prot · GC09120 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag har försökl alt överlygautskottets ledamöter om att del vore en klok gärning all avslå från atl ändra23 §. Tyvärr är del ingen som har lyssnat på mig, och jag har väl knappastnågon förhoppning om alt få kammaren all ändra sig. Men, herr lalman, jag villi alla fall yrka bifall lill vpk;s reservafion när del gäller upphovsrätt ochdatorprogram. 132 (): I lagutskotlels betänkande nr 34 behandlasproposilionen om upphovsrätt och datorprogram och de motioner som väckls medanledning av proposilionen. Redan med den lagsliflning som vi har kandatorprogram vara en typ av verk som faller inom fillämpningsområdel förupphovsrätlslagen. För atl klarlägga rättsläget har i 1 § upphovsrätlslagengjorts etl tillägg där det släs fasl att etl datorprogram i lagens mening skallanses vara ell litterärt verk och alltså ha upphövsrällsskydd. Enligl upphovsrättslagen har man rätt att för enskill brukframställa enslaka exemplar av offentliggjorda, litterära verk. Datorprogrammenfår anses inta en särställning bland dessa skyddade litterära verk. Dels är defrån början dyra all framställa, dels är de lätta att sedan kopiera och dels ärkopian av lika hög kvalilel som originalet. I fortsättningen skall man som hillills kunna kopiera ettdatorprogram för enskilt bruk, men med den begränsningen all förlagan inleanvänds i någon form av näringsverksamhet eller inom offentlig verksamhet. Detfår anses vara en bra avvägning mellan de olika intressen som gör sig gällandei frågan. När det gäller organiserad ullåning och ulhyrning avdatorprogram, l.ex. från bibliotek, måsle enligl belänkandel upphovsmannen hagett sitt lillstånd fill den verksamheten. Utlåning av datorprogram kommer härall skilja sig från utlåning av andra litterära verk, eftersom där gäller attså fort etl verk utgivits får del fritt spridas vidare genom ullåning elleruthyrning. Här finns alltså en inskränkning av upphovsmannens spridningsrättsom inte kommer att gälla för datorprogram. kommunisterna delar, som vi har hört, inteulskotlsmajoritetens uppfattning på denna punkl utan vill jämställa utlåningav datorprogram med utlåning av böcker. I reservationen påpekas atl den friabokullåningen inte stört bokmarknaden. På den punkten finns det ingel allinvända, men utskotlsmajoriteten anser all jämförelsen mellan bokullåning ochutlåning av datorprogram inte är relevant. I ställd bör jämförelsen göras medden utlåning och uthyrning av grammofonskivor som skedde i början av 80-lalet.Den överspelning fill kassettband som då kunde ske och som gjordes i sloromfallning visade sig störa ulgivningen av musikaliska verk väsentligt. Av denanledningen beslutade 1982 att uthyrning av musikaliska verk intefick ske utan upphovsmannens eller rättighetsinnehavarens fillslånd. Vi anseratl vi inte kan upprepa den missbedömning rörande den tekniska utvecklingensom gjordes , Utskotlsmajoriteten vill därför 138 redan nu fastställa atlrältighetsinnehavaren har oinskränkt spridningsrätt fördatorprogram när det gäller organiserad uthyrning och ullåning. Att lånavänners och arbetskamraters datorprogram och kopiera dem är naturligtvistillätet. Därför yrkar jag avslag på reservationen. När del gäller rätten lill datorprogram vidanställningsförhållanden har utskottet efter att ha tagit del av mångaremissinstansers synpunkler och efler en hearing kommit fram till atl denpraxis som lillämpas av branschen fungerar bra. Någon lagstiftning äralltså inte enligt ulskollel behövlig. Den upphovsrällslagstiflning som kommerall gälla i och med all beslutet om detta betänkande fattas kommer inte helleralt inverka negafivl pä gällande praxis. Någon anpassning till EG- ochEFTA-ländema i denna fråga är inte heller nödvändig. Utskottet ulgår emellerfidfrån all regeringen följer ulvecklingen på områdel noga och atl om så ansesbehövligt lar inilialiv fill förändringar. Så när som på en punkl är del alltså ettenigt utskott som föreslår förändringar i lagstiftningen när det gällerupphovsrätt och datorprogram. Med det anförda yrkar jag bifall till hemställan iutskottets betänkande och avslag på reservationen från kommunislerna. Prot, 1988/89:120 133 (vpk): tog upp precis det som gör detså angelägel alt ha dalotek, eller bibliolek för datorprogram. all människor får låna fritt av vänner och kopiera. Men de som inle harnågra vänner som har datorprogram, för dem skulle det naturligtvis vara mycketangeläget all kunna gä till och låna elt ordbehandhngsprogram ellerett bokföringsprogram eller vad de är ute efter. 