prot · GC09106 · 1988-12-31 00:00:00 — Men de slörsla vinslerna är all antalet döda och skadade har minskat isamma takt som bilismen och att skadorna på miljön nu har börjat avstanna.Redan i början pä 1900-talel hade lagsliflningen ändrats för alt gynnajärnvägen, på bekostnad av landsväg och flygtrafik försläs. mängmiljardprogrammdför järnvägen som antogs av byggde dels pålänsstyrelsernas alla miljöanalyser, som började droppa in 1989, dels påregionala förslag som tagits fram av FJ-avdelningar i samarbele med olikamiljögrupper runl om i landel. Del här var en snabb resa med vpkin i framliden. Tyvärr måsle jag be lokföraren backa lillbaka läget tillutgångsläget: riksdagskammaren . Om nu kommunikationsministernlyssnade, måsle jag fråga: Har några irafikvisioner? Har RuneJohansson, som en gång jobbat på SJ, några uppfriskande tankar om järnvägen,eller tror han pä fulll allvar all regeringen och direktörernas destruktivajärnvägspolitik skall leda ät rätt häll? All påstå alt samhällel tjänar pengarpå att skrota järnvägsbanor, riva upp induslrispår och alt bara bry sig omlandels 200 slörsla SJ-godskunder är lika urbola duml som all försöka hejda dens.k. överhellningen i ekonomin genom alt pressa dem som inga pengar alls haröver. Däremol är det fulll realistiskt alt genomföra de satsningar som vpkföreslär och som också cenlern, vpk och har skrivit en alldelessärskild, gemensam och ganska övergripande reservalion om. Skyll inte uteblivna järnvägssatsningar pä alt folkel inletar lägel - jag skulle kunna förvänla mig alt nägon av herrarna gär upp ochsäger det - när ni står inför en nedruslning av järnvägen ochindragning av massor med turer, som har upplyst om här!Parallelll sker en ekonomiskl katastrofal molorvägsulbyggnad, som alstraryllerligare irafik. som är elt bäde inlernalionelll, nationellt,regionalt och lokall intresse måste l.ex. få de pengar som utlovades förnödvändiga dubbelspår. Vi har helt enkelt inte råd alt låta bli alt göra sådanahär satsningar. Jag tycker har helt rätt i del han sade. Del är dessutom livsnödvändigt atl skapa elt helt nyllväslpendelsystem i mesl miljöskadade region. Jag vel inle omkommunikalionsminislern eller andra här har hafl lillfälle all la del av denrapport och miljöanalys som har skickat ut. Undersökningarna ärdelvis gjorda tillsammans med . Har man läst denrapporten inser man atl del måsle lill saisningar pä ,kust-lill-kusl-banan, banorna och Borås-Herrljunga-Uddevalla, föratl nämna några. Jag hinner inte nu nämna alla vikliga banor.Jag har lagil exempel på förslag som vpk och oftast ocksä ochcenlern ställt sig bakom. I många fall har vi kunnal ena oss, och om de storadragen är vi helt överens. Vi har visal hur mycket pengar som behöver satsas,och vpk har lagil upp alla de banor som behöver ulvecklas resp, nybyggas framlill är 2000 för . Jag yrkarbifall lill samlliga reservationer som vpk har signerat. Lål del inle bli med miljön och Irafiken som med vädrei:många talar om del men fä gör något åt del. Några positiva beslul vore enväldigl bra början. 5ANDRE VICE TALMANNEN: Med anledning av anlalel nu anmälda lalare vill jagmeddela alt del inle blir någon yllerligare votering . Anf.6 (); Inledningsvis vill jag lacka för den visionsom hon gav här. Den utgör en alldeles utomordentlig motvikt till den visionsom har i en av de skrifter som låg till underlag för detrafikpolitiska beslut som fattades förra årel. I den pläderades för den s.k.intelligenta vägen på ell synnerligen naivt sätt. Jag kan ocksä inslämma i myckel av del hon sade i sak,liksom i myckel av del som sade i sak. Enigheten hosdet gröna blocket - , cenlern och vpk - är stor på det här områdel.Vi har därför skrivii en ganska slor gemensam reservalion, där vi pekar pä alljärnvägssyslemd är grovt eftersatt alltsedan . Dels rör del sig om eftersatta nyinvesteringar. Man harinte gjorl några egentliga nyinvesteringar i banor sedan andra världskriget.Del är därför som vi har ett järnvägsnät som ofta är omodernt när detgäller