prot · GC09115 · 1988-12-31 00:00:00 — Även frän socialdemokratisk sida harman insett att många av de fel som har begåtts och de brisler somhar funnits i handläggningen av regeringens uppgifler har varil av sådanl slagalt man inle kunnat undgå atl anmärka på dem. finns det dock - detkan vi se i betänkandet- en benägenhet hos företrädarna för regeringssidan all se mildare på det somhar inträffat än vad vi från andra partier har ansett vara befogat. En fråga som har kommil upp i samband med den granskningsom vi i konstitulionsulskottel ulför är gränserna för granskningen. Närmänniskor har passerat revy vid utfrågningarna har många frågat sig vad dessaegenlligen har med granskningsarbetet atl göra. Det är alldeles givet allenligt grundlagens beslämmelser är del regeringens handlande som skallgranskas. Regeringen är så alt säga cenlrum för vår uppmärksamhet, någol som viinle får lappa ur sikle. Samiidigi har del visat sig, inte bara utan äventidigare, att i vårt moderna samhälle finns del en så nära koppling mellanregeringen och underlydande myndigheter - ibland även med personer ulanförmyndighderna - i rena beslutsärenden, all det är nödvändigl för konstitutionsutskottetför att få en helhetsbild av vad som har inlräffal all kalla lill utfrågningarsådana personer som inle är direki knutna till regeringskansliet.Det innebärgivetvis inle att vi lar över från andra myndigheter uppgiften alt utreda omtex. brottslig verksamhel har förekommil inom förvaltningen eller utövats avenskilda personer. Den delen - där har vi ibland blivit kritiserade för alt viinte gått djupare - skall ju vårt vanliga åklagar- och polisväsende sköta. Omman ser på följderna av den granskning som vi har gjorl , är del alldelesuppenbart att den i sin tur har lyfl fram Omständigheter och visal päverksamheter som gett de vanliga ordinära myndigheterna anledning att agera päell sätt som inte skett tidigare. Vi har fortfarande pågående ulredningar avolika slag om misstänkt brottslig verksamhel i olika avseenden, och vi harnaturligtvis all invänta resultatet av dessa utredningar och se vad de ger. lägger detta en viss hämsko på vår verksamhel.Det har också inneburil all vi år efler år i stora ärenden, inte bara i denaktuella utan l.ex. i den stora vapenexporthärvan, harfält säga alt vi återkommer lill samma frågor, om det finns anledningfill det. Jag vill avsluta, herr talman, med alt säga all dettainnebär en förändring i utskottets verksamhel som är hell i enlighet medgrundlagen men som inle har uppmärksammats. Beträffande granskningsdebattenulgår man ofla från - jag har dess värre sell l.o.m. i publikationerall man kallar debatten för dechargedebatt, vilket är felaktigt - att vi här iriksdagen beviljar ell slags ansvarsfrihet när vår granskning för årel äravslutad. Så är del inte, ulan vi har en fortlöpande granskning. Denomständigheten all vi nu har avlämnat ell belänkande i etl anlal ärendeninnebär inle all vi inle skulle kunna la upp trådarna pä nyll i samma ärenden.I vissa frågor, herr talman, är jag överlygad om alt så kommer atl ske. Granskning av statsrådens tjänsteutövning Vissa förändringar i regeringen och regeringskansliet,m.m. 5 BOHAMMAR (vpk); I dagbörjade han igen med all slå vad om att del kommer att bli svårl för KU i framliden.Man kommer atl försöka förhindra granskningsarbetet. Jag är beredd, AndersBjörck, atl hålla emol. Jag tror inte alls alt granskningsarbeld kommer atlförsvagas. Jag tror all det står slarkare än någonsin och all evenluella försökau begränsa arbelel kommer atl slå fel. Prot.1988/89:115 Jag är, herr talman, inte heller samma panikmakare som AndersBjörck. Jag tror inte alt håller påatl bh etl mögelhus. Jag tror inte heller alt Granskning av statsrådens tjänsteutövning m.m. nomenklaturenhåller på all ta över. Jag lycker atl skulle sludera de länderdär del finns en nomenklatur. Jag lycker inte heller att allt fler varbölderslår upp i vårl land. Jag tror inte, som , att laglöshelenhåller på all sprida sig som en löpeld. Jag tror all