1 stället måste de nu gå ochköpa sådana, vilkel kostar . Jag tycker all liknelsen med denlidiga, gryende bokmarknaden är mycket bra. Den visar nämligen i ett nötskalprecis vad del rör sig om. var inle böcker var mans egendom, ochman såg med förskräckelse på blotta tanken all låna en bok. I stället kedjadesböckerna fast i kyrkväggarna. håller precis samma sak på atlske när det gäller datorprogram. De kedjas fasl inom den lilla sfär i del härlandet som genom arbele eller på annat säll har tillgång till dem. Men för devanliga människorna, för herr och eller för unga sombörjar att bli intresserad av della, skall det sättas klarl stopp, och delskall göras olagligt för dem all pröva sig fram. Jag tycker att det är mycket syndall den framtida möjlighel som innebär alt man skulle kunna verka i hellmotsatt riktning, nämligen atl uppmunlra och stimulera användandet avdatorprogram, stryps och all dessa datorprogram görs tillgängliga för en lilenexklusiv elit. Del är inle alla som har vänner och bekanta atl lånadatorprogram av. Jag lycker, som jag sade tidigare, alt del finns goda skäl förall man inle släller fill del för framliden genom all ändra denna olycksaligaparagraf. 134INGER HESTVIK (s): tar upp della problem somom del vore hell omöjligl alt få låna etl datorprogram . Men så ärdet ju inle. Denna lagändring hindrar inle uthyrning av datorprogram. Prot.1988/89:120 att upphovsmannen säger ja eller nej till alt hans program skallfå hyras ul 24 maj1989 eller lånas ul. Delta lagförslaginnebär alltså inle någon självklar spridnings- r, , , , rätt. Eftersom det kostar en hel del pengar att göra ettdatorprogram kan upphovsmannen få en ersättning fördet arbete som han har lagl ned och få till program 6 5 stånd eltavtal, l.ex. Vi har mycket dåliga erfarenheter jusl från denfonografiska branschen i samband med den lagstiftning som lillkom och somgjorde del frill fram på detta område, enligt modell. Dåstartade firmor som hyrde ut t.ex. grammofonskivor till människor, ochbiblioteken lånade gratis ut grammofonskivor. Folk gick sedan hem och speladeav dessa skivor på kassettband. Del ledde fill att många av musikproducenlernahell enkelt förlorade sitt ekonomiska underlag för atl producera l.ex. skivorav mer kullurellt inlresse med ett smalare utbud. Jag tror därför all vi är pårätt väg, och jag yrkar bifall till hemslällan i utskottets betänkande. 135 (vpk): Del är rörande all höra hursocialdemokraterna vill värna om kapitalet när del gäller datormarknaden. IngerHestvik säger att det koslar väldigl myckel att ta fram elt datorprogram. Jagär övertygad om atl om man skulle behandla våra författare med samma vördnadoch respeki som man behandlar fillverkarna av datorprogram skulle deraslimpenning vara betydligt högre. Jag tror alt det tar väl så lång fid atlskriva en god bok av hög hllerär klass som det lar att tillverka datorprogram.Del ligger år av möda bakom del. Skulle man räkna ul den limpenning, royaliyoch biblioteksersättning som en författare får för att skriva en bok är jagöverlygad om alt förfallaren kommer långl efter konstruktören av datorprogram.Jag är inle alls lika orolig för all de kommer att lida så svåra ekonomiskaförluster om vi skulle göra det möjligt all hyra ul och låna ul datorprogram,tvärlom. Jag tror också atl del var ett ganska dåligt beslul som vifattade när del gällde grammofonskivorna. Del var en övergående trend, enpuckel. Efter ell lag hade det säkert visal sig atl del inle var lill så stortförfång för musikmarknaden. Jag vidhåller mill bifallsyrkande lill vpk;s reservalion. 