prot · GC0982 · 1988-12-31 00:00:00 — 1 det av frågeställaren nämnda exemplet, som avser enombyggnad av väg E 4, skall en planskild korsning byggas vid norragrindar. Antalet körfält kommer att utökas för atl möjliggöra ett jämnttrafikflöde och klara av- och påfarter pä väg E 4 norr och söder omtrafikplatsen. Dessutom anläggs en med väg E 4 parallell gäng- och cykelväg iHagaparken. Dessa åtgärder medför ett ökat intrång i parken. Arbetsplanen för vägobjektethar upprättats efler samråd med kommun och de berörda länsmyndigheterna.Den innehåller en miljökonsekvensbeskrivning och den har varit utställd. Deinkomna synpunkterna kommer alt prövas av i samband medfastställelsen av arbetsplanen. har fått i uppdrag atl i samråd med och redovisa en utvärdering averfarenheterna av nyssnämnda miljökonsekvensbeskrivningar till . Innan denna utvärdering föreligger är jag inle beredd attföreslå några ytterligare krav pä miljöhänsyn i vägplaneringen. 77 (): Jag ber att fä tacka kommunikationsministernför svaret pä min fräga. På mänga sätt kan man väl säga att detta frågesvar ärdet typiska frågesvaret. Det innehåller en redovisning av regelsystemet ochegentligen ingen som helst synpunkt pä den sakfråga som togs upp i min fråga. Jag inser ju bakgrunden. Det är inle sä lätt att varastatsråd. Det finns väl ingen medborgare i land som har sä småmöjligheter att uttrycka uppfattningar som statsråd, om det inte är ett ärendesom regeringen skall ta ställning lill. Del är i alla fall detta intryck jagfär. Del är synd i det här sammanhanget. Det sätt pä vilketvägverket far fram på många olika häll i landet borde föranleda störreaktivitet frän regeringens sida. I det här konkreta fallet är det fräga om ettav de känsligaste områdena man kan tänka sig. Berörda av den härvägsträckningen är Norra kyrkogärden - en av de stora kyrkogårdarna iStockholmsområdet - och inle minst . Om planeringen för en ny sträckning av väg E 4 genomStockholm 3 protokoU 1988/89:82-84 Om planeringen för en ny sträckning av väg E 4genomStockholm Som planen nu ser ut innebär den kraftiga ingrepp iHagaparken - elt av och viktigaste rekreationsområden ochockså elt kulturhistoriskt viktigt område. Det innebären ökad miljöbelastning iform av föroreningar, buller, ljuseffekter osv. Det finns andra möjliga vägsträckningar. Del har bl.a.Haga/vänner visat. Det går alltså uppenbarligen alt lösa problemenmed vägsträckningen pä ett sätt som inte behöver innebära det miljömord som nuverkar vara förestående. Min fräga är egentligen: Anser sig regeringen inte hanågon som helst möjlighet alt ingripa i ett sådant här fall och se till altrimliga miljöhänsyn tas? menar att far fram. Det ärmöjligen en lustifikation. Men det är ocksä en allvarlig, svepande anklagelse. Om jag har förstått rätt - och det har jag -sä är arbetsplanen upprättad i samråd med kommun och länsmyndigheterna,som sagt. har ju en stor tilltro till de lokala företrädarna iolika sammanhang, och jag vill instämma i den tilltron. Decentralisering är juett motto för . 1 detta sammanhang är det viktigt att ocksä med förtroendese pä vad som görs och vilka uppfattningar som finns på lokal och regionalnivå. Planen har varit utställd, och synpunkter pä den harkommit in. De skall prövas i det fortsatta arbetet. Regeringens uppgift är ju att lägga fast riktlinjer. Jaghar ganska utförligt redovisat i frågesvaret vad vi kräver när del gällermiljökonsekvensbeskrivningar. Vi har givit ett särskilt uppdrag om att dettasystem skall utvärderas . Vi har begärt en delrapport av dennautvärdering redan före detta års slut. Detta är ullryck för etl aktivt agerande från regeringenssida för alt starkt få fram miljöhänsyn i denna typ av planering. 79 (): Statsrådet har naturligtvis alldeles rätluppfattat vad står för när det gäller decentralisering. Men det innebärju inte att vi tror att alla kommunala beslut är höjden av vishet. 