prot · GC09129 · 1988-12-31 00:00:00 — Ett särskilt bidrag införs fill de kommuner som står förlängst öppethållande i barnomsorgen. Detta gynnar i första hand yrkesgruppermed obekväm arbetstid. Den utbyggda barnomsorgen är viktig för de kvinnor somönskar göra en insats på arbetsmarknaden men som hindras av bristen påbarnomsorg. Det är viktigt, inte minst i tider med arbetskraftsbrist, attkommunerna ges stimulanser för att forcera utbyggnaden av barnomsorgen. Så någrakommentarer till motioner om.de kommunala frågorna. När det gäller de kommunala frågorna är meningarna mellanpartierna mycket delade. Det finns infe några politiska block när det gäller dekommunala frågorna. Detta far sig uttryck i att det sällan finns någragemensamma reservafioner i de betänkanden från finansutskottet som gäller dekommunala frågorna. har det emellertid funnits gemensammaborgerliga reservationer om att avskaffa bidragen som ger kommunernakompensation för den slopade kommunala företagsbeskattningen och den slopadekommunala garantibeskatfningen. Man har tänkt sig att dessa bidrag skullefinansiera det borgerliga förslaget om ett allmänt vårdnadsbidrag. I årets betänkande - FiU29 - har hoppat av dennagemensamma borgerliga reservation. kanske senare kan redovisa omdet beror på att vårdnadsbidraget har fallit som gemensamt förslag eller om detberor på den mycket starka kritik som riktats mot att beröva kommunerna dennakompensation. Det finns mofioner i vilka man kritiserar att storstäderna skallförlora kompensationen för den slopade kommunala företagsbeskattningen, ochdet finns mofioner-bl.a, en moderat av och - där mankräver att kommunerna skall få full kompensation för den slopadegarantibeskattningen av fastigheter. Det råder alltså delade meningar även iden frågan, där enighet fidigare fanns mellan de borgerliga partierna. Observera också att när beslutet fattades om att denkommunala garanfibeskaftningen skulle avskaffas ansåg ett enigt finansutskottatt kommunerna skulle få full kompensation för det. skiljer sig helt från de övriga parfierna iriksdagen därigenom att man är det enda parti som vill ha nolltillväxt i dekommunala utgifterna. För att åstadkomma detta föreslås en generell neddragningav statsbidragen 1988/89:129 6junil989 11 protokoll 1988/89:129 med ca 8,5miljarder. Alla specialdesfinerade bidrag skall enligt förslaget sammanförasfill ett generellt, från vilket nedskärningarna skall göras. En innebörd avdetta är att man slipper peka ut något speciellt bidrag som skall skäras ned. accepterar infe någon form avskatteufjämningsavgiff -varken den allmänna eller den särskildaskatfeutjämningsavgiften. Det må då konstateras att den särskildaskafteutjämningsavgiffen i princip accepteras av , vpk ochmiljöpartiet. är också ensamma om att kräva ett kommunaltskatfesfopp. förslag om ett kommunalf grundavdrag för barn innebärytterligare inkomstbortfall. Enligt mina överslagsberäkningar innebär moderaternasförslag att kommunerna förlorar i runt tal : samma siffrahar redovisat i sitt inlägg. resonemang om specialdesfinerade ochgenerella bidrag liksom om den allmänna inriktningen av den kommunala ekonominöverensstämmer i stora delar med vad som sägs i kompletteringsproposifionen.Det är svårt att se vad som skiljer reservafionen från , ochmiljöpartiet, från propositionen och majorifetsfexfen. Folkparfiet betonar docksärskilt sjukvården, som måste få öka . Folkpartiefs syn på utformningen av statsbidragen tillbarnomsorgen gör att man avvisar en del av höjningen av skatfeutjämningsavgiftenmed per skaftekrona. Den särskilda avgiften avvisar man på principiellagrunder-man talar om sfraffskatt på lågskaftekommuner. Om den kommunala skatfeufjämningen skall göra skäl förnamnet måste, som jag tidigare nämnt, de rika kommunerna avstå en del samfidigtsom de fattigaste kommunera får förstärkning. Under beredningen av detta ärendei utskottet har skrivelser inkommit, bl.a. från ; det har inågon mån antytts av i hans inlägg. Jag vill på den punkten