prot · GC09113 · 1988-12-31 00:00:00 — Men, herrlalman, själv ser jag slora svårigheter med fillämpningen av en sådan lag somskulle behövas för atl åstadkomma det vill. Vilka sjukdomaroch handikapp skall det gälla? Skall det gälla både barn och vuxna, eller ärdet bara föräldrar med sjuka barn som skall tillåtas bosätta sig här? Och hurlång vård skall sjukdomen eller handikappet få kräva? Jag ber om ursäkt för att jag måste spetsa fill del såhär, men det går inte att förfasa sig över atl jag inle tillämpar lagar sominte finns. Inle heller går del att säga att jag nu borde göra etl undanlag ochalt minislern alltså skulle ta ansvaret för en praxisändring som med hänsynfill de bedömningsgrunder jag här beskrivit blir mycket svår atl hantera. Om direklavvisningen av kurdiska fly kungar från 83 (): Jag lycker att det länder statsrådet till heder atl hon också lalar om känslor. Del gör man inle så ofla här ikammaren, men det kan behövas . Om vi skulle stifta en ny lag, sä hjälper del ju inle idet här fallel. Men jag anser all vi inte behöver någon ny lag. Varför ärgränsen för "humanitära skäl" sä snäv, att den här lilla flickansfall inle kan rymmas inom begreppel "humanilära skäl"? Vi har fleragånger tidigare selt hur man ändrat sig när nya skäl kommil lill. Jag äröverlygad om alt de skäl som jag skall be att få presentera för invandrarverket så fort det går efler pingsten kommer all ge etl nyttunderlag för bedömningen av fallel. Överläggningen var härmed avslulad. 20§ Svar på fråga 1988/89:627 om direklavvisningen av kurdiska flyktingar frånTurkiet Berilh har frågat mig hur mångakurder från som direklavvisas pä och av svensk polis päKaslrup. Av frågans innehåll förutsätter jag atl Berilh Erikssonavser kurder som är turkiska medborgare. 8 protokoll 1988/89:112-113 Oi7i direklavvisningen av kurdiska fly kungar från Enligt aktuella uppgifter från så har man där detsenasle halvåret inte direklavvisal nägon kurd frän Turkiel till hemlandet. All svensk polis skulle avvisa pä Kaslrup faller på sinegen orimlighet, eflersom dansk lag gäller där och besluten fattas av danskamyndigheter. 85 (vpk): Jag tackarinvandrarministern för svarel. Om inle vill ta emot kurdiska flyktingar som ärturkiska medborgare, lycker jag atl man bör säga det, stå för det och ta dendeballen i slällel för all som man nu gör hindra dem från all nå . Man har specialbevakning av flyg från Denuppgiflen slod all läsa i pressen. Man har svensk polis pä Kaslrup. Detsåg jag själv när jag kom frän Det var en civilklädd svensk polis somplockade ut människor som såg osvenska ut och frågade efter deras visum förSverige. Alt svensk ambassadpersonal i gör samma kontroll av personer vidfärjorna till är även det känt Om flyktingar har falska handlingar, sänds de lillbaka avden anledningen. Har de lyckals komma över pass och visa, sänds de lillbaka avden anledningen; det anses dä all den som får ulresehandlingar inte kan varaförföljd. Jag har försökl få uppgifler från invandrarverket - jagkom inte pä det där med Arlandapolisen - om anlalel asylansökningar frånlurkiska kurder och hur många av ansökningarna som avslagils. Men deuppgifterna var del inle möjligl all få. Däremol har jag via informella kanalerefterlyst upplysningar och fält en del. Jag har tagit del av 20 ansökningar somavslagits och kunnal konstatera atl samlliga asylsökande fäll avslag medmoliveringen alt deras berättelser inle kunde lillmälas tilltro. Del