prot · GC0941 · 1988-12-31 00:00:00 — Vi skall driva linjen, inte bara i ulan i alla internationellasammanhang, att genteknisk manipulation i syfte alt göra oss mer beroende avkemiska bekämpningsmedel är något som vi inte skall ha ulan som vi i ställetsäger nej till. Vi skall också försöka atl få alla andra att säga nej filldetta. AnL 122 () replik: sig mot det beslut om djurskyddslag som vi fattade härförleden och sägerall samma regler måste gälla växter. Det är egentligen inte mycket att luta sigemot i detta avseende. Även då framförde vi krav om atl vi skulle ha enstrategi för att bevara genresurser. Del enda som framgick vid behandlingen dåvar ungefär alt regeringen skall bevaka dessa frågor och framlägga förslag omså krävs. När regeringen väl har kommit så långt har emellertid redan det häntsom inte skulle hända. AnL 123MARGARETA () replik: När det gäller genetiska resurser har vi fördet första de artdafabanker som finns hos lanfbruksstyrelsen. För det andra harvi en hel del privata inifiativ, och vi kommer vid behandlingen av nästa ärendeatt ta Forskninginom lantbrukels område, m.m. upp ett av dem. Som RoyOttosson sade fidigare har vi också alternativa produktionsformer som kommeralt förebygga den utslagning som vi talar om. håller också på alt la framett handlingsprogram för delta. Tillslut vill jag säga att vi för en viktig diskussion, men den är något teknisk.Allra viktigast för att slippa en diskussion om hotade arter, både växter ochdjur, är ju att förebygga. Del aUmänna miljövårdsarbetet spelar då en myckelstor roll. Den debatten har vi haft , och vi kommer säkert att föraden igen efter den allmänna motionsiiden . Närdel gäller utvecklingen av herbicidresistenta växter vill jag bara säga atfmiljövårdsberedningen vid sill nästa sammanträde också kommer att behandladessa frågor. Vi inte bara talar om dessa saker, ulan det händer också något.Regeringen försöker följa upp de tankar och förslag som vi har, även omförslagen inte utmynnar i ell fillkännagivande i denna kammare. AnL 124 (): belänkande 1988/89:8 behandlar några motionerväckta under allmänna motionsfiden . Del gäller vissaforskningsfrågor. Motionerna har avstyrkts av utskottet bl. a. med hänvisningtill pågående överväganden inom och övrigt pågående arbete påfältet. Vimoderater står bakom betänkandet, och jag vill något kommentera detsamma. 1yrkanden tas upp förslag om satsningar av forskningsmedel decentraliseradetill lokala utvecklingsprojekt i och . Det skulle gällaigångsällningsförsök och demonstrafionsförsök på offentligt ägda jordbruk,t.ex. jordbruk ägda av hushållningssällskap och lantbruksskolor. Försöken i nuaktuellt sammanhang är inriktade på alternativa odlings- och produktionsmetoder. Sådana försök pågår redan och flera skall sättas i gång. Ett exempel ärBjärred vid Bjärsjölagård i . 1utskottets skrivning framgår att i frågor med huvudsaklig regional inriktningoch i större skala samt vid förläggande av fältförsök i landets olika regionerär SLU och andra forskningsorgan bäst lämpade att planera och genomföra försökpå ändamålsenliga platser. Ofta genomförs dessa försök på lantbruksskolor ochpå av hushållningssällskap drivna gårdar. Vidden utfrågning som utskottet haft med - skogs- och jordbruketsforskningsråd - framfördes också viklen av att projekten har sä god bärighetsom möjligt och chans alt ge så objektiva resultat som möjligt, till gagn förframliden. Många tänkta projekt har inle bedömts ha denna självklara grund förall ge ett kvalitalivt forskningsresultat. Då del gäller genmanipulation inom växtforskningen hänvisas ibelänkandet i tillämpliga delar till vad som sades , i samband medbehandlingen av förslaget fill ny djurskyddslag. Användningen av genteknik fördirekt eller indirekt påverkan måste i mänga fall ifrågasättas från etisksynpunkt. Därför är det viktigt atl användningen hålls inom acceptabla ramaroch aft en handlingsberedskap att ingripa finns. 