citeraslutklämmen i skrivelsen från . Jag gör det av det skälet attdet är väldigt olika meningar i landet om det som händer, nämligen att ettstörre antal kommuner får vara med och betala i skatteutjämningssysfemet. När en kommun ute i landet ändå anför de här synpunkternafinns det vissa motiv för att göra det från deras synvinkel sett. Man menar attStockholms kommun nu stämmer upp stora klagokörer- det gäller naturligtvis intebara ; de flesta kommuner som är drabbade har naturligtvissamma kritiska synpunkter. Man säger: Om hade sammaskattekraft som per invånare skulle vår skatteintäkt öka med ca 285milj. Om vi hade skaftekraft skulle ökningen vara ca 100milj. Detta anför man i skrivelsen till utskottet. Man tillägger: - för att inte tala om , ,. Hade vi samma skaftekraft som de kommunerna skulle vi få enintäktsökning på . Samfidigt får faktiskt den typen av kommuner väl såmycket i statsbidrag som övriga kommuner. Det är klart att det finns skäl att se över denfördelningen. Det är också ett steg som har tagits i det förslag somregeringen lagt fram och som förordas i finansutskottets betänkande. Men detskall också sägas att storsfäderna - icke minstStockholm - har problem som infe flertalet andra kommuner har; det har nämntshär tidigare. Det är frågor som rör den sociala sektorn, det gällertrafikplaneringen, m,m, I de avsnitten är det naturligtvis angeläget att manutröner kostnaderna för dessa kommuner och att resultatet av den utredningenläggs med i vågskålen i fördelningssammanhang , bl,a. när det gällerskafteutjämningen. Jag vill också komplettera genom att säga att Jönköpingskommun delar uppfattningen att kommunerna i glesbygden behöver extra stöd -detta gäller flertalet av de kommuner ute i landet som hört av sig - och attJönköpings kommun är beredd att svara för sin del vid fördelningen, men mankräver att alla skall hjälpa till, även de rika kommunerna. 1 samband med omläggningen fick kommunerna isödra avstå resurser till kommunerna i norra . De rikakommunerna utanför skatteutjämningssysfemet berördes infe. Om kommunhade skattekraft skulle inkomsterna öka . Skulle skattekraft motsvara den i ,eller skulle infäktsökningen uppgå till ! Det är med andraord inte enbart sparsamhet med utgifterna som gör att dessa kommuner kan hållaen låg skatt. Det finns alltså ett berättigat krav pä att alla kommuner skallvara med och betala. Den särskilda skafteutjämningsavgiften innebär just detta.Med regeringens förslag ökar antalet kommuner som får vara med och betalafrån 6 till 38. Det är klart att alla de som får denna ökade pålaga reageraroch kanske tycker att det kunde varit annorlunda. Jag skall inte ytterligare kommentera övriga mofioner. Jagvill i det sammanhanget hänvisa till utskoftsbefänkandet. Jag yrkar bifall till hemställan iutskottsbefänkandet och avslag på de till betänkandet fogade reservationerna. Innan jag lämnar talarstolen vill jag dock mycket kortkommentera och inlägg och i någon mån även AnneWibbles. började med att säga att beredningstiden varför långt framskriden och det var för sent för kommunerna. Jag delar infe denåsikten. Jag tror att kommunerna är väl införstådda med detta förslag och attderas budgetplanering visserligen pågår men ändå är beredda på deförändringar som nu kommer att besluta om. Jag delar om effektiviteten i kommunerna. Denna fråga har också varitinne på. , det går inte att resonera på det sätt som ni ochmoderaterna gör, nämligen att enbart hänvisa till att man skall ökaproduktiviteten i kommunerna och att statsbidragen skall minska vilket skallframtvinga bättre produktivitet. Det går inte att jämföra utvecklingen i denkommunala offentliga sektorn med det som sker i den privata sektorn. Tyvärr ärför närvarande också produktivitetsutvecklingen i den privata sektorn infesärskilt hög, tråkigt nog. Också där måste förändringar till för att ökaproduktiviteten. Jag tror också att vi måste skaffa speciella mätmetoder föratt undvika de ständigt återkommande resonemangen om låg produktivitet i