prot · GC09126 · 1988-12-31 00:00:00 — För att inbegripa också andra former av telekommunikationän telefonsamtal föreslås att termen telefonavlyssning ersätts med hemligteleavlyssning. 1 fortsättningen kommer således all kommunikation som befordrasvia allmänna telenätet att omfattas av lagsfiftningen. En annan ändring är attdet blir möjligt att tillgripa hemlig teleavlyssning vid misstanke om försök,förberedelse eller stämpling för brott om brottet är sådant att avlyssningskulle 1988/89:1261 juni 1989 Prot.1988/89:126 kunna ske vid fullbordat brott. Det gäller mycket grova brott sommord, grovt rån och grovt narkotikabrott. Vpk och har reserverat sig mot detta.Reservanterna godtar utvidgningen vad gäller s.k. förbrott till grovtnarkotikabrott och grov varusmuggling, men inte i övrigt. Jag har svårt atthänga med och förstå logiken i det resonemanget. Varför skall inte avlyssningfå ske vid misstanke om förberedelse till mord eller grovt koppleri?Reservanterna anser ju att det är godtagbart vid misstanke om försök till grovvarusmuggling. 1 propositionen föreslås också ett införande av ett nytttvångsmedel, nämligen hemlig teleövervakning. Här har vpk och miljöpartietockså reserverat sig. Jag yrkar avslag även på den reservationen. I utskottsbetänkandet behandlas också några motioner ivilka man kräver ett förstärkt straffrättsligt skydd för brott mot kyrkofridenoch begränsningar av eller förbud mot tvångsingripanden i kyrkolokaler.Utskottsmajoriteten avvisar dessa förslag. Det strider mot svenskrättstradition att införa några slags frizoner där polisingripanden över huvudtaget inte får ske. Det kan inte vara acceptabelt att brottslingar genom attuppehålla sig i kyrkolokaler skall kunna hålla sig undan myndigheterna. Jagtror inte heller kyrkan skulle vara betjänt av en sådan lagstiftning. Tilldetta kan man ställa sig frågan varför möjligheterna till tvångsingripandenskall vara mindre i just kyrkolokaler. Samma intressekonflikter kan uppstå vidhusrannsakan i andra lokaler, t.ex. advokatkontor och tidningslokaler.Utskottet understryker emellertid att proportionalitetsprincipen innebär atttvångsmedel i sådana situationer skall användas med försiktighet och omdöme. När det gäller frågan om nya tvångsmedel och avlyssningmed dold mikrofon läggs inga sådana förslag fram i propositionen.Justitieministern avvisar möjligheterna att använda dold mikrofon vidförundersökningar i allmänhet. När det gäller säkerhetspolisens verksamhethänvisar justitieministern till de överväganden som skall ske isäpo-kommittén. I reservation 8 kräver , vpk och miljöpartietett fortsatt förbud mot elektronisk avlyssning. Med detta tycks reservanternamena att frågan inte ens får utredas av säpo-kommittén vad gällersäkerhetspolisens verksamhet. Det finns ingen anledning att ge uttryckför något slags personlig uppfattning eller ställningstagande i sakfrågan. Denfrågan skall utredas. Men jag tycker att det är något egenartat avreservanterna att inte ens vilja tillåta en utredning av ett ganska komplextproblem. Det är inte likt , och vpk att säga nej tillutredningar. Jag vill avslutningsvis yrka bifall tillutskottets hemställan på alla punkter utom mom. 7, där jag yrkar bifall tillden reservation som socialdemokraterna avgivit om polismans rätt att ävenfortsättningsvis få besluta om husrannsakan med stöd av . Jag vill också instämma i de tack som riktatstill för hennes insatser som utskottets ordförande under fidenfrån . Det har varit ett mycket bra samarbete i utskottet, och det harframför allt bidragit till. 40 (vpk) replik: Vi i vpk tycker oss ha funnit belägg för att man har en övertro påtelefonavlyssningen. Men narkotikabrottsligheten är ju av en omfattning som välknappast kan jämföras med omfattningen när det gäller exempelvis mord begångnai vårt land. Rimligtvisborde orsaken till att teleavlyssning används vara att man t.ex. vill avvärjaen överhängande fara, att man vill skaffa fram bevis för att kunna styrka brotteller att man vill