prot · GC0942 · 1988-12-31 00:00:00 — Hanfick sedan förklara att han skulle Om den planerade plastfabriken i ställa sinplats till förfogande om regeringen inte stoppar fabriken. alltså svårt, men det ärregeringens eget problem. Ärendet har också överklagats av ett lokaltmiljöparti. opinionsgruppbland befolkningen kämpar mot fabriken. Jag hoppas att jag fårutveckla fler synpunkter på skälen till att man gör det. 66 Miljö- och energiminister : Får jag säga fill på samma sättsom jag har haft anledning att säga i flera liknande ärenden, att skälet tillatt jag nu inte uttalar mig är att jag slår vakt om min rätt att bevakamiljöintressena. Den rätten förlorar jag om jag i förväg uttalar mig i ettärende som regeringen skall ta ställning till och där jag skall vara ansvarigför beredningen och föredragningen. Jag vill emellertid hänvisa till denprogramförklaring beträffande ärenden som gäller lösningsmedel som regeringengav i samband med att vi tog ställning till sex liknande ärenden för ett parveckor sedan. Självfallet kommer den att ligga till grund för våraställningstaganden nu också. Ärendet har överklagats av flera sakägare, arbetarkommuneni Klippan, i Klippan och en lokal miljögrupp. Det har också kommitfill min kännedom att den socialdemokrafiska gruppen i länsstyrelsenslekmannasty-relse reserverade sig mot det beslut som fattade. Jag vill alltså, fru talman, understryka att regeringenkommer att göra sin prövning så snabbt som möjligt, men vi kan naturligtvisinte undvika, och vill inte heller göra det, att följa de lagar som gäller fören sådan prövning. 67 (): Jag tycker inte att det skulle vara så svårtatt snabbt fatta rätt beslut. Detta är nästan ett parallellfall till ett fall iTorshälla, där en skola ligger i farozonen, ganska nära en fabrik. Det är sombekant fråga om utsläpp av styren, som är cancerframkallande. Det finns olika uppfattningar i sakfrågan. Sökandenanlitar s.k. experter från som själva framställer plastprodukter. Dehar angett ett mycket lågt utsläpp på , medan statensnaturvårdsverk har kommit fram till en helt annan siffra, om året.Sådana utsläpp innebär en stor fara för skolbarn och befolkning vidlångfidsexponering. Det borde alltså inte vara så svårt att fatta beslutet. 68 Miljö- och energiminister : Frutalman! Jag tror inte att det kommer att vara svårt att ta ställning i dennafråga, men vi måste för det första få in handlingarna inkl. besvärshandlingarnafill departementet, vilket ännu inte har skett. För det andra är vi enligtlagen skyldiga att låta de berörda yttra sig. Jag kan försäkra att vi kommer att göraprocessen så kort som det någonsin är möjligt med iakttagande av de regler som lagen föreskriver 30 om hur ärenden av detta slag skallprövas. 69 (): Jag tackar för detta svar. Jag är nu mycket förhoppningsfull om attärendets behandling skall gå i den riktning som jag och många i kommunenönskar. Överläggningenvar härmed avslutad. 12§ Svar på fråga 1988/89:325 om åtgärder mot helikopterskidåkning Anf.70 Miljö- och energiminister : har frågat mig om regeringen avser att begränsa eller förbjudahehkopterskidåkning i bl.a. känsliga fjällområden. Utvecklingenav den civila luftfarten i bl.a. fjällområdena har uppmärksammats avnaturvårdsmyndigheterna. Detta gäller också helikoptertransporter avskidturister i fjällvärlden. Förområden som är skyddade enligt naturvårdslagen finns möjlighet attbegränsa eller förbjuda lufttrafik. har utnyttjat dennamöjlighet till att bl.a. reglera flygning i nationalparker. I föreskrifternaför vissa nationalparker i fjällområdet finns nu bl.a. regler om förbud motlandning med luftfartyg. Liknande föreskrifter kan besluta om förnaturreservat. Reglerom flygning över bl.a. naturskyddade områden finns även iluftfartsförordningen. kan förordna att visst område skall varas.k. restriktionsområde bl.a. om det behövs av hänsyn till naturskydd ochfriluftsliv. För sådant område skall luftfartsverket ange de inskränkningar iflygverksamheten inom området som behövs. Sådana beslut