sträckningar och när det gäller standard. ligger ofla pä felställen, och där del borde finnas järnväg finns del ingen. Dels är reinvesteringarna, dvs. drift och underhåll, pämånga banor grovt eflersalla.Inle minsl under 80-lalel har reinvesteringarnahalkat efter - del här är alllsä ell i allra högsla grad modernl fenomen. Delhar lell till all medelhastigheten på mänga banor har sänkts, som delfinns elt skriande behov av förbättrade iransporler. från andra världskrigel till nu har mandäremot gjorl myckel stora invesleringar i vägsyslemd - naturiigtvis lill slornylla för slora delar av landel. Men eflersom man inle har gjorl molsvarandeinvesleringar i järnvägssyslemd, har konkurrensförhållandet mellan dessatrafiksystem förskjulils pä ell katastrofalt sätt lill järnvägarnas nackdel.Del är inle atl undra pä atl järnvägarna har svårt all konkurrera, när delinveslerals enorma summor i bil- och vägsyslemd ärligen och näslan ingenting ijärnvägssystemet - år efler är, årtionde efter årtionde. Bara ,1988, köpte svenska folkel nya bilar för - på ell år! Sammasumma är del absoluta minimum som krävs för nyinvesteringar i järnvägar framlill 2000, alltså pä 10 är. Nalurliglvis borde man inveslera ännu mer i järnvägarna.Miljöparliels uppfallning är all del borde satsas iinvesteringar i järnvägarna fram - och egenlligen betraktar videlta som ell minimum. Och varför gör vi det? Jo, därför all jusljärnvägslrafiken kan lösa många av de slora samhällsproblem vi har. Del gäller miljöproblemen, som hotar välfärden på långsikt. Det finns miljöpolitiska mål som har antagit. sådanl miljöpolitiskt mål är all sänkakväveoxidutsläppen fram lill 1995. Vi har alllsä bara kvar.Skall man minska kväveoxidulsläppen så pass mycket, måste man gå påväglrafiken, eflersom den slår för uppemol av de lolala ulsläppen om viräknar in all trafik och enbart bilismen . Del gär alltså inle att klaradella mål ulan alt göra någonting åt vägtrafiken. Det finns ett beslut, som genomförts, om att införaavgasrening pä bensindrivna personbilar. kommer all minska kväveoxidulsläppendel här åreloch till, men sedan börjar det iroligen sliga igen, eftersomvägtrafiken ökar mycket snabbi. Vad är del då för vägtrafik som ökar snabbt? Det är juinte den som finns i glesbygden. Det är inte vi småbarnsfamiljer i Norrlandsinland som kör mer-vi kör redan sä myckel vi kan, och del har vi gjorl i liotjugo är-ulan del är i storstadsområdena och mellan slörre städer som trafikenökar. Och det är jusl där som den spärburna kollektivtrafiken ochjärnvägslrafiken har den största möjligheten alt utvecklas och utvecklassnabbt. Del finns etl annal miljömål: atl koldioxidutsläppen inleskall öka lill . Vi vet atl åtminstone en tredjedel avkoldioxidutsläppen i kommer frän väglrafiken. Ålerigen; vi måsle alllsäminska väglrafiken, och dä måsle vi salsa slorl på järnvägen och de spärburnaIransporlerna. Men ekonomin dä? Moderalen Clarkson påstod alt detsmygsubventione-ras lill järnvägen. Jag vill hävda all del inle alls förhållersig sä. I själva verkel belalar järnvägen hell och hållet sinasamhällsekonomiska koslnader - till skillnad från vägtrafiken, som belalar islorieksordningen , om jag nu minns kommunikationsdeparlernenids siffrorkorrekt. Vi har själva låtit utreda vad väglrafikenkostar samhällel per är, och del visade sig atl den koslar ålminslone 15miljarder kronor om årel. Del är mycket olyckor och miljökostnader som liggerbakom den siffran. Förmodligen är den ännu större, om man skall räkna in deenorma miljökostnader som det innebär när skogarna börjar dö och haven dör -del har de ju redan börjal göra. För kommande budgelår har vi krävl all man skall ökainvesteringarna med 1,5 miljarder jämfört med regeringens förslag. Vi ser dettasorn en mjukslarl. Man bör komma upp lill 3 eller 4 miljarder fram lill millenav 1990-lalet för atl klara behoven. Vi har ocksä krävl alt det läggs merapengar pä drift och underhåll - föreslär vi 420 miljoner lill.Det är ocksä oerhört vikligl, eftersom det finns ett