förhindra att sabotage fullbordas. I bl.a.Edenmankommissionens rapport tas dessa frågor upp. Man kan t.ex. läsa:Telefonavlyssning bör inte bedrivas i så stor omfattning att det avlyssnade materialetblir liggande i månader utan att bli översatt och bearbetat. På ett annatställe står det att man inte kan bevisa att just telefonavlyssningen i särskiltstor omfattning har bidragit till att brottslig verksamhet kunnat avvärjas. Dessutomfinns det andra saker som gör att det inte verkar bra att i detta läge gåvidare med teleavlyssningen. Mobiltelefoner exempelvis kan inte avlyssnas.Vidare sägs det att en övergång till digitalteknik kan få samma konsekvensersom när det gällt mobiltelefonen. Det finns möjHgheter att koppla s.k.kryptoutrustning fill telefonen. Enligt uppgifter kommer att gå utmed erbjudanden om kryptoutrustning som en särskild service till de kunder somså önskar. Såvälrättsliga som tekniska hinder försöker man nu att få bort när det gäller attavlyssna meddelanden mellan datorer - meddelandeväxling mellan datorer nämns juhär. Vividhåller således att det ännu inte har framkommit några skäl som gör att dennarätt bör utökas. Anf.41 () replik: Mycket kort något om kyrkofriden.Motionerna i detta sammanhang har i varje fall inneburit att utskottet hargjort uttalanden i rätt riktning, och det är en god början. Vi reserverar ossdärför att vi vill få frågan om en lagstiftning utredd. Men jag kan vara ensemed om att det bästa vore att vi inte behövde lagstifta här. Detär alldeles riktigt. Men i tvingas vi ibland att lagstifta, bl.a. ochkanske främst, för att med lagens hjälp kunna skydda dem som är värnlösa. Isådana här fall handlar det ju, herr talman, mycket ofta om just värnlösamänniskor som förföljs ända in i kyrkorna. Av den anledningen står vi ifolkpartiet bakom den framställda reservationen. 42 () replik: I fråga om kyrkofriden är det intressant att notera socialdemokraternasplötsliga intresse för brottsbekämpning. Något sådant intresse har vi intetidigare märkt under alla de debatter där socialdemokraterna talat sig varmaför minskade polisresurser, lindrigare straff, halvtidsfrigivning,åtalsunderlåtelser, en verkningslös politik på ungdomsbrottslighetens områdeoch en flummig narkotikapolitik. Såledesär det egendomligt att socialdemokraterna fillfälligtvis vaknar upp just närdet handlar om kyrkan. 4Riksdagens protokoll 1988/89:126 Prot.1988/89:126 Anf. 43 () repUk: 1 juni1989 Herr talman! Jag avstår från attreplikera på inlägg. viU docksäga några ord till . Telefonavlyssning är ett tvångsmedel som skall användasmed stor restriktivitet. Men detta tvångsmedel kan ibland vara utomordentligteffektivt. Vi går med på en viss utvidgning av möjligheterna att användatelefonavlyssning. Men när det gäller möjligheten att tillgripa telefonavlyssningpå försöksstadiet vill ni att detta skall vara tillåtet endast vid grovanarkotikabrott och vid varusmuggling. Som jag sade i mitt huvudanförande jämförman här, naturligtvis, med annan grov brottslighet. Men mord är faktiskt - omman ser fill straffskalan - ett grövre brott än grov varusmuggling. Jag kaninte riktigt förstå varför det inte skulle vara tillåtet att på försöksstadietanvända telefonavlyssning vid misstanke om försök till mord. Detta vill ni jutillåta vid grov varusmuggling. Så något beträffande diskussionen om kyrkofriden. KarinAhrland nämnde i sitt anförande och hänvisade till den medeltidaregleringen av kyrkofriden. Men den jämförelsen tycker jag är någotmissvisande. Den regleringen syftade ju till att värna enskilda människor motangrepp från andra enskilda som ville ta lagen i egna händer. Syftet medkyrkofriden var inte att förhindra eventuella ingripanden frånkungamakten, utan syftet var, som sagt, att skydda enskilda mot andra som villeta lagen i egna händer, som i ett primitivt rättssamhälle. Därför tycker jag nog inte att en sådan här jämförelsebakåt i tiden är särskilt bärande i den dagsaktuella situationen. Vidare har här gjorts vissa internationella jämförelser.Utskottet har inhämtat uppgifter från ett flertal ambassader och således kunnatkonstatera att exempelvis , , ,och inte har någon särskild reglering som förhindrartvångsingripanden i kyrkolokaler. 