meddelas efter samrådmed . Förbud mot landning inom ett område kan meddelas om detbehövs med hänsyn fill bl.a. naturskydd och friluftsliv. Av vad jag nu sagt framgår att de ansvarigamyndigheterna har befogenhet att reglera såväl flygtrafik som landning i vårafjällområden. Man bör enligt min mening iaktta en mycket stor restriktivitetnär det gäller helikopterskidåkning med hänsyn till naturvårdens ochfriluftslivets intressen. Jag förutsätter att berörda myndigheter noggrantföljer utvecklingen och vidtar de åtgärder som är nödvändiga. Jag utgår ocksåifrån att den nu arbetande utredningen som gör en översyn av naturvårdslagenprövar om det behövs ändring i lagstiftningen för att förhindra onödigastörningar i fjällområdena. 71 (): Jag ber att få tacka miljöministern för svaret. Det var ett ganskaposifivt svar i rätt anda. Dethär problemet kan kanske verka litet. Det är det också än så länge.Helikopterskidåkning innebär att man skjutsar upp människor med hjälp avhelikopter till fjälltoppar och trevliga backar ute i naturen. Helikoptrarnabullrar mycket kraftigt. Det leder till att för alla dem som åker omkring nerepå marken slås tystnaden sönder av maskinen som går fram och tillbaka. De somåker på marken är naturligtvis många fler. Det är ju billigare, om inte annat.De kanske är där just för att de vill uppleva tystnaden i fjällen i en Omsituationen för narkomanvården i relativt orörd natur. Detbehöver ju inte röra sig om ett naturreservat. Mankan säga att det finns en konflikt mellan två typer av friluftsintressen. Detgäller dels upplevelseturisterna som vill kunna uppleva en genuin natur, delsde turister som snabbt och enkelt vill kunna ta sig ut och åka i någon backe.Jag skulle t.o.m. vilja påstå att det i viss mån är en social fråga. Devälbeställda som har råd att hyra helikopter kan göra saker på bekostnad av demsom inte har så mycket pengar, utan hellre vill uppleva en tyst och genuinnatur. Detgäller här att stämma i bäcken. Vi såg t.ex. vad som hände med snöskotrarna.När de kom sades dét att det nog inte blir så farligt och att det inte ledertill så många problem. Det blev många problem när man hade etablerat snöskotrari . är det nästan omöjligt att komma åt problemen. Man försökermed några restriktioner här och där. Det krävs således att man går in redan nuoch stämmer i bäcken och vidtar åtgärder och ger myndigheter i uppgift attverkligen titta på detta. Helikopterskidåkning är förbjudet i vissanationalparker, men inte i alla. Det borde vara förbjudet i alla. Anf.72 Miljö- och energiminister : Fru talman! Jag vill avge denmycket bestämda personliga uppfattningen att fingeltangel, bråk, buller ochmiljöstörande verksamhet av detta slag inte hör hemma i vår fria natur, varesig det gäller naturreservat eller den natur vi har tillgång till enligtallemansrätten. Vi bör på olika sätt sträva efter att hålla efter det här ochatt som säger stämma i bäcken innan det blir för mycket av deteller .. Anf.73 (): Jag tackar för det svaret. Det var ytterligare ett förtydligande i denriktning som jag helst önskar. Jagvill också påpeka att det här finns en lukrativ marknad, där de som hyr uthelikoptrar kan tjäna pengar. Jag har kunnat notera att STF, , anordnar en typ av resor med helikopterskidåkning. Det baraförtydligar att det är någonting på gång. Vikan se på förhållandet i andra länder - , , m.fl. - därdenna utveckling har tagit större fart. Man har där fått problem. Det gällerinte bara dem som inte vill lyssna till helikopterbuller när de är ute och åkerskidor, utan det gäller också för vilt och annat som kan störas av att detkommer ut folk med flygtyg, helikoptrar, i naturen där det normalt inte finnsfolk. Överläggningenvar härmed avslutad. 