prot · GC0996 · 1988-12-31 00:00:00 — Man kanvälja alternativ barnomsorg, och här finns också möjlighet att välja ettkristet alternativ eller barnomsorg med annan ideell inriktning. Vi gläder oss verkligen åt att del växer upp allt flerföräldrakooperativ runt om i landel sorn möjliggör en rik flora avvalmöjligheter, förutom del kommunala alternativet. Men det här kommer ta upp senare i deballen. Med della yrkar jag bifall lillreservalionerna 1, 5 och 7 vid del belänkande som vi nu diskulerar och i övrigllill utskollels hemställan. Ekonomiskt stöd till barnfamiljer m.m. 86 (vpk): Jag har med växande förvåning hört de tvåsenaste inläggen från borgerliga ledamöler. Jag vill fråga er: Hävdar ni päallvar all ell syslem med en väl utbyggd barnomsorg, l.ex. i form avdaghem, med någon rimlig belydelse hos ordel Ivång skulle innebära all manivingar föräldrar till något mol deras vilja? Den erfarenhet jag har av barnfamiljer och föräldrar ärsnarast den all människor med glädje väljer möjlighelen all förena föräldraskapoch yrkesarbele. knappasl alt de Ivingas ul i den verksamheten. Vi tycks vara överens om att barnfamiljernas ekonomiskasituation är ansträngd och att det behöver göras någonting ål den situationen.Vi ifrån vpk har under en följd av är föreslagit att det allmänna barnbidragelskall ulökas. Vi har föreslagil alt det skall utgå av basbeloppet, ochvi har framförl del yrkandet i en molion och också i en reservalion lill delhär betänkandet. Jag tycker inle alt den lösning som de borgerligapartierna har enats om, att föreslå ett vårdnadsbidrag, på någol väsentligtsäll förbättrar eller underlättar för barnfamiljerna. För min del och förvpk;s del ser jag snarasl vägen lill ett väl fungerande liv som förälder och enbra lillvaro för barnen som en kombinalion mellan en barnomsorg - med möjlighetför ungarna all tillsammans med ungefär jämnåriga kamrater utveckla sigsociall, leka, skaffa kunskap osv. - och föräldrarnas möjlighel all arbeiaunder anständiga villkor på ett stimulerande säll. En förutsättning för all skapa en bra silualion förföräldrar och barn är alltså ålgärder inom barnomsorgens område: ulbyggnad avden sä all den blir lillgänglig för alla. förbättring av dess kvalitet så attden blir ännu bällre än den är och garanlerad fillgång lill väl utbildadpersonal. Jag återkommer lill delta vid behandlingen av nästa betänkande. Ekonomiskt stöd till barnfamiljer m.m. Men del fordras också åtgärder på arbetslivets område,l.ex. i förbättringar av arbetsmiljön. Man skall kunna utföra ettheltidsarbete under sill yrkesverksamma liv ulan all slita ul sig, utan all gåsönder fysiskt och psykiskt. Jag lycker all elt samhälle som del svenska skallha råd och möjlighet att garantera de arbetande människorna en riskfri miljö. DanielTarschys nämnde sex limmars arbetsdag som en väg lill ett För vår del har vi inte gett upp del kravel. accepteratde manliga arbetarnas krav på den s.k. jaktveckan, den själle semeslerveckan.Vi lycker all del är en svaghel hos socialdemokralin alt man viker sigpå den punkten. Del bästa sättet att göra arbetslivet drägligt förföräldrar, all underlälia jämställdhelen, underlälia en rättvis fördelning avarbetsinsatser i hemmet och ulanför hemmet, är att hålla fasl vid kravet pä sextimmars arbetsdag. Det finns slora risker för alt en själle semeslervecka bliryllerligare pä året då kvinnorna slår för hushällsarbelel. Sedan vill jag yrka bifall till reservalion 3, som ärföranledd av motion 1988/89:So616 av . Den gäller stöd ätfamiljerna och åt barnen i de fall där föräldrarna har separerat och innehållerfrämst förslag till åtgärder som underlättar barnens umgänge med den förälder somde inte bor ihop med. Detta är elt slorl och angelägel problem. Del rör sig ommånga barn. Varje är berörs 20 000 ä 25 000 barn av skilsmässa, ochumgängesrällen är den möjlighel de har all hålla kontakt med båda föräldrarna.Erfarenheler från socialvård och mentalvård visar att barn med skilsmässa bakomsig ofta far illa psykiskt. De anklagar sig