44 HANS (): och jag har väckt en motion idetta ärende. I denna mofion finns det fyra olika yrkanden. Jag skall intebehandla dessa . Men en av de frågor som vi har tagit upp vill jag beröra. Vianser nämligen att det när det rör sig om tvångsmedelsanvändning finns ettbehov av ett ombud eller en god man som företräder den som kan utsättas föråtgärden. Jag har varit något överraskad över att utskottet ställtsig så pass negativt fill det här förslaget, eftersom det är av stor betydelseur rättssäkerhetssynpunkt att man har ett tvåpartsförfarande i dettasammanhang. Utskottet hänvisar till att det finns s.k. officialprövning och attdet skulle vara tillräckligt. Det är inte tillräckligt, vare sig det gällertvångsmedel av det slag som det här rör sig om eller andra frihetsinskränkningarsom kan göras. Här finns ett verkligt behov av att rättssäkerheten tillgodosespå ett annat sätt. Detta behöver inte bli omständligt eller medföra förseningav förfarandet av någon nämnvärd betydelse. Vad som ärden allra största svagheten i utskottets ståndpunkt är ju att det inte finnsnågon som kan överklaga beslutet. Det behövs här en klagomöjlig- Dessutom behövs ett ombudeller en god man som kan redovisa saken inför den som har blivitberörd, framför allt i ett sammanhang då tvångsmedlet har använts på ettfelaktigt sätt. Vitvå mofionärer är ju långt ifrån ensamma om att ha denna ståndpunkt.Tvångsmedelskommittén hade samma ståndpunkt, och detsamma gällerEdenmankommissionen. Därför tycker jag att det på den här punkten inte ärfillräckligt att, som utskottet gör, hänvisa fill de tillsynsuppgifter som JOoch JK har. Det vore ju att helt underskatta betydelsen av att den som ärberörd av ett tvångsmedel har någon som självständigt tar till vara hansintressen. Anf.45 (): Frågan om i vilken utsträckning polis och andra samhällsorgan skallkunna göra ingripanden i kyrkor och kloster har ju vid ettflertal fillfällen väckt stor uppmärksamhet. Frågan är om polis över huvudtaget skall få gå in i sådana lokaler eller inte. Och om ingripanden skall fåföretas, vilka begränsningar skall i så fall gälla? motion, Ju24, som , , ochjag själv har skrivit, hävdar vi för det första att vårt lands lagar i principskall gälla överallt. Samhället och dess lagstiftning skall ju genomsyras avhumanitet, och därför bör man inte i och för sig eftersträva att det skapassärskilda frizoner, som är undandragna samhällets lagar. Medeltidensfridslagar, t.ex. lagen om kyrkofrid, fillkom ju, såsom har sagts här ,mot bakgrund av att respekt för människovärdet inte rådde. Därför skapadesfridslagarna, inte till skydd mot samhällets ingripanden utan främst till skyddmot övergrepp från enskilda. Mendet är viktigt att tillägga att man då fastslog att tvångsmedel iprincip inte skulle få förekomma i kyrkorummen. Därigenom tillkom ju de s.k.vapenhusen. Man skulle där lägga vapnen, och inte ta med sig dem in i kyrkommmet. Fördet andra hävdar vi motionärer att det inom denna ram finns ett behov av atthävda respekten för kyrkommmets helgd. För många människor har depolisingripanden som har gjorts i kyrkor och kloster upplevtssom djupt kränkande. Det är, menar vi, nödvändigt med en komplettering av deföreskrifter och anvisningar som reglerar den svenska polisens arbete. Detförs i propositionen, och även i utskottets betänkande, ett resonemang där manjämför polisingripanden i kyrkor med ingripande på advokatkontor ochfidningsredakfioner. Det kan naturiigtvis finnas vissa paralleller, men det somsaknas såväl i propositionen som i utskottets betänkande är förståelsen förmänniskors känsla av att gudstjänstrummet är ett för sitt ändamål särskilt helgatrum, där man ostörd kan få ägna sig åt bön eller meditation. Detär därför en betydande skillnad mellan å ena sidan ett advokatkontor