prot · GC0937 · 1988-12-31 00:00:00 — Detfinns inte heller några särregler för livsmedel i förhållande till alla andraprodukter. Den stora handeln sker ju med industrivaror. Samma frågeställningarblir aktuella även på det området. Arbetsmiljöreglerna i torde i en radavseenden t.ex. vara svagare än dem som vi pålägger producenterna i Sverige.Det är emellertid inle ett motiv för atf vi skulle kunna stoppa importen avverksiadsprodukter från . Detta är således skillnaden mellan vad man kan göra ochinte kan göra. Vi kan inle stoppa import med hänvisning till att det förekommerproduktionsmetoder i ett land och atf dessa metoder ger negativa konsekvenserför miljön eller för annat i landet. Däremot kan vi hindra import på grundvalav de egenskaper som de produkter och den mat som vi fysiskt skall inta har. far därutöver upp frågan om etiskaöverväganden. Inför de GATT-förhandlingar som börjar i nästa veckadriver de nordiska länderna, och även andra länder, frågan om att skall taupp de gråzonsområden som har uppstått genom att en ny teknologi hartillkommit. Det gäller t.ex. genteknik och hormonbehandling. Man skall iGATT-sammanhang försöka få fram regler som mot efisk bakgrund möjliggörrestriktioner vid import. Jag tänker, som sagt, framför allt på genteknik ochhormonbehandling. Hormoner har i och för sig också hälsoaspekter, och de kanvara hälsofarliga. Som vi ser del finns det också en etisk aspekt på att dettillsätts främmande hormoner. Det finns t.ex. även muslimska restriktioner motköftimport. I de pågående GATT-förhandlingarna förespråkar de nordiskaländerna, och andra länder, aft man skall föra in etiska överväganden av dentypen. Delta gäller emellertid områden där det har kommit lill ny teknik sominte fanns förut - genteknik, hormonteknik osv. Slutligen vill jag säga till att ombestrålning av foder skulle innebära att det sedan vidare i kedjan också blirnegativa effekter på människors hälsa, skall det naturligtvis inte tillåtas.Det skall inte heller tillåtas om det blir negativa effekter på djurens hälsa.När det gäller utsäde är frågan knappast aktuell. Såvitt jag har förstått görnämligen bestrålningen att utsädet blir sterilt. Det skulle således motverkasjälva syftet med att över huvud taget använda utsäde. Om bestrålningen av livsmedel Om bestrålningen av livsmedel AnL 14INGBRITT IRHAMMAR (c): Det skulle vara bra med ett ännu klararebesked till de människor som har hand om de nya industriellabesfrålningsanläggningarna. Det vore bra om de fick besked om att det aldrig ärlönt för någon alt komma och be om att få bestråla foder, eftersom det varkenär regeringens eller mening att det skall vara tillåtet. Då skulleman inte behöva skriva ut i sina reklambroschyrer att man även klarar av del.Del finns ingen anledning att göra reklam för någonfing som inle kan bUaktuellt. En annan fråga gäller faran med bestrålningsanläggningarna.Hur tänker regeringen följa upp detta? På grund av dessabestrålningsanläggningar kan det också uppstå miljörisker för omgivningen.Detta kommer att bli ell nytt problem för oss i , eftersom vi inle harhaft det tidigare. Har regeringen tänkt följa upp och ge några restrikfionernär det gäller yrkesrisker för livsmedelsarbetarna och farliga transporter medradioaktivt material som skall användas i behandlingen? vice talmannen anmälde att anhållit alttill protokollet få antecknat atf han infe ägde rätt fill ytterligare inlägg. AnL 15 Jordbruksminister : Det är helt riktigt, , attbestrålningsarbete innebär risker för den som arbetar med det, om inle myckelstränga krav iakttages. Detta belyses också i den särskilda utredarens rapportsom avlämnades . En annan aspekt är att det inte är radioaktiviteteni sig som skapar eventuella hälsorisker, utan det är i så fall vad som sker imaten när den bestrålas. Däremot är det helt riktigt att radioaktivitetennaturligtvis medför omfattande hälsorisker för dem som arbetar i dessaanläggningar, om infe oerhört hårda krav iakttas. I det avseendet är delsjälvfallet helt nödvändigt att utomordenfligt kraftfullt följa upparbetsmiljö-aspekterna. De industrier som har sådana anläggningar och använder demför andra syften, men som talar om foder i sina reklambroschyrer, kan interäkna med att del är fritt fram. I detta sammanhang har jag uttryckt attlanfbruksstyrelsen skall ha sin uppmärksamhet fäst på denna fråga, och den haratt utgå ifrån foderiagens bestämmelser. Det är beskedel på den punkten. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Föredrogs och hänvisades 1988/89:N12-N14till näringsutskottet 5 § På förslag av andre vice talmannen beslöt kammaren aft ajournera förhandlingarna fill , då de till dagensbordläggning aviserade utskottsbetänkandena väntades föreligga. 6 §Förhandlingarna återupptogs under ledning av talmannen. 