prot · GC0914 · 1988-12-31 00:00:00 — Det är riktigt aff jag ställde en fråga tillarbetsmarknadsminister och att hon då svarade att detpågående projektet skulle avslutas och aft överväganden därefter skulle göras.Den fråga som jag har tagit upp nu har dock inget egentligt samband med detprojektet annat än att det handlar om samma sak. Detta projekt går väl ut påatt ta reda på hur ett bränsle av den här typen skall vara beskaffat samt prövaett antal bränslen. Min fråga gällde på vilket sätt vi kan sfimulera människorsom använder bränsle aft i stället använda bättre bränslen. Frågan haraktualiserats av den anledningen att det vid kommande månadsskifte eller någotsenare kommer aft lanseras eft nytt bränsle som fyller de krav som manrimligtvis kan ställa på ett nytt bränsle, som alltså infe medför dehälsorisker som dagens bränslen medför. Den som kör motorsåg utsätts ju fördenna påverkan i princip ; man utsätts för ångor dä man fyller dunkenhemma, innan man går till skogen, man utsätts för ångor då man tankarmotorsågen i skogen och dessutom man arbetar. Frågan aktualiseradesspeciellt den gångna vintern dä vi hade väldigt mycket snö. De som arbetade iskogen fick då gräva sig ner utefter trädet och såga längst ner. Då fick destoppa ner huvudet i luften i gropen vid stammen, och den luften var intealltför nyffig. Problemen uppkommer emellerfid infe bara dä. De uppkommeröver huvud taget då avgaser från motorsågen inte försvinner utan stannar runtom den som arbetar, t.ex. . Jag har själv erfarenhet av detta, såjag vet hur detta fungerar. Den enskilda individen borde naturligtvis själv först ochfrämst vara intresserad av atf skaffa sig det nya bränslet, men också samhälletmåste ha ett stort intresse av detta, eftersom arbetsmiljön framkallar besväroch sjukdomar. Det måste alltså vara ett samhällsintresse att förbättra denarbetsmiljö som de har som arbetar i dessa ångor. Mot den bakgrunden vore detbra om samhället stimulerade en övergång fill andra bränslen genom att minskakostnaden för användningen av de nya bränslena. Då finns det större chans aftfler, för aft infe säga alla, kommer att använda det nya bränslet. säger finansministern aff det finns andra, bättre ocheffekfivare, system atf fa fill. Dä är min fråga: Vad är defta? Vilka sysfem ärdet? Jag är i och för Om skatten på bensin för arbetsredskap Om skatten på bensin för arbetsredskap sig infeovillig aft diskutera andra och bättre sätt orn det finns sådana. Presentera iså fall de nya systemen och tala om hur vi skall göra så att vi får endiskussion om saken. Så länge finansministern eller någon annan inte kommer mednågra andra förslag är det ju slopad skatt som vi har aft diskutera. Därförvore det bra om finansministern kunde ompröva sift ställningstagande och se omdet inte vore möjligt aft förbilliga bensinen genom atf sänka skatten. Jagvälkomnar gärna andra förslag också. Jag skulle dessutom gärna vilja fåfinansministerns synpunkter på de nya förslagen och besked om när vi kan fåförslag från honom i denna fråga. Det är nämligen viktigt att introducera nyabränslen mycket snart. Huggningen pågår väl , men den mest intensiva periodenär , och dä är också bekymren störst, Jag kan förstå om är otåligoch vill atf det här skall skyndas på, men jag tycker han begär för mycket närhan kräver att jag nu skal! lägga fram förslag om aff slopa skattenpå miljövänlig bensin för arbetsredskap, innan vi ännu har fått något som helstunderlag för aft avgöra vilka bränslen som är arbefsmiljövänliga. Vi skriver ännu oktober månad. Det forskningsprojekt somsattes i gång skulle bli färdigt . Enligt vad som harupplysts mig har man inte ännu kommit så långt i försöken aft man är beredd aftsäga att de bränslen som skulle ersätta bensin skulle vara helt ofarliga. Innanman är färdig med försöken vill man infe uttala sig om huruvida inte de nyabränslena i sin tur har arbetsmiljöproblem i släptåg. Det gör atf det är ganska fåfängt aft diskutera ensmetoderna för aft stimulera användningen av en viss typ av bränsle, innan vivet riktigt vad det är fråga om, vilka definitioner det skall ha, vilka kemiskabestämningar man skall göra av bränslet i fråga, osv. Men jag kan försäkra aft kommer det fram resultat somvisar att vi har ersättningar för vanlig motorbensin som undanröjer de problemsom finns inom skogsbruket, så kommer vi atf vidta åtgärder sominte bara skall göra det möjligt aft använda sådana ersättningsbränslen utanockså se fill att de verkligen kommer till användning. 