själva för att föräldrarna harskilts. De har skuld- och skamkänslor. De utnyttjas i olösta konflikter mellanföräldrarna och far på så vis illa. Del är vikligl all samhällel på alla möjliga sättunderlättar umgänget mellan barn och föräldrar, hjälper barnen att klara sigigenom skilsmässorna sä skadefria som möjligt och hjälper föräldrarna all klaraav sina konflikter och sina separationer utan att använda barnen som vapen i eninbördes kamp. Reservationen av rör en liten del av dethär komplexet, nämligen resorna för föräldrar och för barn, resorna till denförälder där barnet inle bor stadigvarande. Kravel går ul på att få fria resorför barn som skall iräffa den förälder som de inle bor hos och fria resor förföräldrarna under lerminen för all besöka barnel där barnel hor,besöka skola, dagis osv. Jag tycker detta är någoniing vi kan kosta på oss närvi kan kosla på oss fria hemresor åt de värnpliktiga som under ell antalmånader bor borta från hemmet. Med del anförda yrkar jag bifall till reservalion 3, somgäller stödåtgärder vid separation, samt lill reservationerna 8 och 9, somgäller indexreglering av barnbidragel och medelsanvisning lill barnbidrag. 87 () replik: undrade orn vi verkligen menaratt föräldrar tvingats all utnyttja den kommunala barnomsorgen och alt del av föräldrarnaskulle upplevas som elt tvång. Det är de ekonomiska förulsällningarna som för väldigtmånga människor skapar valfrihel. För mänga föräldrar är barnomsorgell alldeles utmärkt alternativ. Men det finns föräldrar som vill ha enallernaiiv barnomsorg. Det visar inle minst den framväxt av föräldrakooperativoch annan allernaiiv barnomsorg som skett pä senare lid. En del föräldrar - även om de inte är så mänga - väljeratt vara hemma några är medan barnen är små. De tycker del är värdefullt alt haden möjligheten. har de ingen ersättning för detta. För många barn är dagarna på daghem alldeles för länga.Det är inte ovanligt all små barn är på daghem nio, tio eller elva limmar. Förvår del tycker vi all det är alldeles för lång lid. Då måste man skapaföruisällningar för föräldrarna all förkorta arbetsdagen. Värt förslag lillvårdnadsbidrag ökar valfriheten och ger föräldrar möjlighel all välja mellanolika former av barnomsorg, liksom att välja längden pä arbetsdagen.Värdnadsbidragel ökar också valfrihelen genom all utgå under barnets helaförskoletid, och inle bara som den utbyggdaföräldraförsäkringen omfattar. Ekonomiskt stöd till barnfamiljer m.m. 88 () replik: lät faktiskt rikligl bekymrad närhan undrade om vi på allvar menar att kommunala daghem skulle innebära tvång. I morse kunde man höra på Ekot all del var eltsocialdemokratiskt kommunalråd som fällde elt yttrande på grund av all manbörjat öppna företagsdagis här i : "Tyvärr måste vi accepleradella, därför all föräldrarna börjar mer och mer vilja ha inflytande överbarnomsorgen." Ja, del är sä det förhäller sig. Vi försöker medvårdnadsbidraget la ett steg i den riktningen. är stödet orättvist fördelat, det har jag sagl. Desom vill välja en annan form av omsorg än kommunen erbjuder får lill alt börjamed beiala själva som de trots alt de belalar sin skall inle kommer iåtnjutande av del stöd som utgår per plats, . eller vad del är. Mänga skulle vilja välja en annan typ av barnomsorg. Dekanske vill ha farmor, mormor eller annan släkting osv. Andra vill stanna hemmaden tid de själva väljer. De får göra stora ekonomiska uppoffringar för della,och ändå är del mänga som gör del. Det tycker jag är ell Ivång, och vivill ge elt myckel slörre utbud och möjlighel för varje familj att välja. 89 (vpk) replik; Jag lycker det är skillnad på ekonomiskauppoffringar och tvång. Här slirar man litet på begreppen och säger all å enasidan vill de göra della och å andra sidan ivingas de. Jag lycker inte alt delär en upprörande orättvisa som uppstår på detta säll. När borgerliga politiker lalar om alternativ barnomsorg ärde väldigt abstrakta. Det alternafiva verkar åtminstone på mig enbart vara enfråga om ägandeformer lill verksamheten. Alternaliv pedagogik finns inom del syslem som finansierasmed statsbidrag i de fall barnomsorgen drivs ideellt. Det gäller l.ex. Ekonomiskt stöd till barnfamiljer m.m. daghemmen.Kooperativa daghem har uppkommit av olika skäl. Dels därför att man vill hadenna speciella form av organisation som man tror ger speciellt inflytande,dels därför att man har tyckt att utbyggnaden av den kommunala barnomsorgen hargått för sakta. 