13 § Svar på fråga1988/89:319 om situationen för narkomanvården i 74 SocialministerGERTRUD : Fru talman! har frågat mig vilka åtgärder jagavser vidtaga för att på kort sikt komma fill rätta med situafionen förnarkomanvården i Stockholmoch vilka åtgärder som planeras på medellång och lång sikt. I ett interpellationssvar till den 6december har jag givit en utförlig redogörelse över insatser för HIV-smittadenarkomaner. En fungerande narkomanvård baseras på en specialiseradöppenvård som stödjer sig på ett varierat utbud av insfitutionell vård. Denslutna narkomanvården spelar här en mycket viktig roll. En snabb utbyggnad avdenna behandlingsform vad avser såväl antalet platser som metodinnehållet ärsärskilt angelägen för rehabilitering av tunga narkotikamissbrukare och förkampen mot HIV och aids. Kommuner och landsting har huvudansvaret för vård ochbehandling av de intravenösa missbrukarna. Staten beviljar dock betydandeekonomiska bidrag till missbrukarvården. Utöver de reguljära statsbidragen harstaten satsat 140 milj. kr. ur det särskilda aids-anslaget i kampenmot HIV och aids bland narkotikamissbrukare. Särskilda medel fördelas vidarefill storstadsregionernas förebyggande arbete. kommer detta anslagatt till stor del användas för insatser inom narkomanvården. I har huvudmännen, ochStockholms stad, gjort betydande egna insatser. satsar mellan90 och 100 milj. kr. har genomfört en avsevärd utbyggnad intebara av den öppna narkomanvården utan också av familjevården och behandlingshemmenför narkotikamissbrukare. Jag vill peka på att nu har tillgång tillöver 100 familjevårdshem och ca 300-400 behandlingshemsplatser. Fler narkotikamissbrukare än någonsin får nu kvalificeradbehandling såväl i öppna som i insfitutionella former. Men har ocksåen grupp narkotikamissbrukare med en mycket sammansatt och tung problematik.Möjligheten till tvångsvård enligt LVM är av särskild betydelse för dennagrupp. Tvångsvården för tunga narkotikamissbrukare har hitfills varit kraftigteftersatt. Stora ansträngningar görs dock för att täcka behovetav vård för denna grupp av missbrukare. Staten har avsatt ett särskiltstatsbidrag för att utveckla tvångsvården för narkotikamissbrukare. Två nya tvångsvård av missbrukare har startats i och ytterligare två hemplaneras. Jag vill också nämna att narkomansjukvården påSabbatsbergs, Dande-ryds och har förstärkts. Antalet platserför avgiftning har vidare utökats. Jag håller med om att situationen inomnarkomanvården i inte bara är ett lokalt problem. I skuggan avaids-hotet är det en fråga av nationell betydelse. Som framgått av minredovisning har staten också gjort stora insatser för att underlätta ochpåskynda narkomanvårdens utbyggnad i . Jag vill också nämna attföreträdare för bl.a. regelbundet deltar i överiäggningarmed ansvariga politiker och tjänstemän i och länslandsting i den s.k. Stockholmsgruppen för narkomanvårdsfrågor. Jag hyser stor tilltro till att en offensiv och välfungerande narkomanvård kommer att utgöra den avgörande faktorn för att hejdaspridningen av HIV-smittan bland narkotikamissbrukarna. Om situationen för narkomanvården i 3 protokoll 1988189:42 - 43 Om situationen för narkomanvården i 75GÖRAN (): Får jag tacka statsrådet för svaret på minfråga. Det var en bra redovisning. De statliga insatserna i form av aidspengaroch annat är naturligtvis utomordentligt positiva. har genomfört en mycket stor utbyggnad avnarkomanvården. Den uppfattningen har också jag. Men, fru talman, dennanarkomanvård tycks inte fungera. Min fråga är föranledd av det faktum attStockholm misslyckats med att tillskapa en bra och framgångsrikvård för främst de tunga missbrukarna. Tillskapandet av en sådan vård tror bådesocialministern och jag skulle kunna vara en bra åtgärd. Det förefaller som om kommunen i det här fallet inte ärkapabel att ta ansvar för de stora hot som finns - inte minst aidshotet menockså det hot det innebär att 400 mycket tunga injektionsmissbrukare driveromkring och förstör sig själva på . Min fråga föranleddes också av att jag ville fästauppmärksamheten på att staten här måhända har ett större ansvar än att bara gepengar. Såväl socialministern som jag och många här i kammaren trodde nog atthuvudmannaskapsreformen när den genomfördes var en brareform. Vi förde ner ansvaret för detta problem, och