prot · GC0934 · 1988-12-31 00:00:00 — har haft enambition att lägga fram en proposition som ett paket som också inkluderar depsykiskt störda lagöverträdarna och det förändrade huvudmannaskapet förrättspsykiatrin. styrelseatt man avbryter förhandlingarna med SFN som pågått 1985.Förutsättningarna för en uppgörelse föreligger inte längre. socialdepartementetsstrategi om en samlad lagstiftning avseende hela det 122 psykiatriska vårdområdet fallit. Detta innebär att Sverigefortfarande har en tvångslag i kraft som eventuellt strider mot Europarådetskonvention om fristående juridisk prövning av tvångsintagningar inompsykiatrin. Även under detta år kommer psykiatrin att svara för ca 10 000tvångsintagningar. Jag villdärför ställa följande frågor till statsrådet : Avserregeringen, trots de avbrutna förhandlingarna mellan , att lägga en proposition som innebär en reformeradtvångslagstiftning inom psykiatrin? Kommerregeringen att lagstiftningsvägen, utan medverkan, föreslåen överföring av rättspsykiatrin frän staten till landstingen? Anserregeringen att del är otillfredsställande med den långa tid det tagit attgenomföra nödvändiga lagändringar inom psykiatrins område? 1988/89:84 av () tilljordbruksministern om systemet för älgjakt: antog riksdagenen ny jaktlag. beslutade om ett nytt system för älgjakten.I fråga om älgjaktens utformning antog det förslag jordbruksutskottetlämnat i sitt betänkande 1986/87:15. Vad som angivits i utskottets betänkandeskall därför leda till efterföljd vid tillämpningen av den nyaälgjaklsordningen. På regeringens uppdrag har utfärdat rådoch anvisningar till den nya jaktlagstiftningen. Dessa råd och anvisningar taräven upp frågor som berör tillämpningen av reglerna för älgjakten. 1 fleraavseenden står dessa råd och anvisningar i motsatsförhållande till vadriksdagen beslutat. Som exempel på sådana avvikelser kan nämnas att riksdagenbeslutade att s.k. A-licens skulle få beviljas för jaktområden som medgav enårlig avskjutning av minst ett vuxet djur. anger i sinkungörelse att kravet för ett A-licensområde skall vara att det medger en årligavskjutning av två djur, vilket således innebär en fördubbling av arealkravetgentemot vad beslutat. Även i fråga om samrådskraven med angränsandelicensområden har gått längre än vad angav i sittbeslut. Flera länsstyrelser, bl.a. , har avslagitansökan om B-licens på grunder som strider mot riksdagsbeslutet. Så har t.ex.en person, som klart uppfyller punkt 4 för särskilda skäl för registrering,fått avslag på sin ansökan om B-licens. I län har beslutat attB-licens-innehavare endast får fälla årskalv hälften av jakttiden, vilket ärett avsteg från riksdagsbeslutet om ett valfritt djur för B-licensen. Medanledning av ovanslående vill jag fråga jordbruksministern: Vilka åtgärder ämnarjordbruksministern vidta för att fä länsstyrelserna att i sina älgjaktsbeslutfölja intentionerna i beslut till ny jaktlag? Prot.1988/89:34 1988/89:85 av () till utbildningsministern omförkunska-29 november 1988 pema för tillträde till grundskollärariinjen: Meddeiandeom frågor Häromdagenavslöjade () i en skrivelse till regeringenatt allvarliga avkall görs vad gäller förkunskaperna hos studerande som sökertill grundskollärarlinjen. Många av de studerande på grundskollärarlinjen är antagnamed förbehållet att de måste komplettera vissa ämnen under utbildningstiden.Systemet kallas "villkorlig dispens". Enligt UHÅ:s direktiv skall villkorlig dispens ges tillsökande vilkas förkunskaper inte motsvarar förkunskapskraven i ämnenamatematik, fysik, kemi och biologi. Dispensbeslutfattas av de lokala antagningsenheterna. I riksdagsbeslutet om den nya lärarutbildningen ingickockså krav på ökade förkunskaper för de sökande. Avsikten var självfallet alt höjakvaliteten på kunskaperna hos nya lärare. Bakgrunden var bl.a. dealarmerande signalerna om dåliga matematik- och svenskkunskaper hos de yngrelärarna. Det är därför ytterligt oroande när SFS redovisar attvillkorlig dispens beviljas i en omfattning som äventyrar beslutet om att höjaförkunskapskraven. Villkorlig dispens ges i andra ämnen än de av UHÄ angivna.Kompletteringsutbildning bedrivs ibland i samarbete med högskolan eller i dessregi, och vissa högskolor har t.o.m. helt eller delvis bekostatkompletteringsutbildningen. Sådana förhållanden kan naturligtvis inteaccepteras. Med anledning härav vill jag ställa följande frågor: Vilka åtgärder avser utbildningsministern vidta för att 1. dehöjda förkunskapskraven ej skall åsidosättas, 2. tillse att kompletteringsutbildning inte drivs i högskoleregi och ej bekostas av grundutbildningsanslaget? 