90 (): de grönas åsikter kommer inlefram i della belänkande, vilkel egentligen är ganska förfärligt, men så är del. Vi har lagt fram ett särskilt yttrande där vi mycket kortredogör för vår familjepolitik. Vi har ju inte föreslagit några exlra pengar påett allmänt barnbidrag, och därför kom de inte med i detta betänkande. Vi löserfrågan på ett annat sätt. Vi kan inte stödja det borgerliga förslaget och inleheller vpk:s, och vi stödjer därför utskottsmajoriteten, vilket vi också sagttill pressen. Därmed vill jag gå över till att tala om mill särskilda yllrande. Vi säger all föräldraledigheten skall ulökas i etappertill 24 månader. En del av ledigheten skall vara kvolerad. En dagbarnvårdareskall ges räll att räkna in egna barn i underlaget för tjänsten. Även övrigaföräldrar som föredrar att vara hemma hos sina barn skall ha rätt all blikommunala dagbarnvårdare åt del egna barnet. Vårl förslag om en utbyggdföräldraledighet motiveras i reservationer som fogas tillsocialförsäkringsutskollets belänkande 12. Sä långl det särskilda yttrandet. de gröna vill verka för ell samhälle som påmänga säll ser annorlunda ut än det vi har . Vi kämpar inte bara för attmiljöförstöringen skall upphöra eller åtminstone minska. Vi inser också alldelta inle låter sig göra utan att vi ändrar vårt sätt all leva. Enligt familjepolitik måste vi la mycketslörre hänsyn lill barn och åldringar och övriga svaga grupper i samhällel.Annars kan vi inle få det samhälle som bygger på gemenskap, trygghet ochvalfrihet som vi eftersträvar. Vi har lagt fram några förslag som handlar om att sänkamomsen på basmal. Vi vill ha sex limmars arbetsdag. När det gällerföräldraförsäkringen vill vi bygga ut den i etapper. Den skall vara hellgenomförd lill den 1 juli 1991.1 den första etappen, som genomförs den Ijuli1989, byggs försäkringen ut med ytterligare fem månaders ersällning påsjukpenningnivå och på garanlinivå, till totalt päsjukpenningnivå och på garanlinivå. resp. 1991 bytsvardera på garanlinivå ut mol på sjukpenningnivå.Ersättningen skall kunna tas ul i form av hel, halv eller fjärdedelsföräldrapenning . Enligt de senasle tillgängliga uppgifterna om pappornasuttag av föräldrapenning log av papporna i familjerna, giflaförvärvsarbe-lande föräldrar, ul föräldrapenning under barnens tvä förstalevnadsår. anser att del både för barnens och pappornasskull är yllersl angelägel att möjligheten all vara hemma hos barnen närde är små utnyttjas av alla pappor. Därför bör en del av föräldrapenningen kvoieras. Från den1 skall således gälla alt av den del avförsäkringen som ersätts på sjukpenningnivåskall las ut av vardera föräldern. Från skall del vara , och från minsl . medför olvivelakligl en inskränkning i föräldrarnasvalfrihel. Hur skall vi annars få papporna att ta vara pä möjligheten all få enfin kontakt med det lilla barnet och inle vänla med kontakten tills barnel är iidrollsåldern? Vi lycker alt del är ett klokt tvång, som kan ge en nyblivenpappa råg i ryggen när han skall gå in lill arbetsgivaren och tala om all hanlänker la barnledigt. som föräldraförsäkringen byggs ut enligl värtförslag måsle rätten lill föräldraledighet utökas i molsvarande grad. Miljöpartietvill gä ett steg längre och föreslå alt alla arbetstagare skall få rätt altsänka sin arbetstid med molsvarande löneavdrag till 20 eller pervecka. Detta tar vi dock upp i en annan molion. Även om vårt förslag alt man skall bygga ul föräldraförsäkringentill 24 månader kan bli dyrt i bruitokostnad så uppvägs della lill en del avell minskal resursbehov på andra områden, framför allt inom den