prot · GC09124 · 1988-12-31 00:00:00 — Svårigheterna förslärks avlullbeslämmel-serna och förhållandel alt användningen av odlingsmetoder som ärförbjudna i kan tillåtas slå igenom i de importerade produkterna. Hitintills har trädgårdsnäringens effektivitet gjorl atlden har överlevt och l.o.m. Men i dagslägel har denna näringutomordentligt små och i vissa fall obefintliga vinstmarginaler. kräveren konlinuerlig och skärpl bevakning och förslag lill lullskydd förIrädgärdsprodukler. Dessa förslag utvecklas i reservalion 2, och jag ber all fåyrka bifall till densamma. 51 (): En slor del av importen lill vårl land fråniredje världen innebär slora uppoffringar från falliga länders sida. Bl.a. ärdetta tydligt när del gäller nedhuggande av regnskogar för att tillfredsställavårt virkesbehov. Sådan nedhuggning är ofla alllför burdus och innebär faktisklelt skövlande av skogen i dessa områden. Vi bör såvill möjligl undvika alldriva på sådan verksamhel. I della belänkande sker en översyn av tulliaxelagen, ochdel är bra all en sådan görs. Därigenom får man lillfälle all se över importensstruktur. En frapperande delalj är den tullfrihet som föreslås för fanér, somtill slor del kommer jusl från sådana skogar som jag nämnde. Jag föreslår i propositionen föreslagna lullskalan lillämpas endasl på sådanl virke somodlats på ekologiskt godtagbart sätt. Därmed yrkar jag bifall lill reservation1. När del gäller svenska Irädgärdsprodukler innebärnuvarande regler en orällvis fördel för utländska produkter, som får odlas medandra besprul--ningsmdoder än som är tillåtna i . Den av moderalerna ochcenlern avgivna reservationen om lullskydd löser inle denna fräga slutgiltigt,men den kan betraktas som en nödlösning som vi i kan tänka oss altSlödja. 52TORSTEN (): Skatteulskoltel tillstyrker i betänkandet om ändringi tulltaxelagen det i regeringens proposition 1988/89:135 framlagda förslagetom ändring i lagen. avslyrks två motioner. Del är en molion frånmiljöpartiet, som har väckls med anledning av propositionen, och det är enmoderal molion, som har väckts under den allmänna motionstiden. De flesta föreslagna ändringarna är av redaktionell nalur.Men vissa ändringar har ett sakligt innehåll. Bl.a. föreslås, mol bakgrund averbjudanden som har gjorl inom ramen för pågående GATT-förhandlingar,tullfrihet för ell anlal iropiska produkler. Vidare föreslås en förlängning avden tullfria perioden för kepalök, dvs. vanlig lök, med en månad. Där föreslåsockså atl godkänner ett tilläggsprotokoll till frihandelsavtalet meddels Europeiska ekonomiska gemenskapen, dels med Europeiska kol- ochstålgemenskapen i medlemsstaterna. Tilläggsprotokollet innebären fullständigavveckling av tullar för industrivaror från . Ändringen skall träda ikraft . Två reservationer har avgivils i anslulning lilluiskoilsbehandlingen. I reservalion 1 tas synpunkler upp som har framförts imolion Sk55, vari anförs alt del finns risk för att faner som föreslås blitullfritt kommer att leda till en skövling av regnskogen. vill attendasl ekologiski odlat virke av vissa tropiska Irädslag skall lilläias attimporteras. Regnskogarna utgör naturligtvis en mycket aktuell fråga.Det har informerats mycket om den. Det är en fråga som, i sambandet mellanmiljö och handel, vi från svensk sida vill föra in i en deball med , föratl ta upp frågan i en debatt bland i-länder inomOECD-kretsen -delta för alt få en förslå reaklion på de länkar vi har. Insalser på miljöområdet, som blir alltmer angelägna, börlämpligen samordnas mellan etl slorl anlal länder för alt bli effektiva. Delfinns redan vissa möjligheler all inom ramen för vidla åtgärder för attskydda människors liv och hälsa. aktivt inlernationelll samarbete äroerhört väsentligt när del gäller att lösa de problem vi slår inför. En lullavvecklingför faner och tropiska träd, vilken ingåri dl slörre paket till förmån för export, har i sig själv en såmarginell belydelse alt den inte borde las upp om man önskar atl seriösldiskulera miljöproblemen i samband med