1 det härfallet delade i inte majoritetens uppfattning. Vi känner alltsåinte nägot ansvar för del beslut som kommuns kommunstyrelse har fatlat. är dessutom inte en angelägenhet bara för Solnakommun. Den aren viktig tillgång för hela regionen - och för hela landet skullejag vilja påstå - med hänsyn till dess unika kulturhistoriska värde. Det är ensynpunkt. En annan sak är också att i förhandlingssituationer mellanvägverket och kommuner har elt mycket starkt övertag. Det kaninnebära att kommunen inte har tillräckliga möjligheter att göra rimliga hänsyngällande. är en statlig myndighet. Regeringen måste ha ansvar för vaden statlig myndighet tar sig för. När regeringens utvärdering ärfärdig, då är redan förstörd. 1988/89:82 Kan man inte göra någonting ? Överläggningen var härmed avslutad. 22 § Svarpå fråga 1988/89:517 om avgift för nummerupplysningar har frågat mig vilken handikappolitiskgrundsyn som ligger bakom regeringens beslut att inte förhindra televerkelshöjning av avgiften för nummerupplysning. Varje samhällssektor skall hällas tillgänglig för alla ochi princip skall kostnaderna för detta bäras inom sektorn. Därför bör televerketkompensera handikappade som inte kan använda telefonkatalogen när nu verketbeslutat införa en nummerupplysningsavgift. De handikappades användning avnummerupplysningen bör betalas av övriga abonnenter. Regeringen har funnit att den metod för kompensation somteleverket valt bör utvärderas . Utvärderingen skall göras isamarbete med berörda handikapporganisationer. 81 (): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag ärbesviken, för det gav inte svar på min fråga. Jag undrar alltså vilken handikappolitisk grundsyn somligger bakom regeringens beslut att sanktionera kraftigaavgiftshöjning. Statsministern angrep ju bankerna för deras avgifter. Vadskiljer från bankerna i detta hänseende? gör ju precissamma sak: låter de små betala de stora förbrukarnas kostnader. och handikapporganisationerna har suttit iförhandlingar men inle nätt nägot resultat. Tror verkligen altteleverket kommer till ett bättre resultat ? Kommer samarbetet attunderlättas av den nu fastställda taxehöjningen? Atl begära alt alla som inte kan använda telefonkatalogenskall ansöka hos om nedsättning av avgift mäste, som jag ser det,leda lill andra kostnader för . De människor som det här handlar omkan dessutom oftast inte skriva. De mäste alltså be någon annan person skrivaät dem, för att de skall få denna avgiftsnedsättning. hänvisade till en undersökningi vilken det framkommit att del inte är de handikappade och äldre utan företagoch de som har biltelefon som är de stora användarna av nummerupplysningen. Däkan jag inte förstå att det skall vara så svårt för att ta utkostnaden på rätt ställe. Dessutom har denna undersökning enligt uppgift hemligstämplats.Man kan fräga sig varför. Vet hur en handikappads vardag egentligenser ut? Skall en handikappad verkligen behöva hälla på med sådana här papper? Om avgift för nummerupplysningar Till att börja med är jag väldigt förvånad över uppgiftenall den här undersökningen har hemligstämplats. Jag har vid flera tillfällendiskuterat denna undersökning med handikapporganisationerna. Den är välkänd.Denna undersökning visar att det är företag som till utnyttjarnummerupplysningstjänsten. Volymen ökar kraftigt och därmed även kostnadernaför . I och med att denna tjänst är helt gratis ökar utnyttjandet,och kostnaderna skenar i höjden. Kostnaderna är ca 300 milj. kr. Om manslår ut denna kostnad pä abonnemangsavgiften innebär det en höjning med ca 60kr. Då skulle alla fä vara med och betala storförbrukarnasutnyttjande av denna service. För att fä hejd på denna utveckling har självt- jag betonar detta - fattal delta beslut för att hjälpa de handikappade.Precis tvärtemot vad säger, är berett att fullt utkompensera just de smä människorna, de som är i behov av denna tjänst och inlekan utnyttja katalogerna. Regeringen har dä sagl: Låt oss se hur denna kompensationfaller ut under del första året, och uppmanat atl utforma denna inära samarbete med handikapporganisationerna. Jag tycker nog att del, i delläge som råder, är