kommunalabarnomsorgen. Vi tror all det inle är orealistiskt att räkna med all knappthälflen av brultokoslnaden för utökningen kompenseras på del här sättet. Deföräldrar som väljer att vara hemma medan barnen är små får en myckelliten del av samhällets stöd till den kommunala barnomsorgen. Miljöpartietanser att detta är en stor orättvisa. Vi kräver all föräldrar skall ha rätt altbli kommunala dagbarnvårdare även ål eget barn. Det skall gälla dem som i dagär barnvärdare åt andras barn. De skall hell enkell få räkna in även det egnabarnet i underlaget för tjänsten. Övriga föräldrar som föredrar att vara hemmahos barnen medan de är små skall också fä del av stödet. Principen skall vara att förälder som anställs somkommunal dagbarnvårdare ål eget barn skall ha samma villkor som en vanligdagbarnvårdare i familjedaghem; samma grundlön, kostnadsersättning, socialaförmåner inkl. ATP, utbildning osv. Dagbarnvårdare ål eget barn skall, precissom förälder som har barn på vanlig familjedaghemsplats, beiala daghemsavgift.Endast en av föräldrarna i laget i varje familj skall kunna vara anställd somdagbarnvårdare ät del egna barnel. Vi vill införa ett baslillägg, som skall ersätta nuvarandebostadsbidrag för barnfamiljer. Tanken är all man skall öka människorsvalfrihel all bosätta sig varde vill. I glesbygd kan bostadskostnaden varaliten, men å andra sidan kan Iransporlbehovet vara betydligt större än i enstorstad. Alla som får bostadsbidrag, och även vissa andra barnfamiljer,kommer all få ökal ekonomiskl stöd med vårl baslillägg. För dem som redan nufår högsta möjliga bosladsbidrag blir ökningen lilen. Bostadskostnaderna ärmycket höga. vel byggföretagen att de inle behöver dämpakoslnadsökningar-na, eflersom samhället betalar en stor del av ökningarna. Närbostadsbidraget ersätts med bastillägg kommer människors valfrihel all självaavgöra vad pengarna skall användas till att öka. bör rimligen leda press nedäl på bygg- och boendekoslnaderna. Vi har en formel som vi beräknar baslilläggel efter:Baslillägg = 2 100 -I- 480 x antalet barn, maximalt tre - (0,20 x hushållelsmånadsinkomsl). Begränsningentill tre barn i formeln finns även för nuvarande bosladsbi- Ekonomiskt stöd till barnfamiljer m.m. Ekonomiskt stöd till barnfamiljer m.m. Desom har flera barn har i slällel kompenserats genom en extrahöjning avflerbarnstillägget i barnbidraget. Vi har således en helt annan syn på hur manskulle kunna lösa problemet. Härmed yrkar jag bifall till hemställan iutskottets betänkande. lär vi inte kunna få igenom våra förslag. 91 () rephk: Jag måsle be att få uttrycka min oerhördabeundran för familjepolitik. Man börjar med all minska resursernai den svenska ekonomin, genom att vi alla skall arbeia mycket mindre än vi göri dag. När man väl har minskal resurserna får man ändå oerhörda resurser överför all spä på familjepolitiken. Det tycker jag är ett fantastiskt konststycke.Det är inle nog med alt vi skall få baslillägg, utan vi skall haföräldraledighet som varar . När den slutar skall alla föräldrar som såönskar kunna anställas som dagbarnvårdare. Jag lycker alt det är fantasfisktatt kunna använda sä litet resurser som det blir i del här samhället till såstora insatser för barnfamiljerna. 92 () replik: Ja, det är väl fantastiskt, tror att del går. 93 () replik: Jag kan gratulera till dentron. Man kan naturligtvis bli lycklig genom sin tro. Vi är ganska många ikammaren som gärna skulle vilja dela denna tro. Vi väntar ändock på alt niskall kunna förklara för oss hur detta ekonomiska konststycke går till. Vi harhört och läst om att präglas av en ekologisk grundsyn, och dellåter bra. Någon tillstymmelse till ekonomisk grundsyn skulle väl ändå ocksåvara bra? 94 () replik: Jag länker inle gä in på della här ,. Jag är nämligen inle den duktiga ekonom som skulle kunna slåhär och förklara delta. Jag har själv inle räknat på det, och jag lycker attdet är ganska krångligt. Jag vel dock att vi har räknat på del, och jag vet attdet har gått ihop. 95 (); Målen för vår