vi trodde att det skullebli bättre. Men, fru talman, jag tror inte att det blev bättre. Vi har i dagfacit, och man blir alltid klokare när man ser facit. Det vi nu ser gör att jagtror att det blivit sämre. Jag skulle vilja ställa en kompletterande fråga tillsocialministern: socialministern möjligen funderat över tanken att bryta uten del bitar som ligger på kommuner och landsting och föra över dem till statenigen, för att om möjligt åstadkomma bättre förhållanden? Jag tror att problemen när det gällernarkomanvården i det här området var större för än vad de äri dag. Det är beklagligt om det driver omkring 400narkotikamissbrukare i . Men det är också så, , attnarkotikamissbrukare ofta drar sig till för att söka anonymitetenhär. Det är alltså inte alltid fråga om invånare i , och det ärnaturligtvis svårt för att klara detta problem. Jag har i mitt svar framhållit att det inte bara är pengarsom behövs i detta sammanhang. Vi har en speciellsamarbetsgrupp, som vi tog initiativ fill i aidsdelegationen, därför att viansåg att det behövdes en samordning av narkomanvården mellan kommuner ochlandsting. I det arbetet deltar också . Jag anser alltså attstaten gör insatser. På direkta fråga vill jag svara att jaginte tror att vi bör återgå till modellen med statliga institutioner förnarkomanvården. Jag är inte beredd att säga att jag tycker att det är enbra tanke. Däremot skall vi på alla sätt stödja kommuner och landsting i derasnarkomanvård. 77GÖRAN (): Jag tackar statsrådet även för det svaret. Jagtror att det skulle vara bra om företrädare för partierna gemensamt satte signed och funderade på detta problem. Det är riktigt som statsrådet säger att alstrarmissbrukare i hägnet av den sociala immuniteten. Precis som socialministern sägerdrar kommunen också till sig missbrukare. Det gör ju problemet etter värre. Attlägga dessa mycket omfattande analyser och tunga problem på en kommun -även omdet är - tror jag blir för mycket för kommunen. Jag undrar omstaten ändå inte borde gå in på något sätt. Men det bör naturligtvis skeöverläggningar mellan partierna i den här frågan. Om säkerhetspolitiken och totalförsvaret Överläggningen var härmed avslutad. 14§ Svar på interpellation 1988/89:65 om säkerhetspolitiken och totalförsvaret har mot bakgrund av olika delarav den fredstida civila samhällsutvecklingen frågat mig hur jag ser på Sverigessäkerhet och totalförsvar utifrån sårbarhetsaspekter. betonar isammanhanget att säkerhetspolitiken består av mer än totalförsvaret, bl.a.olika delar av utrikespolitiken. Vidare har frågat om jag är bereddatt väga in bl.a. energipolitiken i beslutsunderlaget för kommandeförsvarsbeslut och om jag anser svenskt totalförsvar trovärdigt . Deii som till äventyrs tror att jag har en snävföreställning om vad begreppet säkerhetspolitik innebär vill jag hänvisa tilltotalförsvarsproposi-fionen 1987 (prop 1986/87:95, FöUll,rskr. 310).Regeringens formuleringar där om säkerhetspolitiken - som för övrigt byggde påförslag från en enig försvarskommitté - innebär i hög grad en medvetenhet omutrikespolitikens roll i säkerhetspolitiken. Utrikes- och försvarspolitikenutgör sålunda de centrala fundamenten i den svenska säkerhetspolitken - ochsäkerhetspolitiken innefattar självfallet också handelspolitiska,nedrustningspolitiska och biståndspolitiska dimensioner. Likaledes lade regeringen stor vikt i propositionen vidatt se totalförsvaret som en helhet. Så har t.ex. enhetliga operativa grunderlagts fast som utgångspunkt för den samlade planeringen inom totalförsvaret. Totalförsvarets civila del har viktiga uppgifter i allaskeden av en kris- och krigsutveckling. Den skall i krig stödja försvarsmaktenskrigsorganisering och stridsförmåga, upprätthålla de viktigastesamhällsfunktionerna samt värna civilbefolkningen mot verkningarna avkrigshandlingar genom att bereda skydd, rädda nödlidande och ombesörja vård.Därtill skall den under kriser och krig trygga en livsnödvändig försörjning.Jag vill påminna om att totalförsvarets