prot · GC0933 · 1988-12-31 00:00:00 — Anledningen till all jag ställde den här interpellationen var att allapartier i valrörelsen lovade att skärpa miljölagstiftningen på olika sätt.Formuleringarna var litet otydliga. Därför vore det intressant att få en debatt här i kammarendär alla partier som gett sådana löften dellog. Men tyvärr saknas de flestapartier i kammaren . Miljöministerns svar tvingar till konstaterandet att detinte innehöll särskilt mycket. Regeringen är tydligen inte beredd att tillsättaen parlamentarisk utredning för att genomföra en genomgripande revidering avmiljöskyddslagen. Regeringen är tydligen inte heller beredd att i dagslägetreformera miljölagstiftningen så att den blir mer sammanhållen och enhetlig it.ex. I svaret säger miljöministern alt detta är en fråga som honvill utreda, men hon säger inte att hon vill göra något. Detta är förvånande,eftersom det råder stor enighet i denna fråga bland människor på naturvårdsenheter,på och alla möjliga andra som arbetar med dessa lagar. Det ärsvårt att skaffa sig överblick över andra lagar som har med miljön att göra.Olika lagar kan delvis vara motsägande eller åtminstone ha olikaambitionsnivåer. Då frågar man sig naturligtvis som tjänsteman vilken lag somskall tillämpas. Jag anser därför att det är mycket viktigt all vi får enmer enhetlig och sammanhållen miljölagstiftning. Jag tror alt detta ensamtskulle förbättra miljön i avsevärt. 1 miljöministerns svar sägs heller inte i vilka avseendenregeringen avser att skärpa miljölagstiftningen. Hon säger allmänt att hon villskärpa den. Det sades också i regeringsdeklarationen. Syftet medinterpellationen var att få en precisering i vilka avseenden detta skall ske. Vi i anser att den nuvarande lagstiftningeninte leder till tillräckliga straffpåföljder. Man kan se vilka straff som desom fällts har fått. T.ex. fick några dagsböter för att hansföretag hade släppt ut mängder av gödningsämnen i en sjö och på det sättetförstört sjön. Det finns en mängd andra exempel där en fällande dom endastinneburit dagsböter, kanske av en frimärkskassas storlek eller knappt det, förde företag som berörs. Det visar sig också att det är väldigt svårt att drivamiljömål till åtal och till domstol. Dessa möjligheter måste också förbättras imiljölagstiftningen, tycker vi i . Det hade varit intressant att fåmiljöministerns synpunkter på vad hon avser då hon talar om en skärptmiljölagstiftning. Jag skulle vilja veta om det skall bli lättare att åtalamänniskor och om straffen skall bli högre. Andra skärpningar som borde göras är ett införande avkvalitetsnormer eller någon typ av toleransgränser. Socialdemokraterna harlovat att miljökraven skall anpassas till vadnaturen tål. Då frågar jag vad som menas med detta. Menarsocialdemokraterna att något i lagstiftningsväg skall göras måste det i såfall innebära att vi inför toleranser, alltså kvalitetsnormer som säger"Hit men inte längre". När man kommit upptill en viss nivå av enförorening i miljön ärdet stopp, och då Prot.1988/89:33 råder det totalförbud att överskrida den gränsen. Det är detsom är själva grundidén i en kvalitetsnorm eller toleransgräns. Sådanaborde införas ~, ~ [ avseende en rad miljögifter somsläpps ut . ° Socialdemokraterna lovade ocksåNaturskyddsföreningen all en sträng ochdetaljerad lagstiftning avseende främmande eller genmanipulerade organismer,alltså grödor, träd, djur osv., som förs ut i naturen skall begränsas i så storutsträckning som möjligt. Det mest aktuella exempel som vi har är egentligencontortatallen med de graminellaangrepp vi har haft . Detta visarrisken med att införa främmande träslag, främmande växter och djur. Medgenmanipulationen, som accelererar , får vi bara mer och mer av den varan.Vi kan förvänta oss en lång rad nya genmanipulerade grödor som kommer attuppvisa helt nya egenskaper när det gäller att motstå angrepp från svampar osv.Det kommer all leda till ökade problem, kanske med ökad kemikalisering, ökadbesprutning och sådant som följd. Det är därför viktigt att vi får denlagstiftning som jag har talat om. Vi borde också få en ny naturskyddslag. ladeNaturskyddsföreningen fram ett ganska detaljerat förslag, men sedan händeingenting. Den naturvårdslag som gäller är ju föråldrad. Den är betydligtsämre än miljöskyddslagen. 