136 (): Jag vill inte ta ställning till vilket somkostar mest för en upphovsman, att göra ett litterärt verk, en bok, eller attgöra ett datorprogram. Men däremot vel jag all om jag läser en bok som jag harlånat på och tycker att den är bra, kopierar jag den inte, ulan jagköper den, eftersom det förmodligen blir både bältre och billigare. Skulle jagdäremot gå och låna ell datorprogram och finna att det är bra kan jag med lätthetkopiera del ulan kostnad och ulan all någon märker del. Del är teknikensframfart och utveckling som har gjort det möjligl att kopiera grammofonskivorfill kassettband och att kopiera datorprogram lill samma kvalitet somoriginalet. Del är detta som är problemel. Jag trorinte all del bara är stora firmor som tjänar pengar på detta, även om delkanske är de som är mesl framträdande när det gäller de slora och 140 mest komplicerade programmen, utanjag tror all della är bra för unga tekniker och unga forskare som vi hoppas få fram i Sverigeoch som kan Prot. hjälpatill att sprida vår teknik och utveckla vårl näringsliv. Överläggningen var härmed avslulad. (Beslul i ärendet skulle fattas vid näsla arbetsplenum.) Ändring i bilavgaslagen, m.m. jordbruksutskottetsbelänkande /89:JoU19 Ändring i bilavgaslagen 1988/89:128). (1986:1386), m.m. (prop. Ändringi bilavgaslagen, m.m. 137 (): I jordbruksulskotlels belänkande1988/89:JoU19 behandlas ändring i bilavgaslagen m.m. sker pågrund av regeringens förslag i proposition 1988/89:128. I anslutning härtillbehandlas också elt anlal motionsyrkanden. Utskottet föreslår med anledning av motioner frånmoderaler och cenlerparfister atl undanlaget för jordbruk och skogsbruk från förbudetmot körning i terräng med motordrivet fordon skall regleras i lagen. Den nu gällande lerrängkörningslagen trädde i kraft 1976.Lagen syftar till atl skydda mark och vegetation mol skador. ett generellt förbud mot körning i terräng med lerrängfordon ochmotorfordon på barmark samt på snötäckt skogsmark med plant- och ungskog, omdel inte är uppenbarl att körningen kan ske ulan risk för skada på skogen. Inomde delar av fjällområdet som regeringen beslämmer- det kan gälla kalfjällett.ex. - är körning i terräng med terrängfordon och motorfordon förbjuden ävenpå annan mark. I den gällande terrängkörningsförordningen undantas körning påbarmark i jord- och skogsbruk saml i direkt samband med renskötsel från delgenerella förbudel. har föreslagil vissa ändringar i lagenberoende på att olika lyper av terränggående fordon nu regislrerats somtraktorer vilka inte används som nytlofordon. Detta har skett särskilt ifjällområdena . Det har skapats en särskild marknad förbarmarksfordon, som inte omfallas av lerrängkörningslagens regler. Slitaget imarkerna ökar i områden med känsliga vegelalionstyper, och risken förslörningar på djurlivet ökar. Konflikterna mellan ohka intressen ökar också. Regeringen har föreslagil att lerrängkörningslagenstillämpningsområde ulvidgas till alt omfatta motordrivna fordon över huvudtagel. Statsrådet anser atl redan befinlliga undanlag iterrängkörningsförordningen frän förbudet även i framliden skulle lillgodosebehoven av nyttotrafik med akluella fordon. Eventuella yllerligare undantagmåste enligl statsrådet övervägas och förslag komma . Vi moderater inslämmer i att del finns behov av enutvidgning av lerrängkörningslagens tillämpningsområde bl.a. med hänsyn tillnalurvårdens intressen. Vad beträffar regleringen av undantagen från den nu Ändring i bilavgaslagen, m.m. utvidgadelagens tillämpning kan elt generellt förbud visa sig ge negafiva konsekvenser.Förslagel är inle förenligl med ell rationellt och ekonomiskt jord- ochskogsbruk. Det innebär ju alt man i lag generelll skulle förbjuda sådanverksamhet som utgör en hörnslen i dessa näringar. Jord- och skogsbruket bör istället garanteras den trygghet som etl lagsladgal undantag ulgör. Vi glädeross givetvis åt all utskottet nu också godtagit dessa våra förslag. Enligl bilavgaslagen