1988 har också fastställts etlprogram om inrättande av ett särskilt nordiskt utskott för Bl.a. skall detta utskott bidra till en värdering av de etiskanormerna för forskning och tillämpning inom detta område, och det tycker vimoderater är bra. Då del gäller strategin för bevarande och hanterande avgenetiska resurser, som också tas upp i betänkandet, kan erinras om vad somsades vid behandlingen av den miljöpolitiska propositionen, då behovetav kraftfulla åtgärder för skydd av utrotningshotade växt- och djurarterunderslröks. Anslaget för detta ändamål utökades, och beslut fattades om attnaturvårdsverket skulle ansvara för alt ett särskilt handlingsprogram utarbetaspå området. Vi moderater finner att de skrivningar somfinns i detta betänkande täcker det som för tillfället krävs, och jag villdärför yrka bifall till majorilelsskrivningen. Skyddet av utrotningshotade djur Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om jordbruksutskottetsbelänkande 10.) Kammaren övergick till atldebattera jordbruksutskottets betänkande 9 om skyddet av utrotningshotade djur. Skyddet av utrotningshotade djur AnL 125 (): Det är ju så att flera djurarter är hotade.Det gäller både arter som här i anses vara exotiska och flera arter avdjur som har sin huvudsakliga hemvist just i . Orsakerna varierar - en normal artsmässig omsättningförekommer naturligen. Men ell hot som alltmer kommit i förgrunden är alla demiljögifler som påverkar djurlivet. Effekten blir alt vissa arter helt enkeltär utrotningshotade. Här behövs ytterligare forskning, men också skydd - det harvi i framhållit tidigare. Etl sätt att göra detta är del initiativ som tagits avStiftelsen - . är det så att åtgärdernabrådskar, och det är i ljuset av detta som vi i anser atl man skallse den motion med c-och s-ledamöter bakom som flera partier följer upp, menmärkligt nog inte socialdemokraterna själva. Hur kan det komma sig? Häravslöjas återigen en lucka i den socialdemokratiska miljö- och inte minstnaturvårdspolitiken. Den framhålls ju av socialdemokraterna själva somheltäckande, men vid demaskeringen visar del sig att den trots allt ärbristfällig. Genom att bifalla reservationen - som också moderaternakan göra - har faktiskt möjlighet atl se till att regeringen åtminstonegör en avvägning av frågan i den kommande budgetpropositionen. Den chansen anser jag atl vi skall ta, ochdärför yrkar jag bifall till reservationen. Skyddet av utrotningshotade djur AnL 126LENNART BRUNANDER (c): Den här frågan har vi debatterat ,för det som tas upp i den motion som jag själv och har skrivitberör en del av det som vi behandlade i samband med del förra belänkandet. Del är faktiskt så all en hel del djur ärutrotningshotade. Man vet inte riktigt hur säkert hur många, men det kanske rörsig om ett par tusen större ryggradsdjur som är dödsdömda om det inte skernågonfing, om man inte skapar förutsättningar för atl de skall kunna levavidare. Det rör sig då infe bara om tropiska vilda djur, utan också om devanliga djur som finns här i vårt eget land, av olika sorter som kanske inle ärså vanliga. Avelsarbetet går ju ul på atf ta fram bättre och bättre djur, ochde som man då bedömer inte avkastar lika mycket försvinner . är inle säkert all del är räll - dem kanske vi kommer atl behöva ha kvarsenare. Därför är sådana insatser som sker på vid Åby säterimycket bra. Det gäller inte bara tamdjuren, ulan också en del vilda djur somjärv, varg och lo kan bli aktuella i del sammanhanget. I debatten om det förra betänkandet hänvisade MargaretaWinberg till att det sker en del privata initiativ för atl bevara genresurser,men när vi nu kommer till det prakfiska exemplet och skall behandla just dessaprivata initiativ, så vill man inte ställa upp och hjälpa till. Men detta sker naturligtvis infe ulan att det finnspengar. Det krävs ekonomiska resurser och ekonomiska garantier för alt det helaskall fungera. Det är därför som vi har sagt i vår reservation atl regeringenmåste lägga fram förslag till riksdageri, när man nu sitter med budgetarbetet,så atl det finns pengar till de myndigheter som har att hanlera sådana