handladeom berättelser om tortyr och risk för tortyr vid återvändande. Jag vill påstå all man har använl en praxis när del gällerbedömningen av kurder från . Denna praxis används för atl elimineraflyktingströmmen av kurder från Anser invandrarministern all tortyroch risk för tortyr ulgör tillräckliga skäl för asyl? Varför har man dennapraxis vid bedömningen? Vem ger order om specialbevakningen som är riktad just motkurder från ? Det var många påståenden i det här inlägget.Det var också många frågor, till skillnad frän den myckel korla frågeställningsom fanns i den skrivna frågan. Tyvärr ger inte frågestunden utrymme för skall kunna besvara alla dessa frågor. Jag kan dock lala om att när det gäller huruvida tortyr ärett skäl för asyl, skall jag besvara en inlerpellalion frän enannan ledamot. Vid det lillfälld kanske vi kan diskulera frågan om tortyr ochskälen för att få stanna. Jag har fåll frågan hur mänga kurder frän Turkiel somdireklavvisas på och av svenska polisen pä Kaslrup. Mitt svar är -inga. Tyvärr var jag inte beredd på atl jag skulle avkrävassiffror på hur många kurder vi har i . Jag antar dock all BerilhEriksson är medveten om atl vi ävenhar tagit emot åtskilliga kurder frän . Därför tycker jag attinledningen på Berilh replik var något märklig. Hon sade atl om maninte vill la emot kurder så skall man säga det. Vi prövar varje ärende för sig,och det är som sagt åtskilliga som har fått stanna. 87 (vpk): Ja, vi har haft en del debatter här i kammaren angåendekurder, och fler lär del väl bli. Man vel all kurder i Turkiel ulsälls för lorlyr, iblandl.o.m. i form av regelrätta kollekliva bybeslraffningar. Kurdernas lidande ochderas ulsatthd blir inte mindre bara för all de är mänga. Den turkiska regimens upplrädande är primitivt. Det ärinte värdigt ell europeiskt land och långl ifrån värdigt en demokrati. När vi iSverige emellertid känner till dessa förhållanden men inle gör någoniing, är delockså primitivt Alla berättelser som jag har läst och gått igenom stämmermycket väl överens när del gäller de förhållanden som råder. Jag kan inleförstå varför avslaget i samtliga fall grundar sig på alt man inte kan tillmätaderas berättelser tilltro. Överläggningen var härmed avslulad. 21§ Svar på fråga 1988/89:619 om förundersökningarna vid våldtäktsbrott har frågat mig vilka inifiativregeringen är beredd all vidla för alt skapa bättre möjlighet att genomföraallsidiga förundersökningarvid väldläklsbrott Frågan är föranledd av vissauppgifler i pressen om slalislik som gäller bl.a. våldtäklsanmälningar. statistik på områdel tyder påalt antalet våldtäkts-anmälningar har ökat under den senaste tioårsperioden.Andelen nedlagda förundersökningar har också ökat, medan andelen fällande domarhar minskal någol. Men det är inte fråga om några dramatiska förändringar-framför allt inte om man jämför med brollslighden i slort. Jag delar dockGunilla Andres uppfallning alt dessa omständigheter är värda atl uppmärksammasnoga. Man bör komma ihåg att statistiken är svårtolkad. Dettaberor bl.a. på att våldtäklsbrotieis konslruklion har förändrats underlidsperioden. En annan faklor som kan ha inverkat är att anmälningsbenägenheteniroligen har ökal. Det går därför inle alt dra några säkra slulsalser utan atlman gör ingående analyser av del bakomliggande materialet. Under allaförhållanden kan man inle av ett sådant här statistikunderlag dra denslutsatsen som tycks göra, nämligen alt det skulle vara brisler iförundersökningarna som leder lill det resultat som statistiken utvisar. Altförundersökningar måste läggas ned och åtal ogillas på grund av bristandebevisning är självfallet ofrånkomligt i ett rättssamhälle. Under1980-lalel har det gjorts slora insatser för att utbilda poliser. 