socialdemokratiskafamiljepolitik kan beskrivas på följande sätt: - Ge alla barngoda och likvärdiga uppväxtvillkor i ell samhälle präglat av värme ochgemenskap. - Utformabarnomsorgen, skolan och frilidslivet så all barnen utvecklas lill fria ochsjälvständiga människor som verkar i gemenskap och solidaritet med varandra. - Ge barn ochföräldrar mer tid för varandra. - Förverkligajämställdheten mellan kvinnor och män både i hemmet och i arbets- ochsamhällslivet. - Skapa förutsättningar förekonomiskt oberoende för alla och för en jämnare inkomstfördelning. Elt viktigt krav, inle minst inomfamiljepolitikens ram, har varit alt hävda kvinnors och mäns lika rätt tillarbete. All erfarenhet visar att ingenting skapar så slora ekonomiska ochsociala orältvisor som hinder för förvärvsarbete och arbetslöshet. Omväntfinns inget så betydelsefullt ur jämlikhelssyn-punkt som minskade hinder förarbele. Kvinnornas förvärvsarbete har ökat oavbrutet under enföljd av år. Kvinnors vilja att förvärvsarbeta är så slark att den tycksövervinna alla hinder. Fä unga kvinnor som går ul ellergymnasiet kan tänka sig något alternativ till arbele och barn. Del finns en oändlig styrka hos kvinnor. Jag tänker då påden ständiga längtan och strävan som finns hos de flesta av oss att leva i eltsammanhang, en helhet med man, barn, hem, arbele, fritid (den lilla som finns)och för en del av oss politik. Del här möter jag i min egen vardag, men också islalistiken som i tabeller och diagram beskriver kvinnors liv. Andelen kvinnormed barn som förvärvsarbetar ligger nu , men över hälftenjobbar deltid, även om andelen långa dellider ökat . Kvinnornalar det mesta av hemarbelet, jobbar hellidsarbelandekvinnor hemma. 17 limmar gör männen det. Ensamföräldrarna utgör i dagca av barnfamiljerna, och de har ingen att dela ansvar och hemarbete med. Det finns inbyggda konflikter i dagens familjemönster,nämligen alt vara småbarnsförälder och alt förvärvsarbeta somtraditioner och könsroller lever kvar. En verklighet med både kvinnor och mänpå arbetsmarknaden för med sig all det behövs rejäla familjepolitiska åtgärder. Vår framlidsmodell är elt samhälle där detskall gå all förena den slora glädjen all ha barn med arbele. skall gällabåde för kvinnor och män, ensamstående, låginkomsllagare, skiflarbetare ochglesbygdsbor. Vår socialdemokratiska familjepolilik ulgär frän dennahelhelssyn med ekonomiskl slöd, dvs. barnbidrag, bosladsbidrag,föräldraförsäkring, en förskola för alla, sex limmars arbetsdag och en gemensamsektor med mödra-och barnavård. Det ekonomiska stödet med barnbidrag,bostadsbidrag, föräldraförsäkring och bidragsförskott uppgår till närmare 31miljarder kronor för del nya budgetåret. Barnbidraget har ökal kraftigt sedan1982. Del har nära fördubblats för en- och tvåbarnsfamiljerna och mer änfördubblats för tre-, fyra- och fembarnsfamiljerna. Den ekonomiska silualionenför barnfamiljer har i allmänhet förbättrats , beroende påen kombinalion av låg arbetslöshet, ökad sysselsättning och stigande reallöner. Den svenska föräldraförsäkringen är unik i världen. Jagvet nästan ingenting som får människor från andra länder att bli så förvånadesom en beskrivning av den föräldraförsäkring vi har här. har fatlal beslul om utbyggnaden avföräldraförsäkringen lill 18 månader, och del är myckel posilivl. Föräldraförsäkringen ger föräldrarna mer lid för sinabarn. Alla föräldrar, ensamstående såväl som låginkomsttagare, får mer tideflersom föräldrapen- Ekonomiskt stöd till barnfamiljer m.m. Ekonomiskt stöd till barnfamiljer m.m. ningenersätter den förlorade lönen pä samma sätt som sjukförsäkringen.Föräldraförsäkringen ger därför också papporna samma möjlighet all vara hemmahos sina barn eller gä ner i arbetstid. Föräldraförsäkringen kan användasmycket flexibelt. Hemma på heltid, hemma halvtid -jobba halvtid, eller jobba sextimmar per dag. Föräldraförsäkringen räcker lill heltid hemma ell år och tillalt arbeia sex limmar per dag tills barnel är . Men del finnsmånga fler varianter. beslutade all alla barn skallha