prot · GC09104 · 1988-12-31 00:00:00 — Ju längre man väntar med delta, destolångsammare man går fram, desto mindre meningsfullt blir det. Det är uppenbarteftersom nya bilar har en bra avgasrening. Alltså; Skall man få en bra effektpå miljön, skall man ge elt bidrag som åtminstone kan klara av denaktuella bilparken. Jag tycker att det är fuliigi atl inte är medpä del. 159 () replik: de gröna brukar påstå alt manvinnlägger sig om att föra en saklig debatt och inte komma rned några slängarunder bällel. Men lyvärr nödgas jag konstatera all del är precis del RoyOttosson, hell i onödan dessulom, ägnar sig ät när han påstår all andra skullevara förda bakom ljuset, för all han själv egenlligen inle rätt lyssnar pä vaddebatten om Lemisyslemd handlar om. slog själv i sill senasleinlägg myckel klarl fast all del man menar med reservationen, som den ser utjusl , är all dörren öppnas för den teknik som handlar om atl tillföra enbränsleluflblandning. Jag vill inle märka ord, vare sig del gäller"en" eller "den". Del handlar om alt vi vill öppna vägen för sädana lekniker som vi kanske inle ännu känner till. Bränsleluftblandningssystemd är en teknik. Det kan finnas andra. Vi har inle exemplifieral dem. Vi har ivärlom exemplifierat med samma syslem som . Jag kan lyvärr inle komma fram till något annat än att, reservationen som den nu är utformad begränsar lillämpningen lill den enda 156 metoden. Om i själva verket menar samma sak som vi somhar skrivit Prot. 1988/89:104 det särskilda yttrandet, torde det inle längre föreligga några hinder föralt såväl som vpk, , och enar \ ' sig omelt bifallsyrkande med den utformning som framgår av texten till del ' 160 () replik: Det är inte slängar under bältet när jagkritiserar all folkparliel inle har velal la steget ut. Som jag redan har sagtär det OK all sälla pä avgasrening på avgasröret. Problemel är när man sätter in del pä förgasarsidan, fördä gär man in och bryter ell enklare avgasreningssyslem som gällde frän 1975och framåt lills kalalysalorn kom. Det är där det konstrar sig och man slällerorimliga byråkratiska krav på mätteknik och annal. Detta vet nog AndersCaslberger om vid del här lagd, för det har diskuterats en del, och jag skrevsjälv den motion som ligger bakom både reservationen och yllrandel som bl.a.folkparliel är med pä. talar om eventuell annan framlida lekniksom vi inle vel någoniing om. Ja, men del finns bara tvä sidor pä motorn -förgasarsidan och avgassidan. Del finns inle så myckel rner att säga orn detegenlligen. Det vore bra om länkleom här och bestämde sig för all slödja reservationen. Del finns fakliski ennatt alt sova på. Tyvärr kan vi inte förvandla ert yttrande till enreservation; del är ju självklarl. Men del finns en bra reservalion - slöd den! 161 (): I detta belänkande har irafikuiskoildbehandlal de mofioner som har en direki koppling lill avsnittet omtrafiksäkerhet i budgetpropositionen. Som sagts har lill betänkandetfogals sju reservationer, som jag i korthet skall kommentera. I flera av reservalionerna försöker reservanterna slå inredan öppna dörrar. Del gäller l.ex. den första, där det krävs atltrafiksäkerhelsverkel och naturvärdsverket får i uppdrag alt genomföra eninformationskampanj om hastighetsgränserna. Som framgår av betänkandet, prioriterar bådeIrafiksäkerhdsverkel och NTF information om hastighetsanpassningen införsommarsäsongen i är, dels genom NTF:s "dämpa farten"-kampanj, delsgenom TSV:s regionala samordningsverksamhet. Dessulom kommer nya former avhastighetsövervakning all prövas från polisens sida, alll i syfle attåstadkomma en bällre haslighdsanpassning. I en reservation vill vpk föra över 15 milj. kr. frånNTF:s anslag lill den fond som NTF skall kunna använda till vad vpk kallaralternativt trafiksäker-hdsarbete, dvs. lill slöd för föreningar som verkar förs.k. En slor del av NTF:s verksamhel går redan lillfrivilligorganisalionerna på trafiksäkerhelsomrädd, och en slor del avresurserna används redan i nulägel för lokal och regional verksamhel. I en