eller entidningsredaktion och å andra sidan ett kyrkorum. Kyrkommmet är faktiskt helatiden ett s.k. heligt avskilt rum, inte bara då gudstjänst pågår. Någontingmotsvarande kan man väl ändå inte säga om en tidningsredaktions eller ettadvokatkontors lokaler. Omman går in i en kyrka, t.ex. den nära belägna katolska kyrkan vidKungsträdgården, kan man vara ganska säker på att där, oavsett om detpågår gudstjänst eller inte, finna människor som är försänkta i bön ellerstillhet. Jag menar att en kyrka är en kyrka även då gudstjänst inte pågår där. För det tredje hävdar vi motionärer - i likhet med - att människor i vissa trängda lägen måste få möjlighettill en tidsfrist. TiU dessa människor, som kan hamna i en för dem helt omöjligsituation, hör ju ibland utvisningshotade flyktingar. Inför vetskapen om att deriskerar att återsändas till det land varifrån de flytt kanske de då söker sigfill en kyrka eller ett kloster, eftersom sådana i många länder betraktas medsärskild vördnad och respekt. Jag tycker att vi med förståelse bör se på devärderingar som man därigenom ger uttryck för. Vi motionärer vill inte skapa frizoner, som är heltundantagna från svensk lag. Nej, vi vill skapa möjligheter för människor att fåtidsfrist för att tänka igenom en för dem fill synes hopplös situation. Det är mot den bakgrunden som jag här redovisat som jaginte tycker att utskottets skrivning är tillräcklig. Det är gott och väl attpolisen före ett ingripande tar kontakt med den som är ansvarig för enkyrkolokal, men det är inte tillräckligt. Inte heller menar jag att utskottetsuttalande i övrigt räcker. Det är nödvändigt att man gör en komplettering av debestämmelser som reglerar polisens arbete. Och det måste klargöras i vilkenutsträckning ingripanden över huvud taget kan få göras. Jag är inte för min del beredd att hävda attpolisingripanden aldrig får göras i en kyrka. kan det bli nödvändigt,men det måste prövas om och i vilka former det kan få ske. Därför ärreservanternas förslag, att låta regeringen ytterligare utreda frågan, befogat.I en sådan utredning skulle också de påpekanden vi gjort i vår motion ombehovet av tidsfrist m.m. kunna beaktas. Naturligtvis bör där också definierasvad begreppet kyrka eller kyrkorum innebär. I eneventuell omröstning är jag för min del beredd att stödja reservation 7. Idetta anförande instämde (). 46ANDERS () replik: tar upp frågan om respektenför kyrkorummets helgd, och detta är mycket viktigt. Jag tror att TorgnyLarsson och jag är helt överens om hur pass viktig den frågan är, åtminstoneför oss två med vår intresseinriktning. Jag tror inte att respekten för kyrkorummets helgdbibehålls genom att göra kyrkorna till för t.ex. brottslingar.Människor kan tvärtom bli tveksamma och undra vad kyrkan ägnar sig åt, om mankan få en i kyrkan när man gjort någonting som man inte får. Proporfionalitetsprincipen skall, rätt tillämpad,garantera att onödiga ingripanden inte skall ske. I det här sammanhanget kommert.ex. möjligheten till tidsfrist in. Med de regler som följer av den nyaproportionalitetsprincipen blir det möjligt att vid en tillämpning inte göranågot ingripande om man ser att det inte finns något behov av att agera snabbt. Jag troratt det kan bli en mycket knepig situation för kyrkoherdarna ute i pastoraten, TorgnyLarsson, om de skall avgöra vilka som skall få gömma sig Prot. i kyrkan och vilka sominte skall få göra det. Jag skulle inte vilja vara i en Under detta anförande övertog talmannen ledningenav kammarens ' * förhandlingar. Anf.47 () replik: Jag sade att jag inte ville vara med om att skapa särskilda frizoner,. Kyrkorummen skall inte bli frizoner, men det som jag talade omoch försökte betona var behovet av att ge möjlighet för människor, exempelvisflyktingar, att få en tidsfrist. Det är ganska viktigt att ge dem detta. Jaganser inte att detta på ett tillräckligt bra sätt framgår av utskottetsskrivning, och det vore därför önskvärt med en särskild utredning i den härfrågan, Anf.48 () repUk: Jag vill än en gång säga att meningen med proporfionalitetsprincipenär att man skall kunna handlägga frågor av den här arten på ett sådant sätt attenskilda människor t.ex. kan få en tidsfrist. Detta är fullt möjligt, och detär en nyhet. Jag menar att några andra åtgärder inte behövs. Minutgångspunkt är att kyrkorummets helgd i första hand skall bevaras Och attmänniskors behov av att känna lugn, ro och frid i ett kyrkorum också skallbevaras. Det är därför som jag har kommit fram till den här ståndpunkten. Anf.49 () replik: Problemet är att om man läser vad utskottet säger, framgår inte klartdet som nu säger. Det är faktiskt, som jag tidigare anförde, enbetydande skillnad mellan å ena sidan ett advokatkontor och enfidningsredaktion och å andra sidan ett kyrkorum. Talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt fill ytterUgare replik. Anf.50 (): I den dialog som har pågått mellan och det som jag skulle vilja kalla för den kyrkligaopinionen. Jag vill i den här mycket svåra frågan göra mig fill något av entalesman för den kyrkliga opinionen. Jag talar alltså om frågan omtvångsingripanden i kyrkor och kyrkofrid. Omman vill kan man säga att situafionen inte är densamma som vid införandet av fridslagar, och den är inte heller som den var fram , då vi hade kyrkofriden reglerad i lagstiftning. Man kan med stor rätt hävda att det finns en andlig dimension som är accepterad av människor i allmänhet, nämligen att kyrkorummet har en särskild helgd och att man i detta kyrkorum skaU visa särskild respekt och hänsyn. Den fråga vi nu diskuterar är hur detta skall uttryckas i lagstiftning och tillämpas avpolis. Men detfinns en andlig dimension, och jag beklagar därför att de framstötar som t.ex.den ekumeniska nämnden har gjort inte har tillgodosetts i utskottets skrivning. Detta korta anförande mynnar ut i ett bifallfill reservation nr 7. Det beror främst på det skälet att man i reservation 7säger att frågan icke får vara slutförd och slutbehandlad i och med dennalagändring. Det är vikfigt att regeringen låter utreda hur en begränsandelagsfiftning kan se ut. Detta är ställningstagandet i reservation 7, och jagyrkar bifall till denna. Låt mig gå in på den definitionsfråga som utskottetuppenbarligen har brottats med och haft bekymmer med, nämligen vad som ärkyrkorum. Även debatten visar att den här frågan kan vara svår. Som jag ser detär - och jag menar nog att jag talar för den kyrkliga opinionen i ,såsom den har kommit till uttryck - kyrkorummet det kyrkligt invigda rummet.Det har en särskild helgd, vilken skall visas särskild respekt. Jag förståregentligen inte varför utskottet hade så svårt för den definitionen, somåtminstone kyrkan kunde ha ställt upp med. Det vore synd, herr talman, om det beslut som skallfattas kunde tolkas så, att det inte görs något speciellt hänsynstagande tillkyrkorummet. Jag menar att den proportionalitetsprincip som här har diskuteratsmåste ges en särskild dimension. Vi talar ibland i kyrkan både om en andligdimension och om kyrkorummet som en andlig ambassad. Jag tror att alla förstårvad jag menar med detta. Man skall visa särskild hänsyn, särskild helgd ochsärskild respekt för kyrkorummet. Jag har funnit anledning att med starkteftertryck säga att detta bör ledamöter uppmärksamma när de går föratt fatta beslut. Jag yrkar bifaU tiU reservation nr 7. 51ANDERS (): hänvisar till den kyrkligaopinionen. Mig veterligen har det inte gjorts någon opinionsundersökning ifrågan. Det må vara hur det vill med den saken och med vem som har rätt, men omman talar om vad frågan egentligen gäller, tror jag att man får ett annatopinionsutslag. Det har blivit alltför vanUgt i svensk politik att mansätter upp fingret i luften och känner efter åt vilket håll det fläktar, ochsedan tycker vi i likadant. Jag anser att det är ganska ovärdigt. Förmig är detta en så viktig fråga att jag, trots att det av flera skäl kan varajobbigt för mig att gå emot ekumeniska nämnden osv., menar att man måste hållapå