12 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1988/89:293 av () till socialministernom liden för genomförande av rättspsykiatriska undersökningar: gavs iriksdagen ett frågesvar enligt vilket "lagstiftningsprojeklet" ompåföljd för psykiskt störda lagöverträdare skulle föreläggas "". En viktig del av "lagstiftningsprojektet"rörde enligt svaret även "de rältspsykiatriska undersökningarna" ochall det var "helt uteslutet att det skulle komma förslag senare än våren1988". beslutade attavbryta för- . handlingarna med staten om ändrathuvudmannaskap för den rättspsykialris- Förhandlingarna har pågått . Den långvariga hanteringen av dennafråga har inneburit ett stort lidande för psykiskt sjuka människor, som intebehandlats i överensstämmelse med gällande lag. Den föreskrivna huvudregeln omavgivande avrätlspsykiatriskt utlåtande har överskridits i storomfattning. På grundav det anförda får jag ställa följande fråga: Hur bedömer socialministernhandläggningen av den rättspsykiatriska verksamheten, och när kommerrältspsykiatriska undersökningar att kunna genomföras inom den i lagföreskrivna tiden? 1988/89:294av () till statsrådet om arbetsvillkoren fördagbarnvårdare: Att dagbarnvårdare förvärvsarbetarär en självklarhet för alla. Men i ett avseende betraktas de inte somförvärvsarbetande. I samma takt som de får egna barn måste de nämligen gå ner iarbetsomfattning och därmed också i inkomst. Detta är en icke acceptabeldiskriminering. Vilka åtgärder avser statsrådetvidta för att råda bot på denna diskriminering? 1988/89:295 av () till statsministern omsysselsättningen i : med enbefolkningsminskning på nära 8 000 under 80-talel och med fortsattanegativa prognoser är ett län i kris. Detta accentueras genom en rad nya hotmot länet. fabrik i med 740 anställda läggs ned, ochendast 300 ersättningsarbetstillfällen ordnas. Industrierskiselmetallverk i halveras, och den fortsatta verksamheten där ärnågot osäker. Föreslagna begränsningar inom försvarsorganisationen kommer attdrabba främst men även . Persontrafiken på flerajärnvägslinjer hotas av nedläggning. är det mest elberoende länet. Planeradehöjningar av elpriset har därför skapat stor oro i hela länet och inte minstbland den elberoende industrins företrädare och anställda. Ca 10 000arbetstillfällen anses hotade av höjda elpriser. Företag övervägerredan att lägga nya tillverkningar i andra länder i stället för i anslutningtill sina industrier i , Tyvärr har det varit svårt att få Västernorrlandsproblem tillräckligt uppmärksammade pä riksnivå. Lokaliseringsbeslut har gåttlänet emot. centrala ledning lades inte till , ochriksdags-majoriteten, s och vpk, har avslagit motionerna om flyttning av helaeller delar av till länet. Med hänsyn till den mycket allvarliga utvecklingen iVästernorrland vill jag fråga statsministern: Kommer regeringen att framlägga ettsamlat program för att även skall tillförsäkras en positivutveckling? Prot.1988/89:34 1988/89:296 av () till statsrådet om vissa utvisningshotade familjer från : Meddelande om frågor Åter är detaktuellt att utvisa flyktingar som varit i långtid. Det är chilenskafamiljer i i som skall utvisas. De har varit i Sverigelänge, en påfrestande tid då man gått och väntat på besked. Det är orimligt attlåta människor leva i denna ovisshet och oro så . har barnengått i svensk skola och lärt sig svenska och fått kontakt med svenska barn. Deriskerar nu alt åter