annanreservalion vill räkna upp NTF;s anslag frän 29.4 lill 12 protokoll 1988/89:104 Prot.1988/89:104 30 milj. UtskoUel tycker dock atl förslaget ibudgetpropositionen är väl När del gäller bidrag lill dieseldrivna lastbilar ochbussar, som reservalion 4 handlar om, finns del möjlighel all få bidrag lillsåväl nyanskaffning som upprustning av äldre materiel. Villkor för dessa bidragär bl.a. all förutskickade avgaskrav pä tunga fordon uppfylls. Även när delgäller byte av dieselmotorer m.m. pä lastbil eller buss, om det görs så allfordonet i alla avseenden uppfyller de skärpta avgaskraven pä en ny lastbileller buss, bör man alltså kunna räkna med bidrag från del aktuella anslagel. I reservalion 7 vill reservanierna all skalluttala alt en viss reningsmetod, del s.k. Lemi-syslemd, skall berättiga tillbidrag för inmontering av reningsutrustningen. Jag är lilel förvånad över dendebalt som har uppstått här i kammaren om majorilelens formulering i den delsom motsvarar reservationen. Vi har ibland livliga debatter i irafikuiskoild,inen sedan brukar skrivningarna slå fasl ända in i kammaren. Tydligen är säinle fallel med den här reservationen. Del kan knappast vara uppgift att görauttalanden om vilka avgasreningssyslem som är bäsl eller lämpligast. För altanvändning av en viss metod för avgasrening på äldre bilar skall kunnaberättiga till bidrag måste som dl förhandsvillkor gälla alt den avgasrenandeeffekten är tillräcklig och bestående saml all den har bevisals pä elttillfredsställande säll. har tidigare i debalten citerat delar urskrivningen pä del områdel. Majoriteten anser att del är viktigt allnaturvärdsverket, som har fått i uppdrag att utarbeta föreskrifter förgodkännande av inslallalioner av sådan utrustning som kan monteras pä äldrebilar, får fullfölja det arbetet, Utskollel ulgår ifrån all även den metod sommotionärerna i detta fall förespråkar prövas i det sammanhanget. Slulligen vill höja anslagel lillreningsutrustning pä äldre personbilar, men utskottet anser alt den föreslagnabidragsramen är tillräcklig. Med andra ord; Låt oss först se hur stort inlressedel finns för all nyttja de anslagna medlen, innan vi skjuter till mera pengar. Med detta yrkar jag bifall lillulskollds hemslällan och avslag pä de aktuella reservalionerna. 162 (): Vi lycker från folkparliels sida alt Sten-OveSundströms försvar för regeringens linje när del gäller informationskampanj omhastighetsgränserna är minsl sagt tunt. Det är visserligen rikligt allmyndigheterna har fått i uppdrag all priorilera informationen ,men faktum är atl vad vi lalar om är att Irafiksäkerhetsverkel ochnaturvårdsverket skall fä i uppdrag alt genomföra en särskildinformationskampanj. Därmed skulle båda de inlressen fillgodoses som delhandlar om när det gäller atl sänka hastigheterna, nämligen såväl del angelägnai atl minska olycksfallsriskerna som omsorgen om miljön. Att prioritera informationen är inle rikligt samma sak,för här gäller det faktiskt all ta krafttag på informationsområdet. Med enhotande olycksul-veckling, med den enorma trafikökning som har skelt, med vägarsom inle harbeskaffenhet för detta, med en tilllagande nonchalans hos trafikanterna och närhasfighdsöverträdelserna ökar alltmer, dä räcker del inle med någonprioritering inom myndigheternas ramar, ulan dä måste det lill elt uppdrag altgenomföra en särskild kampanj. Jag erinrar om det radioprogram som jag refererade fillinledningsvis, där enligl programledaren påfallande många lyssnare påsiod altde inte alls tyckte alt hålla hastighetsbegränsningarna eller sänkafartgränserna ens temporärt över sommaren var några särskilt verkningsfullaåtgärder. Hur skall man kunna få förslåelse för dessa ålgärder? Hur skall mankunna fä till stånd en bättre ordning på vägarna, om inte en sådan här ålgärdsom irafiksäkerhetsverkel planerar för sommaren också följs upp med en särskildinformationskampanj? Detta återstår för atl svara pä. När det sedan gäller njugghelen mot det frivilligatrafiksäkerhelsarbetet kan jag bara ytterligare