12LENNART BRUNANDER (c): Finansministern säger aff det inte är säkertatf det nya bränsle som man får fram kommer atf vara helt ofarligt. Jag trorinte heller man kan klara av att fa fram ett bränsle som är helt ofariigt, mendet kommer aft vara mycket bättre ur hälsosynpunkt än de bränslen vi har i dag.Det är ju det som är målsättningen, och det är det som projektet arbetar med. Egentligen är det två problem här. Det ena är aff ta framett nytt bränsle som fyller dessa krav. Det andra är atf skapa ett system somsfimulerar användningen av det. Man kan jobba parallellt på dem. För närvarandehåller man på atf ta fram, och har egentligen också fått fram, ett nyttbränsle. Däremot görs egenfligen ingenting när det gäller stimulanser ochmöjligheterna aff få människor atf använda detta. Finansministernsäger att om det funnes kriterier så skulle han gärna lägga Här finns ju ett förslag på hur detta bränsle skall se ut: det skallha starkt sänkt blyhalt, egenfligen inget bly alls, bensenhalfen skall varabetydligt lägre, svavelhalfen skall vara mycket låg och framför allt skall detha ett lägre ångtryck, så att det inte förgasas lika lätt. Vidare skall detinte innehålla en massa krackade komponenter, och infe heller skall detinnehålla alkoholer. Det är ett koncept pä ett nytt bränsle som redan finns ochsom kommer att lanseras , sä det stämmer infe rikfigt atf det infefinns definierat. Det är också prövat. Naturligtvis kan man inom projektet komma fram till aftman behöver göra förändringar i det bränslet också, och då måste mannaturligtvis ställa andra krav. Min fråga är om inte finansministern vill medverka fillatt man samfidigt, parallellt, kan bli klar med eft stimulanssystem för aft fäen rivsfart på användningen. Det skulle vara bra för dem som jobbar med defta. Om skatten på bensin för arbetsredskap Överläggningenvar härmed avslutad. 5 § Anmäldes och bordlades 1988/89:27om höjning av kapitalinsats i () 1988/89:29om skattefrihet för vissa ersättningar från 1988/89:36om ändring i luftfartslagen (1957:297) 1988/89:37om finansiering av hanteringen av visst radioaktivt avfall m.m. 1988/89:38om ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall 1988/89:39 om miljöskaft på inrikes flygtrafik1988/89:42 om vissa socialförsäkringsfrågor 1988/89:44om dubbelbeskattningsavtal mellan och 1988/89:45 om höjningav ansvarsbeloppet vid trafikskador 1988/89:49 om dubbelbeskattningsavtalmellan och 6 § Anmäldes och bordlades 1988/89:12från svenska delegafionen vid parlamentariska (rådgivande)församling rörande församlingsmötena under fiden -januari1988 (39:e sessionen) 7 §Meddelande om interpellationer Meddelades aft följande interpellafioner framställts den21 oktober 1988/89:30av () till finansministern om valutaregleringen: har vissa lättnadergenomförts i den svenska valutaregleringen. Regeringen har dock hävdat - bl.a.i proposition 1987/88:134 om fortsatt valutareglering - att regleringens hårdakärna bör bestå. Därmed avses i första hand bankdepositioner och placeringar iräntebärande papper. I samband med aft frågan om relationer till EGfilldragit sig ökat intresse har emellerfid framträdande socialdemokrater visatöppenhet för atf utvecklingen av en fri inre marknad i kan framtvinga enlängre gående avreglering av den svenska valutapolitiken än vad de annarstänkt. Det senaste exemplet är följande uttalande av planeringschefen ifinansdepartementet i : "Dens.k. härda kärnan i valutaregleringen är kvar, men den är öppen för diskussioni samband med närmandet till EG." Finansministern har själv gett