världshandeln. Frågan om skövlingen avregnskogarna måsle tas upp i etl större sammanhang, och jag yrkar därför avslagpå reservalion nr 1. I reservation nr 2 vill moderata samlingspartiet ochcenterparliel ha ell fillkännagivande lill regeringen om lullskydd förIrädgårdsnäringen. Man hävdar all svensk trädgårdsnäring är utsatt för etlmycket hårt konkurrenstryck från importen av Irädgärdsprodukler. Utskollel tidigare fillfällen behandlal yrkanden liknande dem som las upp i reservationenoch då betonat vikten av alt den svenska Irädgårdsnäringen ges det stöd sombehövs för all vidmakthålla och om möjligt stärka dess internationellakonkurrenskrafl. Utskottet har inte ändrat uppfallning i den frågan. Viförutsätter nu som tidigare alt regeringen följer ulvecklingen. Vi anser inleatl man i reservationen anfört någol som ger anledning lill alt från riksdagenssida vidta ålgärder. Ändring i tulltaxelagen, m.m. Prot.1988/89:124 Fm talman! Jag yrkar bifall lill ulskollels hemställan ochavslag på reservationerna. ° ' ' Frulalman! Jag tror, liksom TorslenKarlsson, inte alt frågan om lullfrihd för fanerär en mycket slor fråga. Men del är en mycket akliv åtgärd alt la borl en lullsom finns. Det är kanske inte läll att gå in i GATT-förhandlingar och säga: Vivill kontrollera vad det är som sker i de regnskogar från vilka vi importerarträ, men eflersom vi ännu inle vel så myckel om delta har vi tagit borl tullen,eflersom delta kanske är lika bra. Del vore väl bältre om man moiiverade borttagandet avlullen med all odlingen sker pä elt vettigt säll. Vi bör bedriva en handel somär ansvarsfull med de länder vars industri kanske inle är så ansvarsfull somden borde vara. 54 () replik: Jag håller givetvis med Gösla Lyngå om alldella är en angelägen fråga ur miljösynpunkl. Men den fråga som vi nu behandlaringår i ell slörre sammanhang i vad avser exporlmöjligheier förutvecklingsländerna. Om man skall ta ell inilialiv i den här frågan, måsle delske på en betydligt bredare internationell basis. Med hänsyn lill den ringabetydelse imporl av faner har, kan inle en sådan viklig fråga kopplaslill denna imporl. Del är här viktigt all vi i alla sammanhang i detinlernalionella miljöarbetet ser till att vi får etl betydligt slörre ochbredare internationellt engagemang i denna fråga. 55 (vpk); Vpk har inte heller i detta ärende avgivilnägra reservationer, men jag skall korl kommenlera de yrkanden som är ställdaoch vpk;s ställningstaganden. När del gäller reservation 1 anser vi i vpk naturligtvisalt syflel bakom reservationen är riktigt, dvs. att värna regnskogarna. Mentekniken all i en lagtext föra in beslämmelser om ekologiskt odlat virke menarvi är felaklig. Det blir då snarare fråga om en viljeinriklning än enfungerande laglexl. Hur skall man kunna följa och lillämpa en sådan lagtext? Avdessa tekniska skäl har vi i vpk valt all inle stödja denna reservalion. Vi fårarbeia på andra vägar för all nå dessa syften. I reservalion 2 kräver man åtgärder för att skydda desvenska irädgårdsprodukterna. Vi uppskattar syflel även bakom reservationen,vilket Karl-Gösla och har redogjort för. Man kan kanskesäga atl vi rör oss mol samma mål, men kanske på skilda trädgårdsgångar. Men vii vpk ser poängen med del som reservanierna vill uppnå. Detta är ingen ny fråga. Den har tidigare behandlals fleragånger av kammaren. Vpk har varje gång stött regeringen, och och moderata samlingspartiet har reserveral sig. Ulskollels majorilel har varje gång sagt: Regeringen skall noga följa ulvecklingen och vid behov vidta ålgärder. Detta är ell erkännande all del inle är myckel lill ålgärder som har vidlagils. På den punklen har regeringens kriliker förvisso en poäng. 