denoffentliga sektorn. Jag tror nämligen att man har för dåliga mätmetoder och attmoderaterna och andra partier har tagit sig an detta avsnitt för att ha det somslagträ i denna debatt. AnneWibble, visst är det trist med personalsituationen inom den 1988/89:129 6junil989 Prot.1988/89:129 offentliga sektorn. Jag kan i och för sig dela den åsikten.Samfidigt tror jag inte attAnne eller någon annan vill vara med och styra lönepolitiken i detsammanhanget. Det måste överlåtas till parterna på området. Några andraspeciella förslag för att motverka de här problemen har faktiskt inte något avde borgerliga partierna anfört, i varje fall infe några bärande förslag somskulle påtagligt förändra någonting i dessa sammanhang. till är faktiskt på det sättet att det sociala sysfem och den offenfiiga sektornsom vi har i allt väsentligt är uppbyggda på förslag av arbetarrörelsen idet här landet. Det är ingen annan som har drivit fram utvecklingen på det härområdet. Socialdemokrafin är naturligtvis fortfarande beredd att fortsätta attverka för den väl fungerande offentliga sektorn. Den är ett viktigt led ifördelningspolitiken och socialpolitiken i det här landet. Jag är litetförvånad över att ställer frågor av det slag som hon nu hargjort. 140ANNE () replik: Jag tror att jag för tredje gången skallupprepa att det är de i höjt skatteufjämningsavgift som vi avvisar. Detär infe de ytterligare pengarna till barnomsorgen. På den punkten har vitvärtom hävdat att det kommer att gå åt mer pengar än vad regeringen anvisar.Det var det. i kom fram till att kommunernasekonomi är god. Ja, det kan så vara. Den kommer att bli mycket sämre, det kanjag garantera, när de förslag som skall fatta beslut om harblivit genomförda. sade ändå några intressanta saker somgällde utbudet av arbetskraft. Han talade om att forcera utbyggnaden avbarnomsorgen. Jag tror att det är mycket vikfigt för att få personal och föratt tillfredsställa människors önskemål om barnomsorg. Enligt folkparfietsuppfattning kommer detta icke att gå att genomföra om man inte kompletterar denkommunala utbyggnaden med enskilda dagis. Jag skulle vilja fråga han inte också börjar förstå detta snart. Då skulle man faktiskt få flermänniskor som kan ta arbete. Ett annat förslag som vi i har framfört är attuppmana kommunerna att inrätta fler hehidsfjänster. Det finns ganska mångamänniskor som arbetar deltid men som skulle vilja ha heltidsanställning.Ännu fler skulle säkerligen vilja ha heltidsarbete om förslag omlägre skaft på inkomstökningar går igenom. Då skulle man också få fleramänniskor till viktiga uppgifter inom vård, omsorg och utbildning -allauppgifter som till stor del sköts av den kommunala sektorn. Tyvärr har socialdemokraterna avvisat det förslaget, ochsom enda lösning förefaller de vilja föreslå en höjd löneskaft, som ju intelöser något problem alls. sade också att inriktning inteskiljer sig så mycket från socialdemokraternas. Ja, då måste ni ha ändrat erväldigt kvickt sedan betänkandet skrevs. I den reservation där vi hänvisar tillvår partimotion bygger vi nämligen mycket tydligt resonemangen på den inre ochden yttre reformationen. Jag skulle välkomna om har ändrat sigoch faktiskt börjar förstå att den här typen av förändringar krävs. Men jag ärinfe riktigt säker på att det var det han menade. Jag skulle uppskatta om hankunde klart och tydligt tala om huruvida han är för enskilda alternativ ellerinfe. Får jag slutligen ställa en fråga till ArneAndersson. sade nämligen på slutet något som jag undrar omsocialdemokraterna håller med om, nämligen att energiskatten skall användastill att sänka skatten pä arbete. Då måste ni tyvärr jobba ganska hårt i natt.Ni måste nämligen skriva om det betänkande som vi skall kände, behandla . 1 det står nämligen att energiskatterna ingår i ett åtstramningspaket. Jag rekommenderar viss intern överläggning mellan deavtal.sslutande parterna. 