1 den sammanblandas naturskyddet medfriluftsintresset och andra allmänna intressen som egentligen inte har direktmed naturvården all göra. Man måste sluta blanda ihop det ena och det andraoch i stället renodla naturvården och ge den en starkare stäUning. Del finns många andra saker som det skulle vara intressantatt ta upp, men först skulle jag vilja få några synpunkter från miljöministernom vad man avser när man säger att miljölagsfiftningen skall skärpas. AnL 21 Miljö- och energiminister : Regeringen anser både att tillämpningen avgällande lag behöver skärpas och att lagstiftningen som sådan behöver samordnasoch skärpas. Vad beträffar gällande lag vill jag säga att ju mer vi arbetarmed detta, desto fler exempel får vi på att man med en skärpt tillämpningskulle kunna komma mycket längre än vad man har gjort. Vi har dessutomi den miljöproposition som behandlade lagt fast engrundprincip, att miljökraven i fortsättningen skall väga mycket tyngre vidvägningen mot andra intressen, och gjort en rad skärpningar av nu gällande lagvilka träder i kraft . Vad betyder del, att miljökraven skall väga tyngre? Jo,självfallet att de helt enkelt skall bli mer betydelsefulla både när man läggerfast villkor för en verksamhet och när man utövar tillsyn. För att man skallklara detta förstärker vi nu tillsynsmyndigheternas resurser mycket kraftigt. Dessutom skall miljökraven väga tyngre när man ser på brottmot lagstiftningen eller mot givna villkor. I det syftet utbildas nu domare,poliser och åklagare. Vi har lagt fast alt i fortsättningen måste det varatydliga kontroll- och mätprogram och årliga redovisningar för att man verkligen skall kunna kontrollera att tillstånd och villkor följs. Villkoren måste formuleras 96 tydligare. Vidare skall det i fortsättningen inle vara möjligt attnöja sig med böter för allvarliga miljöbrott, utan man måste döma fill fängelse.Del kommer i sin tur att innebära alt man är tvungen att vara myckelnoggrannare vid den rättsliga prövningen av delta rekvisil. Det skall också bli lättare att ompröva tillstånd än vaddel hitfills har varit när nya omständigheter tillkommer eller om det t.ex.visar sig att den tillslåndspliklige icke har givit fullständig informationtill myndigheterna i samband med alt villkoren lades fast. Jag vill också säga fill all vi under densenaste tiden i ett flertal fall kommit fram till all förelagen - och för dendelen även andra tillståndspliktiga - inle alllid lämnar information på detsätt som de borde göra. Vi ser mycket allvarligt på detta. Delta påverkar i sintur vår bedömning av på vilket sätt lagstiftningen behöver ändras i framtiden.Det gör att vi, kanske ännu mer förutsättningslöst än vi tidigare hade föravsikt att göra, omprövar hela det system vi har . Man kanske inle längrekan ha ett system där olika parter gör sig hörda, om man inte kan lita på attde talar sanning. Jag vill påminna om att den som inle talar sanning i sådanahär sammanhang faktiskt gör sig skyldig till ett brott, för vilket man ocksåkan dömas till påföljd. När del gäller kommande lagstiftning pågår redan enöversyn av naturvårdslagen, där bl.a. Svenska förslagfinns med i del material som utredningen skall bedöma. Jag vill också säga att vi tillämpar principen om vadnaturen tål på så sätt, att vi faktiskt på allt fler områden utfärdar förbudeller