38 Denna fråga behandlas också i eliannat utskott, nämligen jordbruksut- skottet,som har att hanlera frågor om den svenska trädgårdsnäringen. Där arbetar man numed begrepp som kvaliiaiivi gränsskydd. Vi har här i förmånen all seden amerikanska , och där kan vi följa den debatt somförs i om cancerogena ämnen i äpplen. Det är framför allt elt kvalitativtgränsskydd som vpk diskulerar jusl , och del är kanske också en sådan väg manbör gä, eflersom de svenska trädgårdsprodukterna ur ekologisk synpunkl ochmiljösynpunkl håller en myckel hög kvalitet I de flesta debatter finns del ett underförstått argumenl:Sakargument biler inte pä mig. Men det gör dd på oss i vpk. Vi i vpk serpoängen bakom reservationen, och vi ser att regeringen inte har gjorl särdelesmyckel pä trädgårdsfronten. Även om vi inte kan slödja oppositionen, i form avmoderala samlingspartiet och , i denna konkreta fråga där man leknisk lösning, ser vi samma problem som de gör. Vi är beredda alldiskutera med oppositionen om gemensamma lösningar på tullområdet -lörhändakombinerat med kvalitativa aspekter på lullskyddet Om ni är villiga all länka i sådana banor, tror jag alljag kan svara alt vi i vpk i såväl jordbruks- som skallefrågor är villiga alllåla lala med oss. Sakargument skall ta skruv förr eller senare, även för vpk.Tack för ordel, fru talman. Ändring i tulliaxelagen, m.m. 56GÖSTA LYNGÅ (mp): Jag tackar för atl han i allafall inslämmer i viljeinriktningen bakom vår reservalion. tycker all tekniken är besvärlig. Menvarför kan man inle låla beslämmelsen få den ulformning vi föreslår? Visar delsig sedan all den blir svår alt kontrollera, får väl det bli en senare fråga.Lars Bäcksiröm brukar vara logisk och klar, och jag kan inte rikligt förslå althan efler del alt han sagt atl han har samma viljeinriklning som vi säger allhan länker rösla emot vår reservation. Del är väl en beklaglig kullerbytta? 57 (vpk); Jag vill lill sägaatl det när del gäller motivet lörhända är fråga om en kullerbytta, men det ärbetingat av rätlsvårdande skäl. När man fattar beslul om en lag gäller det altha klart för sig atl del verkligen går alt efterleva lagen. Man hamnar annars ietl lagstiflningsmoras där man säger; Vi fattar beslut om lagen, och sedan fårvi se om det gär att leva efler den. är inle någon bra ulgångspunkl. Manmåste vara hell överlygad om atl lagen kan följas innan man anlar den. Överläggningen i detta ärende var härmed avslulad. (Beslut fattades efler debalten om skatteutskottetsbetänkande 31.) Kammaren övergick till atldeballera skalleulskottels belänkande 31 om ersällning för koslnader i ärendenoch mäl om skatt. Prot.1988/89:124 Ersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt Ersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt 58 BOLUNDGREN (m): 1 den allmänna diskussionen om riksdagensarbetsformer måste man konstalera alt i varje fall debatterna i kammaren omskalteutskotlels betänkanden har breddats till sin omfallning. Här användsbildspråk, vilkel är ganska bra, och vi diskulerar om generaler skall slyrautrikespolitiken och huruvida arkitekter bör della i debatter ombostadsskatler. Relorik och poesi definieras som begrepp, och sedan avgesnäslan regelrätta förhandlingsbud från lalarslolen. Vissl har del skell enbreddning av skaltedeballen! Jag tror ändå jag kommer atl hälla mig till vanlighederlig svensk, möjligen skånsk, prosa när jag nu skall la upp ell myckelallvarligl problem och en brisl som socialdemokralerna, såsom mänga andragånger när del gäller skaller, bortser från. Del gäller enskilda människor ochderas problem, inte kollektivets problem och hur kolleklivet skall la inskallemedel från de enskilda. Del finns, fru lalman, elt slarkl behov av all slärkarättssäkerheten pä beskattningsområdet. Först och främsl har det uppstått enobalans i förhållandel mellan myndigheterna och den skallskyldige. Denobalansen är inle minsl uppkommen av del faklum all skallelagsliflningen eflerhand har blivii alllmer komplex och svårförståelig. Då kan nalurliglvisskattemyndigheterna i högre grad än den enskilde behärska skatlelagsliflning,argumenlalion och annat. Betydelsen av utfallet i mål beträffande skall blir ocksåslörre i lakl med alt skatteuttaget ökar. Den enskilde får alltså svårare alt ta lill vara sin räll,medan skattemyndigheterna fär och kan använda sin kompelens. Det framhålls