liknande besked i fidningsintervjuer. Ett fullständigt avskaffande av valufaregleringen skullemedföra en rad fördelar, bland vilka kan nämnas möjligheten aft hålla en lägreräntenivå. har gett tillstånd aft fa upp ettlån i svenska kronor på euromarknaden. Utfallet av detta prakfiska experiment iavreglering blev en räntekostnad som med drygt en procentenhet underskred nivånpä den inhemska marknaden. Ett svenskt deltagande i utvecklingen mot friakapitalrörelser över gränserna aktualiserar frågan om valutapolitisk regim. Iett uppmärksammat anförande diskuterade riksbankschefen möjligheten av en anknytning till det europeiska monetära systemet(EMS). Han betonade dä atf en förutsättning är en sådan inflationsbekämpandepolitik att en fast växelkurs kan upprätthållas. Men detta gäller i princip ävenför nuvarande sysfem med en valutakorg. Utan tvivel är den jämfört med vikfiga konkurrentländersnabba kostnads-stegringen i ett problem. Men i åretsfinansplan fastslås att den alltför höga inflationstakten måste bringas ned.Och i den allmänpolitiska debatten talade sig finansministern varm föravreglering som ett sätt atf sfimulera ett ökat utbud i ekonomin. Därmed skullede förutsättningar skapas som enligt riksbankschefen krävs för atf en svenskanknytning till EMS skall få positiva effekter. Mot dennabakgrund vill jag fråga finansministern: 1, Är finansministern beredd attmedge att även vad som kallats valutaregle ringens hårda kärna avvecklas? Kanfinansministern tänka sig en svensk anknytning till EMS? 1988/89:31 av () till statsministern omflyktingpolitiken: Det öppna samhället har utmanats iflera avseenden . Den internationella terrorismen är en sådanföreteelse. Den ständigt latenta främlingsfientligheten är en annan. Det är enhuvuduppgift för alla demokratiska krafter i värt land att bemästra oehbekämpa dessa och andra hot mot ett öppet och tolerant samhälle. Lösningen pä en lång rad av våra viktigastesamhällsproblem - infe minst miljöförstöringen - kräver internationelltsamarbete. Hur vi utformar våra relationer till EG har en avgörande betydelseför vår ekonomiska framfid. Den svenska u-lands- och biståndspolitiken kan spelaen vikfig roll - framför allt för de fattiga människor vi söker hjälpa menockså som opinionsbildande faktor i andra i-länder. Möten med människor frånandra länder och kulturer vidgar våra perspekfiv och berikar värt samhälle. Hur väl vi lyckas i dessa för vär frafntid så viktigafrågorna beror i hög grad pä om den grundläggande attityden hos folkflertaletär öppenhet och internationalism eller nationell självtillräcklighet. Denna grundläggande frågeställning ställdes på sin spets iårets valrörelse. Folkomröstningen om flykfingmottagning i gälldehuruvida kommunen skulle fa emot eft femfonfal flykfingar. Svaret på fråganblev dess värre ett belägg för aff den öppenhet, tolerans och internationalismvi tror vara en gemensam värdering inte allfid är en självklarhet. I flyktingpolitiken testas de rika ländernas vilja aftleva som de lär att fa det ansvar för jagade och förtryckta medmänniskor somden internationella solidariteten bjuder. 80-talets erfarenheter är nedslående. harVästeuropa kapprusfat mot de asylsökande. I stället för aff sökagemensamma lösningar har mänga länder reagerat genom aff söka skjuta överansvaret på andra. Nya restriktioner har införts. Generositeten har kommit ikläm. som förr är det de fattiga länderna som fär bära den helt dominerandedelen av ansvaret för världens flyktingar. Främlingsfienfliga stämningar och organisafioner harspritt sig i en rad västeuropeiska länder. Internationalismen har haft svårtatf göra sig gällande. har, som sagt, inte lämnats opåverkat av dennautveekUng. Det allvarligaste uttrycket pä senare tid för sådana stämningar ärresultatet av folkomröstningen i . En generös invandrar- oeh flyktingpolitik har sannoliktfortfarande en stark folklig förankring i . Utbredningen avfrämlingsfienfligheten skall infe överdrivas. Men mot bakgrund av deerfarenheter som har berörts, finns det starka skäl att överväga hurinternationalism, generositet och öppenhet mot omvärlden ytterligare kanfrämjas. Vi behöver uppenbarligen nogsamt pröva hur vi ännu bättre än i dagskall kunna axla värt gränslösa ansvar gentemot medmänniskor i andra länder. 