undersiryka hur viktigt del ärför NTF atl fä sädana resurser all man kan kanalisera dem vidare ul genom sinamedlemsorganisationer och därmed driva trafiksäkerhetsarbdd hos många olikaorganisationer. I NTF:s medlemsskara finns bäde fackföreningar ochintresseföreningar av olika slag och även förelag. Engagemangd och inlresselhos människorna i dessa medlemsorganisationer bör fä en uppmuntran och sättas icentrum, för all vi på så säll också skall kunna driva trafiksäkerhelsarbeteteffeklivl framåt. , , är någoniing förulskoltsmajorilelen och för regeringen atl länka på. 163VIOLA (vpk): Även om limman är sen, är del här en sä viktigfråga alt jag inte tror all vi kan lämna den än bara med hänvisning lillklockan. Jag önskar att litet mer än han gjorde- nu gick han bara direkt pä resp. reservation - hade lilel grand kommenteratockså vad vi sade i våra inlägg. Det är tvä saker som jag gärna vill höraSlen-Ove Sundslröm säga någol om. Han hänvisar lill vad som står i majorildsskrivningenstext apropå molionen om Lemisyslemd m.m. och den reservalion som bygger pä denmolionen, nämligen alt majoriteten ändå har gäll ell stycke pä väg. Jag tycker forlfarande inle alt del räcker. Jag undrar omSten-Ove inte har märkt all i de här frågorna ageraralltför trögt, trots all det har alt tillvarata miljövärdens intressen och ståför miljöförbättringar i samhällel. Jag har ännu inte givit upp hoppet om all det skall gå atlkomma litet längre än vad inläggen frän talarstolen har visat. Delförsiggår två parallella debatter, och det handlar om jusl della. Den andra fråga som jag skulle vilja ha kommenterad gällerden otroliga ökningen av biltrafiken på våra vägar, bäde av lunga transporteroch av privatbilismen. Vi har siffror på del, och vi har även tillgäng tillolyckstalen. De har rakat i höjden på ett kalaslrofall säll - mycket mer än vadnågon trodde eller befarande 1982, när nya riktlinjer och målsättningar antogshär i . Tycker inte att det är dags atl börjadiskutera också om vi inte skall sätta gränser för bilismens lillväxl och förbilismen? Prot.1988/89:104 Anf. 164 (): 26 april1989 Frulalman! Slå in öppna dörrar,heler det! Visst är vi överens om mycket - Mennär det handlar om atl fattade konkreta och litet svårare besluten, raji -saet tel skaka fram pengar, att verkligensläppa fram annan teknik, trols att del finns endel byråkratiska underfundighder som sätter slopp för del - då kommer viinte längre. Det är uppenbart - del framhöll också Caslberger vältaligt- all man måste ha en rejäl informationskampanj, om man skall fä folk att köralångsammare, även om det bästa naturligtvis vore om man också sänktehastigheterna permanent. Del vore ju bra om man kunde fortsätta med sommarenstemporära sänkning av hastigheterna åtminstone framåt. Det skullerädda mänga liv, del skulle rädda många från sjukhusvistelser, och det skullerädda många från att leva resten av livel i rullstol! Det vore atl ta krafttagför de här sakerna. Så till den här reningsmetoden. Sundslröm försöker göraell nummer av all del skulle handla om bara ett visst fabrikat eller enalldeles speciell reningsmetod. Vad det handlar om är en allmän melod, sominnebär all man gär in på förgasarsidan och renar på det sätlel. Det ärnågonting som nalurvårdsverkd i praktiken inle tillåter, trols atl manallmänt säger all man är positiv till alla typer av leknik. Man ställer kravetalt varje enskild bil skall testas separat för ! Del säger sig självtall det inle gär. Man måste gå med på en normal typtestning av del här. Del är sådana byråkratiska hinder som man lagl i vägen.Del är litet svårl all komma underfund med varför man konstrar på det sättet.Därför är det vikligl all vi klart markerar all det här skall varaleknikneulralt - alla lekniker som kan minska utsläppen skall lillämpas. Fördelen med alt gå in pä förgasarsidan och med vattenkyla ned förbränningstemperaturen och pä så sätt minska kväveoxidbildningen ochdessulom ha med litet smörjolja och lilel peroxid som underlättar förbränningenär alt det gär ål