1988/89:113 åklagare och domare när del gäller handläggningen av bl.a. våldtäktsfall. sidanav den omfattande utbildning som ägt rum vid seminarier och kurser ~Z 71 ~i 7 kansärskilt nämnas den skriftliga handledning som på regeringens uppdrag , 'ij.-L., togsfram gemensamt av riksåklagaren, , Denkom ut och heter Misshandel och sexuella övergrepp mol kvinnor ochbarn. Den fyllde uppenbarligen ett stort behov och har fått tryckas om ien ny upplaga. Eltvikfigt medel för att få en högre andel uppklarade våldtäklsbroll är att hjälpadem som utsätts för övergrepp att orka igenom förundersökning och rättegång.Del var del kanske främsta syftet bakom de genomförda reglerna ommålsägandebiträde. Självfallet gör även och kvinnojourerna hären myckel stor insats. Jagkommer givetvis att noga följa utvecklingen på området och ämnar också inomkort ta iniliafiv till en uppföljning av lagen om målsägandebiträde för att seom den har haft avsedd effekl. Anf.89 (): Jag tackarjustitieministern för svarel på min fråga. Detär utomordentligt viktigt att vålds- och sexualbrott leder till en reaktionfrån samhällets sida. Om sanktionerna uteblir urholkas respekten förrättsväsendet. Också för brottsoffret är det angelägel all rättsprocessenfullföljs. Avde våldläklsmål där polisen kunnat identifiera en misstänkt gärningsman läggeråklagaren ner . av alla anmälda våldläkter leder tillrättegång, och antalet fällande domar är nu mot 76 . Förmig är denna statistik synnerligen alarmerande. Det finns en uppenbar risk attkvinnor inte anmäler våldtäkter, särskill med lanke på atträttsprocessen i dessa mål trols alll är påfrestande för kvinnorna. Förvår strävan atl få kvinnovåldet synligt skulle del vara elt stort slegtillbaka. Justitieministernsade i sitt svar att statistiken är svårtolkad och att anmälningsbenägenhelenhar ökat. Det är argument som ofta förekommer. Det är trots allt en fortlöpandetrend. Det hävdas vidare att jag skulle ha dragit felakliga slutsatser.Juslifieminislern säger också all man skall hjälpa dem som har utsatts förövergrepp, och det är helt rikligl. Del är också bra att man skall se överlägen om målsägandebiträde. Pånågot sätt får jag ändock en känsla av att det även här är underförstått alldet är kvinnornas fel. Jagvill ställa en följdfråga. Anser juslifieminislern all den rådande pohsbrisleninle har någon belydelse när del gäller den brislande bevisningen,framtagandet av fakla i förundersökningen? Överläggningenvar härmed avslulad. 22 § Svar på fråga1988/89:620 om lagrådsyttrandena i propositions- Prot. Anf,90 Justitieminister : Bengl har frågat mig vilka åtgärder jag avser alt vidlaför att lagrådet i fortsättningen skall bli korrekl uttolkat i propositionernafrån . EnligtBengl har lagrådets yllrande inte uppfattats och refereratskorrekl i en proposition som är föremål för behandling iriksdagen, nämligen proposition 1988/89:78 ochrättsbildningen. I sin fråga hänvisar till en promemoriasom lagrådet gett in lill juslifieutskottd i ärendel. I promemorian görlagrådei vissa påpekanden som gäller del s.k. slutprotokollet. Enligt lagrådethar dess yttrande på etl par punkter getts en innebörd som framslår