ryckas upp ur en tillvaro som de lärt sig tycka om. Barnenkommer speciellt i kläm. Det vore rimligt att flyktingar som varit i sålänge fick stanna här och gavs möjlighet att få ett arbete. Det är vad de vill. chef, , har föreslagitregeringen att just familjer från som varit i under lång tidskall få stanna här. Med anledning av utvisningshoten och invandrarverketsförfrågan till invandrarministern vill jag ställa följande fråga: Är regeringen beredd att låta de nuutvisningshotade familjerna stanna i och därmed också geinvandrarverkets chef ett positivt svar? 1988/89:297 av () tilljordbruksministern om livsmedelskontrollen: Enligt uppgifter i dagens radioekohar den svenska livsmedelskontrollen kraftigt försämrats . Detta har skett som debatten omlivsmedelskvalitet och krav på bättre livsmedel blivit allt intensivare. 1984fick vi en livsmedelspolitik i stället för den tidigare jordbrukspoUtiken.Avsikten sades vara att lägga tyngdpunkten på att konsumenten skulle få bralivsmedel. Vad detta bara fagra ord och inget mer? Med anledning av uppgifterna i dagens radioeko vill jagställa följande fråga till jordbruksministern: Vad avser regeringen att göra föratt få en bättre ordning på livsmedelskontrollen? 1988/89:298 av () till miljö- ochenergiministern om skogsbruket i de fjällnära skogarna: Skogsbruket i de fjällnära skogarnabedrivs på likartat sätt som i landet i övrigt, med hyggesplöjning, harvning,dikning och skogsbilvägar i områden som har stora värden ur bevarandesynpunktmen som är av föga ekonomiskt intresse. Viss hänsyn tas till hyggesstorlek och renskötsel, dockinte tillräcklig för att behälla den ursprungliga miljön för och faunan.Dessutom fungerar hänsynen dåligt enligt 21 § skogsvårdslagen. Del enda alternativet till skogsbruk är att gå in mednaturvårdslagen, dvs. För att man skall kunna behålla naturkvaliteten i de fjällnära skogarna till gagn för flora, fauna, rörligt friluftsliv ochrenskötsel är -,, en kompromiss mellan intensivtskogsbruk och reservatsbildande ett mini- Bidrag borde kunna utgå (t.ex. omformat 5:3-bidrag) förden uteblivna vinsten till följd av hänsyn till ovan angivna intressen.Hänsynen, som bör föregås av en noggrann planering, kan t.ex. bestå av förbudmot skogsbil-vägsbyggande eller sparande av särskilt skyddsvärda trädbeståndutöver vad som krävs enligt 21 § skogsvårdslagen. Kan i fråga om de fjällnäraskogarna bidrag utgå till ett enligt ovan skisserat anpassat skogsbruk? 1988/89:299 av (vpk) till civilministern omskyddsklassplaceringen av tjänster vid DÄFA: I olika sammanhang, bl.a. i ,har den omfattande personalkontrollen vid uppmärksammats.Samtliga tjänster vid företaget har skyddsklassats. avskedades på lösa boliner efterpersonalkontroll en anställd som hade närmare oförvitlig tjänst bakomsig på företaget. Tingsrätten underkände motiven för avskedet, men DAFAvalde att köpa sig fritt genom att betala den drabbade två årslöner. För denavskedade har det inträffade inneburit att han i praktiken blivit avstängd frånarbetsmarknaden inom sitt yrkesområde. Min frågatill civilministern är följande: Kommer civilministern att vidtanågra åtgärder med anledning av att DAFA:s agerande inte står iöverensstämmelse med rättssäkerhetens principer och lagen om anställningsskydd? 1988/89:300av () till civilministern om avidentifiering av visstelevregister: ochskolöverstyrelsen för tillsammans ett dataregister över årskurs 9.Registret skall enligt SCB användas för att studera vad som händer med eleversom slutat årskurs 9. Det omfattar samtliga kommuner i och berörinalles 100 000 elever. Vid insamling av uppgifter gavs ingeninformation till de elever som ingick i registret, och därför har dettaregister avidentifierats. Dock fortsätter nu insamlandet av uppgifter underinnevarande och nästkommande år. Elever som berörs skall enligt föreläggandefrån datainspektionen meddelas om att de ingår i registret och att det kankomma att överlämnas till . Denna information sker emellertid intedirekt till eleverna med personliga