mindre bensin. Reningen fungerar dessulom omgående när manstartar bilen - det är perfekt i tätortstrafik - vilkel däremol inlekalalysalorn gör; som ni vet tar del för den atl värmas upp. Den härmetoden är billig, och den gär att använda även pä bilar som kör med blyadbensin. Varför kan man inle gä med på det? Del är tråkigt. Jag kan bara beklagasocialdemokraterna inte går med pä delta. Del vore intressant all fä en litet mer utförligförklaring från om hur man ser på den snabbt ökande bilismen och detökade anlal trafikolyckor som den för med sig. Tänker man i fortsättningenacceplera det och bara lägga pä litet kosmetika ibland? Skall man acceptera alt800 människor dödas? 165 (); Läl mig först uttrycka min glädje över att dendeball som har ägt rum pä andra sidan kammaren nu lycks la slul, så all vi kanfå lilel lugn i kammaren från del hållet. När delgäller önskan om en särskild kampanj - del önskemålethar också framförts i reservalionerna från 160 och hans parti - skall vi kommaihåg att det görs en sådan kampanj, med de myndigheteroch de organisationer inblandade som vanligtvis sköter det här. De har ocksåökal sina insatser och får kanske något bällre hjälp än tidigare avpolisen, som fält nya hjälpmedel för haslighdsövervakningen. Allt lalar alltsåför att del är de myndigheter som har de bästa erfarenheterna på del här områdetsom också har möjlighet atl se lill atl de kampanjer som planeras verkligen fåreffekt. Del är alltså inte fråga om någon njugghet i trafiksäkerhelsarbetet,som försöker påstå, utan del är fråga om atl samordnainsatserna och göra dem verkligt effektiva. gjorde i sill inledningsanförande elt parfrontalangrepp pä trafiksäkerhelsverkel och i synnerhet dess generaldirektör.Hon avslutade sitt nästa inlägg med atl lala om hur trögt naturvårdsverketagerar och hur litet del gör. Jag tror säkerl alt de här personerna och verkenkan svara för sig själva i mångt och mycket, men jag vill ändå kommenteradetta. Jag tror all kardinalfel är alt honständigt utmålar bilismen som del stora eländet här i landet och som skyldigtill del mesla eländel på miljösidan här i landet. Vi skall komma ihåg att ominte privatbilismen hade den omfattning den har i de glesare delarna av värtland - slörre delen av vårl land är ju ganska glest befolkat - skulle inleglesbygdens människor ha en chans atl bo kvar på sina orter och ulvecklas. Manbör ha lilel balans i debalten. Del är naturligtvis frestande atl la upp en generelltrafikpolitisk deball -jag skall inle göra del eftersom del kommeren sådan debalt; jag ville nu bara påminna om delta faktum. Sedan säger alt prövningoch föreskrifler bara är några byråkratiska underfundigheter. Vidare påsiod hanatl jag hade gjort ett nummer av något vissl fabrikat. Det är inle pä del sättet. Försl och främsl måste vi här i huset pä någol sätt selill all de beslul vi fållar blir rikliga. Skall man få ell bidrag måsle någonpå någol säll kunna garantera - oavsetl om metoden heter eller någoniingannal - för del förslå att metoden har en tillräcklig avgasrenande effekl ochför del andra atl effekten är bestående. Vidare måsle man kunna garanlera atlmetoden inle förstör motorerna och myckel annat. Därför är del vikligl all enmyndighet får se över detta och utfärda föreskrifler. I del här fallel är detnaturvårdsverket som skall göra det. Del är viktigt alt man får en garanti förde här sakerna. kan det här ta litet tid, men det är viktigt alt fä delordentligt gjort. Lät oss inle åstadkomma ett verk som tillkommit avtillfällighet, beslutat av poliliker, där man ibland kan ifrågasätta om deverkligen har den tekniska kunskapen all fatta sådana beslut. Låt oss intesnickra lill några provisorier här i kammaren! Läl oss förlita oss pä aunaturvårdsverket, som har fåll uppdraget atl utarbeta föreskrifter, också på ell riktigt säll! Prot.1988/89:104 26apriri989 166 (): Jag noterar med beklagande all slårhär som en njugghetens bastion och talar om all polisen har fått rner och nyutrustning. Det är ju faktiskt inte enbarl del del