4 protokoll 1988/89:13 -17 Med hänvisning till ovanstående vill jag frågastatsministern: Överväger regeringen någrasärskilda åtgärder för att långsiktigt motver ka en främlingsfientlighet, som kan utgöra ett hot mot ett öppet och tolerant samhälle? Avserregeringen att vidta några ytterligare åtgärder för atf främja öppenhet ochgenerositet gentemot invandrare och stärka asylsökandes rättssäkerhet iSverige? Avserregeringen aff fa några internationella initiafiv för aff bidra fill lösningarpå världens flyktingproblem? 1988/89:32av () till statsrådet om förhållandetill EG: fattade i bredenighet beslut om eft gemensamt förhållningssätt i överläggningar ochförhandlingar med EG. Överenskommelsen innebär atf skall eftersträvafull delaktighet i de fyra "friheter" som skall konsfituera den s.k.inre marknaden. De mer än 300 punkter som upptas i om hur dennainre marknad skall skapas behandlas nu i rask takt av kommissionen ochministerrådet. Ett hundratal beslut har redan tagits. Det är därför möjligt förden aff nu forflöpande pröva på vilket sätt svenskabestämmelser kan och bör förändras för att harmoniseras med EG:s regelsystem. Några beslut inom EG av stor betydelse för svenskamedborgare, företag, organisafioner och myndigheter kan nämnas som exempel: Beslut har fattats som innebär liberalisering avkapitalströmmar. Medborgarna inom EG kommer att ges frihet att görabankdeposifioner varhelst de vill. Det blir möjligt atf t .ex. belåna fastigheti utländsk bank. Det ökar självfallet konkurrensen och pressar nerräntenivåerna till glädje för konsumenterna. EG liberaliserar kapitalrörelserna lika mycket inom sigsom mot omvärlden. Vi avgör därför själva i om vi vill uppnålikabehandling. Däremot krävs reciprocitet från EG:s sida t.ex. för rätt attetablera banker. Om inte EG:s banker får likabehandling här, så får inte hellersvenska banker det i EG. Det kan komma atf innebära aff svenska bankerexpanderar från för att betjäna sina kunder där. Olika förslag fill bättre miljö- och arbetsmiljöpolitikläggs fortlöpande fram inom EG, Det gäller t.ex. förslag ominnehållsdeklarafion och datummärkning av djurfoder, restriktioner förintensivt drivet jordbruk, utsläpp från förbränningsanläggningar, fillverkningoch användning av det s.k, Sevesodi-rekfivet etc. I de fall inte svenskabestämmelser redan är strängare, finns skäl aff anpassa fill EG:s nya normer.Oftast har redan infört mera långtgående bestämmelser. Det är emellertidangeläget att pä oUka vägar eftersträvar harmonisering av bestämmelserinom miljöpolifikens område utan att ge avkall på ambitionsnivån och aft vifillvaratar alla fillfällen aft påskyda det internationella miljösamarbetet. Överenskommelse har vidare träffats inom EG om hurupphandling inom offentliga sektorn skall gå till. skriver i en klausul om den nyaupphandlingsförordningen, atf endast företag med huvudkontor inom EG får deltagai anbudsgivning, såvida icke särskilt avtal träffats med icke . Formuleringenkan möjligen ses som en "inbjudan" till reciprocitet med utanförståendeländer. Det sker emellerfid infe av sig självt. Det är av mycket stor vikt försvenskt näringsliv atf kunna konkurrera på lika villkor om beställningar filloffenfliga institutioner inom EG. EG-sfaterna har beslutat aff ömsesidigt erkänna examinaför utbildningar som är minst treåriga, i vissa fall med tillägg av språktest.Om arbetskraftens fria rörlighet skall bli en tillgång även för svenskamedborgare är det angeläget atf blir delaktigt i denna överenskommelse. EG har också beslutat liberalisera den yrkesmässigavägtrafiken. Det har långtgående konsekvenser för svenska konsumenter. Förslaghar också framlagts om särskilda körkort för rätt att transportera farligtgods. Det finns risk för diskriminering av svenska medborgare om