den enda möjliga vägen all gä. 83 (): Jag tycker det är ett märkligt säll all resonera. Förstoch främst är det faktiskt de små som får betala. "Kompensationen"består av pä samtalsmarkeringarna. Man räknar alltså med ell sädanl samtalper månad för dem som endast kan använda sig av nummerupplysningen. När man vetvem det är som använder den, borde man kunna utforma ell taxesystem så att densom använder det mest också skall kunna betala. Enligt de uppgifter som jaghar, har man bl.a. från kommit med olika förslag tillhur man skall kunna ta ut en sådan avgift för att inte låta de handikappadebetala. Biltelefoner har ju enspeciell avgift, och man kan alltså spinna vidare på den linjen. De kanfortsätta atl stä för sina högre kostnader. Företag gör avdrag för sinarörelsekostnader, men det gör inte en enskild. Därför borde man kunna ta utkostnaden av den rätta förbrukaren. Tyvärr är del inte fullt så enkelt. Jag är övertygad omall om det hade varit möjligt alt hitta en annan väg också hadebeträtt den. Man kan inte renodla sä som här gör. Jag vill komplettera, för att det inte skall uppslå nägramissförstånd: den kompensation på som har erbjudit är bara denena delen. Därtill har man sagt att man är beredd att göra en individuellkompensation fullt ut för den lilla, mycket begränsade grupp av handikappadesom är i stort behov av att utnyttja nummerupplysningen. Kom ihåg att enligt den undersökning som gjorts är det säatl mänga av de handikappade inte alls utnyttjar nummerupplysningstjänsten.Hade man slagit ut kostnaderna jämnt, så hade alla fåll vara med om att betalaen . Anf.85 (): Jag förespråkar inte alt man skall la del rakt över, ulanatt man skall debitera den som är förbrukare. De handikappade som det här rör sig om kan inte se, ochdärför ofta inte heller skriva. Det innebär atl de på något sätt måste ha hjälpmed all få fram till : "Det här kan jag inte klara!" Detsom med sina stora resurser inte kan åstadkomma, det begär man attden lilla enskilda människan på egen hand skall kunna klara av! börjar vi bli överens, och jag. Nusäger hon att de som utnyttjar tjänsten skall betala. Det är precis vad somföreslås! Därtill kommer att man frän sida är beredd atlgöra ett undantag för de handikappade och där kompensera fullt ut för sådanasom inte har möjlighet alt använda telefonkatalog. 87 (): Jag tror att förstår vad jag menar - jagmenar dem som är storförbrukare. De handikappade skall vi sörja för - vi sägeratt de skall leva på samma villkor som vi andra. Låt oss inte krångla till det för den lilla människan, somhar vissa andra problem också - särskilt inte lill den grad alt de kanske inteens klarar att använda telefonen i fortsättningen. Överläggningen var härmed avslutad. 23§ Svar på fråga 1988/89:522 om har frågat försvarsministernvilka åtgärder regeringen avser att vidta för att klara krisen vidKarlskronavarvet. Frågan har överlämnats till mig för besvarande. , som är Karlskronavarvelsmoderbolag, har gjorts en utredning om koncernens framtida örlogsmarinaverksamhet. Delta har skett mot bakgrund av bl.a. tolalförsvarsbeslut. Beslut i fråga om koncernens örlogsmarina verksamhet skallfattas av styrelsen i . Jag ägnar frågan om situation stor uppmärksamhet,och samråd kommer att ske inför det beslut som styrelsen i har attfatta. 89 (): Jag tackar industriministern för svaret - sominte säger någonting egentligen, tycker jag. Jag hade åtminstone förväntat migelt svar innebärande all regeringen som företrädare för ägaren hade gett denklara signalen till att inte la beslut om nedläggning av nyproduktionden . Det ärenligt min uppfattning självklart att måste fatta beslut om denframlida inriktningen avseende inhemsk produktion av örlogsfarlyg. 