ofla, när man lalar om obalansen, allskattemyndigheten också skall företräda den enskilde. I princip är det sä, meni praktiken kommer man inte ifrån atl skailemyndighden förelräder ell parisinlresse,del allmännas inlresse av alt la in skatt, visserligen på ell rällvisl ochlikformigl säll, men ändå. Hur della yllrar sig kan man delvis se i någol som jagibland reagerar mol. Del är när länsskattemyndigheien och riksskalteverketpresenlerar som nyheler hur myckel skallerazzior av olika slag har givil iupplaxeringar. ger ofla inlryck av all del är avgjort på förhand, vilkeldel inte är, men det skapar presligebindningar för skattemyndigheterna.Naturligtvis är de flesla - säkerl så gott som alla - som arbelar iskallemyndigheten besjälade av all göra ell rättvist arbele och kunna bidralill en likformig behandling. Men det gäller ändå atl skapa en möjlighet förenskilda atl själva med slyrka kunna la lill vara sin egen rätt Del är mol denna bakgrund vi moderaler iriksdagen har förespråkat en rätt lill ersällning för koslnader iskalleprocesser. Det är den saken vi nu diskulerar. Mänga andra förslag harockså väckts, men de behandlas i annal sammanhang. Regeringen har lagl fram en proposition som omfallarmyckel litet och har 40 såkraftiga begränsningar atl förslagel knappasl kommer att vara till hjälp förnågon. Del är naturligtvis helt oacceplabell. Visserligen får vi i avvaklan på elt bältre förslagålminslone acceptera det förslag som föreligger. Men regeringen börskyndsamt lägga fram ett förslag för om en rimlig ersättningsräll förden enskilde. 1 denförsta reservationen anger vi hur denna ersäitningsräll bör ulformas. För del första: En skaltskyldig som vinner ettskalleärende eller etl skallemål skall alllid ha rätt till ersällning för dekoslnader som nedlagts och som skäligen behövls för atl lillvaratavederbörandes rätt I del fall en skaltskyldig vinner etl mål är detnaturligtvis alltid så all skattemyndigheten gjorl någon felbedömning. Har denenskilde ivingals besvära sigoch sedan fått rätt, så hade han rätt frän början.Den koslnad som uppkommer för den enskilde för atl han eller hon skall kunna fåräll bör vederbörande nalurliglvis ha ersättning för. För del andra: Också om den skallskyldige hell ellerdelvis förlorar ell mål skall ersättning kunna ulgå. Det måsle bedömas iförhållande lill behovet av hjälp och lill målets omfattning och komplexitet.Del kan ju vara fräga om en synnerligen svårtolkad lagsliflning. För det tredje: Om det allmänna anfört besvär i syfle altforma praxis för att klara ul lolkningen av en svårlolkad lag, eller omskatlelagstiflningen inte varit entydig, bör full ersättning ulgå. För det fjärde: För atl skapa en bättre stringens såtidigt som möjligt när del gäller beslul i skatteärenden, bör man överväga ominte ersällning alllid bör utgå när mälel avser besvär som del allmänna anförtöver beslut i första instans. Beslutet i första instans fattas avskattemyndigheten. Om någon annan del av skattemyndigheten besvärar sig överdetta bör man se till alt den skaltskyldige hålls skadeslös för atl myndigheleninle klarar vad den ålagts all göra. Delsamma borde gälla för den enskildes kostnad ikammarrätt och regeringsrätt när del allmänna för mälel vidare lill dessainstanser. Dessa principer är de enda rimliga när man vill ulforma enersättningsräll som faktiskt ger den enskilde den rätt som tillkommer honomeller henne. Som jag sade ivingas vi nu acceplera den föreslagnalagsliflningen som elt marginellt provisorium i avvaktan på det förslag vi nubegär av regeringen. I dd förslagel bör beloppsgränsen på . tas bort.All inle ersälla någon för koslnad som undersliger . innebär irealiteten alt vanliga skattskyldiga mister rätten lill ersättning i delbegränsade förslag som regeringen lagl fram. Jag yrkar bifall lill reservalionerna 1, 3 och4 i skalteutskotlels belänkande 31. Ersättning för koslnader i ärenden och mål om skall 59BRITTA BJELLE (fp): Vi debatterar nu en proposition som behandlarersättning för kostnader i ärenden och