7 § Anmäldes och bordlades betänkanden 1988/89:FiU4Ny riksbankslag och ändrat huvudmannaskap för riksgälds-kontoret 1988/89:FiU5Sedlar och mynt 1988/89:FiUll Höjning av kapitalinsats i () 1988/89:SkU6Dubbelbeskattningsavtal mellan och 1988/89:SkU14Förlängning av lolalisalorskalten m.m. 1988/89 1988/89 1988/89 JuU6Sexuella övergrepp mot barn, m.m. JuU7 Resning JuU9 Delgivning 1988/89:LU7Vissa associafionsrätfsliga frågor 1988/89:LU11Jäv för konkursförvaltare 1988/89 1988/89 1988/89 UU15Internationella överenskommelser mot export av miljöfarlig verksamhet,avfall och produkter lill betänkanden /89:UbU5 Vissahögskolefrägor 1988/89:UbU6 Forskningsfrågor m.m. 1988/89:TU4 instansordningen enligtyrkestrafiklagsfiffningen, m.m. 1988/89:JoU7Planfskoleväxter m.m. 1988/89:JoU9Skyddet av utrotningshotade djur Näringsutskottels betänkande 1988/89:NU5 Praklikkrav förrevisorer Prot.1988/89:37 8 § Meddelande om interpellafion Meddelades att följandeinterpellation framställts 1988/89:91av () till justitieministern om åtgärder mot ungdomsvåldel: Justitieministern försöker undvikaT-centralen. Rikspolischefen vill inte släppa in sina barn till centralaStockholm ens när de blir tonåringar. Dessa uppgifter har framkommit i artiklari kvällspressen. Det gäller bl.a. personer med fillgång till tjänstebil och medpersonligt skydd. Det är samhällets skyldighet att tillse att den enskildemedborgaren kan, utan att behöva känna rädsla, vistas ute på gator och torgalla tider . Verkligheten är en annan. Våldet breder ut sig. Rädslanökar hos enskilda personer i alla åldrar. Problem av detta slag är infespecifika enbart för vara storstäder, utan de förekommer även i mindre städeroch tätorter. Hur skyddar samhället den enskilde medborgare som inte harmöjligheter fill alternativ i lika hög grad som tidigare nämnda fall? Om inteförutsättningar finns genom en god ekonomisk situafion som möjliggöralternativa transporter, hur skall dä den enskilde medborgaren lösa sittproblem med att inte våga gå ut och nätter? Väldet, framför allt bland ungdomar, har ökat ochfortsätter atf öka i en takt som samhället infe klarar av alt hantera mednuvarande resurser. är det ofta så, att ungdomar i storstäder inte vågaråka in fill stan kvälls- och , utan att se till all man har t.ex. enkniv med sig som säkerhet och försvar. Den knivlag som införts av ärinte tillräcklig för atf polisen skall ha möjlighet att ingripa mot bärande avkniv på allmän plats. Det krävs en lagändring så aft polisen ges reellamöjligheter att ingripa. Polisen har stora vakanser och personalbrist. Detta berortill stor de! på att en långsiktig polisresurspolilik har saknats frånregeringens sida. har tidigare framfört kravet på att antaletutbildningsplatser vid skall utökas i den omfattning somrikspolisstyrelsen har begärt. Det är för mig förvånande att man frånregeringens sida enbart talar om problemet med polisbristen utan att göra slagi saken och tillse att utbilda så många poliser som det behövs. Min frågafill statsrådet i anledning av det som framförts ovan är: Vilka åtgärder ämnar statsrådetvidta för att minska våldet, framför allt bland ungdomar, och göra del möjligtför de enskilda medborgarna aft våga vistas ute på gator och torg oavsetttidpunkt ? 9 §Meddelande om frågor Meddelades alt följande frågor framställts 1988/89:320av (vpk) till jordbruksministern om stöd till alternativodlareav frukt: I valrörelsens elfte timmepresenterades av jordbruksministern ett förslag till ekonomiskt stöd lillalternativ odling, ett omläggningsstöd. En arbetsgrupp på lantbruksstyrelsenhar nu kommit med ett förslag till regeringen. Ett angeläget område som intealls berörs i förslaget är fruktodlingen. Hur skall fruktodlare som vill odla alternativt få stödför en omläggning? 1988/89:321 av (vpk) tillkommunikationsministern om järnvägsförbindelserna mellan och : Motorvägsbygget på har stoppats avnaturresurshushållnings-skäl. Del aktualiserar behovet av en utbyggd järnväg.Jag vill därför fråga kommunikationsministern: Ämnar regeringen vidta någraåtgärder för att forcera upprustningen av järnvägsförbindelserna på västkustenmellan och ? 1988/89:322 av () till miljö- ochenergiministern om den planerade plastfabriken i : I Stidsvig, län, harCiteco AB sökt och fått fillstånd för drift av en plastfabrik, varvid styrenunder kommer att släppas ut orenat i luften. 1 likhet med ett parallellfall i hotas bl.a.eleverna i en skola i närheten av verksamheten. En stark opinion harmobiliserats mot projektet. Ett lokalf politiskt parti har överklagat ärendet ialla instanser, inkl. regeringen och hos denna begärt verkställighetsförbud motlänsstyrelsens beslut. Under rådande omständigheter kommer fabriken alt byggas,eftersom ärendet vinner laga kraft fr.o.m. . Före valet utlovadeordföranden i Klippans arbetarkommun att plastfabriken inte skulle komma tillstånd. Är miljöministern beredd attuppfylla vallöftet och stoppa den hälsovådliga verksamheten som Citeco ABtänker sätta i gång? 1988/89:37 10 §Kammaren åtskildes .