1988/89:129 6junil989 141RUNE () replik: i talade om att detvar stora skillnader i kommunalskatterna och att de behövde utjämnas. Jag villpåpeka att vi moderater har varit klara förespråkare för att man skall ha enutvidgad skatteutjämnning. Vi anser att det är skillnaden i skaftekraft ochkostnader mellan olika kommuner som inte är tillfredsställande. Vi menar måste förändra den beräkningsgrund som man använder, så att hänsyn fas fillskatteunderlaget, befolkningssammansättningen och kostnadsläget, som kanske ärde mest avgörande faktorerna. Dessutom vill vi ha kvar 102-procentsnivån avegen skattekraft och infe sänka nivån fill . Jag skulle också vilja beröra frågan om despecialdesfinerade bidragen; som infe berörde i någon störreutsträckning. Jag har dock i klarf minne den debatt som vi förde för tre årsedan, då det fanns en ganska stor förståelse för en förändring av despecialdesfinerade bidragen. Detta har vi hört mycket litet om . Är det såatt socialdemokraterna helt och hållet har lämnat den fidigare uppfattningenoch vill ha kvar dem oförändrade, eller finns det någon som helst förståelseför den uppfattning som jag. och har framfört idebatten ? Vi anser nämligen att det är en av de vägar som man måstegå för att förändra den ekonomiska situationen för kommunernas del, attförändra de specialdestinerade bidragen, göra ett klumpbidrag och sedan låtakommunerna själva bestämma om omfattningen av verksamheten. Vad gäller vill jag bara säga att den iden nu föreslagna formen innebär en mycket radikal indragning för vissa kommuner.För exempelvis kommun innebär den att av skatteintäkterna drasin till staten. Man kan fråga sig om det är rätt och rikfigt att göra det - isynnerhet så här sent, ! Jag tycker inte det är rimligt att , ijuni månad, behandla ett förslag som har en så avgörande betydelse för i varjefall vissa av kommuner. Det kanske finns vissa kommuner som det infehar så stor betydelse för, som påpekade i sitt inlägg, men förnågra är det alldeles avgörande. Vi från moderat håll och de övrigaoppositionspartierna kunde ju månad presentera våra förslag.Varför kunde inte regeringen då lägga fram sina? Det är möjligt att det behövs bättre mätmetoder, men desom finns är de bästa som finns , och de visar klarf på densjunkande produktiviteten i den kommunala sektorn. 142IVAR () replik: Jag gjorde en, som jag tycker, fullständigredovisning av orsakerna till att vi inte nu yrkade på avskaffande avkompensationen för garanfiskatter och för juridiska personer. Det gjorde jag jui mitt anförande, och sedan hänvisade jag bara fill detta. Det är alldeles onödigt att i härförsöker skapa bilden av meningsskiljakfighefer mellan , moderaternaoch på de punkter där vi är helt överens - även om det finns en ochannan småsak som vi inte är helt eniga om. Sedan tyckte jag näsfan blev litet oärlig.Han beskrev en utveckling där kommunerna får mer och mer, men nämnde inte ordom att socialdemokraterna de har dragit in ca 20 miljarderkronor från kommuner och landsting och praktiskt taget brandskattat dem. Vi behöver inte skriva om några betänkanden, för det stårfaktiskt redan nu på två ställen att energiskatterna skall ses som ett led iett handlingsprogram för att höja skaften på energi och sänka skatten påarbete. Detta finns klart dokumenterat i betänkandet. När det gäller regeringens förslag ikompletteringspropositionen vill jag påminna om att det var 4,4miljarder kronor som kommunerna skulle belastas med - ytterligare en sak somhan i ärlighetens namn borde ha omnämnt, om han skall göra en redovisning avhur regeringen hanterar kommunerna. Den arbetsmiljöavgift som finns kvar kommer när denkommer till utförande och går till rehabilitering, kompletterande utbildningosv, tveklöst att vara en resurs som ger mycket god återbäring hos kommunerna -det vill jag gärna understryka. 