prot · GC09117 · 1988-12-31 00:00:00 — Detfinns många moderater som har varit myckel akfiva i uppbyggnaden av föreningarsom värnar vår nalur, och jag är säker på all många moderata väljare i valetmellan pengarna och livet väljer etl värdigt miljö- och nalurvänligt liv. Detär del enda långsiktigt livskraffiga allernalivel. Respektera deras vilja ochbevara oersättliga naturvärden! Idet här sammanhanget vill jag säga, fru lalman, att vi vill ge de fyra orördahuvudälvarna nationalparksstalus, och det framgår av den för ,folkparfiet och gemensamma reservationen 12.1 samma motion där vi hartalat om detta har vi också hemställl atl nationalparkerna skallgrundlagsskyddas. Del innebär alt huvudälvarna blir grundlagsskyddade omförslagel går igenom, när vi återkommer till ärendet senare på basis av ettbelänkande från konstitulionsutskollet. Jag yrkar bifall till allareservationer där mitt namn finns med. 40 (): Jag vill uppehålla mig särskill kring ett par av reservationerna tilldel här belänkandet, nämligen reservation 13 om Ammerån och reservalion 14 omHårkan. Jag börjar med all yrka bifall lill de reservationerna liksom fillövriga reservationer där finns med. Ammerånär särskilt intressant för mig personligen, därför all den rinner igenom minkommun, och jag hör till dem som har varit med i opinionen och talat emot ocharbetat emot överledning. Hårkan finns också i min hemtrakt. Denrinner bl,a, genom . Jag tar inte upp de biologiska ochekologiska skälen till alt vi bl,a, från Jämllandsbänken enhäUigt harmolioneral om Ammeråns överledning och sagl nej till en fortsatt utbyggnad -detta har andra mycket bra och vältaligt redogjort för. Pås, 26 och 27 finns de reservationer som jag ägnar mig åt. Kraftbolaget -det äregenlligen två, BÅKAB och Krångede - som har begärt att få göra överledningenhar till alla hushåll och långl utanför vår kommun skickat vackra och påkostadebroschyrer i flerfärgslryck, där man lalar om projeklen och försöker inbillaoss hur billigt del skall bh, hur bra del skall bli och att det inte skallpåverka vare sig miljön eller möjhgheten till ulveckling när del gällersysselsättning i kommunen. De vill på ett mycket aptitligl sätt presentera vad jag kallar företl miljömord. Ammerån är den sista orörda, hell oreglerade älven i sinslorleksklass söder om , Bl,a,säger kraftbolagen till oss i kommun att de är villiga atl stödjalurismen. Del är bra del. Del kan de bäsl göra genom alt lämna Ammerån i fred,för dragningskraften hos Ammerån som turistmål ligger just i den orörda naturenoch i vildmarkskaraklär. sommarlurismen i Ragundakommun är omöjligt ulan en fritt strömmande Ammerå med naturligt fiske, Dellaockså sagl med adress fill regeringen, där ju nu ärendel ligger. Det är prövali alla sammanhang. Kommunenhar sagt nej, och har sagt nej. Del gör vi också i molionen tillårets från Jämtlandsbänken - undertecknad av ,och , alla tre socialdemokrater, , moderal, och av mig själv, centerpartist - och som det yrkasbifall fill i reservation 13, Ärendelär alltså föremål för regeringens prövning. Jag förutsätter att regeringen ärlyhörd för all den opinion och all den expertis som finns samlad i dettaärende, så att regeringen handlar i enlighet med vår motion och i enlighet medvad som sägs i reservafion 13, Viupplever nog alt vallenlagen helt enkelt är en utbyggnadslag. Riksdagenstiftar lagar - låt mig läsa en paragraf ur en lag som har stiftat,lagen om hushållning med naturresurser, 2 kap. 1 §: "Mark- och vallenområdenskall användas för det eller de ändamål för vilka områdena är mesl lämpade medhänsyn till