eftersläpande behov. Miljöpariiei de gröna har ställt upp pä väglrafikmodellenför järnvägen, för all den skapar föruisällningar för ulveckling ochkonkurrens, bällre ekonomi och rällvisare villkor gentemot andra trafikslag,främst vägtrafiken. En förutsättning är dock atl man verkligen genomför deltapä ell korrekl säll. En annan förulsältning är all staten går in och köper denirafik som är samhällsekonomiskl och socialt motiverad, precis som sker päkommunal bas när del gäller busstrafik. Jag måsle dock konsiaiera atl jämfört med förra åretminskar staten sitt köp av persontrafik på järnväg med närmare 300 milj. kr.Därför är del självklarl för oss alt kräva alt dessa 300 milj. kr. läggs lillpå budgelen. När det gäller indelningen i stomjärnvägar ochlänsjärnvägar har vi däremot blivit alltmer tveksamma. I början var viförsiktigt positiva, för länsjärnvägarna öppnade en möjlighet för de regionalaIrafikbolagen atl få "första tjing" på irafiken och därmed samordnaden regionala trafiken, även spårbunden, pä ett bättre sätt. Det har emellertidvisat sig atl detta rnesl har använts som elt instrumenl alt lägga nerjärnvägar. Länsjärnvägarna är ju lill slörsla delen sådana järnvägar som hördelill del ersällningsberäliigade nätet förut. De har alltså dålig ekonomi ochkrafligl eflersalla banor, i många fall inle ens elektrifierade, osv. Sedan german länslrafikbolagen gratis lunga spårvagnarav diesellyp, som är rena dödspillren för länstrafikbolagen, eflersom de ärdyra i drift och inte alls har någon framtid för sig. Därför är det ocksänaturligt för att kräva att länslrafikbolagen skall få chans atlkräva alt få bra pengar lill bra, moderna spårvagnar från slalen. Del krävsalllsä etl ordentligt investeringsprogram i den delen för att lyckas med denregionala trafiken. Det finns ocksä andra skäl lill att vi måste satsa stortpå järnvägarna. Vi har räknal myckel på frågan om energibehov lillIransporlsyslemen. Del har visal sig all moderna järnvägar med snabbläg drarungefär en femledel sä myckel energi som moderna personbilar, och förhällandelär ungefär detsamma när del gäller gods. Del finns alllsä stora mängder energian spara här. Vill vi ha ell energisnåll och energieffeklivi samhälle, skall viocksä satsa jusl pä de spärburna, eldrivna transportsystemen. .Men det finns också regionalpolitiska skäl - inte för atlkonservera och bara bevara del gamla, ulan för all kunna satsa offensivt i allaregioner i landet. Det är nämligen så all jusl järnvägen är ell idealiskttransportsystem på de medellånga avstånden - säg fem , eller i varjefall mellan 2 och , som del ofla är mellan släderna i vårl land. Ta l.ex.Norrlandskusten, där vi har ett pärlband av städer med fem mellanvarje. Om man då har ell bra snabbtåg mellan dessa städer, får man en körtidsom är bekväm för pendlare. Då skapar man slörre arbetsmarknader. Man skaparslörre marknader för näringslivet och en helt ny dynamik. Frän släderna påNorrlandskusten är det ofta lällare alt åka till än att åka tillgrannstaden, på grund av atl det finns flygförbindelser lill Slockholm. Tillgrannstaden finns ingel annat realistiskt alternativ än alt åka bil. Det gälleråtminstone i övre . I nedre är del någol bättre, eflersom vidär fortfarande har ell Inlercity-låg. Del behövs förbällringar. Vi behöversnabbtåg pä denna sträcka, och vi behöver bygga ul hela vägen upp lill Luleåfiam till 2000-talel. Samma sak ser man om man studerar . Blekingekustbana har också framliden för sig, om man vågar salsa. Här ligger slädernaännu lalare. Man kan åka från punkl lill punkl, från lill längsl uli väsler på under Ivå timmar med etl hyfsat snabbtåg, om man rustar upp banan.Då knyter man ihop orterna och fär fantastiskt fina möjligheler för människoralt arbeta och ulveckla näringslivet. Del är aktiv regionalpolitik. Jag skulle kunna la många fler exempel pä della. Detgäller egenlligen varenda banulbyggnad som vi har reserveral oss till förmånför. Vi har totalt 41 reservationer, så del blir sammantaget ganska många. När