fastlägger gränser som man icke får överskrida. Men vi kommer dessutomatt fortsätta att behålla den individuella prövningen av varje enskilt ärende,för all i varje enskilt fall komma ner till bästa möjliga resultat. I den översyn som pågår - än så länge enbart iregeringskansliet, för att förbereda den stora utredningen - tar vinaturligtvis in all lagstiftning som är tillämplig. Miljöskyddslagen ärhuvudlag, men det finns andra lagar som, precis som säger, behöversamordnas med en ny, skärpt miljöskyddslag så att tillämpningen blir enhetlig. Vi går också igenom , och vi utesluter inlealls att man kan få en gemensam "miljöbroltsbalk" för alt få enlikartad brottspåföljd för olika typer av miljöbrott, liksom ett likartat sättatt hantera dem. Vi har ännu inte tagit ställning till exakt vilken formutredningen skall ha. Jag tror nog vid det här laget vet alt jagdå inte ännu kan ge det beskedet i - men jag kan försäkra att denprövning som förestår är myckel omfattande och syftar till att skärpalagstiftningen och göra den mer effektiv. arbetar vi intensivt föratt förbättra tillämpningen. Slutligen vill jag säga beträffande genteknologi alt delfaktiskt är ämnet för nästa sammanträde med miljövårdsberedningen. Regeringenanser att detta är ett myckel viktigt område och har givit del hög prioritetgenom att låta miljövårdsberedningen ta upp det till diskussion vid sittsammanträde . 7 protokoU 1988/89:31-34 Prot.1988/89:33 AnL 22 (): Herr talman!Jag ber att få tacka för det ytterligare förtydligande jag fick avmiljöministern. Det låter mycket positivt - det är tydligen mycket på gång. Problemet är bara alt den verklighet som vi befinner oss iute i landet inte är lika positiv. Tvärtom har vi ju en fortsaltmiljöförstöring, och vi konstaterar att det är mycket svårt attåtala och fälla miljöbrolls-lingar. Det ligger alltså en väldig långsamhet idetta, som gör mig litet konfunderad. Den rimmar inte med de vackra ord somBirgitta uttalar. Det miljöministern talar om är någonting som eventuelltskall hända men inle har hänt . Faktum är att del finns en del lagar som snarareförsvagats . Det har t.ex. blivit allt vanligare att man angerriktvärden i koncessionsnämndens beslut snarare än gränsvärden. Ett riktvärdekan alltså överskridas utan att det leder till någon straffpåföljd. Ettgränsvärde däremot får man inte överskrida. Detta uppfattar jag som enförsvagning - men del kanske är ändringar på gång igen? Åt rätt håll den härgången, hoppas jag. Strandskyddet hotas på olika sätt. Jag har ett aktuelltexempel i kommun, där kommunen helt enkelt vill ha bort strandskyddetför alt kunna bygga fritidsfastigheler, villor och annat i attraktiva lägen.Det är oroväckande om man skulle mjuka upp strandskyddet. Det finns en långlista på andra exempel, där jag kan se konkret hur strandskyddet hotas,försvagas och på vissa ställen upphävs. Jag har också kunnat konstatera attnalurvårdsintres-sel har försvagats gentemot markägarnas intressen i naturresurslagen.Del var ju någonting som framför allt fick ta mycket kritik för undervalrörelsen, men egentligen var det väl socialdemokraterna och regeringen somman borde ha kritiserat. Jag skall inte förlänga listan. Jag vill bara betona attdet är ett stort arbete som ligger framför oss, och man måste gå fram ganskabestämt. Jag tror för min del och på vägnar att kvalitetsnormeroch toleransgränser är nödvändiga alt få in i lagstiftningen. Trots allt är detju den mängd miljögifter vi har ute i miljön som är det väsentliga, och då ärdet inle bra att pröva var och en för sig och tro alt man den vägen klarardetta, utan man bör också sätta en gräns för hur mycket som får släppas uttotalt. Vissa saker bör man inte alls få släppa ut; där blir gränsen noll. Det är en del annat som saknas också. Exempelvis harregeringen inle