handlar om! Del är goll ochväl alt polisen fär mer utrustning. Bättre vore om socialdemokraterna också säglill 'att förbättra och utöka trafiksäkerheten med de 100 poliser som man engång log borl. Men socialdemokraterna kommer inle heller fram till detta. Prot.1988/89:104 Det handlar här om att genom informalion skapa förslåelse hosallmänhe- 26 april1989 ten och trafikanterna för polisensanvändande av den utrustning med vilken ] I man skall kunna konlrollera altmänniskor häller de '" gällande hastighetsgränserna ellerde föreslagna sänkta hastighetsgränserna. Människorhar en ringa förståelse för della. Sundslrömsäger att polisen minsann har tekniska resurser för atl ordna en kontroll,har man ju målsättningen all sälla dil folk. Så kan det naturligtvis inte vara.Målet måste vara atl få människor all framföra sina fordon på vägen isådan ordning all del inte uppstår olyckor och atl inte nägon blir föremålför polisens ingripanden eller bötesförelägganden. kan forlfarande inte pä elt nöjaktigtsäll förklara varför det skulle vara sä omöjligt för regeringen atl tilltrafiksäkerhelsverkel och nalurvårdsverkd ge elt uppdrag atl genomföra enkampanj som ökar människors förståelse så att de följer trafikreglerna. Tänk päatl vi har en helg framför oss, Valborgsmässohelgen ochförsta maj-firandet som särskill socialdemokraterna värnar om. därpå,också i , har vi ytterligare en helg. Den ligger så alt mängamänniskor kommer alt la ledigt, och trafiken på våra vägar kommer atl ökamyckel krafligl. kommer vi dessutom alt stå inför såväl ochmidsommarhelgen som semestertiden. Dessutom har anlalel galuarbeten ökal medminst på våra vägar. Allt della sammantaget möter ochregeringen med argumentet all polisen har fält ny utrustning och att man närdet gäller informationen skall prioritera inom de olika verkens budgetramar.Det behövs bättre lag frän regeringens sida för all se lill all ulvecklingennär det gäller landsvägsolyckor bryts och att miljön skonas inför denirafikanslormning som vi alla, även regeringen, kan förutse. 167 (vpk): Trafikanslormning var ell ganska bra ullryckför det som det här handlar om. Men när jag tänker efler låter del näslan somorri det vore något slags naturkatastrof, men så är del inle. Det vore ingenmening.med all vi stod här och debatterade, framställde förslag och motioneradeom det vore pä det sättet. Vi kan genom vissa politiska beslut styra utvecklingennär det gäller trafiksäkerhetsarbetet. demagogiska knep biter inte pä mig.Jag vet inle om de är avsedda att sä småningom användas för vidarebefordrantill protokollet eller vilken annan avsikt som finns bakom. Han polemiseraremot någonting som jag aldrig har sagt. Jag skall vända på steken så att jagblir litet mer lättfattlig och gör del litet mer besväriigi alt komma medfinler och knep. Vilkel skäl tror alt det finns lill att vihar den ulveckling vi har när det gäller olyckorna och en förskräckligstatistik över antalet drabbade i Irafiken? Vad är orsaken lill detta? Är delen naturkatastrof, eller vad kan del vara fråga om? Jag menarför min del all de tunga transporterna, som har ökat på 15 är,och privatbilismens fortsatta ökning har den allra största skulden för allaolycksfall, alla dödade och skadade i irafiken, går frän denfrågan lill alt tala om alt glesbygden behöver bilar. Jag tror inle all 162 man pä det sättet skall underskattamänniskors fattningsförmåga. Vi talar inte om huruvida de boende i glesbygd har behovav bil eller ej, eflersom della är obestridligt och kanske kommer atl vara såunder överskådlig framlid. Det jag lalar om är de olycksdrabbade vägarna,exempelvis E 6-an som tidigare nämnts här . Om vi minskade trafiken pädessa vägar, skulle också anlalel olyckor minska. Del gär inle all asfalterabort vare sig olycksstatistiken eller någonting annat. Molorvägsulbyggnadalstrar ännu mer Irafik. Jag ber därför än en gäng ; Taslällning i den här enkla frågan, eller lala ålminslone om orsaken lill alla deolyckor som inträffar på vägarna. 