del gäller ersällning lill persontrafiken finns delell anslag lill trafikhuvudmännen för all de skall la över persontrafiken på des.k. Del lustiga med det anslagel är atl länstrafiken färanvända det även lill busslrafik, om man sä vill. Det gäller både anslagel förall upprätlhålla persontrafiken och för invesleringar. Del senare tas upp undervägtrafikanslagen, så det behandlas inle , ulan del kommer antagligen atlbehandlas . I bägge fallen kan man använda pengarna lill annat änjärnvägen. Del lycker vi är helt fel. Vill vi ha en ulveckling avlänsjärnvägarna, skall anslagen självfallel knytas lill jusl den trafiken. 1988/89:10628 april 1989 Annarsblir detta egentligen bara ett bussbidrag, eftersom länstrafikbolagen i deallra flesta fall är bussbolag. När del gäller godstrafiken krävs också stora satsningar,sorn vi ser det. Det vikligasle är nalurliglvis alt fä bällre banor. Ellexempel är norra stambanan, som har nått kapacitetslakel. Det är enav anledningarna till atl persontrafiken där är så dålig. Del finns inle platsför den, i synnerhet inle om man skall börja köra gods pä dagen också. Det görman ju redan, som bekant, vilkel också pekar pä behovel av en ulbyggnad avoslkustbanan för övrigt. Vi kräver atl det skall läggas ytterligare 200 milj. kr.på utveckling av godstrafiken. Del är jusl med hänsyn till de nu aktuella indragningarnapä många håll i landet, inte minst i . Där kommer det alt bli 30 000nya långlradarlass på våra vägar, om indragningarna genomförs. Vad som händerär egenlligen atl släpper en hel godslransportmarknad, den som liggerpä medellånga avstånd, och satsar enbarl på transporter på mycket länga avståndoch pä systemtransporter. Man överger alltså en iransportmarknad. Del kan manmöjligen förslå, med de föruisällningar SJ har. Men om man förbältrar banornaoch ger SJ mera utvecklingspengar, kan vi vända denna ulveckling och ocksåulveckla vagnslasttrafiken, få fler spår och inle bara lägga ner terminaler,vilket nu är aktuellt. Vi har också krävt atl SJ skall renodlas somjärnvägsförelag. En stor del av SJ, l.o.m. slörre delen, är egenlligen buss-och åkerifördag. De delarna kan vara mer lönsamma, med deföruisällningar som råder i irafiken och som vi naturligtvis vill ändrapä. När man har en viss summa pengar, ser man efler var man får den slörslaavkaslningen. Man kan då freslas alt lägga pengarna pä åkeriverksamhd ochbusslransporter, och inle pä järnvägen. Där tjänar man ju mer pengar. Del finnsell antal stötande exempel här i landet pä atl SJ konkurrerar ut sin egenjärnvägstrafik, bäde pä godssidan och på personsidan. Detta är inle klokl. Del heter atl gods- och åkerinäringen och busslrafikenskall slödja järnvägslrafiken. Nåväl, det ser ju vackerl ut på papperet, menpraktiken visar sig ofla vara en annan. Därför vill vi renodla SJ somjärnvägsförelag. Åkeri- och bussdelarna skall säljas ul, som vi ser det. Då färvi också in pengar att investera i järnvägssyslemd och göra del bällre. Med della vill jag yrka bifall lill alla de 41reservationer finns med på. Under detta anförande övertogförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 7 (): Jag blev rikligt rörd när jag hörde . Myckel läl sympatiskt. Men själva grundtanken i hennes framlidsvision,liksom den som har framgäll av några övriga deballörers inlägg, var all delnäslan inle sker någol som helsl från regeringen pä järnvägssalsningarnas sida.Ni måsle ha glömt alt förra årets trafikpoliliska beslut innebar en radnysatsningar pä järnvägen, satsningar som vi nu gär vidare med. Låt mig barapåminna er om atl vi avlastade järnvägen koslnader på i runda tal 1 miljard Viinförde vägtrafikmodellen, som jämställer järnvägen med PrOt. 1988/89:106landsvägslrafiken. Vi kommer att satsa i 28 april1989 nyinvesteringar. Sådana saisningar fanns inte ens i sinnevärldenhos oppositionen. är det en hell annan läl i skällan. Vi spikademålsättningen all föra över 10 miljoner årslön gods från landsvägen lilljärnvägen. är bara några av de saisningar som vi gjorde