civila del i stor utsträckning byggerpå det civila samhällets resurser. Totalförsvaret i krig omfattar hela det omställdasamhället. Ett starkt och allsidigt totalförsvar förutsätter att dess olikadelar är i balans med varandra Om säkerhetspolitiken och totalförsvaret 1988/89:42 och välsamordnade sinsemellan. De gemensamma operativa grunderna 9 december 1988tillämpas inom hela totalförsvaret för att god samordning och hög effektivitetskall uppnås. Fortlöpande samverkan och samordning äger rum mellantotalförsvarets olika delar. Dencivila delen av totalförsvaret är indelad i samhällssektorer eller funktioner,och för varje funktion finns en ansvarig myndighet. Överstyrelsen för civilberedskap (ÖCB) har fill uppgit att på central nivå samordna de civilaberedskapsförberedelserna. En sammanvägning av de olika funkfio-nernas behov avresurser görs i ÖCB:s årliga programplan. En samordning med den militära delenav totalförsvaret sker även i den årliga budgetbehandlingen. En sådansammanvägning som jag nu har beskrivit bUr ett naturligt inslag i arbetet meddet kommande försvarsbeslutet. Beredskapeninom energiförsörjningen är en vikfig del av totalförsvarspolitiken. Jag utgårfrån att den nya försvarskommittéen kommer att överväga inriktningen ochomfattningen av energiberedskapen för kriser och krig. Jag vill i dettasammanhang understryka, att olika komponenter i det svenska energisystemetkompletterar varandra genom skillnader i sådana egenskaper som importoberoende,uthållighet, motståndskraft mot bekämpning eller närhet mellan produktion ochkonsumfion. Ett svenskt energisystem som sammantaget ger en god motståndskrafti alla former av kriser och konflikter är en viktig tillgång för totalförsvaretoch därmed för säkerhetspolitiken. Jaghar i flera sammanhang understrukit mitt förtroende för det svenskatotalförsvaret. Jag grundar mig därvid bl.a. på erfarenheter från mina vid dethär laget omfattande kontakter med militära och civila myndigheter inomtotalförsvaret. Detta är inte liktydigt med att jag slår mig till ro med denuvarande förhållandena. Det senaste årets diskussion har påvisat ett betydandereformbehov inom det militära försvaret. Även inom den'civila delen avtotalförsvaret förutser jag ett fortsatt förnyelsearbete. Avdet jag nu har sagt framgår min uppfattning att totalförsvaret måste ses som enhelhet, styrd från enhefliga utgångspunkter. I den praktiska planeringenbeaktas bl.a. sårbarhetsaspekterna inom de olika funktionerna och därmed ocksåenergiförsörjningen. Enligt min mening är det svenska totalförsvaret i högstagrad trovärdigt till följd av de åtgärder som vidtas på alla de områdensom är av betydelse för totalförsvaret. 79 (): Totalförsvaret ärtrovärdigt, där finns balans och samordning. Det är försvarsministernsuppfattning, och någon i skall ju i och för sig tro det också. Skallman vara ärlig måste man säga att det är beklämmande att följa den svenskaförsvarsdebatten, eftersom den i realiteten har reducerats till en ensidigmilitärdebatt. Varjedygn kostar det militära försvaret 70 milj. kr. som man satsar dessa70 milj. kr. vartenda dygn fattar man i det ena beslutet efter detandra, som gör att det blir allt omöjligare att försvara landet. Man bygger uppett alltmer sårbart, ett alltmer centraliserat, ett alltmer ensidigt ochstorskaligt och ett alltmer sektorindelat samhälle. Och det märkligaste, frutalman, är att de partier som vill öka militärutgifterna mest beskrivs som försvarsvänliga, oavsettvilken politik de för i övrigt. Jag tänker bl.a. på . Säkerhetspolitikenoch totalförsvaret består av många delar: nedrustningspolitik, handelspoiifik,biståndspolitik, utrikespolifik, energipolitik, jord-brukspolifik,sjukvårdspolitik, datapolifik, regionalpolitik, skattepolitik och t.o.m.trafikpolitik. På nästan alla av dessa områden har svensk säkerhet och svenskttotalförsvar försämrats. Typisk för svensk debatt var den försvarsdebatt somvi hade här i kammaren . Då betonades gång på gångmilitärens resurser - naturligtvis mest av