kanlillverkare genom beslut av myndighet åläggas att rälla brisler iavgasreningssyslemd ända lills bilen är eller har körts 80 000km, om fel framkommer vid en s.k. nybilskontroll eller hållbarhelskonlroll.Därulöver har tillverkaren en skyldighet gentemot bilägaren all kostnadsfrittavhjälpa brister som framkommer i andra sammanhang, l.ex. vid den årligakonirollbesiktningen. I samband med behandlingen av propositionen ommiljöpolitiken inför 1990-talet hävdade miljö- och energiministern altutformningen av 6 § bilavgaslagen inte medförde någon skyldighet förtillverkaren atl bekosla en garanlireparation, som ulförls av annan äntillverkaren. Vid behandlingen av förslagel vidhöll ulskollel dock sin tidigareuttryckta uppfallning atl en bilägare skall kunna reparera sin bil och även fågarantireparationer av avgasreningssystemet utförda på en bilmärkesobundenverkstad. Utskottet hemställde därför om att skulle ge regeringen iuppdrag atl komplettera bilavgaslagen i enlighet med tidigare framfördaönskemål. beslutade också i enlighet med detta. I propositionen föreslås nu atl bilägaren skall ha rättalt lämna sin bil till en obunden verkstad för att åtgärda en brist iavgasreningssyslemd som omfattas av tillverkarens åtagande. Tillverkaren skallvara skyldig atl betala ersättning lill verkstaden för en sådan reparation, ombilägaren har anlitat någon som yrkesmässigt ulför bilreparalioner.Tillverkaren har rätt att kräva ulredning i fråga om en reparation som harulförts av en obunden verkstad. Elt sådanl krav skall framställas inom tvåveckor från del tillverkaren mottog ersättningsanspråk. Tillverkaren måsle taslällning lill anspråket . Sedan betalning skelt fårtillverkaren inle åberopa felaktigheter i reparationen gentemot bilägaren, omåtagandet skulle bli akluelll igen. Det är här man har kommit litet snett,enligt vad vi moderater anser. Del är därför vi har fogat elt par reservationertill della belänkande. Del förslag som lämnals av regeringen synes göra delmöjligl för bilägaren att vända sig lill den verkstad han önskar för sinagaranlireparalio-ner. Ulskollel har dock inte uppställt de villkor för ellsådant förslags ulformning som vi tidigare krävde av regeringen. Det viktigastevillkoret var atl den verkstad som gjorde ingrepp i avgasreningsulruslningenskulle la på sig del fortsatta ansvaret för utrustningen. Därigenom skulletillverkaren inle kunna bli ansvarig för fel begångna av någon annan. Detta varav särskilt stor betydelse med hänsyn till den långa garantitiden. För altgaranlera konsumentens trygghet uppställdes krav pä atl den verkstad somutförde garanlire-parationen skulle vara försäkrad. Föreliggande förslag uppfyller inle de nu redovisadevillkoren. Regeringen bör därför enligt vär mening återkomma lill medetl förslag, som uppfyller de krav som har slällls. Del är della vivill ge regeringen till känna, vilket vi framför i reservation nr 1. I reservalion 2 har vi moderaler uppmärksammat frågan omkonkurrensförhållandena på reservdelsmarknaden och att åtagandet enligtbilavgaslagen inte får innebära atl konkurrensen pä denna marknad begränsas. Ienlighet med delta föreskrivs även i bilavgasförordningen (1987:586) alttillverkaren inle får föreskriva som etl villkor all bilen måste repareras viden viss verkstad eller atl reservdelar av vissl fabrikat måsle användas. angående bilavgaskontroll synes dock enligl vår mening inte stå iöverensstämmelse med den gällande ordningen. I likhet med vad som framhålls iden moderata motionen Jo884 anser vi därför all gällande föreskrifteromedelbart skall rättas till. Vad vi anfört med anledning av denna motion villvi att skall ge regeringen lill känna. Jag yrkar bifall lill reservalionerna 1 och 2som är fogade lill betänkandet och i övrigl till ulskollds hemslällan. Ändring i bilavgaslagen, m.m. 138ANDERS CASTBERGER (fp): Fjäll och mark tillhör våra stora värden. Vihar etl ansvar för hur vi umgås med dessa tillgångar. Därför behövs skärpningari lerrängkörningslagen. Självfallet måste jord- och skogsbruk kunna