168 (): Jag blir litet förvånad när alt han är glad över all debalten kommit litet vid sidan av här ikammaren. Jag lycker tvärlom all debalten är dl hälsotecken. Vi häller inte pämed all gå vid sidan av det vi kommit överens om i utskollel. Jag har i milltidigare anförande försökl ullrycka all del i den här kammaren finns enmajoritet som lycker all del börjar gå litet sakta med alt pröva nya leknikeroch se pä dem. håller i slällel fasl vid all det som en gångsagls är det enda som gäller, och man är inle öppen för nya synpunkter. När det gäller Lemisystmet har jag hänvisat lill enreservalion som tvä partier slår bakom och till ett särskill yttrande som treparfier siöder. Det vi har försökl göra är inte på något sätt några hemligheter.Vi har försökl all skapa en majoritet för atl de synpunkter vi framför i detsärskilda yllrandel skall ges regeringen till känna. Juristerna har mer ellermindre övertygat oss om alt del är knappl om tid för atl införa den tekniken.Men stödet för Lemisyslemd finns kvar, och vi har möjlighel all ta särskildainifiativ i ulskottd om så skulle behövas. Men delta kanske är onödigt. Jaghoppas alt majoriteten använder sin möjlighet alt trycka pä, så att detverkligen händer någonting på delta område. Man kan inle som all det tar en sådan läng tid att arbeta med denna fråga. Naturvårdsverkethar ändå haft ganska läng lid pä sig all arbeia med frågan, och man har inleminsl via massmedia kunnal följa en hel del av del som har skelt pä avgasreningsområdet.Det kan inte vara främmande för . 169 (): Anledningen till alt jag igen begärde ordet äratt vill ge sken av alt trafikökningen är dlglesbygdsproblem. Vi vel ju om alt den slora trafikökningen främst sker mellande större orterna och i storstäderna. Det är också där den storaökningspolenlialen finns. I glesbygden kör vi redan så myckel vi kan. Del veljag som bor i glesbygd. Del är inle där trafikökningen sker och de nyaproblemen uppkommer. var inle någol bra argumenl. Det var dl felaktigtargumenl. Vi kan ålerkomma lill detta i irafikdebatten här i kammaren pä fredag. är i de flesla sammanhang myckel bra. Vihar ofta anledning atl slödja naturvärdsverkets förslag här i kammaren. Menjust när del gäller frågan om avgasreningen har det pä dl olyckligt säll hakatupp sig, och därför behövs det elt inilialiv från sida för alt lösaupp knuten. 1988/89:104 Det handlar om att fäteknikneutralilel, gynna en positiv ulveckling och fä ner avgasmängderna. Del borde vikunna enas om. 170 (): Jag begärde ordel med anledning av AndersCaslbergers inlägg. Jag lycker inte om när en talare lägger ord i min mun. Jagsade inte, , alt polisen har fått tekniska resurser för atlklara av problemen. Jag försökle lala om atl polisen naturligtvis i mån avtillgängliga resurser deltar i den kampanj som trafiksäkerhelsverkel och NTFeventuellt startar. Jag sade alt polisen lill sin hjälp har fåll nya tekniskaresurser, jag sade inte alt polisen ensam skulle klara av problemen. 171 (): Antingen vill inle förståvad den här debatten handlar om, eller också kan han, efter alla dessaomgångar, fortfarande inle förslå. Del är inget fel alt polisen får ytterligare tekniskaresurser- del är dl bra komplemeni. Det är inget fel atl fåri uppdrag atl tillsammans med trafiksäkerhelsverkel och arbetamed de här frågorna. Men vad reservationen handlar om är alt dessa verk skallfå ett särskill uppdrag av regeringen att genomföra en angelägentrafiksäkerhetskampanj inför den situation på våra vägar som vi alla, ävensocialdemokraterna, redan nu kan förutse. Delta borde vara en riktig och rimligsalsning på trafiksäkerheten, och del är fakliski obegripligt allsocialdemokraterna inle kan sträcka sig så pass långl alt de kan gå med på allge verken dl sådant uppdrag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslul i ärendel skulle fallas vid nästa arbelsplenum.) 26 § Kammaren beslöl atl förhandlingarna skulle fortsättasvid morgondagens sammanträde. 27 § Anmäldes och bordlades 1988/89:26Riksdagens revisorers förslag om utvärdering av glesbygdsstödet