1988 årsförsvarskommitté måsle därför ges möjlighet all la fram etl underlag för besluti denna vikliga fräga och även anvisa hur våra resurser inom varvsindustrinbäst skall utnyttjas. I det prekära läge som uppkommit för Kariskronavarvet ärdel viktigt all åtgärder vidtas för alt bibehålla handlingsfriheten.Kariskronavarvet är del enda varv i värt land som besitter kompelens ochkunnande för en allsidig produktion av örlogsfarlyg. Denna betydelsefullasamhällsresurs mäste utnyttjas på optimalt sätt. Marinen har ell stort framtida behov av nyaövervattensfartyg i enlighet med . Moderata samlingsparlielhar därför i en parlimo-lion föreslagit atl ytterligare tvä kustkorvetteranskaffas omgående. Socialdemokraterna har bollen, atl medverka lill fortsattinhemsk farlygs-produktion pä Kariskronavarvet genom alt biträda del moderataförslaget och därmed rädda jobben på Kariskronavarvet. Slutligen vill jag ställa en konkret fråga tillindustriministern: induslriminislern atl medverka till all den29 mars inle lar beslut om nedläggning av nyproduktionen av örlogsfarlyg päKarlskronavarvet, så att handlingsfriheten därmed kan bibehållas? är ju medveten om att detjust nu ligger ett utredningsförslag på bordet. Den utredningen har icke tagitställning lill var någonstans produktionen skall ligga. Det är en fräga somstyrelsen för har atl pröva, och den har sill sammanträde den 28 och 29mars för all ta del av utredningsförslaget och diskutera delsamma. Jag har under gärdagen haft ledning hos mig föratt själv få en förslå information om utredningsförslaget, och vi har i desamtal som då fördes blivil överens om alt den 28 och 29 marsicke kommer all falla nägol bindande beslut, ulan efter del alt man fört sinadiskussioner omkring denna fråga återkommer styrelsen lillinduslrideparlemenlel för all redovisa vilka ståndpunkter som finns frånstyrelsens sida i ärendet. 91 (): Jag lackar för del beskedel.industriministern! Del finns alltså ytterligare en frist för , undervären. dä budgeten för försvaret skall behandlas. Det finns all anledning attytterligare betona allvaret i delta. Dels behöver marinen nya fartyg, dels ärdel mycket enkelt att förlänga den första beställning av kustkorvetter som mannu häller pä alt avsluta pä , dels finns det alla skäl allgöra nya beställningar just beträffande kustkorvetter för all pä sä säll klaraden sysselsättningssvacka som inträder pä Kariskronavarvet i millen av är 1990. Jag vill erinra om, vilket känner lill, alt det är som har att falla beslut i denhär frågan. Det är också styrelsen som har tagil fram förslaget till utredningom hur man på bästa sällskall utnyttja de resurser som finns inom koncernen och i verksamheterna päKockum och Kariskronavarvet. Nägol bindande beslut kommer , somjag sade, icke atl falla vid sill sammanträde . 93 (): Jag lackar för del beskedet och hoppas attstaten i egenskap av ägare ger klara signaler för den framtida verksamheten vidbåda varven. Överläggningen var härmed avslutad. 24 § Svar på fråga 1988/89:469 om valkretsindelningen iMalmöhus län har frågat mig orn jagavser att undersöka möjligheterna atl nå politisk enighet kring en ändring avvalkretsindelningen i i enlighet med vad som föreslagils av tvåfidigare utredningar. Del förslag syftar på gär ut pä att denuvarande tvä valkretsarna fyrstadskretsen och valkrets delas uppi tre valkretsar, nämligen södra och norra valkretsar samt Malmökommun. Nägon politisk enighet har inte kunnat uppnås kringförslaget. Del har därför inle lett till lagstiftning. Frågan har senast behandlats av folkstyrelsekommittén, somär 1986 log kontakt med partisekreterarna i de fem partier som då varrepresenterade i för att utröna intresset för valkretsförändringar.Endast två partier, moderata samlingspartiet och , visade nägoluttalat intresse för en förändring av valkretsindelningen i . Huren sådan förändring skulle se ul var emellertid dessa partier oeniga om (SOU1987:6 s. 164 f.). Nägon förändring av valkretsindelningen kom därför inle tillständ i samband med alt kommitténs arbete i övrigt ledde till beslut iriksdagen . Valkretsindelningen har en storbetydelse för de politiska partiernas organisation och verksamhet. Det ärdärför av stor vikt atl förändringar av denna indelning kan ske under bredenighet. Goda skäl kan i och för sig anföras för en förändring