skötas.Därför anser ju utskottsmajoritelen atl en ändring i regeringens förslag lilllagen skall göras, så atl det klarl framgår atl jordbruk och skogsbruk undanlasfrån förbudet. Men fjäll och mark holas i alla fall. Vissa omständigheter tyderpå att gällande lagstiftning om terrängkörning inle efterlevs i den utsträckningsom vi har anledning att självklart räkna med. Med hänsyn härlill tycker vi ifolkpartiet att regeringen skall få i uppdrag att kartlägga hur väl lagen pådelta område fungerar och efterlevs. Skulle vi i det här sammanhanget kommafram till alt efterlevnaden är så dålig som vi har anledning all dess värrebefara, får vi nalurliglvis återkomma med förslag om lagskärpningar som kanvisa sig erforderliga. Med della yrkar jag bifall lill reservation 7. bilister genomför en av de störstamiljöinvesteringar som faktiskt gjorts i . De köper nämligen katalytiskaavgasreningssystem fill sina bilar. Men enligt kommer denkatalytiska avgasreningen att hinna med att bidra bara lill all begränsaökningen av luftföroreningarna, om man räknar pä en lidsperiod mellan 1980 och1995. har föreslagil atl också dieselfordonenskall åläggas en kraflig rening. Vad gör då regeringen? Jo, förra årellanserade man ett program, som innebär atl de tunga dieselfordonen inle skallbehöva införa denna rening . Eflersom det var valår passade man påatl subventionera jusl denna rening med 400 milj. kr. Detta hell i onödandessulom, eflersom arbete pågår för fullt med ulvecklingen av utrustning förjusl dieselfordon. Ulvecklingen är så långl framme alt ell införande avobligatoriska beslämmelser för lunga dieselfordon kan ske , precissom folkparliel har föreslagil. Del är än regeringens linje.Del blir åtskilliga lon mindre cancerframkallande ämnen, åtskilliga lon mindreav olika partiklar och sot. Enligt innebär del all man totalti irafiken, i stället för alt upprätthålla oförändrad nivå när det gällerulsläpp, kan minska utsläppen med uppåt för hela perioden fram lill 1995.Det vore väl en åtgärd, som innebar alt personbilsägarnas investering ikatalytisk avgasrening kom till nytta också därför att den tunga trafiken kandra sitt strå Prot, 1988/89:120 fillstacken. Varför stretar socialdemokralerna så kraftfulll emol en sådan miljöreform, när man dessulom skulle kunna shppaplanlösa subventioner Ändring i bilavgaslagen, m.m. och få bältre miljö saml iförhållande fill delta etl oförändrat stort miljöarbete gjort? Är dettaverkligheten bakom den socialdemokratiska regeringens påståddamiljömedvetenhet? Nuär, herr lalman, rening av befinlliga motorer och motortekniker ändå bara ellsteg på vägen. Etl av de radikala grepp som nalurliglvis måsle las är atl selill alt vi tar fram motorer och drivmedel som är rena redan vid källan. Detvar en slor debalt om delta här i . Naturligtvis gicksocialdemokraterna emol detta. Men arbelel med alternativa drivmedel ochallernaliva motorer pågår. Elkomotorn, som vi alla känner lill, är ell exempel.Del förekommer också försök med välgasdrifl för personbilar. Mindre mängder avavgasutsläpp och användning av alternativa bränslen blir då möjliga. Då är delbeklagligl atl regeringen i själva verkel motarbetar detta. Vad annal kan mansäga än att motarbeta, när regeringen strör ut näslan ionödan på dieselrening och delta ulan alt man ställer befogade krav på atldieselrening skall genomföras inom den tid som tekniskt är möjligt? Mot dettastår politik om en satsning på utveckling av nya typer av motorersom är renare redan vid källan. Detta föreslår vi skall finansieras med l.ex.den del av de 400 miljoner som möjligen ännu inle har gått åt lill dessaonödiga, allmänna subventioner. Men socialdemokralerna säger nej. Är deltaverkligheten bakom den socialdemokratiska regeringens påståddamiljömedvetenhet? Med tanke på detta finns del all anledning alt i stället yrka bifallockså lill reservationerna 8,12 och 13 förulom den redan nämnda nr 7. Anf.139 (): har vi ett förslag på kammarens bord om en ny bilavgaslag, som gerde märkesobundna verkstäderna den möjlighel