här frågor.1 dag har vi inga pengar utan stär där tomhänta. Även om de tycker att ettprojekt är jättebra, kan de inte hjälpa till. De kan bara ge en klapp på axelnoch ett trevligt ord på vägen, men det startar man inte en sådan här verksamhetpå. Det är därför vikfigt att få etl uttalande från riksdagensom ger regeringen en uppmuntran på vägen och talar om att den nog bör se tillatl det finns pengar för sådana ändamål. Sedan får vi återkomma omdetta inte tillgodoses - del lovar vi. Med det sagda yrkar jag bifall till den reservation somfogals till detta betänkande. AnL 127ANNIKA (vpk): Det här är på sätt och vis en fortsättning avden diskussion som vi alldeles hörde här i kammaren, eftersom det härhandlar om atl i praktiken bevara utrotningshotade djur. Det här betänkandet förhåller sig till en enda motion, enmotion som vill all uttalar sitt stöd för en alldeles unikanläggning. Det gäller , en anläggning som är under uppbyggnad ochvars syfte är all bevara utrotningshotade djurarter. Del är tre grupper av djur man vill ägna sig åt. Först ärdet svenska hotade lantraser som olika hönsraser, ryafår och rödkulla. Vidareär det hotade nordiska vilda djur som utter, hasselsnok och klockgroda.Slutligen är del också hotade exotiska djur som exempelvis snöleopard. Detsenare, att vi också skall fa hand om exotiska djur, beror på atf anläggningenskall vara en länk i envärldsomspännande kedja, och skall ha en del av ansvaret för all bevarautrotningshotade djur. Det gäller då djur som lever under klimatförhållandensom stämmer överens med våra. Verksamheten drivs av en ideell stiftelse ulan vinstsyfte.Det är ell viktigt initiativ som har tagits, och därför är det angeläget atfverksamheten ges möjlighet aft existera. Vi anser att detta är ettsamhällsintresse, och bör därför ge regeringen i uppdrag att ta uppdetta i samband med budgetpropositionen. Del påpekas i reservationen - som jag yrkar bifall till -all del är en förutsättning att vederbörliga naturvårdshänsyn las i samband medanläggningens uppförande, och det förtjänar naturligtvis att understrykas. Skyddet av utrotningshotade djur AnL 128ROY (): Det här är etl konkret exempel på hur man kanbygga upp genbanker och hur man kan skydda och rädda hotade växt- ochdjurarter. I det här fallet handlar det om djurarter. Men det gäller även attbevara den genetiska bredden och variationsrikedomen. Man åsyftar alltså en anläggning för vissa djur. Men detförutsätter att det finns ell internationellt nätverk. I och för sig finns detredan ett sådant. Tyvärr finns det inte någon anläggning av den här typen iSverige. Däremot finns del goda förutsättningar i detta sammanhang. i har alltså tagit ett initiativ idetta avseende. Man har slagit in på rätt väg, och man har också hunnit arbetaupp en verksamhet. Därför är del väsentligt att de möjligheter tas lill varasom detta initiativ ger. Det gäller alt bygga vidare på detta. Om den här frågan segdras eller mals i ett slagsbyråkratisk kvarn , kommer intresset för dessa saker allfalna. Dessutom skulle det få en negaliv inverkan när det gäller resurserna.Sedan kan detta uppfattas som en varning för ytterligare initiativ i dennariktning. Då kanske man infe gör så mycket mera i detta avseende. Mot den bakgrunden är det viktigt att etl beslut fattas idenna kammare, som innebär att regeringen i budgeten måste fa hänsyn fill justden här anläggningen. Med dettayrkar jag bifall till reservafionen i betänkandet. AnL 129 (): behandlar i det aktuellabetänkandet en motion från den allmänna motionstiden om stöd tillStiftelsen . Tillbetänkandet har fogats en reservation, vilken jag yrkar avslag på. I motion 1987/88: Jo732 framhåller motionärerna detnödvändiga i att med särskilda insatser bibehålla hotade växt- och djurarter. Situationen för de utrotningshotade djuren är enligtmotionärerna mycket allvarlig, varför resurser måste skapas för ett framgångsriktavelsarbele. Vidare säger motionärerna att det inte bara är tropiska djur somhotas av utrotning utan alt även vanliga lantraser, husdjur, vilda nordiskadjur och djur som lever i klimat påminnande om del nordiska hotas. Genomideella insatser har vissa arter räddats - bl.a. genom avelsarbele. Skyddet av utrotningshotade djur antingen ispeciella avelsanläggningar eller genom lokal utfodring, m.m. De mest kändaavelsanläggningarna är Wildlife Preservation Trust i och FrontRoyal i . 