. aft även om glesbygdspolitiken i sin nuvarandeutformning i huvudsak synes fungera bra bör kommittén överväga om det finnsanledning att föreslå några förändringar. bör sektorspoUti-kens betydelsei glesbygden och åtgärder som underlättar kombinationssys-selsätfninguppmärksammas av kommittén. Kommittén bör enligt sina direktiv också särskiltvärdera effekterna av de statliga insatserna i skärgärds-områdena och samråda idessa frågor med glesbygdsdelegafionen. Riksdagenhar i skrivelse anmält sina beslut med anledning av regeringensproposition om regionalpolitiken. Besluteninnebär bl.a. att givit regeringen till känna vad utskottet anfört ominsatser i skärgärden. Betydelsen av att den regionalpolitiska utredningenägnar särskild uppmärksamhet åt utvecklingen i skärgårdsområdena framhålls,liksom att behovet av ytterligare myndighetssamordning prövas i dettasammanhang. BeträffandeAnna Wohlin-Anderssons m,fl. motion om transportstöd i skärgården anfördeutskottet att det mot bakgrund av det tidigare refererade beslutet utgick frånatt även driftstödet till skärgårdstransporter skuUe behandlas i dettasammanhang. Om den regionalpolitiska utredningen Regeringen beslutade aff överlämnaden aktuella delen av arbetsmarknadsutskottets betänkande och kopia avriksdagens skrivelse fill kommittén om regionalpolitikens inriktning m.m. Därmed har regeringen vidtagit de åtgärder som riksdagengivit regeringen fill känna. Enligt vad jag erfarit har kommittén tillsatt en särskildsamarbefsgrupp mellan bl.a. kommittén och glesbygdsdelegationen med uppgift atfbehandla glesbygds- och skärgårdsfrågor. Jag utgår från atf kommittén och denav kommittén särskilt tillsatta samarbefsgruppen kommer att fa upp de avutskottet behandlade frågorna. 144 (): Jag tackar för svaret, men jag vill påpekaatt det första stycket bara är halva sanningen. Jag har ställt tvä frågor: delsnär det skall komma filläggsdirektiv om driftstödet till transporter, dels ochframför allt när det skall komma tilläggsdirektiv angående vad riksdagenuttalade om vikfen av att ha särskild uppmärksamhet på utvecklingen iskärgårdsområdena och pröva behovet av ytterligare myndighetssamordning. När jag innan jag ställde frågan fog kontakt meddepartementet svarades det aff det inte behövdes några tilläggsdirektiv ochalltså infe skulle komma några. I svaret sfär det atf regeringen den 1september 1988 beslutade aft överlämna vissa handlingar. När de verkligenöverlämnades vet infe jag, och det framgår inte av svaret. Den del av svaretdär jag delar arbetsmarknadsministerns uppfattning är den som gäller attkommittén skall göra det som har sagt åt den aff den skall göra. Vimotionärer har kämpat länge och hårt för aff komma så här långt, och måstedet fill snabba och konkreta åtgärder. har mycket atf ta igen när detgäller att skapa levande skärgårdar. Vi kan lära mycket av , dit jagrekommenderar en studieresa för regiönalpolifiska utredningen, eller för dennakommitté. måste skapa levande skärgårdsbygder för miljöns,sjöfartens, jordbrukets och de bofastas och turisternas skull. Men skärgårdarnaär också yttersta utposter mot eventuella fientliga handlingar. Desenaste åren har visat hur oerhört väl vi behöver kunniga skärgårdsbors ögonoch öron. Det hänger nu pä regeringen aff i handling visa hur hela skärgärdenskall leva. Jag hoppas till slut, herr falman,atf arbetsmarknadsministern med detta svar menar aff den extra kommittén inomkommittén för regionalpolitiken verkligen skall titta på båda de frågor som jaghar behandlat i min fråga. 145Arbetsmarknadsminister : Herr falman! Som framgår av senare delenav mitt svar har regeringen översänt till utredningen det somarbetsmarknadsutskottet har anfört med anledning av motionerna. Jag kan citeraur utdraget frän protokollet vid regeringssammanträdet: "Besluten innebärbl.a. aft som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört beträffande insatser i skärgärden, varvid framhållits betydelsen av attden regionalpolitiska utredningen ägnar särskild uppmärksamhet åt utvecklingeni skärgårdsområdena samt aff behovet av ytterligare myndighetssamordning färprövas i detta sammanhang.Regeringen beslutar aft efter överlämnandet till kommittén omregionalpolifikens inriktning m.m. i aktuell del samt kopia av riksdagensskrivelse i ärendet lägga skrivelsen i berörd del till handlingarna." Vihar alltså översänt båda dessa fill kommittén. Slufligen vill jag säga att det som har framförts ifrågeställningen från heller infe är rikfigt korrekt,eftersom arbetsmarknadsutskottet för sin egen del vad gällde transportstödetansåg aft den motionen var besvarad. Prot.1988/89:12 20oktober.l988 Om rekrytering av arbetskraft bland flyktingar 146 (); ansåg - eller tog förgivet, kanske man skall säga - aft den regiönalpolifiska utredningen, somskulle ta sig an skärgårdsfrågan särskilt, också skulle titta pä driftsstödet.Jag tycker atf det är ganska självklart att så sker. Varken regeringen eller kan ta på sitt ansvaratt längre förhala de här frågorna. Som vi säger hemma i :"Medan vi prater så dör skärgården." 