143MAGGI (vpk) replik: Det förvånar mig att i Gamlebyblir förvånad över mina frågor, Mina frågor beror ju faktiskt på de signalersom ni ger från utskottsmajoritefens, socialdemokratins och regeringens sida,inte bara med anledning av detta betänkande. Uppenbarligen finns det problem inom den offentligasektorn och inom den kommunala ekonomin. Det är problem att rekrytera personal,det är svårt att få folk till de tjänster som finns, Samfidigt aviseras storaförändringar , barnomsorgen skall byggas ut till 1992 osv,, osv. De recept som ni har för att klara av det här är att manskall begränsa konsumtionsökningen till och effektivisera verksamheten. Jagtycker, , att detta tyvärr tyder på en ganska dåligverklighetsuppfattning. Jag undrar fortfarande om detta är de enda recept somni har att komma med för att komma tiU rätta med t ,ex, bristen på personalinom vård och inom barnomsorg. Dessutom fick jag inte svar på frågan om despecialdestinerade statsbidragen, där ni uppenbarligen har börjat ändraståndpunkt sedan ni gjorde uttalandet i det betänkande som jag läste innanfillur - det har vi också med i vår reservation. Slutligenkan jag inte låta bli att kommentera detta om att en utbyggd barnomsorgskulle vara bra för kvinnorna. Är det inte litet, litet bra också för papporna? 144 i (s) replik: Först fill , som sade att det integår att genomföra våra förslag om barnomsorgen, exempelvis, om man inte överlåterallt till enskilda inifiafiv; Jag tror faktiskt att man också kommer attfillämpa sådana inriktningar där enskilda initiativ kommer att användas - detär självklart - men kanske inte riktigt på det sätt som de borgerliga parfiernahar tänkt sig, nämligen att man släpper detta avsnitt helt fritt. vet jag inte hur det egentligen skall kunna bliså stora ekonomiska vinningar. Även privatansfällda skall ju ha en hygglig lönosv., eller hur? Även om man kan tänka sig en effektivisering, kan det inte blinågra astronomiska belopp av detta, så vinsten kan infe bli särskilt stor. Jag vill betona att man i vissa kommuner har gjortundersökningar på andra områden än barnomsorgen, där det visat sig att privatainifiativ inte klarar av konkurrensen med redan befintlig verksamhetnär man på lika villkor lägger anbud på vissa verksamheter. Det finns sådanaexempel, så det är inte helt självklart att detta är lösningen i allasammanhang. Jag delar meningen att det är angeläget att förändrahalvtidstjänster fill mera heltidstjänster, som talade om. Det ärväl också sådant som parterna ute på fältet måste lösa. Det är svårt att fråncentralt håll ge pekpinnar i sådana sammanhang. När det gäller energiskatten frågade om jagdelar meningar. Det gör jag infe. Jag hoppas att hon därmed harfått sitt svar. Således behöver man inte göra några förändringar i morgondagensförslag fill kammaren. talade om de specialdestinerade bidragen. Somdet står i proposifionen finns det anledning att göra justeringar i dessasammanhang, och det pågår också ett sådant arbete. Men vi vill inte göra sommoderaterna och helt ta bort de specialdesfinerade bidragen och samfidigt draner den totala ekonomiska överföringen till kommunerna, som i årets förslagfrån ändå belöper sig till . Jag tycker nästandet är bedrägligt beteende när går ut och ger en föresfällning omatt det här skulle lösa ekonomiska problem i kommunerna. Det stämmer inte, herrRydén! 1988/89:129 6junil989 145ANNE () replik; Några fördelar med enskilda alternativ tyckerjag att i borde ha lärt sig vid det här laget. Deförekommer ju ganska ofta i debatten om verksamhet. Inom t.ex.barnomsorgen finns det många fler exempel på saker som har lyckats i enskildregi än motsatsen. Jag kan nämna några fördelar. Man får en chans att behålla personalen.I dag är det, som säkert vet, många förskollärare ochbarnskötare som lämnar sitt yrke därför att förhållandena av olika skäl är så besvärliga. I enskild regi finns det en större chans att behålla personalen.Personalen som finns kvar får också större möjligheter att välja arbetsgivare.Det tror jag är en frihet som många anställda inom barnomsorgen gärna vill ha.Den skulle skapa en bredare och bättre arbetsmarknad för dem. Enskilda alternafiv skulle tillföra ytterligare en fördel,nämligen möjlighet att välja och jämföra. Det skulle exempelvis föräldrar