beskaffenhet och läge saml föreliggande behov. Företräde skall gessådan användning som medför en från allmän synpunkt god hushållning." Enfrån allmän synpunkt god hushållning är att låla Ammerån vara i fred och alt lålaHårkan vara i fred. Jagövergår nu lill reservalion 14 angående Hårkan. I reservalionslexlen angesskälen för alt Hårkan skall lämnas i fred, bl,a, detta att den ligger näraÖslersund, Den är lätt tillgänglig och den har slor belydelse för fiske och kulturminnesvård. Precissom när del gäller Ammerån har ideellt arbetande lokalbefolkning lagl nermycket arbele för atl förbättra möjligheterna för folk atl fiska och sludera deunika kulturvärden som finns efter Hårkans stränder. Fördärva inte viktiga fiskemöjligheteroch fördärva inte vikfiga kulturvärden vid Hårkan! Jag yrkar, fru talman,ålerigen bifall till reservalionerna 13 och 14, 41 (): Några korta synpunkler beiräffande . Del framställs ibland som omvi moderaler med beråtl mod och i alla lägen bara vill bygga ul vattenkraften.Så är det inte. Fördet första vill vi bevara vår natur, som är värd atl skyddas. För det andra harriksdagen i stor enighel fatlal beslul om lagar och regler för hur dennabehandling skall gå till. Jag hyser filllro fill förmåga alt antalagar. Del måste ytterligare betonas, och det förtjänar atl sägas,atl har inte atl beslula om ulbyggnad av älvar eller vattenkraft. Vadriksdagen gör är alt undanla ulbyggnad för prövning. kan allsåfillåla prövning av olika vatlenkraftsprojekt. Närdet gäller har det heller inle framkommil i deballen alt man harbyggt ul denna å. Del finns ett kraftverk där, som skall byggas ut. Vid denfidigare behandlingen av detta ärende har bl.a. länsslyrelsens styrelseuppställt mycket långtgående villkor för på vilket sätt en evenluell ulbyggnadskall gå fill. Den ulbyggnad som skedde för länge sedan omgärdadesinle av sådana restriktioner sorn vi nu kan förvänta oss inför en framlidaulbyggnad. Trots detta finns det i denna å elt trettiotal unika arter och finanaturvärden. Del är då förvånande atl dessa värden kan existera, då det viddenna utbyggnad inte fanns så hårda reslriklioner och villkor som kommer atlvara för handen. Är det så atl reservanterna har rätt i sin förmodan alt dessavärden skulle spolieras genom en fortsalt utbyggnad, skulle dessa redan varaförödda genom den utbyggnad som skedde för ett slort anlal år sedan. Prövning skall således kunna ske, men det betyder inte alten ulbyggnad verkligen kommer till stånd. Jag förutsätter all vallendomstolentar den hänsyn som behövs för atl skydda de unika värden som del här är frågaom. Jag vill verkligen understryka all man måste uppställa mycket stränga krav föratl den unika miljö som finns med dess arlrikedom - fiskbestånd och annat - kanfortleva. Jag förutsätter all tar dessa hänsyn vid sittslulliga avgörande av den här frågan. Överläggningen var härmed avslulad. Kammaren övergick fill all fatta beslul i ärendet. Mom. 1 (skogsvårdslagen och lagen om skötsel avjordbruksmark) Utskottets hemställan bifölls med 262 rösler mot 35 förreservation 1 av och . Mom. 2 (avvägningar mellan NRL och ulvecklingen avbefintliga tätorter m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 261 rösler mol 35 förreservalion 2 av och . Mom. 3 (mineralutvinning i de obrutna fjällområdena) Utskottels hemställan bifölls med 227 röster mot 70 förreservalion 3 av m.fl. Mom. 4 (klarläggande av vissa intressen som NRL har alttillgodose) Utskottets hemställan bifölls med 240 rösler mol 57 förreservation 4 av m.fl. Mom. 5 (deponering av kolaska) Utskottets hemställan