vi måste hålla litet sansoch måtta. Jag lycker all vi har gjort elt bra granskningsarbete. Vissa förändringar i regeringen och , m.m. På ledamöternas bord ligger nu etl belänkande på 1 600sidor. Jag anlar atl det är ett rekord i hisloria. Man får hoppasalt betänkandets kvalilel i viss mån kan leva upp lill det voluminösa omfånget. Konslilutionsulskotlet är äldsta ulskoll. Dettillkom i samband med en närmasi revolutionär process i det svenska samhälletåren 18081809. Ulskoltets uppgifl var all granska och bevaka de höga makthavandesförehavanden i fråga om rikets styrelse. Den uppgiften har utskottet haft i 180år, och den uppgiften har utskottet fullföljt med slor diskretion den meslaliden. Så inträffar plötsligt en präktig skandal, och så finns vår lids nyamedier pä plats i form av televisionen. kan man ju undra om mediet ärbudskapet. Hur som helst blev alltså slutresultatet 1 600 sidorulskoltstext, och jag gratulerar varje ledamol som sedan gårdagen hunnil läsabelänkandet. Å andra sidan har väl de flesta sett merparlen av betänkandetleleviserat På KtJ;s förslag genomförs nu de flesla ulskotlsulfrågningarnainför öppna dörrar. Det är bra. Och KU svarar för lejonparten av dessa. Vi hardärför ett särskilt ansvar för att göra en utvärdering av de erfarenheler somvi gjorl. Å ena sidan kan vi konstalera all inlressel ökat förriksdagens verksamhel. Konslitutionsutskotlets roll och verksamhel diskulerasinte bara bland statsvetare och jurister. Det har blivit en allmänangelägenhet. Vi som varit inblandade i utfrågningarna har märkt del i form avotaliga personliga samtal och brev. Hur brett vi nått ut med utfrågningarnaförslod jag rikligt på allvar en sommarsöndag på Södersladion iSlockholm, när gamla Hammarbysupporlrar ville diskutera KU-ulfrågningarna istället för laguppställningen i matchen och den rätta speltaktiken. Talmannensönskan alt skall slä i cenlrum var verkligen tillgodosedd. Å andra sidan har, herr lalman, myckel krifik riktats motde öppna utfrågningarna. Del massmediala och spektakulära sägs ha fåll la översakfrågorna. Bagateller sägs ha blivit huvudfrågor. Utfrågningarna har sköttsoprofessionellt, hävdas del från en del håll, ibland litet besserwisseraktigtKrav har slällls pä en författningsdomstol, som delvis skulle ersälla KU. Menom nu juristerna skall la över från de folkvalda, så varför inle ta hela stegelfullt ul och ersälla ledamöter med jurister? För kan man verkligenöverlåta ål vanliga folkvalda utan juridisk ulbildning all sfifia våra lagar? Har kritikerna verkligen länkl på konsekvenserna? Följdenav att ersätta politiken med juridiken skulle ofelbart bli atl juridiken politiserades. är elt bra exempel där utnämningen av domare lill högsta domstolen ofta föregås av våldsamma politiska strider, som handlar om olika kandidaters politiska hemvist. Så vill vi inle ha del här. 12 KU är etl organ förgranskning av regeringens fögderi. Det ankommer på atl dra sina slutsatser på grundval av KU;sförberedande arbete. Och ambitionen måsle vara alt del arbetet skall bedrivasmed oväld och integritet Frågan om lag och räll, om respekt för grundlagar ochvanlig lag är inle förhandlingsbar. Sedvanlig polifisk linjedragning, som ärnaturhg i andra utskott, borde inte vara lika nalurlig i KU. Sjävfallel voredet illusionsmakeri all hävda alt traditionella partipolitiska konflikter inleskulle färga också KU:s arbele. Vi har skilda polifiska värderingar t.ex. dådel gäller makt och ägande, och det präglar också vårt arbele. Ändå kan man lyckligtvishävda atl del i dagens KU inte finns någon given och beständig majoritet. Delär bra, för det tyder på en viss integritet i utskoltd. Läser man dagens belänkande skall man finna att där finnsi de olika frågorna i stort selt alla länkbara konstellafioner avspeglade. I flera viktiga frågor har socialdemokraterna hamnat iminoritet gentemot samfiiga övriga parlier. bildar socialdemokralernamajorilel med vpk, ibland med , ibland med de borgerliga partiernagentemot vpk och miljöparfiet och ibland med