inteharmonisering av regler, examination och utbildning sker inom transportsektorn. EG har antagit eft skogspolitiskt program, som enligtvissa uppgifter har som ett angivet syfte aff reducera EG:s import avskogsprodukter. En icke ringa del av importen kommer frän . Dessa exempel räcker för atf exemplifiera med vilkenbeslutsamhet som sammansmältningen av regelsystem inom EG bedrivs och vilkarisker löper om vi avsiktligt eller oavsiktligt ställs utanför dennaprocess. Jag villmot denna bakgrund fråga statsrådet : Vilka konkreta åtgärder fillförändringar av svenska bestämmelser avser regeringen aktualisera med anledningav beslut som fattats inom EG sedan behandlade Sverigesförhållande till EG? 1988/89:33av KjeU () till arbetsmarknadsministern om arbetsorganisationensbetydelse för arbetsmiljön: En femtedel av alla arbetsolyckoroch mer än hälften av alla anmälda arbefssjukdomsfall är belastningsskador.Anmälningarna av belastningssjukdomar ökar kraffigt. Skadorna kommer efterallt och bland allt yngre anställda. Förfidspensionering till följdav arbefsrelaterade belastningsskador ökar oroväckande. Det finns fler orsaker till belastningsskadorna. En ärförekomsten av arbetsmoment med tunga lyft. I mänga fall finns tekniskahjälpmedel atf tillgå men dessa används infe allfid i önskvärd utsträckning,ibland beroende på atf de är hindrande i arbetet. En annan orsak är att förekomsten av korfcykliga, monotonaoch ofta maskinstyrda arbeten snarare tycks öka än minska som en effekt av denökade specialiseringen i arbetslivet. Det är en vanlig situafion vid monteringsarbeteninom verkstadsindustrin. Andra verksamheter med högt uppdrivet tempo ochensidiga rörelser är berednings- och förpackningsmoment inom t.ex.livsmedelsindustrin. Vi ser de här problemen inom hela arbetslivet.Belastningsskadorna kan orsaka mycket besvärliga och ofta invalidiserandefillstånd i skuldra och nacke där kvinnor tycks mer utsatta än män. Belastningsproblemen har både en fysisk och enarbetsorganisaforisk sida. Det räcker ofta inte med tekniska hjälpmedel för aftkomma fill rätta med problemen utan de berör också arbetsorganisationen ividaste mening. Det kan innebära sådant som arbetsutvidgning, arbetsrotation,annorlunda arbetstider och löneformer. Fråganom arbetsorganisation och belastningsskador ligger således nära varandra.Arbetsorganisationen måste förändras om det över huvud taget skall gå aff iframfiden rekrytera människor till många typer av arbeten, Iolika undersökningar av arbetsskador och olycksfall i arbetet har mankonstaterat aff den yttersta orsaken i många fall är att hänföra till brister iarbetsorganisationen, Iregeringsförklaringen aviseras en kommission för aff göra särskilda insatserför de 400 000 mest utsatta arbetena. Mot bakgrund av detanförda vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Hur kommer man i den aviserade kommissionens arbeteaff beakta arbetsorganisationens betydelse för att få fill stånd säkrare ochmindre ohälsosamma arbetsplatser? 1988/89:34 av AnitaJohansson (s) fill arbetsmarknadsministern om åtgärder mot belastningsskadorbland vårdpersonal: ökade antalet arbetsskador med48 %, och ökade antalet arbetsolycksfall , Hittillsi år har ca 224 000 anmälningar om arbetsskada gjorts, och antaletarbetsskadeärenden ligger kring 98 000, 336 500 människor är förfidspensionerade.41 % av alla som beviljats förtidspension blev pensionerade på grund avsjukdomar i rörelseorganen, av all sjukfrånvaro härrörde också frän detta. Dessasiffror talar sitt tydliga språk. Men mer tydligt skulle de människor somsiffrorna gäller kunna berätta om sin situation. Det krävs en radikalförändring och förbättring av förhållandena pä de arbetsplatser där sä mängahar slints uf och pensionerats . Samtidigtsom fler människor än fidigare har arbete, oeh arbetslösheten blir lägre, ökarantalet arbetsskador. Detsamma gäller sjukdomar vållade i arbetet. Näsfantvå tredjedelar av alla arbetsolyckor orsakas av belastnings- och fallolyckor,skador av hanterat föremål och kontakter