velat gå med på någon naturvårdsgräns längs fjällkedjan ännu.Det är en typ av lagstiftning som borde komma snabbt, medan det finns någontingalls kvar där all skydda. AnL 23 Miljö- och energiminister : Herr talman! Till vill jag säga följande. För att så fort som möjligt komma fram till en förbättring av den nu mycket otillfredsställande situationen på detta område arbetar regeringen med två ting. Vi förbereder nämligen en förändring av lagstiftningen, och den saken arbetar vi mycket aktivt med. Vid den hearing som vi hade och där representanter för ett mycket stort antal myndigheter och organisa tioner, däribland , deltog var alla överens om att 98 man, när del nu äntUgen tas ettsådant här stort grepp, låter själva utredningsarbetetta den tid som behövs för alt det skall bli ett verkligt bra resultat. Men vifinner oss inle i att bara sitta passiva . Därför har vi redan ivårens miljöproposition föreslagit skärpningar i lagstiftningen. Vi har därmedvelat möjliggöra en skärpt tillämpning av lagen och en strängare brottspåföljdomedelbart. Det är också därför som vi i ett antal ärenden lägger fast enhårdare praxis än som har varit fallet. Vi gör alltså detta därför attvi vill sända tydliga signaler till de myndigheter som har att tillämpa lagen. När del gäller just strandskyddsärendena är regeringengenomgående mycket sträng. Jag kan säga att de enda avsteg som vi egentligenhar gjort -det rör sig endast om några få fall - har gällt människor med svärasjukdomar eller handikapp. Dessa människor har fått särskilda dispenser. Iövrigt har vi varit synnerligen stränga i sådana ärenden. När det gäller frågan om riktvärden och gränsvärden, somRoy också tog upp, finns det ett antal fall där vi har skärpt reglernai förhållande till underliggande beslut. Vidare har vi funnit del varaotillfredsställande att man arbetar med olika ärenden styckevis och delt.Därför har vi lagt fast generella program för en generellt strängaretillämpning av miljöskyddslagen. gjorde vi detbeträffande lösningsmedel. Vi deklarerade att man måste ta dessa saker påstörre allvar och att man mera måste prioritera dessa frågor. Det gäller dåalla myndigheter som på olika sätt har att befatta sig med sådana här ärenden.Dessutom fattade vi beslut i ett antal ärenden. 1 de besluten var vi strängareän vad tidigare praxis skulle ha inneburit. Vidare vill vi - i och för sigvisar del hur stora svårigheterna är -tvinga kommuner, länsstyrelser och andraatt följa de rekommendationer som och i fleraår har lämnat. Sammanfattningsvis, herr talman, kan jag försäkra att viinte kommer att försitta någon fid vare sig i det nu aktuella arbetet för attskärpa tillämpningen av den gällande lagen eller i det arbete som pågår föratt åstadkomma en bättre lagstiftning för framtiden. AnL 24 ROYOTTOSSON (mp): Allt detta låter väldigt bra. Menverkligheten är inte särskilt skonsam, utan miljöförstöringen fortgår. Jag villframhålla att det finns en del saker i detta sammanhang som kan vara svåra ochsom behöver utredas. Det kan därför vara befogat att tänka till litet.meraeller att samla experter när det gäller arbetet med dessa frågor. Men del finnsockså saker som medger att man kan gå fram betydligt snabbare. Som jag sade imilt tidigare inlägg gäller det exempelvis frågan om en naturvårdsgräns längsfjällkedjan. Det handlar ju om att skydda den fjällnära skog som ännu inte harhuggits ner. Tyvärr har redan hälften av denna skog avverkats. Men här kan manvidta åtgärder ganska snabbt, om man vill. Vill man inte, händer detnaturligtvis ingenting. Så till en annan sak, nämligen skyddet av våranationalparker. Vi i anser att dessa bör grundlagsskyddas. Detskulle alltså behövas två riksdagsbeslut med mellanliggande val för att upphävabeslut om nationalparker. Som det är räcker det med ett endariksdagsbeslut