med godkännande av utskollelsmotivering - som ställdes mot dels utskottets hemslällan med godkännande av deni reservation 5 av anförda motiveringen, dels reservation 6 avKrister Skånberg - bifölls med acklamation. Mom. 6(utvidgning av det kommunala vetot) Utskollels hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot dels utskottets hemslällan med godkännande av deni reservation 7 av anförda motiveringen, dels reservalion 8 avKrister Skånberg - bifölls med acklamation. Mom. 7 (naturvårdsverkelslista över riksintressanla områden) Prot. Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservafion 9 av 19 maj1989 och , dels reservation 10 av - bifölls med Mom.8 (ansvarel för NRL på cenlral nivå) Ulskollelshemslällan - som slälldes mot reservalion 11 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.9 (förklaring av de fyra huvudälvarna m.fl. som nationalälvar) Utskottetshemställan bifölls med 209 rösler mol 87 för reservalion 12 av . Mom.10 (Ammerån) Utskottetshemslällan bifölls med 189 rösler mol 107 för reservalion 13 av . 1 ledamol avstod från att rösla. Mom.11 (Hårkan) Utskottetshemslällan bifölls med 190 röster mol 106 för reservation 14 av Erhng Bagerm.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.13 (uppströms ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 15 av Eriing m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.15 (Meåforsen och Jaurekaska) Utskottetshemställan - som ställdes mol reservation 16 av m.fl, - biföllsmed acklamation. Mom.16 (och ) Utskottetshemställan bifölls med 192 rösler mot 105 för reservation 17 av . Utskottetshemställan bifölls med 191 rösler mot 104 för reservation 18 av Erhng Bagerm.fl. 1 ledamol avstod från atl rösta. Utskollelshemställan bifölls med 191 röster mot 104 för reservation 19 av . 1 ledamol avstod från alt rösta. Mom.19 (effekliviseringar av vattenkraftverk) Utskottets hemslällan - som slälldes molreservation 20 av och - bifölls med acklamation. Mom. 20 (omfatlningen avplanen för vatienkrafisutbyggnad) Ulskoltetshemställan - som ställdes mol reservation 21 av m.fl. - bifölls medacklamation. 1988/89:117 Mom.21 (vattenkraftens roll i energibalansen) Meddelande om ändringar i kammarens sammanträdesplan Utskollelshemställan - som ställdes mot reservation 22 av m.fl, - biföllsmed acklamation. Mom.23 (bildandet av naturreservat) Ulskollelshemställan - som slälldes mol reservation 23 av m,fl, - biföllsmed acklamation. Mom.24 (sysselsättningsaspekterna vid vatienkrafisutbyggnad) Utskottetshemställan - som ställdes mol reservation 24 av - bifölls medacklamation. Mom.25 (synpunkter från vissa intresseorganisationer) Ulskoltetshemställan - som slälldes mot reservalion 25 av - bifölls medacklamation. Utskottetshemställan - som slälldes mot reservalion 26 av m,fl, - bifölls medacklamation Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 6§ Meddelande om ändringar i kammarens sammanträdesplan Anf.42 FÖRSTE VICE TALMANNEN; Jagfår meddela atl gällande sammanträdesplan kommer all ändras enligt följande: a) anordnasinle något arbelsplenum. Vid sammanlrädel, som lar sin början kl, 09,00,lämnas interpellationssvar, b) Arbelsplenum tisdagen den 30maj kommer alt avslutas . Efter ärendebehandlingenföljer interpellationssvar. c) Sammanlrädel tisdagen den 6juni kommer att inledas med ett höglidlighållande av nationaldagen.Därefler följer arbelsplenum. Voteringar kan denna dag förekomma även eflerkl. 