det som är rätt. Jag tycker att mitt ställningstagande är riktigt, men vikan ha olika åsikter om det. Men man skall inte komma dragandes med någon slagskyrklig opinion som man inte har mätt. I betänkandet, och redan i propositionen, lyfts frågan omkyrkorummet fram. Jusfifieministern, och även utskottet, har påpekat att detskall tas speciell hänsyn när ett ingripande skall göras. I den här typen avärenden skall man samråda med pastorn och i högre grad än i vanliga falltillämpa proportionalitetsprincipen. Jag menar att det som man efteriyser, ochsom möjligen är opinionens mening, redan är fillgodosett - resten är populism. 52 (): begärde replik på mitt anförande, men det var välegentligen en förlängd replik på anförande, men den debattentror jag klarar själv. Jaghävdade att det finns en kyrklig opinion, . För att underlättadebatten litet kan jag göra perspekfivet tvåtusenårigt. Under de 2 somen har funnits har begreppet kyrkofrid funnits. Det har etablerats en känsla av att det rör sig om en lokal av ett annat slag därsärskild hänsyn och respekt skall visas. Denkyrkliga opinion som och jag som kolleger från kyrkomötet skullekunna avläsa är inte någon fillfällig ändring av vindriktning, vilket AndersSvärd här försöker antyda. Den opinionen är starkt manifesterad i den när det gäller ett antal ingripanden som och jag väl kännertill. Mest påtagligt är kanske ingripandet vid , men det gällerockså andra fall. Detta är verkligen inte en opinion som plötsligt blåser upppå kort sikt, utan det är fråga om en tvåtusenårig tradition. Den hänsyn ochrespekt som har visats under alla år, den skall vi fortsätta att visa. Ändringi trafikbrottslagen, m.m. 53 (): Till vill jag säga att det är en självklarhet att kyrkaninte får bli ett tillhåll för brottslingar. Det är därför som reservafion 7 harutformats på det sätt som skett. Jag vill än en gång understryka att det ireservationen förordas en utredning av frågan om kyrkofrid. Anf.54 (): Jag tyckeralltså att det inte behövs någon utredning. GöranÅstrand talade bl.a. om lokaler och 2 000-årig tradifion, och det har tidigarehänvisats till jarl. Men man har bemött resonemanget. handlade inte om det som vi nu talar om. Jag vill påstå att de härsenare ingripandena, med tillämpning av proportionalitet, är felaktiga. Följerman utskottsmajoriteten finns ändå de bestämmelser som behövs för attkyrkorummets helgd, som är mycket viktig, skall vidmakthållas. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efterdebatten om justitieutskottets betänkande 27.) Kammaren övergick till att debatterajusfitieutskottets betänkande 27 om ändring i trafikbrottslagen, m.m. Ändringi trafikbrottslagen, m.m. Anf.55 (): I justitieutskottets betänkande 27 finns det en reservation, som harskrivits av i utskottet. Härmed yrkar jag bifall tillreservationen. Regeringen vill ändralagen om straff för vissa trafikbrott, m.m. I Ändring i trafikbrottslagen, m.m. propositionenföreslår justitieministern ändringar, innebärande att det vid sidan avpromillegränserna för alkoholhalten i blodet införs ett särskilt straffansvar,som grundas på alkoholkoncentrationen i utandningsluften. I stället för attmäta i promille i blodet kommer vi, herr talman, - om nuregeringsförslaget bUr beslut - att mest tala om mätresultat imilligram vid utandning. Med detta viH regeringen öppna möjligheter attregelmässigt använda alkoholutandningsprov som bevismedel vidtrafiknykterhetsbrott. Motionärerna från moderata samlingspartiet avvisarregeringens förslag och vill i stället föreslå att en försöksverksamhet fårfortsättas och etableras i ett antal poUsdistrikt. Vi vill alltså att detgenomförs jämförande studier av mätresultat. Att vi avvisar ett genomförande avdenna del av propositionen beror på att det finns, och måste finnas, storrättssäkerhet vid användningen av en sådan här ny metod, som avses att bUbrukad vid upp fill av de alkoholprov som tas. Vi avvisar alltså förslagetav rättssäkerhetsskäl, och skälen redovisas i motionen.