rätt till en plats i barnomsorgen 1991. En bra barnomsorg är en slorfillgång i vårt samhälle framför alll för barnens egen skull, men självfalletockså för jämställdhelen. Små barns behov av trygghet tillgodoses i familjen. Juäldre barnel blir desto större betydelse får andra människor i barnetsomgivning. Dagis, skola, kamrater och föreningsliv kompletterar hemmet. Enförskola för alla blir ett lika naturiigi inslag som en skola för alla. Ikontrast mol vår socialdemokratiska familjepolilik står den borgerligafamiljepolitiken, som levt på ordet valfrihet. Friheten skullebeslå i all frilt kunna välja mellan barn och arbele, dvs. Altmannen, pappan, skulle vara intresserad av den s.k. valfrihelen har aldrigvarit på tal. Mannen har alllid hafl en självklar rätt lill barn, familj ocharbele. Vår socialdemokratiska familjepolilik har gjort upp medvalfrihetsmyien. Vi har svårt all se friheten att tvingas välja mellan barn ochförvärvsarbete. Del borgerliga värdnadsbidragel är konstruerat så att deli praktiken är avsett för kvinnor, och dessulom främst för kvinnor som har enlösare anknytning till arbetsmarknaden, som kanske jobbar kort deltid för ekonominsskull när barnen är små. Den kompakta tystnaden från borgerlighetens egnavälutbildade kvinnor, med arbete och barn på dagis, lalar sill lydliga språk. Genom att det borgerliga värdnadsbidragel utgår lika föralla förlorar familjen om mannen stannar hemma, och del beror pä all mannenoftast tjänar mer än kvinnan. Del gör ju de flesta män, både för att de harbättre betalda jobb och för all av småbarnsmammorna arbetar deltid.Kvinnans ställning pä arbetsmarknaden försämras, och mannens möjligheter attvara mer tillsammans med barnen försvåras. Detta går stick i stäv mot alla kravpä ökad jämställdhet. Del borgerliga vårdnadsbidraget leder också lillbesvärliga marginaleffekter. I vissa fall blir det direkt olönsamt för kvinnoratt ta ett förvärvsarbete eller att utöka sin arbetstid. I en familj med tväförskolebarn kan i en del fall kvinnorna endasl behålla en fjärdedel av lönenom de börjar arbeia. Finansieringen av värdnadsbidragel genom drastiskt sänktastatsbidrag rycker också undan grunden för kommunernas möjligheler altgenomföra den nödvändiga utbyggnaden till "en förskola för alla barn"1991. Det står i bjärt kontrast till vad som har sagts om full behovstäckning.Dessulom höjs priset på just de former av barnomsorg som föräldrarna helst villha. Föräldrarna upplever att den kommunala barnomsorgen slår för trygghet ochkontinuitet. De vill komma borl från nödlösningar och den osäkerhet som privalalösningar av olika slag ofla för med sig. Del är märkligt att de borgerliga så konsekventstruntar i vad föräldrarna vill eflersom de talar sä mycket om valfrihet. Attuppmuntra andra tänkbara privata lösningar är alt bädda för segregation. Densammanhållna förskolan med ett bra socialt och pedagogiskt innehåll, som taremot alla barn, är bra för barnen. Del är faktiskt så att förskolan i förstahand är till för barnen. Stegför steg söker vi socialdemokrater förverkliga en familjepolitik medutgångspunkt i dagens behov och krav. Grunden är barns rätt lill jämlikauppväxlvillkor, dvs. rätt till djup och varaktig kontakt med båda föräldrarna.Kvinnors och mäns rätt är att på lika villkor dela ansvarel och glädjen medbarn, hem, arbete och fritid. Jag yrkar bifall till hemställan i socialutskottets betänkande 17 ochavslag på samtliga reservationer. Ekonomisktstöd till barnfamiljer m.m. 96 (): Det var i inledningen ett myckel sympatiskt inlägg som . De mål hon ställde upp för familjepolitiken kan jag i långa styckenhälla med om. När hon sedan kom in på vårdnadsbidraget blev det som en omvändhand. förklarade all hon visste vad som var bra förbarnfamiljerna, och hon har uppenbarligen uppfattningen att om barnfamiljernatycker något annat har de fel. "Valfrihetsmyten",säger . Valfriheten som en myt. Man offrar inte mycket åtvalfriheten om man hävdar att man själv sitter inne med vad som är klokt ochbäst för alla barn.