moderalerna och om hoppande majoriteter! KU är inle rikligl förutsägbart, och så skall detvara. Men vi får inte glömma bort atl utskollel på inångapunkler är enigt Del gäller bl.a. de första elva punkterna som innehåller mångaviktiga avsnill och påpekanden om regeringsarbelds skötsel. Det gäller ocksåandra punkter, där utskollel har förenat sig i kriliska formuleringar ombrister i regeringen. I det här sammanhanget vill jag gärna passa pä och taavslånd från en del grova smädelser som har riktats mot utskottets ordförande.Det är både oförskämt och oriktigt alt reducera hans roll till all vara maktensallfid tjänstvillige och fifflande lakej. Jag tror inte all någon i ulskollelvill skriva under på den lypen av förtal som har förekommil i vissa fidningar,ofta baserat på felaktiga uppgifler. Del hindrar inle att vi ibland kan varaoense med och rikta hård krilik mot honom. Det hindrar hellerinle atl vi oberoende av person diskuterar den vikliga principfrågan omhuruvida regeringspartiet eller oppositionen skall besätta ordförandeposten iKU. Särskilt vikligl är det all fundera över vilka rältigheter en minoritet iutskottet skall ha, tex. då det gäller rätten att kalla fill sammanträde iulskottd. Förra sommarens uppjagade procedurstrider visar atl det behövs enöversyn här. Tillbaka till erfarenheterna från alla vårautfrågningar. Ofta har vi fått höra atl fel frågor ställts och atl viktigafrågor missals. Del är möjligt. Det är ju allfid lält alt spela fotboll frånläktaren och all slälla de rätta frågorna i TV-soffan. Men visst kan och måstemycket bli bättre. Arbetsförhållandena för ulskoltets ledamöter ärganska primifiva. Jämförelser med de amerikanska utfrågningarna blir därförmissvisande. Där har varje senator en hel stab a v expertis till sittförfogande. Vi har ett litet men naggande goll ulskollskansli som gör ettfantastiskt arbete - tack för del! - men i övrigt ingenting. Det är inle bra,eftersom utskottets uppgifl är att vara en hård granskare a v en regering somhar bataljoner av höga jurister och experter lill sitt förfogande för alt läggaul texten om regeringens förträfflighet. granskande organ bordekunna få åtminstone en bråkdel av Granskning av statsrådens tjänsteutövning Vissa förändringar i regeringen och regeringskansliet,m.m. Prot.1988/89:115 de resurserna för all kunna sköta sill vikliga arbete. Delhandlar om att förstärka konlrollmakt Granskning av statsrådens tjänsteutövning m.m. En starkkonlrollmakt är nödvändig för atl förhindra maktmissbruk och korruption.Ell slarkl KU bidrar till all skapa en bra regering. Del är det som vi är lillför. 6 HANS LEGHAMMAR (mp): Vissa förändringar i regeringen och , m.m. Jag vill inledningsvis säga litet ompunkterna 1 11 i dagens deball om KU:s granskningsärenden. Det är ju faktisklvad vi skulle diskutera i den här inledande rundan, även om vi har kommitöverens om att vi skall mera gå in på KU:s säll all granska. Dessa ärenden harvi inom utskottet lyckats nå enighet om. För all del inte skall bli bortglömtyrkar jag redan nu bifall lill hemslällan på samtliga punkter i denna runda.Det känns bra, för så eniga om sakfrågorna som vi har varil här är vi ju inteså ofla i denna kammare. De flesta ärenden är inte av den karaktären alt de krävernågon längre debatt. Men på några punkter har vi i ändåkommenlarer. Elt goll lecken är punkten 2, som behandlar frågan omregeringsärendenas antal. De tjänstemän som har hafl i uppgifl atl följa upphur många ärenden som regeringen har skickal lill har här funnil denlägsla noteringen sedan ulskollel började all granska anlalel ärenden, och delvar 1967. All enbarl se lill anlalel ärenden och utifrån detta fastställa alldel har delegerats ärenden lill kommuner och landsfing är kanske lilelvanskligt. Men verkar det faktiskt gå åt räll håll. Med vår syn på vad som skall behandlas i har manalltså tagit ell lilel men viktigt steg åt rätt håll. Vi anser nämligen attbara de ärenden som verkligen måsle tas upp i kammaren skall las upp här.Resten skall las upp i