brev utan genom alt det anslås affischer pålämpliga platser inom skolan. Samarbetskommiltén Hem och Skola har uppmärksammat dennastatistikinsamling och agerat för en avidentifiering av registret. För dettaslags statislikregister behövs inte personnummer för uppgiftslämnande av betyg,SFS 87:902 1 §. Det finns enligt min mening inget försvar för att användapersonnummer som grund för ett statislikregister avseende utfall av bl.a. betygi olika län. Min fråga till statsrådet är vilkaåtgärder som regeringen tänker vidta för alt avidentifiera det nuvaranderegistret och de inkommande uppgifterna. Prot.1988/89:34 1988/89:301 av () till finansministern ombeskattningen vid bostadsbyten: Meddelande omfragor När densocialdemokratiska regeringen lade fram sitt skatteförslag avseende kraftigtsänkta marginalskatter, kunde jag läsa mig till att man också föreslagit enutredning vid sidan om skatteutredningen, som gäller real kapitalbeskattning.Det arbetet skulle också innehålla förslag till real reavinstbeskatlning, föratt inte sådana orimliga förhållanden vid byte av bostad skall kunna uppstå,som sker i t.ex. . Det kommer att ta tid innan skattereformenträder i kraft. Under den tiden kommer många att drabbas av dessa orimligaregler. Uppskovsreglerna borde gälla alla former av bostadsbyten. Det voredärför angeläget att en provisorisk lagstiftning kom till i avvaktan på enreform. Med anledning av det vill jag frågafinansministern om regeringen är beredd att lägga fram förslag om provisorisklagstiftning vad gäller reavinstbeskattning vid alla normala bostadsbyten iavvaktan påen långsiktig reform. 1988/89:302 av () till socialministern omvården av äldre invandrare: I finns 115408 invandrare som är eller äldre. Av dessa är 45 137 män och 70 271kvinnor. Majoriteten av de invandrare det här är frågan om kommerfrån de nordiska länderna. Övriga härstammar från utomnordiska länder. Många av dessa äldre invandrare riskerar att bli isoleradefrån andra människor, bl.a. beroende på språksvårigheter. Detta gäller i högstagrad kvinnorna. De har i det nya hemlandet aldrig haft ett eget arbete, utan dehar varit helt hänvisade till mannen eller familjen. När en äldre invandrare, på grund av sjukdom eller ålder,kommer på någon vårdinrättning uppstår stora problem. Tillgång till tolkar ärbristfällig på många håll, och den äldre invandraren riskerar att bli bådemissförstådd och i vissa fall även felbehandlad vid sjukvårdsinrättningar, får allt fler äldre invandrare. Det är angelägetatt man försöker nå dessa stora grupper invandrare på olika sätt och bryter denisolering mänga av dem lever i. Angeläget är också att de institutioner som eventuelltblir mottagare av dessa äldre invandrare, som kan klara sig själva,haren beredskap så att även dessa äldre människor får en bra ålderdom. Jag vill därför fråga: Finns detnågra planerade åtgärder som speciellt vänder sig till de vårdinstitutioner somtar emot denna kategori boende/ patienter? 1988/89:303 av () till socialministern omäldre invandrares språkproblem: I finns 115408 invandrare som är eller äldre. Av dessa är 45 137 män och 70 271 kvinnor. J28 Majoriteten av dessa invandrarekommer från de nordiska länderna. Övrigahärstammar från utomnordiska länder. Många av dessa äldre invandrare riskerar alt bliisolerade från andra människor bl.a. beroende på språksvårigheter. Detta gälleri högsta grad kvinnorna. De har i det nya hemlandet aldrig haft ett eget arbeteutan har varit helt hänvisade till mannen eller familjen. Nären äldre invandrare, på grund av sjukdom eller ålder, kommer på någonvårdinrättning uppstår stora problem. Tillgången till tolkar är bristfällig påmånga håll, och den äldre invandraren riskerar all bli både missförstådd ochäven i vissa fall felbehandlad vid sjukvårdsinrättningar. Sverigefår allt fler äldre invandrare. Del är angeläget all man försöker nå dessastora grupper invandrare på olika sätt och bryter den isolering många av demlever i. Jag vill därför fråga: Finns del planer på åtgärder