somfrämmande för lagrådsledamöterna. Lagrådet framför vidare synpunkter på attslutprotokollet på en punkl avviker från de premisser som skulle hapresenterats för lagrådet. Inledningsvisvill jag påminna om att lagrådels yttrande i sin helhet finns intaget i ochutgör en del av proposifionen och att slutprotokollet - som utgör den tredjehuvuddelen av proposifionen - innehåller föredragande statsrådetsställningstagande lill lagrådets yttrande. Jagär helt ense med om vikten av alt lagrådels synpunkleråterges korrekt i den mån de refereras i slutprotokollet. Det är också minbeslämda uppfattning atl så sker i de propositioner som förbereds inomjustitiedeparlementet. Det finns därför ingen anledning för mig alt vidta någraåtgärder i det avseende som Bengl åsyftar. Jagvill särskilt framhålla atl jag inte delar uppfattning närdet gäller propositionen om högsta domstolen och rättsbildningen. Endast etlav de tre avsnill i slutprotokollet som lagrådei citerar i sin promemoriainnehåller ett ullalande som kan sägas ulgöra en uttolkning av lagrådetsyttrande. I omedelbar anslutning fill detta uttalande - som för övrigt endaslbehandlar frågan om i vilken omfallning en viss föreslagen lagregel kan kommaatt utnyttjas - finns en tydlig hänvisning till det åsyftade avsnittet ilagrådsyllrandel. När del gäller de två övriga avsnitt i slutprotokollet somlagrådet lar upp i promemorian finns det över huvud tagel inga ultolkningar avlagrådsyttrandets innebörd. I det ena citerade avsnittet är det innebörden avdet remitterade förslaget som behandlas och inte innebörden av lagrådelsyttrande. I del andra cilerade avsnittet intar jag en ståndpunkt som avvikerfrån de förutsättningar som lagrådet hade all ulgå från. Det var nämligen juslgenom lagrådsyllrandel som del akluella spörsmålet uppmärksammades. Detframgår också uttryckligen av slutprotokollet all milt ställningstagande ärnytt och atl frågan således inte berörts i lagrådsremissen. Då , som framställt frågan,anmält all han var förhindrad att närvara vid sammanträdet, medgav talmannenatt i stället fick delta i överläggningen.' Prot.1988/89:113 Anf. 91 (): 12 maj1989 Herr lalman! Jag ber alt få lackaslalsrådel för svarel. ., , är viktigasteuppgift, och det är därför angeläget all lagsliflnings- , arbetet sker med storomsorg. Lagrådei är i sin lur en garant för atl vi skall t proposilionsärenden . kunnahälla hög kvalitet pa lagstiftningsärenden. Men del förulsälter all lagrådetsgenomgång och yttranden återges pä elt korrekt säll. När det gäller del ärende vi nu behandlar kan jag intelåta bli alt konstatera alt den som har läsl igenom de aktuella avsnitten iproposilionen och jämförl dem med lagrådets yttrande förslår alt lagrådetsledamöler kände sig tvungna att ta till den unika åtgärden alt skriva lilljuslitieutskollet för att rätla lill alla felaktigheter. Lagrådets ledamöterhar menal all de i det här fallet har pådyvlats åsikter som de inle har hafl.Här handlar del alltså inte om lolkningssvärighder, ulan om flagrantaövertramp. Dessutom förekommer del en synnerligen nonchalant ellerokunnig kommenlar-jag vet inte vilkel som är värst i detta fall-somföredraganden fäller i meningen: "Jag tror för min del all del för HD:sledamöler, sedan reformen väl salt sig, kommer alt bli alllmera nalurligl allinrikta sin prövning pä de frågor som har intresse frånprejudikalsynpunkl. "-Mensåär det ju. Den inriktningen förprejudikatsprövning har funnits ända . En