all vara med och konkurrera omreparationerna som har beställt vid ell par tillfällen. är detegenlligen tredje gången gillt för oss, för regeringen har tidigare inteuppfyllt de krav som vi har slällt. Det gör den kanske inle helt fulll den härgången heller, men jag tycker atl det kan vara värl all pröva det system som nuföreslås. Det ger ändå den rätt fill konsumenlen som köper bilen och till demärkesobundna verkstäderna som vi har beställt Del är kanske en konstruktionsom vi inle hade tänkt oss, men vi får väl se hur den fungerar. Vihar också ett förslag om en ändring i lerrängkörningslagen. I slort selt blirdel så som regeringen har föreslagit, men på en punkt får vi igenom enförändring, nämligen atl man för traktorer som skall köra i jordbruk ellerskogsbruk får en generell dispens och alltså inte behöver krångla och sökadispens. Del här är en fräga som log upp i en av sinasista motioner. Det är synd atl hon inle fick uppleva denna framgång. Men vikan vara glada för alt vi fått den. Vi har från cenlerns sidakrävt all handikappade skall få bällre möjligheler enligt den här lagen. Föross andra är det självklarl alt kunna ge oss ut i naturen, därallemansrätten gäller. Vi har alltid möjlighet atl göra del när vi 144 helst önskar det Vi tycker atl det borde ha varit möjligl att ge engenerell Man kunde länka sig att man, när man får sig tilldelat elthandikappfordon, också får en generell dispens från lerrängkörningslagen, såalt man inle behöver krångla med den titt som tätt Man borde ha gett dehandikappade samma möjligheter i detta avseende. Vad jag länkle lala mesl om är bilavgaserna. Ulsläppenfrån irafiken ökar ju på etl säll som vi kanske inte rikligl hade väntat oss.Det beror på atl det sker en ganska stor trafikökning, betydligt större än vadvi hade planerat. Vi har fåll katalytisk rening på personbilar, och del harnaturligtvis blivit bällre men inte fillräckligl bra. Sedan har vidieselfordon, som är ett bekymmer eftersom man där inle har samma möjligheleratt rena som när del gäller bensinbilar. I fråga om dieselfordon ställer vi nuhoppet fill alt man kan få fram bättre motorer så atl ulsläppen blir mindre. har gett ut en rapport om bilavgaser. Detär nr 3578 om mätningar under liden . Jagskall citera en bit av rapporten: "En beräkning över samtliga långtradare av allafabrikat visar en ca 50 %-ig reduktion av CO-utsläppen för fordon av 1984-1988års modell jämförl med dem som är av årsmodell eller tidigare. gerdock endasl en marginell inverkan på miljön eftersom CO-utsläppen från dieselmotorerär myckel låga jämfört med bensinmotorer. har under molsvarande lidutsläppen sjunkil med vilkel bör ha hafl en god effekl på ulsläppen avluktande och mutagena" - alltså cancerframkallande -"ämnen. När delgäller utsläppen av NO" - alltså kväveoxid - "är dock bilden mycketdystrare eftersom man där ser en stadig, om än 'bara' cirka 10 %-ig, ökning avutsläppen räknat i gram per häslkraftlimme. Detta kan kanske ses som enobetydlig ökning, men så är nog lyvärr inte fallel. Eflersom transportarbetethar ökal bör även ulsläppen ha ökal från fordonsgruppen. Deltabhr så myckel mer markerat eftersom de väsenlligl höjda moloreffeklerna användstill en högre medelhastighet." skriver alltså i sin rapport. Detinnebär atl motiven för en tidigareläggning beträffande de krav som vi ställeri våra reservationer när det gäller laslbilar och" bussar blir så myckelstarkare. Så till en annan fråga i detta sammanhang. Vi i riksdagenhar ju beslutat alt målet i detta avseende skall vara att kväveutsläppen iSverige minskas i förhållande till nivå. Om vi skall ha enmöjlighet att åstadkomma della, måsle det till en tidigareläggning av de kravsom skall ställas på lunga fordon och bussar. Jag skulle vilja fråga , somrepresenlerar socialdemokralerna här : Har ni övergett målet all uppnåen minskning av kväveutsläppen fram lill millen av 90-lalel? Ni vidtar ju ingaåtgärder. Ändå lar ni upp elt resonemang i dessa frågor. Således har ni välhafl möjligheler atl lägga fram förslag.