för att man skall få bort nationalparker, dämma över sådana osv. Prot.1988/89:33 Det finns också en del annat somkunde åtgärdas mycket snabbt, och det 28november 1988 nämns då och då i miljö- och naturvårdsdebalten. ~ .,,,., ~. Man hänvisar hela liden tillutredningar. Därför måste jag sätta ett Ommiljölagstiftningen ,., . _, , , , \. frågeteckeni kanten i detta sammanhang. Jag undrar nämligen hur pass seriöstdetta arbete är. Det är ju först när det stiftas nya lagar som man märker attarbetet faktiskt leder någon vart och att man verkligen kan börja tro att enförändring är på gång. Sedan till delta med miljökonsekvensbedömningarna.Personer som representerar miljövården har år fört fram önskemål pädetta område. Vi vill ha miljökonsekvensbedömningar för varje exploatering somkan få negativa effekter på miljö och natur. Men det har inle hänt särskiltmycket i det avseendet. Vi möter dock ständigt nya metoder och lagar som intealls är miljökonsekvensbedömda och som leder till nya problem. Pä det sättetligger miljövården ett steg efter problemen. Det är för övrigt en avorsakerna till alt problemen bara växer. Varför ger man inle den ideella naturvården rätt attöverklaga beslut som kan få effekt på natur och miljö? Det skulle med en gångmedföra att allmänheten och nalurkunniga människor i landet skulle få betydligtbättre möjligheter när del gäller all förhindra onödigt miljöovänliga metoder,lagar och exploateringar. På det sättet skulle man få en förstärkning vadgäller miljökonsekvensbedömningarna. En rad åtgärder skulle alltså kunnavidtas. Jag undrar: Varför gör ni ingenting? Utredningar ger juingen förbättrad miljö. Det är först när beslut fattas här i kammaren om nyalagar som någonting händer. AnL 25 Miljö- och energiminister : Herrtalman! Jag kan inte hålla med om alt inget händer just . Jag befinner mig jumilt i verkstaden och har att göra med ett antal ärenden därregeringen lägger fast nya, skärpta regler. Vi tar då upp just en av decentrala punkterna i interpellation. Det handlar dels om hur manväger olika intressen mot varandra, dels om att man konsekvent skall se tillalt miljökraven väger tyngre än andra intressen vid de s.k.skälighetsbedömningar som görs. Jag måste alltså till kammarens prolokoll få läsa in attdet just nu sker en myckel intensiv process som innebär verkliga förändringar.Jag delar otålighet och även hans uppfattning att vi behöver enny, skärpt lagstiftning. Men just nu pågår, som sagt, ett intensivt arbete somsyftar till att alla skall ta till vara de möjligheter som dagens lagstiftningoch den skärpta lagstiftningen ger. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Föredrogs och hänvisades Proposition 1988/89:60 till näringsutskottet 100 6 §Föredrogs och hänvisades 1988/89:11fill konsfilufionsutskoltet 7 § Föredrogs men bordlades åter Konstitutionsutskottetsbetänkanden /89:KU2 och KU6-KU8 Lagutskottetsbetänkanden /89:LU6 och LU8-LU10 Utrikesutskottetsbetänkanden /89:UU5 och UU12 Arbetsmarknadsulskottelsbetänkanden /89: AU4 och AU5 8 § Anmäldes och bordlades Propositionerna 1988/89:61 om dubbelbeskattningsavtal mellan ochCypern 1988/89:62 om fortsatt giltighet av lagen (1983:147) om förbud underviss tid mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur och svin 9 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1988/89:79 av () tillkommunikationsministern om ökad godstrafik på järnväg: I proposition nr 1987/88:50 taladesmycket om vikten och behovet av ökad godslrafik på järnväg. Såväl regeringensom talade varmt för ökad kombitrafik. Ett särskilt bidrag inrättadesför utveckling av såväl vagnslast-som kombitrafik. Vad gäller kombitrafik har tidigare omlastningar skett vidett tjugotal större och ett trettiotal mindre terminaler. vill SJ Godsminska delta till åtta huvudterminaler