moderatledaren. När hörde viexempelvis lyfta sig över de militärtekniska resonemangen och se påvad moderat politik innebär för totalförsvaret och vår totala säkerhet? Istället ägnar man sig åt populisfiska och förenklade slagord ochkänsloargument. Skulle moderata värderingar i ännu högre grad än i daggenomsyra svenskt försvarstänkande skulle landet definitivt befinna sig i ensäkerhetspolitisk knipa av fruktansvärt slag. Jag tänker bl.a. på moderaternassyn på energipolitiken och på att man ytterligare vill tafsa på vår neutralitetgenom att verka för att i ännu högre grad anpassas till EG eller t.o.m.ansluts till EG. Socialdemokraternahar i och med försvarsbeslut accepterat att militäranslagen skall ökasmer än inflationen. Skamgränserna har helt enkelt brufits. Tillsammans medfolkparfiet har socialdemokraterna drivit igenom att civilförsvaret fårminskade resurser och att dessa i stället förs över fill militären. Man togpengar från civilförsvaret under i stort sett en enda natt och gav dem till detmilitära försvaret. Sedan går och ut och sägeratt vi har fått ett starkare försvar, simsalabim. Men så enkelt är det inte,. Ettav de stora problemen med socialdemokratin är att socialdemokratin,enligt min mening, blir alltmer moderat, oavsett om det gäller militärpolitik,EG-anpassning eller fördelningspoUfik. Det största felet med den fördapolitiken är, enligt mening, att ingenting egentligen hängerihop. som man satsar 70 milj. kr. på militären, för man enskattepolitik som "göder" centralisering, stordrift och regionalobalans, med påföljd att sårbarheten i samhället ökar. som man varjedygn satsar 70 milj. kr. på militären, bygger man Scandinavian Link, somunderlättar mihtär uppmarsch på mot . Samfidigt som man varjedygn satsar 70 milj. kr. på militären, för man en datapolifik som med tanke påsäkerheten egenfligen är helt hutlös. som man satsar 70milj. på militären, för man en energipolitik som om man hade för avsikt attunderlätta för den onde fienden att slå ut landet. Regeringen, och åtminstonetvå borgerliga partier, älskar ju att bygga storskaliga och centraliseradeenergisystem som är extremt lätta att slå ut, vilket t.ex. innebär attvattenledningar kommer att frysa och att 600 000 hushåll har baradirektverkande el. Här hjälper ju inte . Samtidigtsom man satsar 70 milj. kr. för man en regionalpoli-fik, som lederfill regional obalans och centralisering av såväl näringslivsbranscher sommänniskor. Från totalförsvarssynpunkt måste det här te sig ganska ointelligent. Samfidigt som man varjedygn satsar 70 milj. kr. på det militära försvaret Prot.1988/89:42 för man en sjukvårdspolitik, som från totalförsvarssynpunkt ärett gigantiskt fiasko. Det har vi t.o.m. på. Om säkerhetspolitiken och totalförsvaret Det som man nu diskuterar är en ytterligare satsning avpengar på det militära försvaret. är nu uppe i 48 000 milj. kr.Hur vore det om man funderade över om man kunde använda pengarna på ett bättresätt? Hur mycket mer regionalbalans, hur mycket bättre miljö och hur mycketbättre totalförsvar skulle vi kunna få för pengarna? som man satsar 70 milj. kr. på detmilitära försvaret, resonerar socialdemokraterna, och framför allt ,om att öppna gränserna för import av jordbruksprodukter, dvs. man villytterligare sarga den svenska självförsörjningen av livsmedel. Hur hänger dethärihop, ? Ökar inte detta sårbarheten? Jag vill också fråga försvarsminister: förregeringen en politik på övriga samhällsområden som går stick i stäv medtotalförsvarets intressen? Är det kanske så, att om man värnar omtotalförsvaret och motverkar sårbarheten, trampar man på ytterligt ömma tår?Sedan må det vara kärnkraftsmaffian, LRF- etablissemanget, Scandinavian Link-konsor-fiet eller centralbyråkraterna i centralfacken. Att bygga upp ett annatsamhälle med självtillit och liten sårbarhet, decentraliserat och småskaligtutmanar maktetablissemanget. Är det därför som socialdemokraterna bedriver enalltmer moderat försvarspolitik, som fakfiskt gränsar till förräderi? 80 ():