pä järnvägssidanoch som vi nu går vidare med. Del är ingen överdrifl all påslå all vi i del belänkandesom nu behandlas satsar mer pä järnvägen än del någonsin har gjorls tidigare.Jag är säker på all ingel parti är järnvägsmoisiändare, även om det låter litetolika när de olika företrädarna är uppe i talarstolen. Det är bara det alt delinle finns någon som helsl gemensam nämnare för opposifionen. Frågan är om delöver huvud lagd finns någol område där splittringen är så slor som när delgäller järnvägspoliliken. Jag kanske återkommer lill detta . Låt mig försl konstalera all del finns ett mycket stortinvesteringsbehov inom järnvägssektorn. Det beror pä eftersläpningar under enrad av är. Anledningen är inte bristande vilja. Anledningen är brisl påinvesteringsmedel under 80-talel, beroende pä all regeringen hade en myckelslor uppgifl i alt sanera det budgetunderskott vi fick överta. Del beror delvispå all vi hade ell otal borgerliga regeringar under slutet av 70-talel. , frulalman, är vi i alla fall i gäng med elt långsikligl investeringsprogram, somkommer att göra SJ till elt modernl och högeffektivt transportföretag. Jag vill bara påminna er om all banverkel för sin delunder nästa budgetär kommer att fä disponera förinfrastrukturen. Det är den högsla summa som infrastrukturen någonsin harblivit tilldelad. Det är ocksä värl atl nämna alt under kalenderåret 1990kommer nyinvesteringar i infrastrukturen alt göras för i runda tal 1 500 milj,kr, Samiidigi pågår ell massivt uppruslningsarbde inomaffärs-SJ, Man har beställt 175 nya sill- och sovvagnar. Man moderniserar ca700 äldre vagnar. Är 1990 kommer snabbtågen atl las i drifl, och ett femtiotaljärnvägsslalioner ruslas upp. Detta är bara några av de satsningar som görs päpersonsidan. Verkligheten pä godssidan ser inle alls ul på det säll somcenlern, vpk och miljöpariiei påstår i sina reservationer om godssidan. Det ärhelt korrekl alt SJ har släppt vissa godskunder. Men i och med de avtal som nuhar träffals kommer SJ inle atl lappa de som man i den förraprognosen beräknade att man riskerade förlora. SJ räknar i stället med att är1995 frakta 37 milj. ton gods mol nuvarande 30 lon. Malmlrafiken är då ejinräknad. innebär all man har skrivii upp prognosen sedan i höslas med ca4 milj. lon. Jag kan nämna ytterligare ell exempel. Till sommarenstartar 41 direkltäg frän Gävleområdd lill konlinenlen. Vi kommer altfå hellåg och kombilrafik mellan älta slora orter i . SJ är alltså, imotsats lill vad som har framförts i både massmedia och andra debatter,ordentligt på offensiven - och följer därmed beslut sedan förraåret. Vad jag vill ha sagt med denna inledning ärall har gett SJ chansen. Lål oss därför, som önskade, ge SJ arbetsro all ulvecklas lill del företag som förutsatte i 1988 årstrafikpolitiska beslut. Utvärderingen görs 1992, och dä kommer också de evenluella 29 korrigeringarsom kan behövas att göras. I det är belänkandet finns del över 200yrkanden - 57 reservationer är fogade till betänkandet. Det innebär all jagendast kommer alt ta upp några av de områden som debattörerna har ägnat mesttid ål. Många molionärer är naturligtvis missnöjda med att de har fält sinamotioner avstyrkta med kanske endast en kortfattad motivering. Sakskälet i deflesta fallen är all har antagit en investeringsplan som banverkelhar ansvarel för. Andra motioner rör länsbolagens verksamhel. Vissa motionerberör SJ;s affärsverksamhet. Dessa motioner är av sådan karaktär att riksdageninte lar slällning lill dem. När det gäller anslagsfrågorna har situationen varillikartad år efler år. Moderalerna ligger som vanligt på en lägre anslagsnivå,och vpk ligger som vanligt på en högre anslagsnivå. Den enda skillnaden är attvi har fått en ny aktör på arenan, nämligen . När del gälleranslagsfrågorna är kanske värl en egen vers. Maken till överbudhar jag aldrig varil med om sedan jag började i . Om man försöker göraen så låg beräkning som det över huvud tagel är möjligl, landar man vad gälleröverbuden i varje fall