kommuner och landsfing. På del visel får vi en vikligoch nödvändig decenlralisering av besluten och därmed en större delaktighetfrån dem som skall fatta beslut på basplanet. lycker många atl det inlespelar någon roll vilka beslut som fattas i kommuner och landsting, eflersomalla vikliga beslut ändå fattas i . Konstaterandet atl antalet ärendennu sjunker kan vara etl första sleg ål räll håll, och det är i så fall bra! Jaghoppas atl litet uppmuntran gör atl decentraliseringen påskyndas. Värt alt nämnas i detta sammanhang är också all viEuropean Greens har kommit överens med representanter från 21 andragröna länder i hela - alltså både Öst- och Väsleuropa. skedde iParis för . Beslul skall inle fattas på högre nivå annal ännär delta verkligen är nödvändigl. Del är givetvis EG-harmoniseringen somligger till grund för detta ställningstagande. Näsla punkl som jag vill nämna något om gällerpropositionsavlämnandd. Utskottet har funnil en del atl anmärka på här, och detvar innan årets kompldteringsproposilion var framlagd. KU säger här gemensamlatt del är viktigt att budgetpropositionen blir så heltäckande att riksdagensledamöler kan få en så heltäckande bild av regeringens ekonomiska politik sommöjligt. I detperspektivet framstår årets kompldleringsproposition som ell hån mol KU ochriksdagen. De kanske viktigaste och mest kontroversiella 14 beslulen i fråga om årets budgellas inle upp . Det är inle konstigt alt del rådertotal förvirring om vad regeringen egentligen vill med den ekonomiskapolitiken. Löftet från valrörelsen om atl man skulle bli ell miljöparti finnsdet inte etl spår av i komplelleringspropositionen. Men ännu är del inte för sentNär omsätts orden i handling? Den sisla punklen i denna debatlrunda gäller ell problemsom vi i anser att del är oerhört viktigt atl man kan komma tillrätta med. Det är då fräga om krigsmaterielexporlen. ämne har dock fåttstå tillbaka för den omfattande granskning av som vigenomfört . Men jag lovar all åtminstone vi i de gröna kommeratt gå till botten med denna fråga, även om del behövs prickningar av bådesocialdemokrater och borgerliga. Slulligen, herr talman, vill jag redogöra lilel för vårsyn pä KU;s granskningsarbete. Det har onekligen varil ett spännande och hektiskt år fören som är grön i dubbel bemärkelse all få vara med vid KU:s prestigefulla ochvikliga granskning. Dd skall dock tilläggas all trols det allvar som jagverkligen känner för mill uppdrag spelar den gode mig etl spratt dåoch dä. Jag läste nämligen om romanen , somEbba Carlsson-affären brusade ut i TV-n. Fantasin sattes i rörelse. Hur hademånntro den gode beskrivil anno 1988-1989? Visst är vi väl överens i KU om all det är en vikligkonstitufionell granskning som vi utför. Men utan insikten om det politiskamaktspel som pågår kan KU:s granskningsarbete lätt bli en nySlrindbergsroman, och del vill vi ju verkligen inte. har det vid ell flerlal tillfällen yrkatsatl KU:s arbete åter skall ske inför slängda dörrar. Jag vill hävda att dettabara är ett sätt att sopa de problem som finns under mattan i ställd för attlyfla fram dem och tydliggöra det maktspel som fakfiskt pågår i svensk politik. Del öppna granskningsarbete som vi nu ulför på försökskall ulvärderas och prövas . Här har onekligen den uppmärksamhetsom KU har fåll gett oss en god grund för en ingående prövning av vårtarbetssätt. Efter snart elt granskningsär i utskottet har jag som hell grönsamlat på mig en del erfarenheter som jag vill passa på all debattera. Man måsle ställa slora krav på den dubbla roll som ettpoliliskl granskningsulskoll har, så att det inte blir politiskt gräl i slällelför konstitutionell granskning. Därför krävs en ingående översyn av konslitutionsutskotletsarbetsmetoder. Den konstruktion som vi har bäddar lyvärr onekligen förmisstänksamhet mol regeringspartiet på flera områden. missar vissaledamöter i del borgerliga blockel inte en enda chans atl klippa lill medpolitiska slagdängor med krafliga övertoner, som knappast stärker trovärdigheteni vårl arbele. De politiska övertonerna borde del gå relativt lätt atlkomma lill rätta med genom intern självkrifik och kanske också genom atl någonenskild ledamol får mycket att göra i . Men när del gällerarbetsmetoderna krävs det långsiktighet och mycket mod för all få till ståndförändringar. Jag skall här ge exempel på arbelsmeloder som jag tror - intebara hos mig - väcker slor misstänksamhet mol KU:s arbetssätt. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m.m. Vissa förändringar i regeringen och regeringskansliet,m.m. Prot.1988/89:115 Det första som jag vill la upp är det majoritetsförhållande som ger regeringsparfiel i det närmasteegen majoritet inle bara yid utformandet av Granskning av statsrådens tjänsteutövning m.m. betänkandenutan också då del gäller vilka som skall kallas lill förhör och när della skallske. Vi har tyvärr under del gångna året fått se exempel på hur detta har gåttlill. Vissa förändringar i regeringen och , m.m. Regeringspartiet har också av iradition ordförandeposten iutskottet och har därigenom befogenheter och skyldigheter när del gäller altförbereda sammanträdena. Att ordföranden sedan aldrig lar lill sig kritik närsådan ibland framförs förbätlrar inle saken. Jag anser att ordföranden antingenmäsle bli mer lyhörd för oppositionens krav vid granskningen eller att vi måsteslälla krav på att ordföranden skall komma från ell parti som inte harregeringsmaklen. borde egenlligen vara ganska självklarl i ellgranskningsulskoll. Jag vill dock tillägga att jag hyser slor respekt för OlleSvensson personligen. Skulle jag inte göra det, skulle jag inle heller stå häroch våga kritisera del som jag lycker är fel. Alt man vågar säga vad man lyckerom en människa innebär faktiskt alt man har respekt för vederbörande. Ordförandeskapet ger ju också indirekt möjlighel att styraKU:s kansliar-bele i en riktning som lätt väcker misstänksamhet. Vi har vidare ett system för de öppna utfrågningarna somgör att dessa fill slor del styrs av regeringspartiet. Detta kan nämligendirekt eller indirekt använda departementen som rådgivare i sitt arbele.Dessulom börjar allfid regeringspartiet utfrågningarna, och genom detta kan detslyra frågorna och svaren lill en nivå som gynnar den som liksom vår ordförandei en DN-arlikel för utgår från atl regeringspartiet inte harbegått några fel. Då får naturligtvis de frågor man släller en viss karaklär. Vidare bör vi få i gång en deball om hur vi skall fåvettiga resurser för atl kunna göra ell fullgott granskningsarbete. harvi ett mycket ambifiöst och välfungerande KU-kansli, men dess arbetsbörda ärenorm, och detta slår givetvis mot oss som skall göra det egentligagranskningsarbdel. Därför är det synnerligen vikligl all resurserna förbättras,så att vi slipper atl först när sammanträdet börjar få vissa handhngar påbordet eller, ännu värre, som inte få dem förrän underpågående möte. Det förhållandel all har så knappa resurser gör altdet vikliga arbetet med uppföljning av vad som händer med enskilda beslul oflafaller mellan slolarna. Vi följer inle upp beslulen. Och della är lyvärr någolsom gäller inle bara KU;s arbele ulan lyvärr också, som jag ser del, myckelofta arbete i stort. Det kostar visserligen skattepengar all följaupp beslulen, men jag tror all det är myckel vikligl atl vi kontrollerar vadsom händer efter de beslut som fattas här i kammaren. Följer vi inle upp demblir resultatet kanske dåligl och koslar därmed mycket pengar. Ofla jämförs våra insalser i KU-ulfrågningarna med det somsker i kongressutfrågningarna i , och man menar att de som genomför dessa skulle vara så mycket skickligare än vi i . Glöm då inle atl de öppna utskoltsförhören har hållit på där borta och alt en kongressleda mot har ca 20 anställda till sill förfogande! Här i den svenska harvi i bästa fall en handläggare på tre ledamöter. Det förhållandet gäller bl.a. för 16 mig själv. Läl mig här tillägga atl jag har väckl en motion där jag föreslår någon form avsanningsförsäkran vid utskottsförhör. Jag hoppas att vi kan få litet