7 § Beiräffande de påföredragningslistan återstående ärendena, bostadsutskottets betänkanden1988/89:BoU10 och BoU9, beslöt kammaren på förslag av försle vice lalmannenmedge all de fick fördas till avgörande i etl sammanhang sedan deballen i bådadessa ärenden avslutals. Föredrogsbostadsutskotlels belänkanden /89;BoU10 Ändrade betalningsvillkor för vissastatliga bostadslån m.m. 1988/89:89 delvis)och 1988/89:BoU9 Godtagande av byggprodukter som godkänts i annatnordiskt Prot. 1988/89:117 land (prop. 1988/89:139). Försl upptogs lill behandlingbosladsutskoltds belänkande 10 om ändrade betalningsvillkor för vissa statligabostadslån m.m. Ändrade betalningsvillkor för vissa statliga bostadslånm.m. Ändradebetalningsvillkor för vissa statliga bostadslån m.m. 43AGNE (): Först vill jag säga all de lalare som haranmält sig till debalten i de två följande ärendena har kommit överens om atlinle begära votering i dessa. Jag skall försöka begränsa min laletid, så alt vikan hinna med dessa ärenden till . betänkande 10, som vi nu behandlar, harsin grund i regeringens förslag i proposition 1988/89:89 om ändradebetalningsvillkor för vissa bostadslån. föreslår dessulom, medulnylljande av sin initiativrätt, atl frågan om bokföring av vissa bostadslånses över. Vidare föreslår utskottet att vissa studentbostäder skall omfattas avlagen. Slutligen gör utskottet etl tillkännagivande lill regeringen om ersältningslänvid förändrade amorleringsvillkor. Huvudfrågan gäller ändringar av reglerna för vissa hyres-och bostadsrätts-hus. Utskottet har, efler påpekanden från lagrådet, skickat utförslagel på remiss. Det övervägande antalet remissinslanser tillstyrkerförslagel i denna del. Från cenlerns sida har vi också slälll oss bakomhuvudförslaget, atl man inför fasta amorteringsplaner. Det innebär klaraförenklingar och moderniseringar av länereglerna. Vi har emellertid på två punkter hafl invändningar mol propositionensförslag. Del gäller för det första ändringar av principerna för beräkning avden ränta som berättigar till räntebidrag. För del andra gäller del ändradevillkor för räntebidrag. Eflersom vi befinner oss i lidspress, avstår jag frånatt gå in på en argumentering i detalj. Jag vill hänvisa till den omfattandebeskrivning av värt ställningstagande som finns i vår kommittémotion Bo247 samli reservationerna 3 och 4. Låt mig säga att de förändringar som föresläskan fä konsekvenser för vissa låntagare, framför allt de med mindre lån. Boendekostnadernaökar för vissa hyresgäster på ell sätt som ur fördelnings- och rättvisesynpunktinte är acceptabelt. De ändringar som görs av beräkningsgrunderna förränlebidragen genom alt man inför etl ränldak kan innebära atl låntagare medmindre lån kan komma i kläm. Vi vill från sida all regeringen skalluppmärksamma detta. Vårl yrkande avslås av utskottet Jag vill yrka bifall lillreservalion 3. De ändrade villkoren för räntebidragen som innebär atl mansäller ell räntetak på så sätt atl räntebidrag inle skall ulgå kanfå fill följd all hyrorna måsle höjas ganska radikalt i vissa fall. Del kommeratt slå hårt mot de svaga på bostadsmarknaden. Det är huvudskälet fill all vivill avslå proposilionen och regeringsförslagel i denna del. Slulligen vill jag yrka bifall fillreservafionerna 3,4 och 5 och i övriga delar till utskottets hemslällan. Ändrade betalningsvillkor för vissa statliga bostadslånm.m. 44KNUT (): Vi moderater har två reservationer i dettaärende. Jag yrkar bifall till bägge reservafionerna. Den ena reservationen gäller övertagande av bostadslån somhar finansierats över statsbudgeten. Vi har väckl en motion där vi säger allde förändringar som föreslås i proposifionen kan godtas först i det ögonblickde remissinslanser till vilka vi har