avvalkretsindelningen i . Mot bakgrund av att det sä integick att fä någon enighet i frågan, är jag tveksam till om det är meningsfulltalt nu ta nägra initiativ i den. Skulle valfrågor av någon annan anledningkomma att aktualiseras, är jag emellertid beredd undersöka om det finnsförutsättningar att ta upp saken pä nytt. Anf.95 (): Jag har tidigare frågat tre andrajustitieministrar- , och -och då fatt svaret att de varpositiva till en ny valkretsindelning, om del gick alt enas politiskt. Valkretsindelningeni är ett missfoster och har varit det i Om sänkt promillegräns vid rattonykterhet När indelningen kom till för snarl , kunde uppdelningenmellan siad och land vara motiverad, eftersom levnadsbeling-elserna var säolika dä. Än orimligare blev valkretsindelningen eflerslorkonimunreformen, som medförde atl en kommun, , genom ett utvidgatHelsingborg inle längre var geografiskt sammanhängande med resten avlänsvalkretsen. 1 alla andra län är valkretsarna geografiskt sammanhängande.Det kan tilläggas all valkrelsutredningen för tolv är sedan ansäg en ändring myckelangelägen. säger justifieministern helt rikligt atlfolkstyrelsekommittén inle föreslagit nägon ändring, eftersom del inle gick allnå politisk enighet. Härtill kan sägas: Det framgårinte om de politiska parfierna i lillfrägals, vilket var falletvid förra utredningen. Folkstyrelsekommitténavlämnade sill belänkande 1987. alllsä före del senaste valet, och kanföljaktligen lägel vara annorlunda. 1 den utredningsom lillsaiie 1980 gick del alt uppnå enighet mellan de fyrademokratiska partierna om en ny indelning i . I allra sisla stundändrade sig , sä del blev ingen proposition. vilket visar alt opinionen kan svänga inom ell parti. har jag en följdfråga tilljustilieminislern: Vill justitieministern, mol bakgrund av vad jag här harsagt, göra ell försök atl nä politisk enighet och då börja nere i ? Överläggningen var härmed avslutad. 258 Svar på fråga 1988/89:462 om sänkt promillegräns vid rattonykterhet har frägal sialsniinisternvilka älgärder regeringen ämnar vidta för all uppfylla regeringsdeklaralionenslöfie om en sänkl promillegräns vid raltonyklerhel. Arbetet inom regeringen är fördelat sä att del ankommer pämig all svara pä frågan. Jag kan försäkra atl del fortfarande ärmin och regeringens avsikt all lägga fram ell förslag om en sänklpromillegräns. De uttalanden av mig som refererar till i sinfräga var inle alls av den innebörden alt nägot förslag inle skulle läggas framulan tog endast sikte på tidpunkten för förslaget. Bakgrunden lill detta är att del visat sig all del sävälinom som utom finns en opinion för all införa en s.k. principiellnollgräns. För all skall kunna la ställning lill om detta är möjligtoch lämpligt fordras det enligt min mening ytterligare beredning av ärendet.Min avsikt var därför att fä till stånd en skyndsam beredning underparlamentarisk medverkan. Del har visat sig all det inle är möjligt alläsladkomma en beredning under sädan medverkan. Detia beklagar jag. Jag avserända alt fortsätta arbetet med sikte på atl uppnå en sä bred politisk enighetsom möjligt. 97 (): Tack så mycket för svaret, justilieminislern!Men svaret pä frågan om vilka åtgärder som skall vidtas säger i själva verket,lyvärr: Utredning igen. Del är helt barockt all försöka utreda självklara saker.Del skapar i stället en misstro mol själva utredningsväsendet. Del beståendeintrycket av det här är ju atl det är politiska skäl som gör det intressant atlfördröja frågans lösning. Frågan om promille har utretts . Rapportpä rapport har publicerats, och bara del har en läng radstudier gäll in på inte bara påverkansgraden vid olika promillehaller utanocksä mätmetoderna och deras tillförlitlighet. Varför skall vi uppfinna hjulet en gäng lill, när delredan finns? Finns del inle resurser på deparlemenlel atl läsa och draslutsatser av allt delta material, sä alt vi här i hade fäll ellförslag all la ställning till inom den tid som faktiskt regeringsdeklarationenger sken av och förespeglar oss? Denna