som speciellt vändersig till äldre invandrare för att hjälpa dem med bl.a. språkproblemaliken ochför att bryta den isolering som många av dem lever i? 1988/89:304av (vpk) till civilministern om löneutvecklingen inom denstatliga sektorn: Enligt skall ell av målenför lönesättningen på den statliga sidan vara en anpassning till marknaden iövrigt. Eftersom löneklyf-lorna mellan högst och lägst avlönad är större på denprivata marknaden än inom den offentliga sektorn, finns det en risk att delägst avlönade inom den statliga sektorn får en sämre löneutveckling än dehögst avlönade, och att löneskillnaderna blir större även inom det statligaområdet. Min fråga till statsrådetär därför denna: Kan civilministern garantera att inte de lägstavlönade inom den statliga sektorn får en sämre löneutveckling än de högst avlönade? 1988/89:305av (vpk) till försvarsministern om betydelsen förförsvarsberedskapen av SJ:s utförsäljning av vissa fastigheter m.m.: Statens järnvägars (SJ) verksamheter är en del avdel svenska totalförsvaret. Försvarsinvesteringarna utgör ca 21 milj. kr. Nuförbereder SJ ett samgående med () så att ABB fårmajorielsslällning när det gäller verkstäderna för tyngre underhåll av lok ochvagnar. har AGEVE, SJ:s godsvagnstillverkare, sålts till samma bolag.Enligt uppgift siktar ABB på alt uppnå monopolställning på området. Agerandetkänns igen från . Motbakgrund av att ABB är en privatägd transnationell koncern med huvudsäte iannat land vill jag fråga statsrådet: Kommer regeringen att vidta några åtgärder medanledning av risken för ökad sårbarhet när SJ säljer ut verksamheter öchfastigheter som har betydelse för landels försvarsberedskap? Prot.1988/89:34 1988/89:306 av So//ammar (vpk) tiUjustilieminislern om rättenatt ta del av polisens säkerhetsavdelnings handUngar: Meddelande om frågor Trotsupprepade framställningar från har rikspolisstyrelsenssäkerhetsavdelning (RPS/Säk) envetet motsatt sig att överlämna historisktintressant material, som delvis härrör sig från seklets begynnelse, fränavdelningens arkiv: Ingen annan myndighet har dessutom så fria händer allförstöra handlingar från den egna verksamheten som RPS/Säk. Med anledning av en interpellation av undertecknadförklarade dåvarande justitieminister i den 20 mars 1987att historiskt intressant material i RPS/Säks arkiv icke skulle förstöras ochatt nya bestämmelser skulle utarbetas i fråga om arkivet. Likväl synes den härfrågan under de snart gångna två åren inle ha förts närmare en lösning. Jag villdärför ställa följande fråga: Kommer justitieministern vidtanågra åtgärder för all tryckfrihetsförordningens och allmänna arkivsladgansbestänimelser skall gälla fullt ut också i fråga om polisenssäkerhetsavdelnings bestånd av aUmänna handlingar och arkivhandlingar? 1988/89:307 av (vpk), tillkommunikationsministern om planerat samgående mellan : Enligt riksdagsbeslut våren 1986får regeringen utan beloppsgräns godkänna avtal om försäljning av fast egendomfrån (). gav regeringen och SJ fullmaktalt sälja ut verksamhetsgrenar. Endast vpk motsatte sig bestämt att på dettasätt frivilligt avstod från sin rätt till demokratisk insyn och kontroll närdel gäller SJ. I ett informationsblad till alla anställda tillkännagav SJatt "SJ har kommit överens med ABB om att utreda förutsättningarna för attgemensamt driva vissa av verkstäderna". Enligt planerna skall ABB fåmajoritet i två nya samägda bolag. Mot dennabakgrund vill jag fråga statsrådet: När tog regeringen, resp. SJ:sstyrelse, beslut om att utreda frågan om ett samgående mellan dentransnationella koncernen och SJ? 1988/89:308 av i (m) till miljö- ochenergiministern om bevakningen av miljön och naturvården i västra : Enligt pressuppgifter harstatsrådet beslutat att inrätta en miljögrupp, vilken skallföreslå miljöåtgärder i västra . Representanter för och iMalmöhus län är kritiska mot förslaget, då de anser att risken för dubbelarbeteökar. Man anser att resurserna till länsstyrelserna i stället bör utökas, dådet är dessa myndigheter