1 finns det ännu inte någon anläggning med motsvarandeverksamhet. förverkliga planerna på etl avelscentrum. skapades av 49 privatpersoner. Stiftelsen har fått in 1 milj. kr.genom sponsring från Skånska, och . För attnedbringa investeringskostnaderna kommer mycket arbete aft läggas ned på att fåin pengar genom insamling. Företag, privatpersoner och organisationer skall påolika sätt kunna stödja uppbyggnaden. Den exakta utformningen av projektet ärännu ej klar. När det gäller behovet av resurser inrättades ett särskiltanslag för vård av utrotningshotade arter m.m. under /87.1jordbruksutskottets betänkande 1986/87:7 framhölls bl.a. att vården av dehotade växt- och djurarterna bör grundas på särskilda program och attmöjligheterna till samarbete och samordning mellan myndigheter och idellaorganisationer skall tas till vara. Utskottet har även vid andra tillfällen understrukitviklen av att ifrågavarande arbete rätt främjas och alt nödvändiga åtgärdervidtas för bevarandet av hotade djurarter. En stark och målinriktad forskning, liksom särskildahandlingsprogram för vård av akut hotade arter, har därvid av utskottetframhållits som grundläggande förutsättningar för ett framgångsriktarlbevarande. Dessa förutsättningar är alltjämt giltiga och förtjänar all återigenframhållas. Utskottet delar motionärernas uppfattning så fill vida attden nu aktuella stiftelsen. Stiftelsen , utgörexempel på ett värdefullt initiafiv för arlbevarande verksamhet. Utskottetutgår från aft lanfbruksstyrelsen samt berörda forskningsorgan och myndigheteri övrigt även i fortsättningen med stor uppmärksamhet följer utvecklingen pådetta område. Ett utvecklat och fördjupat samarbete med institutioner av denart som stiftelsen representerar är enligt utskottels mening ett viktigt led idetta arbete. Utskottet anser sig dock infe ha fillräckligtunderlag för att utpeka stiftelsen som mottagare av statligt stöd i form avekonomiskt bidrag. Jag yrkar avslag på reservationen och bifalltill hemsfällan i jordbruksutskottels betänkande 9. AnL 130LENNART BRUNANDER (c) replik: talade så vackert om det härprojektet aft jag trodde atf han i slutet av sitt anförande skulle la tillbakadel inledningsvis framförda yrkandet om avslag på reservationen. Men han gjordeinfe det. Det tycker jag är synd. hänvisar till anslaget - ettanslag som regeringen faslällde till 2 milj. kr. och som senare höjdetill 3 milj. kr. Men fortfarande rör del sig här om mycket litet pengar, medtanke på allt det som måste göras i deffa sammanhang. Uppmaningentill lanfbruksstyrelsen och andra myndigheter atf följa detta exempeloch att lämna allt stöd som kan behövas blir således egenfligen bara tomma ord. Man löser inte några problem enbart genom atl följautvecklingen. Samhället måste faktiskt ta sitt ansvar när det gäller att stödjasådan här verksamhet och se till atf idéer och frivilligt arbete uppmuntras. Pådet sättet får vi en utveckling på detta område. I annat fall blir det som RoyOttosson tidigare sade - nämligen att man håller på etl lag men att man såsmåningom tröttnar. Detta kan upplevas som en varning för andra som eventuelltskulle vilja starta en verksamhet. Jag tycker således alt vi har mycket stor anledning attfölja upp reservationen. I och för sig innebär den inte något direkt bidragtill Stiftelsen - . Berörd myndighet får avgöraden saken. Däremot måste vi se till all myndigheten i fråga - t.ex.lantbruksstyrelsen -har ekonomiska resurser. Det är också vad reservationentill betänkandet gär ut på. Skyddet av utrotningshotade djur AnL 131 () replik: vill jag betona behovet av attfler anläggningar av det här slaget kommer till stånd - det