beslutat skicka ul ärendel säger att dekan godtas. Remissinstanserna har svaral ja, och därför har vi godtagitförslagel. Men när del gäller den här delen anser vi alt del är fel, eflersomdel innebär att skall få ensamrätt på atl konvertera lån förenade medräntesubventioner. De företag som har lån har redan förbindelse med olikabotlenlåne-inslitut. Vi menar därför alt det är rimligt all de olikabollenlåneinstilulen även kan få vara med i delta sammanhang, vilket framgår avreservalion 2. Sedan etl anlal år lillbaka kan allmännyttiga företag fäta upp skuldbelopp som en tillgång i balansräkningen. Detta är naturhgtvis fel,vilkel vi ständigt har kritiserat lar ulskollel ell initiativ och säger attnär dessa paritels- och räntelån löses in kan en situation uppslå då företagenfär problem, eftersom de måsle lösa ul den tillgång som finns i balansräkningenoch som är helt fikfiv. Detta underslryker ju bara hur galet beslutet var frånbörjan. Vi kan inte acceptera atl man går vidare på delta sätt och ibokföringen upptar skulder som tillgångar. Detta är, fru lalman, enfullständigt felaktig metod, och därför yrkar vi avslag på deltaulskoltsinitiativ. Anf.45 (): När proposition 89 om ändrade betalningsvillkor för vissastatliga bostadslån lades pä bord, kunde vi konstatera alt del fannsmycket som var positivt i den, inte minsl syflel att förenkla och rationaliseralåneförvaltningen. Del handlar här i första hand om räntelån och paritetslånavseende hus som är byggda eller ombyggda . I folkpartiels motion Bo5 framfördes i princip tvåinvändningar mot propositionen. Den första invändningen var alt förslagel inle haderemissbehandlals, ell förhållande som även lagrådet noterar i sittremissyttrande. Lagrådet konslalerar även alt det inle är de enskildalåntagarnas intresse som står i förgrunden, utan det är i slällel etl bättreorganisatoriskt system för långivaren, alltså staten, som är huvudintresset ipropositionen. fick emellertid lill stånd etl allmäntremissförfarande. Remissvaren är i slorl selt positiva till förslaget, menflera remissinstanser uttalar dock farhågor för atl vissa låntagare skullekunna få försämringar om del nya förslaget genomfördes. Remissinstanserna uttalarockså osäkerhet om hur ulvecklingen kan bli framöver. Del gäller ränteläge,inflation och naturligtvis den ekonomiska utvecklingen i slort. Den andra invändningen från sidavar att det här handlar om ett civilrättsligt avtal mellan staten som långivareoch lånlagarna. Enligl folkparliel är del yllersl viktigt atl man ärrestriktiv när del gäller alt läla nya lagar rubba äldre civilrältsliga avtal. harulskollsmajorilelen skärpt skrivningen när det gäller amorterings- villkoren,så atl villkoren för de nya lånen inle får bli sämre än för de ersatta lånen.Detta är givelvis ett sleg i rätt riktning, men anser fortfarandeall staten skall slå för sina avtal och att denna principfråga är så viktig alldessa generella ändringar av avtalsvillkoren ej bör genomföras. Vi i tror att man kan nå samma resultat - eneffektivare och mera rationell låneförvaltning- genom all låntagarna erbjudsall på frivillig väg ansluta sig lill de nya amorleringsvillkoren. Jag ber alt fä yrka bifall till reservalion 1och även till reservalion 5, som Knul har redogjort för. Prot,1988/89:117 Ändrade betalningsvillkor för vissa statliga bostadslånm.m. 46JAN STRÖMDAHL (vpk): I del här ärendet skall jag vara mycketkortfattad. Jag yrkar bifall till reservation 4 som grundar sig på en mofionfrån centerparliel och på remissvar från utskottets remillering. I denna reservalion anförs att vi