som har ansvaret för miljö- och naturvård. avbristande ekonomiska möjligheter inle kunnat bevaka miljön och naturvårdeni västra på ett tillfredsställande sätt. Är statsrådet medveten om alt dennya miljögruppen ökar risken för dubbelarbete, och vilka åtgärder är statsrådetberedd att vidta för att förhindra sådana? Prot;1988/89:34 1988/89:309 av () till finansministernom beskattningen av handeln med marknadsbevis: Regeringen har i sin proposition 1987/88:156angående en utvidgad värdepappersskatt anfört att marknadsbevis är hänförligatill s.k. masspapper. Denna form av enkla skuldebrev skall därför omfattas avomsättningsskatten. Eftersom finansbolag inte får ge ut löpande skuldebrev harman infört marknadsbevis. Dessa emmitteras inte för allmän omsättning. De bördärför redovisas som utlåning till allmänheten och ej som innehav avvärdepapper. Marknadsbeviset synes därför inte utgöra ett s.k. masspapper. Med hänsyn till det refererade innehållet i propositionenråder det stor osäkerhet pä marknaden om huruvida handel i marknadsbevis äromsätl-ningsskattepliktigt. har enligt uppgift inte hellerkunnat bringa klarhet i frågan. Jagställer därför följande fråga till finansministern: Vilka åtgärder tänkerfinansministern vidta för att förtydliga lagstiftningen i det här avseendet? 1988/89:310 av () till utrikesministernom de politiska förhållandena i Turkiel: Det är naturligt att många av demsom av politiska skäl flydde från Turkiel efter militärernas maktövertagandeönskar återvända till sitt hemland. Bland dessa finns bl.a. Ekre M ,Nurettin Yalcin och Nuretfin Bediz. De har länge varit bosatta i , menavser att avresa till . Min frågatill utrikesministern är följande: Bedömer utrikesministern att läget för mänskliga rättigheter nu ärsådant i att politiska och fackliga flyktingar utan fara bör, om de såönskar, kunna återvända till Turkiel? 1988/89:311av () till miljö- och energiministern om avfalls-ochåtervinningsfrågorna: Regeringens proposition 1987/88:85innehöll inte det förväntade helhetsgreppet när det gäller miljöpolitiken,eftersom avfalls- och återvinningsfrågorna nästan helt lämnades åt sidan iavvaktan på redovisningen av uppdraget till , alt utvärderaerfarenheterna inom avfalls-och återvinningsområdet. Denna redovisning är sedanlänge klar och remissbehandlad. Även andra viktiga förslag föreligger, t.ex.avseende insamling av kasserade blybatterier, men har ännu inte föranlettregerings- Prot.1988/89:34 beslut. Detta dröjsmål kan tyda på att statsrådet överväger ensamlad behandling av avfalls- och återvinningsfrågorna. Meddelande om frågor När avserstatsrådet att återkomma till i avfalls- och återvinningsfrågorna? 1988/89:312 av () till miljö- ochenergiministern om verksamheten hos energirådet: Folkomröstningen 1980 ochriksdagens beslut med anledning av denna innebär alt kärnkraften skall varaavvecklad . 1985 tillsattes rådet för långsiktiga elanvändnings- ochelproduktionsfrågor - energirådet. uppgift skulle enligtregeringen vara att fungera som en referensgrupp i frågor som rör den beslutadekärnkraftsavvecklingen. Mot bakgrund av kärnkraflsolyckan i Tjernobyl i april 1986uppdrog regeringen till energirådet att på nytt pröva degrundläggande frågorna om kärnkraftens säkerhet m.m. redovisadesina bedömningar till regeringen i en särskild rapport i november 1986.Därefter har energirådet ej sammankallats. Med hänvisning till vad som ovan anförts vill jag ställa följandefråga till miljö- och energiministern: Kvarstår energirådets huvuduppgiftatt vara en referensgrupp till regeringen i frågor som rörkärnkraftsavvecklingen och - om så är fallet - vilka är skälen till altenergirådet ej sammankallats ? 1988/89:313 av () till miljö- ochenergiministern om en ny elmarknadsrapport: Miljö- och energiministern har i entidningsintervju uttalat att den av presenterade rapportenom energimarknaden är oanvändbar. Statsrådet anser bl.a. att rapporten avvikerfrån de ramar energipolitiska beslut ger, och att den därför skall" läggas i byrålådan".