sådan här kommentar och de felåtergivningar som ocksåjag anser finns i propositionen skapar inle någon tilltro till juslitiedepartemenletNär jag hör svarel på frågan, nämligen all det egentligen inte har skett någrafelakliga återgivningar eller att man inte har gjorl nägon uttolkning, blir jagännu mer betänksam. Därför undrar jag nu; Hur skall vi i forlsällningen kunnalila på del som slår i propositionerna som kommer frän juslitiedepartemenlet? Jag har besvaral den fråga Bengl HardingOlson slällde lill mig. Jag har också översiktligt redovisat min syn pälagrådets promemoria. Detta är inte rälla tillfället alt närmare diskuterainnehållet i lagrådels promemoria. Den har ingetts till jusiiiieulskollel, somi sill belänkande med anledning av propositionen enhälligl har konstaterat altinnehållet inte föranleder någol särskilt uttalande från utskottet. 93 (): Del är en sak all justitieministern tydligenmenar atl del lagrådet säger inle har någon relevans, om jag har förståttjuslilieminislern räll. Jusfilieminislern kunde dock ha kommenterat hur del ärmed prejudi-kalsprövningen. Har vi inte haft en prejudikatsprövning ,eftersom justitieministern i proposilionen skriver all del nu är dags för HDall få en sådan prövningsmöjlighd? Del utdrag Brilla Bjelle cilerade har sammainnebörd som propositionens syfle, nämligen ätt yllerligare renodla HD:sprejudicerande ställning i domstolsväsendet 118 95BRITTA BJELLE (fp): Jag får lov att säga alt jag även där delarlagrådets ståndpunkt. När man läser proposilionen får man en känsla av all delär en helt ny tanke som justitieministern vill komma fram med, någonting somlagrådet alltså har hållil på med . Den kommeniaren och del sätt pävilkel man i proposilionen har återgivit lagrådets tidigare yllranden ingeringel förlroende. Man kan förvänla sig större stringens från jusfiiiedepartementd. Om resultatet av vissa överläggningar mellan EFTA och EGom bioteknik Överläggningen var härmed avslutad. 23 § Svar på fråga 1988/89:632 om resultatet av vissaöverläggningar mellan EFTA och EG om bioteknik Per har frågat socialminislern omresultatet av EG-EFTA-överläggningarna om bioteknik. är så fördelal atl det är jag som skall svara på frågan. Som Per nämner ägde etl möle rum i april i årmellan experter pä immaterialrätl frän EFTA-länderna och förelrädare förEG-kommissionen. Mötet skulle enligt planerna också ha behandlat EG;s utkasttill direkfiv angående rättsskyddet för biotekniska uppfinningar. Inga konkretaöverläggningar kunde dock hållas i den frågan eftersom EG:s experler inle hademöjlighel atl närvara. Man beslöl därför alt skjula upp diskussionen omrättsskyddet för bioteknik . Tidpunkten för dessa överläggningar är ännu inle bestämd. 97PER (): Jag lackar för svarel, för vars bristfälligainnehåll man lydligen inle skall lasta regeringen ulan EG-experlerna, som intekom till etl möle där de borde ha varit. Jag beklagar det. Här finns enuppenbar risk för en stor skillnad mellan och som kan drabba Sverigemenligt, om man häller fast vid sina harmoniseringssträvanden. I regeringens rapporl säger man atl EG jusl har inlett sininterna behandling av direktivulkaslet Del är där man ger möjlighet lill alt tapalenl på liv. Det är därför för tidigt all formulera några klara mål förintegrations-arbetet pä denna punkl, sägs det vidare. Detta kan bara tolkas somall avslår från atl ha några mäl när del gäller samarbetet med EGbeiräffande biotekniken, i avvaklan på