mål om skall m.m. Del finns ingen regeli dag som gör del möjligl för dem som vinner en skaiteprocess mol slalen alt fåersällning för sina koslnader i målet. Detta uppfällas av många, inle minsl avoss i , som en brisl i den enskildes rättssäkerhet Frågan har Irolsalll uppmärksammals och varil uppe till behandling i flera sammanhang. Ersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt Faklum är atl man påbörjade en förberedandeutredning angående enskildas rätt i samband med förfaranden hos förvaltningsmyndigheter.Efler litet olika turer lade besvärssakkunniga 1964 fram etl konkrel förslag omersättning till enskilda för deras kostnader för medverkan i förvallningsförfarandd.Della ledde emellertid inle till någon lagstiftning. Efler litet olika svängarär vi nu trots allt framme vid elt förslag. Med lanke på atl man börjadediskulera den enskildes rälligheler i förvallningsförfarandd 1942 och ,, presenterar etl förslag, kan jag inte låta bli atlkonstatera när jag granskar förslagel alt det trots den långa förberedelsdidenendasl "bidde en tumme". Med dagens invecklade skattelagstiftning, som kännetecknasav att vara elt enda stort lapptäcke, för övrigl kallat perversl avfinansminislern, har del blivit mer regel än undanlag alt de skattskyldigaanser atl skattereglerna är så komplicerade, att de i sin relation lillskattemyndigheterna inle vågar hantera frågorna själva, ulan anlilar ulomsläendeexpertis. Och del i sin lur beror på all skaller och pålagor är så höga iSverige all frågorna fär en avgörande belydelse för den enskildes ekonomi. Ur rätlssäkerhdssynpunkt är del dessulomotillfredsställande all så många människor är oförmögna att beräkna ellerkonlrollera sin skatt De komplicerade skallereglerna leder ocksä lält till allpersoner ulan uppsåt bryter mol reglerna. Särskill av småförelagare,konslnärer, lanlbrukare eller andra kategorier av skallskyldiga, som inle harenbarl vanliga Ijänsleinkomster, krävs mycket kunskap om skallelagsliflningenför all de skall undgå alt göra fel. De Ivingas därför ofla köpa experthjälp. Vi välkomnar därför regeringens förslag, som ändå går iriktning mol atl stärka den enskildes möjligheler atl få ersällning för sinakostnader i skatlemål. Men vi anser inte att del här förslagel är tillräckligt 1 proposilionen påpekas alt huvudregeln alltjämt skallvara att den skattskyldige själv svarar för sina koslnader i ärenden om mäl omskatt och all de föreslagna reglerna skall ses som rena undanlagsregler.Bakgrunden lill detta är den traditionella syn som innebär atl den enskildesräll bevakas av myndigheter och överdomslolar i slällel för atl den enskildeulgör en molparl i processen. I praktiken tillämpas dock inle denna ordning ilaxeringsproces-sen. Skatleförenklingskommitlén, som undersökt förhållandenanär del gäller taxeringsprocesser, har kommit fram lill alllaxeringsprocesserna har en kontradiktorisk prägel, vilket innebär atldomstolen dömer på del material som taxeringsintendenlen resp. denskallskyldige har lillfört målel. Vid den konlradiktoriska processen är del urrättssäkerhetssynpunkt vikligl all båda parter är jämslarka och atl de harmöjlighel och förmåga all ge en korrekl juridisk belysning av sin uppfattning.Ulan någon hjälp är delta uteslutet för den enskilde. Den skattskyldige har all möta en jurist som är expert påskattefrågor och som har hela skatteförvaltningen till sitt förfogande för atlutreda de frågor som han anser vara vikliga. Även om den proposition som vi nubehandlar kan tyckas medföra vissa förbällringar för den enskilde, finns detmycket som talar för alt det inte i praktiken blir några egentligaförbättringar. Förutsättningarna för ersättning är mycket begränsade. För delförsta krävs att den skallskyldige hafl koslnader för ombud eller biträde,utredning eller annal som skäligen behövs för att la lill vara hans räll. Redanhär skall det således göras en bedömning av om den skattskyldige behövt biträdeoch av den ulredning som evenluelll gjorls. För det andra sägs alt ersättning kommer