fråga har vi inle fäll svar pä . säger dels all frågan harutretts . dels att man inte skall utreda självklara saker. Avdel drar jag slutsatsen att är medveten om att frågan om enprincipiell nollgräns aldrig är utredd. Del som under senare lid har skett vad gäller utredning äralt det gjordes en deparlemenlspromemoria 1983 om irafikonykterhetsbrollet. föreslogs en sänkning lill . Promemorian remissbehandlades.och hälften av remissinstanserna ansåg då att ingen sänkning borde ske. Detgjordes en proposition pä förslaget som återkallades sä småningom. Förslaget om en sänkning lill 0,4 promilleremissbehandlades , och del är i del sammanhanget som frågan om enprincipiell nollgräns har uppkommit. har i en motion tillärels riksdag hemslälll om en principiell nollgräns med godtagbarrällssäkerhelsmarginal. Jag skulle bra gärna vilja vela vad vara en godtagbar rällssäkerhelsmarginal. Hur mänga promille är del? Närhar den frågan utretts? 99 (): Pä ansvarar dessa saker. Han säger sä här: "Promillegränser är ell politisktbeslut. Men vi kan övervaka den gräns som bestäms, ocksä noll promille." Del har gjorts ell antal olika undersökningar, nu senastför bara nägra dagar sedan, som visar all försökspersoner- under polisensledning och med säväl den nya apparaten som skall komma som med hittillsvarandeprovine-loder med blodprov - kunnat dricka inle bara en sior starköl utan ivåslora starköl och dessutom och med ganska hyggligmarginal till dagens gräns fäll fortsätta alt köra bil. Man är rund under fötterna, försläs, men häpnadsväckandenog är man fullt godtagbar som bilförare, med dagens lagstiftning. Om sänkt promillegräns vid rattonykterhet O/n sänkt promillegräns vid rattonykterhet justitieministern all anhöriga till personer som dödas avformellt nyktra men i själva verket fulla människor accepterar en fortsättningpå detta? Jag konstaterar att intebesvarade min fräga om när en principiell nollgräns har utretts. AnLlOl (): är det helt plötsligt ledamöterna somskall svara pä statsrådens frågor och inte tvärtom. Jag är synnerligen missnöjdined del svar jag har fält på min fräga till statsrådet. Jag kan gärna upprepa att gäng pä gång har frågan ompromillegränser utretts. Gäng pä gäng har forskare framlagt rapport på rapportom delta problem, såväl vad gäller påverkansgrader, vid vilka promillehaltersom påverkan uppkommer som i fräga om hur tillförlitliga och bra mätmetoderna är. Alt sammanställa detta och på grundval härav lägga frametl förslag borde regeringen ha kunnat klara, allra helst som statsministernutlovade detta i regeringsdeklarationen. harfrågat vilka åtgärder som regeringen tänker vidta för atl uppfylla löftet iregeringsdeklarationen, och jag har besvarat frågan med all regeringen kommerall uppfylla löftet i regeringsdeklarationen och föreslå en sänkning avpromillegränsen. Dessutom har jag sagt atl jag kommer alt låta göra enberedning för att uppnå en sä bred politisk enighet som möjligt. Jag mäsle barabeklaga alt del parti som företräder inte har varit berettall medverka lill den beredningen. 103 (): Del kan väl förväntas att regeringen läggerfram en ny regeringsdeklaration delta är. Fram till dess kommervi knappast att kunna ta ställning här i kammaren till nägot regeringensförslag beträffande denna fråga. Därmed tycker inte jag alt regeringen haruppfyllt sill löfte i regeringsdeklarationen på något annat sätt än genom alllägga frågan i en ny utredning. är berett att medverka i denna fräga. Vi ärberedda atl rösla igenom ett bra förslag här i kammaren. Det har vi varit helavären, och vi har varit beredda pä det med tanke på vad som stod iregeringsdeklarationen. Vi är inte beredda alt fortsätta i utredningskvarnen. Överläggningen var härmed avslutad. 26 §Svar på fråga 1988/89:496 om bortfallet av lektioner i ochgymnasieskolan har, mot bakgrund av enundersökning som visar pä ell betydande bortfall av undervisningslid i skolan,frägal mig vilka älgärder regeringen planerar för att tillförsäkra eleverna delektioner de har rätt till.