all EG:s egna diskussioner kommer igång. Det tycker jag är anmärkningsvärl och illavarslande, eftersom Sverigegivetvis, när vi äntligen skaffar oss några vettiga bestämmelser om detta, inleskall kunna tillåta att man tar patent på liv. Det strider mot andrabestämmelser som efler, enligt uttalandenav nämndens sekreterare i lidningen . Del hade varil lacknämligl ined en klarare målsällningfrän regeringens sida. har jag i och för sig inle frägal om del i just dennafråga, så jag skall inte begära att statsrådet svarar på det eller utvecklardel i detta samman- Om åtgärder mot bruket av vissa farliga föremål Däremol är det intressant för oss alla alt få vetaresultatet av överläggningarna när de blir av. Del är uppenbarl all de skallbli av. Jag vill därför fräga: Hur kommer resullalet av dessa överläggningarall publiceras? Överläggningen var härmed avslulad. 24§ Svar på fråga 1988/89:640 om åtgärder mot bruket av vissa farliga föremål har frågat mig vilka åtgärderjag avser att vidla för att hindra bruket av kaststjärnor, spikklubbor ochandra farliga föremål. Lagen (1988:254) om förbud mol att i vissa fall innehaknivar och andra farliga föremål innehåller ett förbud mot att vid offentligatillställningar och allmänna sammankomster inneha knivar och andra farligaföremål som är ägnade alt användas som vapen vid brott mol liv eller hälsa. Ilagen finns också elt förbud mot alt på allmän plats inneha knogjärn, batonger,kaststjärnor och andra s.k. gatuslridsvapen liksom föremål i övrigl som ärsärskilt ägnade att användas som vapen vid broll rnot liv eller hälsa. Till grund för lagen, som trädde i kraft ,låg ett förslag ärs vapenutredning. Förbudet mot all innehagatuslridsvapen pä allmän plals var avsett som dl första steg mol ell meragenerellt förbud, och det förutskickades i lagstiftningsärendet atl ulredningenskulle återkomma lill frågan om förbud mot gatuslridsvapen även på enskiltområde samt frågor om imporl och försäljning av sådana föremål. Utredningen kommer atl lägga fram sittslutbetänkande. Enligt vad jag har inhämtat kommer ulredningen då atl behandlafrågan om ett mera generelll förbud mot gatuslridsvapen. Jag får alltså inomkort underlag för alt kunna ta slällning i den fråga som hartagit upp. 99 (): Jag lackar justitieministern försvaret. Detverkar syfta lill en mer reslrikliv hållning när del gäller gatustridsvapen.Och jag är mycket lacksam för del. Bakgrunden till min fråga är den ökning som tullen kanmärka när det gäller införsel av sädana farliga föremål som del lalas om ilagen om förbud mol innehav av vissa knivar, m.m. Del är framför allt frånKanarieöarna som dessa vapen kommer. När det gäller knivar, vilkel avserstiletter och springknivar, finns del dessutom ell förbud bäde mol alltillverka dem i och all imporlera dem. Det förbudet innebär alt tullenvarje är lägger beslag på åtskilliga stiletter och springknivar. Men för deandra farliga föremålen finns det inte något sådant kompletterande förbud.Vilka andra farliga föremål är det? Det ärfjäderbalonger, karatepinnar,kastsljärnor och spikklubbor. Vissa av dem är av sådan modell som man iroddeexisterade endasl i science ficiion-skildringar. Tullen på har l.ex. enklubba som består av etl stort trähandlag och en halvmeter järnkätting somavslutas med en slor järnkula läcktmed spikar. Det är alltså ett brutalt och skrämmande mordvapen som man har rällalt föra in och även tillverka i , om man skulle vilja det. Jusl