kunnagöra. Som kommunalpolitiker eller annan intressent skulle man faktiskt kunnajämföra och se vilka verksamheter som utfaller bäst under skildaomständigheter. Detta, , kallas för konkurrens. Den omhuldasmed värme, tror jag, av flertalet av kammarens ledamöter i fråga om allfingannat än barnomsorg, vård och utbildning. Det är mycket märkligt att man integenom konkurrens skall få en chans att visa vad man duger till också inom desociala omsorgerna. Till slut, herr falman, noterar jag att sade om den strategi som socialdemokraterna måste skaffa sig framöverför att undvika det val mellan pest och kolera som man annars hamnar i.Anfingen blir det fortsatt kris eller fortsatta kommunala skattehöjningar, isämsta fall bådadera. Hur tänker socialdemokraterna lösa det problemet? 146RUNE () replik: Det är positivt att höra, iGamleby, att det finns en viss förståelse hos socialdemokraterna för en förändringav de specialdestinerade bidragen. Det är alltså en återgång till denuppfattning som hade för snart fre år sedan. Jag hoppas att hantar ytterligare ett steg på denna väg och finner att de flesta av despecialdestinerade bidragen kan slopas. Vi moderater anser att man med fördel kan göra det och låter kommunerna få större möjligheter att själva administrera och läggaupp den kommunala verksamheten. Det blir antagligen både billigare ocheffekfivare. Det visar också undersökning, som jagtidigare har refererat till. Det finns alltså mycket pengar att sparapå att gå till väga på det sättet. Låt mig, herr falman, säga att det är en avde vägar som vi påvisar när det gäller att spara inom den kommunala sektornutan att minska servicen. 147 () replik; För att reda ut begreppen i fråga omenergiskatten skall jag läsa innanfill på s. 62 i finansutskottets betänkande30. Där står följande; "Den föreslagna energiskattehöjningen kan ses somett led i den för planerade skattesänkningen på arbete - genom t.ex.sänkta skattesatser och/eller skattereduktion." 148ARNE i (s) replik: Prot. Jag har inte klassat ut enskilda initiativ,. De kan i någon mån medverka till vissa lösningar, menjag hävdar att de infe löser problemen på det sätt som och andravill göra gällande. De tycks mena att enskilda initiativ är patentlösningen påproblemen inom den offenfiiga sektorn. Så är inte fallet, även om de kan varaett medel bland många andra. I övrigt finns det ingen anledning för mig att ytterligarekommentera de inlägg som har gjorts i debatten. 149 (): För infe så länge sedan ratificerade förSverige denna kammare den europeiska konventionen om självstyrelse.Konventionens syfte är att bidra till att stärka och trygga den kommunala självstyrelseni och att fastslå vissa grundläggande principer för statens förhållandetill kommunerna. 1 det här sammanhanget kan det vara intressant att påminnaom vad som står i artikel 9. som reglerar kommunernas ekonomiska resurser. Iförsta punkten söker man säkersfälla att kommuner inte berövas sin frihet attsjälva bestämma hur utgifter skall prioriteras. Här skrivs också att det är en grundläggande plikt förkommunalt förtroendevalda att på basis av ett politiskt ställningstagande väganyttan av tillhandahållna tjänster mot kostnaden för kommunens skattebetalareeller den som utnyttjar tjänsten. Att centrala eller regionala lagar kan sättagenerella gränser för kommunens beskattningsrätt godkänns, men, skriver manexplicit, dessa får emellertid inte hindra att den kommunala ansvarsprocessenfungerar effekfivt. Det sägs dessutom att skyddet av ekonomiskt svagarekommuner kan kräva inrättande av ekonomiska utjämningssystem. Men, skriver man.sådana förfaranden eller åtgärder får inte minska kommunernas handlingsfrihetinom deras eget ansvarsområde. Vidare slås fast att bidrag till kommunernasåvitt möjligt inte skall öronmärkas för att finansiera speciella projekt. I ljuset av dessa citat är det uppenbart att regeringenmed förslaget till till det yttersta anstränger gränserna fördet acceptabla efter att ha ratificerat den aktuella konventionen.