gäller då runt om ivärlden - och all vi i har goda förutsättningar på detta område. Vidare vill jag peka på att det finns flera arter i densvenska faunan som är mycket hårt trängda. Det gäller t.ex. uttern. är alltså verkligen inte något föredöme förden internationella naturvården när det gäller skyddet av arter. Socialdemokraterna vill tydligen inte framhålla detaktuella projektet. Det leder till osäkerhet. Allt del som sägs iutskoffsbetänkandef blir således bara lomma ord. Man rnåste se till atl regeringenverkligen får upp ögonen för detta. Det är ell sätt alt betona att anslagettill skydd av hotade arter måste höjas kraftigt. Jag hoppas alt regeringenockså gör det i sitt budgetförslag. Skillnaden mellan reservationen och utskottets skrivningär att reservationen mycket starkare betonar vikten av att man stödjer dennaverksamhet. Dessutom framhålls det aktuella initiativet i reservationen, vilketär alldeles utmärkt. Om detta initiativ framhålls, kommer intresset i Sverigeför dessa saker säkert att öka. Forskningen kan fa fart. Dessutom kan vi kanskerädda några av de runt om i världen akut hotade arterna. Artufrotningen accelererar förnärvarande. Det gäller, tyvärr, också på våra breddgrader. Det finns därför allanledning att stödja projektet i fråga. Jag beklagar att socialdemokraterna ärså äterhållssamma i det avseendet. Men en av mofionärerna är socialdemokrat.Det återstår atf se hur den socialdemokraten kommer aft rösta. AnL 132ANDERS CASTBERGER (fp) replik: säger att situationen ärallvarlig, och det kan inte nog understrykas. Likaså ställer han sig bakomuppfattningen atf samarbetet mellan myndigheter och ideella organisationer till vara. Nå, men varför då göra det till enbart tomt prat? Det måste manfråga sig. Det påpekas också i betänkandet, vilket stryker under, att de grundläggande förutsättningarna för ettframgångsrikt arlbevarande 7 protokoU 1988/89:41 Skyddet av utrotningshotade djur alltjämtär giltiga och förtjänar alt återigen framhållas. Sedan stryker atf han instämmer i motionärernas uppfattning, men helt plötsligt bara såtill vida alt detta skulle utgöra ett exempel - tydligen ett bland mångaexempel. All right - det är sant. Men då måste jag fråga : Varförskall det leda fill en så slapp inställning så att man bara skall "följautvecklingen"? 1 sitt anförande ger sken av att alla pengarredan är i hamn, och han åberopar allehanda jätteföretag som förhoppningsvisskall ge litet allmosor. Men varför sätter sig då socialdemokraterna tillmotvärn? Hur kan socialdemokraterna såga av möjligheterna att ordna pengar?Varför kan ni inte överväga att ge regeringen chansen alt ordna pengar ibudgetpropositionen? Det måste vi få svar på, . AnL 133 () replik: Vi socialdemokrater är inte återhållsamma,men den svenska kan inte gå förbi de myndigheter som har fått anslagför atf bl.a. bevara utrotningshotade arter. Det har blivit litet av ennyordning sedan och satt vid makten och pä allamöjliga sätt kunde sprida ut pengar. ledamöter harfått en skrivelse från stiftelsen där det sägs att den exakta utformningenkommer att bli klar . Skrivelsen kom , dvs.för en månad sedan. Innan vi i kan la ställning måste vi ha vetskapom hur forskningen totalt sett skall bedrivas och om hela projektets omfattningöver huvud taget. har stiftelsen tagit ett lån och har fåll in en hel delpengar till projektet, och om ni inte nöjer er med detta får ni komma fillbakanär budgetpropositionen läggs fram om en månad. AnL 134LENNART BRUNANDER (c) replik: säger att inte kanspringa förbi de myndigheter som skall sköta dessa frågor och som har fått pengarför detta. Men de har ju inte pengar. Lanfbruksstyrelsen har egentligen infehaft några pengar alls för alt bevara djurarter. Det är litet bättre påväxtsidan, bl.a. med genbanker, men på djursidan har man inte haft någonting.Det är detta som är del allvarliga. Om man nu anser atl Stiftelsen - ÅbySäteri är ett bra projekt att satsa på bör man skapa möjligheter för deffa. Detär det vi vill göra genom reservationen. Representanter