atl beviljas baranär det "är oskäligi all koslnaden bärs av den skaltskyldige". Delframgår av proposilionen alt man här menar all del enbart är i angelägnaundantagsfall som staten skall beiala ersättning. För det tredje sägs all i de fall ersättning ändå kankomma i fråga, kommer ersättningen all vara begränsad med hänsyn lill en radfaktorer, såsom sakens beskaffenhet, kostnadens storlek, ärendets eller målelshandläggning, ärendets eller målels utgång, den skallskyldiges personliga ochekonomiska förhållanden saml omständigheterna i övrigl. Förslagel är med andra ord så restriktivt all denskattskyldige förmodligen inle kan få ersällning för sina koslnader, trots atlkoslnaden varil påkallad för att tillvarata hans rätt. Dessulom är reglernasvårtolkade och så pass oklara all rällslillämpningen inle ges någon egentligvägledning. Vidare framgår del av propositionen alt kostnader . normall inte kommer alt ersättas. Beloppel är utformat som etlgrundbelopp, vilket innebär all alla skallskyldiga, oavsett målets ellerärendets ulgäng, skall beiala . av de koslnader som uppställ ianledning av skalteprocessen. Vi i anser atl del inle finns skälför atl införa en sådan självrisk. Som jämförelse kan nämnas atl man i redan har enlagstiftning på della område. Där är självriskbeloppet faslslälll lill 1 500kr., alltså avsevärt lägre än del som förordas i . Vi i anser alt förslagel är alldeles förrestriktivt och menar all det alltid måsle finnas en ovillkorlig rätt tillersättning för den som vinner ell mål eller elt ärende om skatt Den som harinlämnat en korrekl deklaralion skall inle behöva drabbas av koslnader somstaten ivingal honom all lägga ned för all bevisa atl han haft rätt Får inleden skallskyldige ersättning för sina koslnader, kan detta jämföras med all deltas ul en straffavgift, trots all deklarationen var korrekl. Vi anser också altden som delvis vinner ell skatlemål bör få ersättning för en del avkoslnaderna. Vi anser vidare att den skaltskyldige måsle kunna få ersällning ialla fall där rättsläget kan anses vara oklart - alltså inte enbarl vidprejudikat, utan även när olika instanser dömt olika. För all öka rällssäkerhelen för de enskilda är ersättningför rättegångskostnader ett sleg på vägen. Elt annat är alt ökaskadeslåndsskyldighden för staten gentemot de enskilda. Eftersom propositionenändå innebär ell sleg i räll rikining, anser vi all tills vidare börgodkänna förslagen i den, men som har beskrivil begärockså vi atl del tillsätts en utredning som skall komplettera del föreliggandeförslagel och som regeringen skall återkomma lill med. Med del anförda yrkar jag bifall tillreservalionerna 1, 3 och 4. Ersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt Prot.1988/89:124 Anf. 60 (): 30 maj1989 Fru talman! Jag tycker atl både BoLundgren och pä elt Ersällning för koslnader i ärenden och mål om skall utmärktsätt har beskrivil problemen på detta område. Därför har jag inte för avsiktatt gå in i detalj när det gäller vissa yrkanden i vår motion. Jag vill istället, i anslutning till del som har framkommil i de tvä tidigareanförandena, yrka bifall lill reservalion 2. . Jag vill emellertid ta upp frågan om rättssäkerheten. Jaganser all den ändå ulgör grunden för vårl demokraliska samhälle. Del går i dagför långsamt med arbetet alt försöka skapa en ökad rättssäkerhet för denenskilde. Vi här i framställer frågor och inlerpellalioner,departementen utreder och det kommer upp olika fall, där folk har misshandlatsi den byråkratiska gången - de har så all säga misshandlats av samhällel. händer inle någoniing konkrel, och därför kan vi inte påstå all vi skyddarden enskilde. Via myndigheterna åsamkas den enskilde ibland slor skada, ulanalt han har möjlighel atl hävda sin rätt Man kan näslan säga atl myndigheterblir ell slags "stat i slalen" på sä säll alt man ulgår ifrån atl dealllid har räll. Myndigheter har alllid ell vissl underlag som de arbelarutifrån när de fattar beslut. Vi här i fattar våra beslut och har enviss uppfattning om dem.