dettaexemplar lyckades lullen få någon att frivilligt lämna ifrån sig. Men vadhänder med alla andra exemplar som ungdomar har i vårt land? Det är nämligen justungdomar som använder dessa. Närjag talade med polisen i fick jag beskedet alt del är fråga om vapensom regelbundet är inblandade i misshandel och överfall. beslagtasflera av dessa vapen. Ävenom ulredningen inte har lagt fram sitt betänkande än vore det värdefullt alt fåjusfitieministerns syn på frågan. Är det verkligen rimligt atl det skall varatillåtet att både tillverka och föra in t.ex. spikklubbor i ? Anmälanom kompletteringsval tiU utskott Som jag sade i milt svar kommer vi inom en myckel nära framtid att fåetl förslag från vapenutredningen som tar upp just dessa frågor. Därefterkommer del atl finnas möjlighet atl la slällning fill vilka vidare ålgärder somskall vidtas med anledning av denna typ av vapen. Anf.101 (): Jag tycker ändå att del vore värdefullt atl få vela omjustitieministern anser att vi skall ha spikklubbor, fjäderbatonger, osv. påvåra galor och torg. Skall det vara tillåtet att föra in och tillverka sådana iSverige? Del beskrivs i lagen exakt vad en springkniv och vad en stilett är. Enfjäderbatong fungerar på exakt samma sätt. En fjäderbatong är etthalv-meierlångl järnrör. När man slår på detta järnrör skjuter det ut ettyllerligare järnrör som män skall slå folk i huvudet med. Anserjusfilieminislern all det är rimligt alt sådana skall vara tillåtna i ? Överläggningenvar härmed avslutad. 25§ Anmälan om kompletteringsval till utskott Talmannen meddelade att socialdemokratiskariksdagsgruppen på grund av uppkomna vakanser i vissa utskott anmält AnitaJönsson som ledamot i lagutskottet efter samt suppleant i lagulskollel efler och som suppleant iarbetsmarknadsutskottet efter . ledamoti lagutskottet () suppleanti lagutskottet () 1988/89:113 suppleant i arbetsmarknadsutskottet Anmälan om kompletteringsvaltiU utskott 26§ Anmäldes och bordlades Förslag 1988/89:28 förvaltningskontors förslagom ökat stöd till ledamöter 27 § Anmäldes ochbordlades med anledning av prop.1988/89:150 med förslag fill slutlig reglering av statsbudgetenför /90, m.m. (kompletleringsproposiiion) 1988/89:Fi59 avAnna-Greta m.fl. (s) 1988/89:Fi60 av m.fl. (m) 1988/89:Fi61av m.fl. (fp) 1988/89:Fi62 av m.fl. (c)1988/89:Fi63 av m.fl. (vpk) 1988/89:Fi64 av m.fl.(mp) 1988/89:Fi65 av m.fl. (vpk) 1988/89:Fi66 av m.fl.(vpk) 1988/89:Fi67 av m.fl. (vpk) 1988/89:Fi68 av m.fl.(vpk) 1988/89:Fi69 av m.fl. (vpk) 1988/89:Fi70 av m.fl.(vpk) 1988/89;Fi71 av StinaGuslavsson och Kersfi (båda c) 1988/89:Fi72 av ()1988/89:Fi73 av () 1988/89:Fi74 av och i (bådac) 1988/89:Fi75 av m.fl. (m) 1988/89:Fi76 av Bo Lundgrenm.fl. (m) 1988/89;Fi77 av m.fl. (c) 1988/89:Fi78 av DanielTarschys m.fl. (fp) 1988/89:Fi79 av och (båda c)1988/89:Fi80 av () 1988/89:Fi81 av m.fl. (s)1988/89:Fi82 av m.fl. (c) 1988/89:Fi83 av m.fl. (c)1988/89:Fi84 av m.fl. (m) 1988/89:Fi85 av (båda m) 1988/89;Fi86 av m.fl. (fp) 1988/89:Fi87 avBörje m.fl. (c) 1988/89;Fi88 av m.fl. (m) 1988/89;Fi89av Knul m.fl. (m) 1988/89:Fi90 av Karl-Gösla () 1988/89:Fi91av m.fl. (c, m, fp) 1988/89:Fi92 av Hans GöranFranck m.fl. (s) Prot.1988/89:113 1988/89;Fi93 av KristerSkånberg (mp) 1988/89:Fi94 av RolandLarsson (c) 1988/89:Fi95 av AnitaJohansson m.fl. (s) 1988/89;K16 av ClaesRoxbergh m.fl. (mp) 1988/89:K17 av ElvingAndersson (c) 1988/89:Ub34 av LarzJohansson m.fl. (c) 1988/89:Ub35 av LarsWerner m.fl. (vpk)