inle utöver regeringensförslag i propositionen, som riksdagsmajoritden ställer sig bakom. Miljöpartietandas inle etl enda ord om hur detta skall finansieras. Jag har i alla fall förmin del myckel svårt all ta pä allvar när del gäller dessa frågor.Del är en god regel atl man skall kunna finansiera de utgifter man ålar sig iriksdagen. kanske lär sig detta . I årets betänkande harmiljöpartiet inte haft en lanke på hur deras förslag skall finansieras. Utskottsmajoritelen står fast vid 10 miljarder kronorunder en tioårsperiod när det gäller den långsiktiga investeringsinriktningen.De pengarna skall finansieras via budgeten. I realiteten innebär det alt viinom en tioårsperiod kan komma upp i väsentligt högre investeringsbelopp än de10 miljarderna. På del här områdel har det hänl saker . , , låg pä en nivå av 20miljarder kronor i nyinvesteringar . Elt år senare har manhöjt nivån lill del dubbla, frän lill 40 miljarder kronor.Kanske borde jag ocksä nämna all vad gäller asfalteringar av grusvägarföreslår . är vad gällerinfrastruktur-investeringar uppe i en nivå på ca . Vpk ville satsa . Vpk har nuhöjt sin ribba till . pläderar ibland ipressen för . slår som vanligt rekord - 65 miljarder kronorunder en tioårsperiod är vad vi behöver. Jag har bell expertis räkna på hur myckelpengar man maximalt kan förbruka vad gäller nyinvesteringar i infrastrukturenunder en tioårsperiod. Svarel är kanske överraskande. Del blev atl om vi ulövervåra egna resurser får ta i anspråk resurser från ochbostadsbyggandet, kan vi eventuellt förbruka under entioårsperiod. innebär i sin tur att inte vare sig , vpk ellermiljöparfiet är trovärdiga. Hur skall man kunna föra en seriös debalt med er molbakgrund av sådana förslag? Ni har inte ens en aning om hur mycket pengar delär möjligl atl förbrukanär del gäller nyinvesteringar. I så fall får ni visa att ni är bättrejärnvägsbyggare än den expertis som vi har anlitat i . Vidare vill jag säga några ord om . Del råderlolal enighet i utskoltd om behovel av all bygga ell dubbelspår mellan Göleborgoch . I belänkandel finns del en fyllig skrivning av ulskotlsmajoritetensmotivering. skall lyssna: I parlimolionframhålls del atl cenlern anser alt bör undersöka möjligheterna atlgenom samverkan med kommuner och landsting och/eller enskilda förelagåsladkomma delfinansiering för att finansiera invesleringar av långsiktigkaraklär. Del är jusl detta som utskottet har tagit fasla på. Det är en mycketbra skrivning som cenlern har, och utskollel har ställt sig bakom den. Men närdet kommer lill konkret handling håller ni er inle lill den. Dä taropportunismen överhanden. På vilka banor skall della uttalande ur erpartimotion, underskriven av , gälla - om det inte skall gällaför stombanorna? Varför är det då lämpligl all banverkel får undersökadessa detaljfinansieringar med regionerna på just bansträckanGöteborgKungsbacka? Vi anser dels atl trafiksituationen på kommer att bliväsentligt förbättrad -hela trafikmiljön förbättras, dels vel vi att ungefär 15000 kungsbackabor pendlar till Göleborg . Deras silualion kommer atlbli bällre. Enligl utskottsmajoritetens sätt att se är det fråga om pendellrafik-storstadslrafiksom direki kan jämföras med pendeltrafiken i . Kommunerna ochlandstinget har gjort slora insatser för alt lösa trafikproblemen. Vidare är det mycket viktigt atl dubbelspåret kan byggasutan uppehåll. Med majoritetens skrivning förbinder vi oss för en investeringunder 2,. Därför är del med cenlerns egen motivering också vikligl atl deregionala instanserna bidrar med en delfinansiering. Med den motivering somcentern har i sin molion kommer färdigställandel av dubbelspåretGöteborg-Kungsbacka alt kunna tidigareläggas. Skulle banverkel trots alll inlekunna nä en uppgörelse med kommunerna, fär ändå under sammalidsperiod investera samhällets andel av . Men i och med att vi däinte kan garantera totalkostnaderna för dubbelspåret lill kommerbanverkel i vanlig ordning atl få göra en samhällsekonomisk prövning avinsalserna på .