och tolv sekundärterminaler, enminskning . Enligt förslaget skall det bara finnas en sekundärterminalmellan och . Dessutom vill lägga ner en delvagnslasttrafik och industrispär. Den största vinslen med kombitrafik görs på de riktigtlånga avstånden, dvs. mellan och kontinenten. möjligheter attav miljö-, energi- och vägslitageskäl föra över gods på järnväg kommer att varaytterst beroende av utvecklingen inom EG. Prot.1988/89:33 Med anledning av ovanstående berjag alt till kommunikationsministern få ställa följande frågor: Meddelande om inter- Är statsrådet beredd att hejdaden planerade drastiska nedskärningen av peUaUoner kombiterminaler? Är statsrådet beredd att arbeta för en utveckling avvagnslaslirafik och industrispår? Är statsrådet beredd att ta upp internationellaöverläggningar för att få till stånd fler och bättre godstransporter päjärnväg? 1988/89:80 av i (m) till statsrådetGeorg om antalet asylsökande: 25 000 personer ges svenska pass utan klargjord identitet! Enligt har hittills25 000 personer erhållit svenska pass, utan att myndigheterna med säkerhetkunnat fastställa identiteten. 1986 saknade av till anlända asylsökandeutlänningar pass, biljetter och legitimationshandlingar. Detta trots att man ide flesta fall visat upp nämnda handlingar under resanhit. Utdelandet av så många svenska pass utan täckning gör attandra länder börjar misstro pass utfärdade till personer, vilka från börjaninte varit svenska medborgare. Det är av yttersta vikt att de som söker asyl i Sverigespelar med öppna kort. Allmänhetens förtroende för vår flyktingpolitik riskeraratt minskas om vi fortsätter att bevilja asyler i stort antal åt personer, sominte vill tala om vilka de är eller varifrån de kommer. Förvisso kan det finnas skäl till varför en till vårt landankommen asylsökande saknar pass. Men då man bevisligen visat detsamma underresan hit finns det skäl till stor misstänksamhet. Personer som egentligen inte är flyktingar, kriminellapersoner-ja, t.o.m. terrorister kan på goda grunder misstänkas för att söka sigtill vårt land därför att vi så generöst utdelar nya passhandlingar. Kan statsrådet redogöra för omantalet asylsökande utlänningar utan identitetshandlingar har minskat undersenare tid? Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta i syfte attminska tilldelandet av svenska pass till personer, vars identitet med säkerhetinte kunnat fastställas? 10 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1988/89:291 av () till statsministern omvisumtvånget för resande till : har krävtvisum av bl.a. svenska medborgare. Den förre franske premiärministerns besked ijanuari 1987 om att restriktionen var tillfällig och att dess upphävande var enfråga om månader snarare än är har inte lett till några åtgärder från denfranska regeringens sida. Statsministern skall besöka . Medanledning härav ber jag att fä ställa följande fråga: Avser statsministern att i dettasammanhang aktualisera visumfrågan i kontakterna med den franske statsministern? 1988/89:292 av () tillutbildningsministern om ökad utbildning till miljö- och hälsoskyddsinspektörer: Tillgången på kompetent personalinom miljö- och hälsoskyddsområdet släpar efter i förhållande till det starktökande behovet. Till oktober månads utgång har 310 tjänster utannonserats- varav 175 fasta - medan platsantalet på landets enda utbildning i är 62per år. beräknas behovet öka kraftigt på grund av kommunernasobligatoriska miljötillsyn, förstärkningen av länsstyrelsernasmiljövårdsenheter och ett ökat intresse för miljöfrågor ute i industrin.Brislen på personal hotar detta nödvändiga miljöarbete. Jag villdärför fråga utbildningsministern: Ämnar regeringen öka antaletutbildningsplatser för att tillgodose den ökande efterfrågan på miljö- ochhälsoskyddsinspeklörer? 11 § Kammaren åtskildes .