med rörliga maskindelar. Mer änhälften av de anmälda arbetssjukdomarna har kommit av skadlig belastning. Dethandlar om ansträngande och ensidiga arbetsställningar och rörelser. Detär med andra ord belastningssjukdomar som hör fill de vanligastearbetssjukdomarna. Därefter kommer de som orsakats av olika slag av kemiskaprodukter. Inomsjukvärden är också belastningsskador den vanligaste orsaken fill de anmäldaarbetssjukdomarna. Till de kroppsdelar som är mest utsatta hör nacke och rygg,men även händer, fingrar, axlar och armar drabbas. De flesta anmälda arbetssjukdomarna inträffar hos personeri ålderskategorin 35 till . Men vad som är så alarmerande är att även de mycket ungakvinnorna numera fillhör de belasfningsskadade. Det hänger i mänga fall sammanmed den pressade arbetssituation som råder på mänga vårdinsfifutioner. När detblir ont om personal i ett arbetslag tvingas man ofta ensam genomförabesvärliga lyft av patienter där man normalt behöver vara två. Mängainstitutioner är inrymda i gamla och slitna lokaler, vilket ytterligareförsvårar ett rafionellt och för personalen mindre riskfyllt arbete. Det är angeläget atf den i regeringsförklaringen aviseradearbefsmiljökommissionen får närmare direkfiv aft behandla de här berördaproblemen samt atf lägga fram förslag till verksamma åtgärder för en lösning. Mot bakgrundav det anförda vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Vilka åtgärder är regeringen beredd atf vidta för affavhjälpa de problem som är förknippade med belastningsskador blandvårdpersonal? På vilket sätt skall arbetsmiljökommissionen angripa problemen? 1988/89:35 av () tillarbetsmarknadsministern om förebyggande skyddsarbete inom högriskyrken: Arbetsmiljöverksamheten enligtlagstiftningen utgår frän samverkansprincipen när det gäller förhållandetmellan arbetsgivare och arbetstagare. Partssamarbefef i dessa frågor vilardärutöver ofta på bestämmelser i ett mellan parterna träffat kollektivavtal. Degrundläggande utgångspunkterna i båda fallen är hur säkerhetsarbetet skallkunna anordnas och hur hälsoaspek-ferna för de anställda skall kunna beaktas såfidigt som möjligt. Möjligheterna atf utöva medbestämmande om arbetsmiljönsutformning är ofta förknippad med bl.a. det sätt på vilket man är anställd.Förutsättningarna för ett effektivare samarbete i arbetsmiljöfrägor måstekunna öka om de anställda har en fast anknytning till en arbetsgivare eller ettvisst företag. I högriskyrken, t .ex. de som finns i byggbranschen, måstede organisatoriska aspekterna på arbefsmiljöverksamheten anses vara viktigareän annars. En väl utbyggd skyddsorganisafion i företagen måste också kunnaunderlätta för tillsynsmyndigheterna pä arbefsmiljöområdet atf finna nya ochbättre vägar för aff komma till rätta med t.ex. problemen medbelastningsskador. För att företagshälsovården skall kunna spela den viktigaroll den har förutsättningar för är det angeläget att fler företag ansluter sigtill denna verksamhet. De insatser som företagshälsovården kan göra är ocksåberoende av hur samarbetet mellan arbetsgivare och arbetstagare är organiserati företagen och hur det fungerar. Ett generellt problem är dessutom de bristande finansiellaresurserna hos yrkesinspektionen. Motbakgrund av det anförda vill jag ställa följande frågor: Vilka planer hararbetsmarknadsministern på aff i den aviserade arbets miljökommissionen initiera arbetsmiljöforskning av betydelse för eft effekfivare förebyggande skyddsarbete inom högriskyrkena? Vilkaandra åtgärder planerar arbetsmarknadsministern för aff eliminera skaderiskerna i dessa speciella yrkesområden? Prot.1988/89:14 8 § Meddelande om frågor , ,,, ! ~ Meddelades att följande frågorframställts 1988/89:133 av () till statsrådetMargot om kvinnornas arbetssituation inom den kommunala sektorn: "Kommuner och landsfing har världensjämställdhetschans", säger i senaste numret av rapport.Det handlar om att fa kvinnojobben på allvar, göra dem fill riktiga arbeten medutvecklad arbetsorganisation, utvecklings- och karriärmöjligheter.