för stiftelsen har varit i utskottet ochgjort en mycket fin presentation av sin verksamhet. Detta om inte annat bordeha kunnat övertyga socialdemokraterna om det viktiga i projektet. säger dessutom att det numera finns gott ompengar. Den nuvarande regeringen har tydligen lyckats ordna pengar. Sanningenär den att oljepriserna och dollarn har gått ner, och på det sättet har Sverigefått en bättre ekonomi. Det är då så mycket värre aft socialdemokraterna infevill avsätta några pengar till just denna vikfiga verksamhet. Det är mycketallvarligt. Del ärklart all vi kommer tillbaka . Det kan vi göra, men det är värre fördem som tar dessa initiativ; om de inte får pengar är det infe säkert att dekan komma tillbaka när de inte orkar längre. AnL 135 () replik: Del är naturligtvis inte fråga om att gäförbi andra myndigheter på något sätt, ulan det är fråga om att änfligen börjagöra någonfing och satsa pä skyddet av hotade arter. Här finns nu ett inifiafivsom är mycket bra. är så initiativrik atf den inte väntar påbeslut i utan sätter i gång alt samla in pengar så gott den kan. Manlever alltså på välgörenhet - så är det tyvärr i mycket stor utsträckning närdet gäller naturvård. Jag tycker inte atl staten tar sitt fulla ansvar i dessafrågor. Om uttalar sig enligt reservationen har viåtminstone kommit en liten bit på rätt väg. Jag yrkar därför bifall tillreservationen. AnL 136, () replik: Folkparfiet har tidigare ensamt år efter årreserverat sig för anslag till utrotningshotade djurarter. är del fler somkommer med, men socialdemokraterna bekämpar fortfarande detta initiativ -tydligen med näbbar och klor. Det är en ren räddningsplanka när atl inte kan gå förbi andra myndigheter. Det påstås inleheller i reservationen - vi går inte förbi dem. Del handlar i stället om att regeringen skall få en chansaft återkomma med detta förslag i budgetpropositionen. Skulle det heltplötsligt vara regeringen obetagel att komma med sådana förslag? Nej, IngeCarlsson försöker i stället vricka det till att det är vi som skall återkomma isamband med budgetpropositionen. Vad är nu detta för ett byråkratisktvrickande hit och dit? Ge i stället svar på de frågor som jag ställde i minförra replik, , och försök inte komma undan när det gäller anslagoch stöd till en mycket viktig verksamhet! Skyddet av utrotningshotade djur AnL 1372NGE () replik: Jag skall citera vad som står i dennareservation: "Utskottet anser vidare att det är statsmakterna som har detyttersta ansvaret för att skapa de ekonomiska förutsättningar som erfordras föratt kunna stödja initiativ av förevarande slag." Detta initiativ är alltså från början ett privatinitiativ, och vi socialdemokrater säger atl vi naturligtvis stöder det, meninnan vi kan gå in och ekonomiskt stödja projektet måste det fullständigaprojektet presenteras. Det har inte gjorts. Jag har hört med stiftelsen allprojektet kommer all kunna presenteras, inte , som del står iskrivelsen, utan . Först därefter kan alltsåstaten gå in och eventuellt stödja projektet ekonomiskt. AnL 138 (): 1 jordbruksutskottets betänkande 1988/89:9behandlas en mofion om bevarande av utrotningshotade djur. Situationen för deutrotningshotade djuren är enligt motionärerna mycket allvarlig, varförresurser måste skapas för ett framgångsrikt avelsarbele. framhållit aft det inlebara är tropiska djur som hotas av utrotning utan även vanliga lantraser,husdjur, vilda nordiska djur och djur som lever i klimat påminnande om delnordiska. Genom generella insatser har vissa arter räddals. Detta är positivt. Hushållningssällskapethar nu tagit initiativ och bildat Stiftelsen , föratt försöka förverkliga planerna på ett avelscentrum. Manframhåller också att anläggningen behöver allt stöd den kan få, särskilt iinledningsskedet då kapitalkostnaderna är betungande. Detta är givetvisrikligt. Jag vill dock erinra om atl resurser för alt säkerställa mångfalden iflora och fauna föranledde inrättandet av ett särskilt anslag för vård avutrotningshotade arter under /87.