147 Arbetsmarknadsminister : Herrtalman! Bara detta aft kommittén har tillsaft en särskild samarbetsgruppmellan kommittén och glesbygdsdelegafionen med uppgift aff särskilt- behandlaglesbygds- och skärgårdsfrågor tycker jag visar pä aft man tar dessa frågor pådjupt allvar. Överläggningenvar härmed avslutad. 36 §Svar på fråga 1988/89:119 om rekrytering av arbetskraft bland flyktingar har i sin fråga fill migvisat på exempel på hur man ute i länen genom aktiva åtgärder påflyktingförläggningarna lyckats inlemma flykfingar i det svenska samhällslivetoch därigenom bidragit fill aft minska den arbetskraftsbrist som råder framförallt inom värden oeh industrin. har därefter frågat mig om jag avser aftuppdra åt arbetsmarknadsverket eller länsarbetsnämnderna aft mer planenligtarbeta på defta sätt för att avhjälpa viss personalbrist, t.ex. inom vården ochindustrin. Jag skall svara mycket kort på defta. Regeringen haruppmärksammat den, i synnerhet inom vissa områden, begynnandearbetskraftsbristen, och i förbereds sedan en fid tillbakaåtgärder för att avhjälpa denna brist. Jag kommer aft föreslåregeringen aft förelägga förslag i denna fråga. Jag vill också erinra om att så sent som i vårasanslog särskilda medel till en försöksverksamhet med syfte aff förstärkaflyktingars och invandrares möjligheter atf finna arbete (prop. 1987/88:150,bil. Om konsumentupplys ning om när kosmetiska och hygieniskapreparat har testats på djur 149GULLAN (): Jag ber atf få tacka arbetsmarknadsministernför svaret, som jag uppfattar positivt. Jag tolkar svaret så, att de åtgärdersom regeringen ämnar föreslå också kommer atf innefatta ett kontinuerligtarbete med atf fånga upp den arbetskraft som finns på våraflyktingförläggningar. Jag har diskuterat denna fråga fidigare med såvälinvandrarministern som utbildningsministern, och jag är glad över atf jag nuhar kunnat finna att det händer mycket positiva saker - inte minst i mitt egetlän, som jag angett i min fråga. Jag är nämligen helt förvissad om atf det bästa vi kangöra för att motverka främUngsfientlighet och rasism just är atf fånga uppflyktingarnas yrkeskunskaper, deras utbildning och deras erfarenheter pä ettpositivt sätt och att inlemma dem i det svenska samhällslivet. Först och främst- det är alltså det vikfigaste - är det en humanitär åtgärd för flyktingarnasdel. Men det är också en ekonomisk fråga. På många håll inom industrin vill manju t.o.m. importera arbetskraft. Men då tycker jag aft det är bättre aftförsöka aff fa till vara den arbetskraft som redan finns här. Pä den punkten ärvi således helt överens. Kanske skulle arbetsmarknadsministern också kunna se övervänfarnas situafion. Vi har ju diskuterat de långa väntetiderna. Men även omdet nu går aff korta av väntetiderna, pressas många också fortsättningsvis avde långa väntetiderna. Kan man inte tänka sig aft vänfarna åtminstone fårberedskapsarbete ? Överläggningen var härmed avslutad. 37 § Svar på fråga 1988/89:65 om konsumentupplysning omnär kosmetiska och hygieniska preparat har testats på djur har frågat mig om regeringenavser - och i så fall när - atf framlägga förslag till märkning av kosmetiskaoch hygieniska preparat med uppgift om huruvida de har festats på djur. Jag delar uppfattning atf användning avdjur bör begränsas i största möjliga utsträckning när det gäller testning avsådana preparat. Målet är att kosmetikafester pådjur skall avskaffas. Det är min uppfattning aft man bör kunna påskyndautvecklingen av alternativa testmetoder genom krav pä märkning av sädanapreparat, om de tesfats pä djur. Jag kommer därför att gekonsumentverket i uppdrag atf utreda hur regler om sådan produktinformation kanutformas. 151MARTIN (): Jag ber aft få tacka statsrådet fördet svar som hon har lämnat på min fråga i sin egenskap av ansvarig förkonsumentfrågor inom regeringen. Genom olika åtgärder måste vi arbeta för att begränsa ochäven för atf helt få slut på de plågsamma djurförsöken. Opinionenmot sädana här djurförsök har glädjande nog blivit starkare . stark har opinionen blivitmot att djur utsätts för bl.a. plågsamma hud- och ögonirritafionsfester för atfman skall kunna pröva kosmefiska preparat. Detbreda motståndet mot sådana här försök fordrar egentligen att människor när deköper kosmetiska och hygieniska preparat får klar informafion om huruvida djurutsatts för lidande bara för atf det aktuella preparatet skulle kunna fas fram.Många skulle säkert avstå från att köpa djurtesfade preparat, om det fanns ensådan innehållsdeklarafion. Avden anledningen krävde jag 1984 i en riksdagsmotion en sådan märkning avpreparaten. Det var motgång första året, men jag återkom i frågan. Riksdagengjorde ett enhälligt uttalande . Då hoppades jag och andra aft det skullekomma förslag i den här riktningen i den proposition om djurskyddslagen somlades fram .