deball omdetta. låler kanske litet negativt, men tar maninte tag i problemen räddar vi varken jorden från miljöförstöring ellerfördjupar demokratin, vilket ju bör vara KU:s vikfigaste uppgifl. Jag vill dockgärna tillägga att KU är elt härligt utskott atl jobba i, för även om delibland är ell spänt arbetsklimat, är det aldrig långl lill ell skämt eller etlsjälvironiskl inlägg. Under detta anförande övertogförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Granskning av statsrådens tjänsteutövning Vissa förändringar i regeringen och regeringskansliet,m.m. 7OLLE (): Jag lycker att det har varit enintressant inledningsrunda, och jag kommer väl rätt mycket att beröra frågorsom har lagits upp redan tidigare. Men det är kanske viktigt, med lanke på alläven ordförandens roll har berörts här, all jag får ge uttryck för mina och vårpartigrupps värderingar i dessa frågor. Jag vill försl erinra om atl del under de senasle årenofta har framförts synpunkter på slällning i den offenfiigadeballen. I direkfiven lill folkslyrelsekommitlén erinrades om atl ärlandets politiska centrum men all diskussionerna i slor utsträckning förs påannat håll, i första hand i tidningar, radio och television. Riksdagsledamöterna har visserligen möjlighet atl ta uppaktuella ämnen genom frågor och inierpellafioner till statsråden, men dethänder inle sällan att en aktuell fråga är mer eller mindre överspelad när denväl kommer upp fill diskussion i . Vi har arbelal med dessa frågor ikonslitutionsutskottel och dess arbetsgrupp. Vi har fåll fill stånd en vissreformering av frågeinstilutel, vi har fått fler debatter i akluella frågor,information på ell lidigl stadium om regeringsbeslut och möjligheler förledamölerna alt i della sammanhang ställa frågor. Jag tycker atl den nyelalmannen på ett engagerat sätt har fullföljt dessa idéer, och jag är övertygadom att man redan vid näsla kommer att få en livfullare verksamhet häri kammaren och ett ökat intresse för vårt arbete i massmedierna. Men redan nu kan man notera att den stora förändringen ifråga om slällning i allmänhetens medvetande har uppnåtts genom denya reglerna om möjlighel för riksdagsutskotten all besluta om offentlighet vidutskottens utfrågningar. Bland de 16 utskotten är del hillills konstitutionsutskollelsom har utnyttjat denna möjlighet i slörre ulslräckning. Jag har gjorl ensammanräkning och kommit fram lill all konslitutionsutskottet sedan den 1februari 1988 har hafl mer än 50 utfrågningar. De har ett stort anlal gångerdireklsänls i radio och television och varil föremål för slor publicitet idags-och fackpress. Bestämmelserna för de offentliga utskoltsulfrågningarnaomfaltar samlliga utskott De utgår ifrån all utskottssammanträden föröverläggningar och beslutsfallande skall äga rum inom stängda dörrar, något somegenlligen väl 2 protokoll 1988/89:115 Prot.1988/89:115 aldrig ifrågasatts av någon. Öppenhet gäller inhämtande avsakupplysningar som ett led i beredningen avutskottens ärenden. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m.m. Redaninnan de offentliga utfrågningarna infördes tillämpade konstiiu-tionsutskolteten betydande öppenhet. Utfrågningarna är offenfiiggjorda i bilagorna fillgranskningsbetänkandena alltsedan de borgerliga regeringsåren i slutet av70-talel. Åren hade KU;s granskning stagnerat Det var då väldiglfinl ... .... , . att höra till detta utskott Vad visysslar med är viktigt, sade ledamöterna. Vissaförändringar tre- ' , , Men vad del viktiga bestod i höllshemligt Och dåtidens decharaedeball-för geringenoch regerings- & & & , .. det hette dådechargedebatt-expedierades på någon fimme i kring ellbdänkande på maximalt 50 sidor. Då vi nu gett granskningen hell andra dimensioner,infinner sig gråterskorna. Utskottet har förlorat i värdighet och status, fårvi veta, och pä sina håll ifrågasätts om granskningen över huvud laget bordeanförtros dl politiker-sammansatt organ. Djupast selt visar den lypen av resonemang atl man inlehar satt sig in i vad demokralin kräver av oss politiker.