är negativa till atl manändrar villkoren för räntebidrag, vilket innebär atl om låntagarna inte harnätt upp lill marknadsräntan kan det bli en ganska kraflig höjningi ett svep av räntan. På delta sätt drar man bort subventioner frän lånlagarnapå elt säll som det är svårt för låntagarna atl beräkna frän början. Förslaget från regeringen bygger alltså på en förhoppningall inflationen skall begränsas, egenlligen mer än vad vi kan se . Dennaförhoppning kan vi dela, men del är svårl att bygga låneregler på förhoppningarom en låg inflalion. Jag yrkar bifall till reservalion 4. 47 (): Jag yrkar bifall till reservationerna 3 och 4i delta betänkande. 48 (): Inte heller jag skall bli långrandig i talarstolen. Jagvill börja med att yrka bifall till hemställan i utskottets betänkande ochavslag på samtliga fem reservationer. Jag vill först och främsl kort kommenlera reservation 1från . Utskottet gör ju ett tillkännagivande till regeringen som gåri den riktning som krävs i reservationen. Jag vill också nämna att lagrådei isill yttrande har konstaterat att en ny lagstiftning rent principiellt inteskall rubba innehållet i tidigare avtal. Men särskilda skäl kan ju föranledaavsteg frän detta förhållande. Lagrådei gör mol bakgrund av del material somdel har atl tillgå bedömningen alt della förslag är bra. Enligl lagrådet kommerförslagel att leda till en rationalisering av låneverksamheten. Beträffande reservation 2 av moderalerna vill jag sägaföljande. Del är ganska naturligt all regeringen när den går in och vill göraen sådan förändring också måsle kunna hänvisa lill någon som överlar dessa lån,och då är den rätla instansen i denna del. Övriga reservationer har kommenterats, ochutskottet har förutsatt all regeringen myckel noga följer utvecklingen pä dellaområde. 1988/89:11719 maj 1989 Godtagande av byggprodukter som godkänts i annatnordiskt land Anf.49 (); säger atl delta är elt steg i räll rikining.Del var exakl vad jag sade i mitt inledningsanförande. Men det är samtidigtviktigt alt komma ihåg, atl om del gäller alt välja mellan principfrågan altstaten skall stå för sina avtal och målsättningen atl få en rationellareförvaltning, anser folkparliel tveklöst alt slalen skall få slå förförpliktelserna. Om man sedan erbjuder frivillig övergång lill ändrade regleroch dessa inte är negativa för låntagaren bör del, som jag ser del, innebäraatl den gamla låneslocken krymper avsevärl och kanske helt försvinner. Men dåsker del på frivillig väg. 50KNUT (): sade all man måsle ha någon allhänvisa lill och att del i det här sammanhanget självfallel är . Avremissammanställningen framgår att hypoteksinsliluten själva har sagt atl demed glädje är med i bilden. Då skulle del finnas möjligheler för låntagare attvälja vilkel institut de vill gå fill. Därmed skulle man också helt ha uppfylltönskemålet om valfrihel. Det är inte så, , all man enbart måste haSBAB atl vända sig fill. Det är fulll möjligl för låntagaren atl välja, somhypoteksinsliluten säger. 51 (): Helt korl lill : Självfallet skall slalenförsöka så långl det går alt hålla de ingångna avtalen. Men det kan finnasanledning, för att vi skall få en förenklad lånehanlering och eneffekiivisering, all göra förändringar. Kan man inte rubba de befinlligaavtalen, innebär del all vi inte kan genomföra förenklingar. Det är riktigl som Knul säger - det säger vi ocksåi utskollel - atl låntagaren har en frihet all gå lill andra låneinstitut änSBAB. Men är också den instans som ombesörjer ränlebidragsberätligade lån.Del är någonting som kan komma låntagarna till nytta. 52 (); Jag vill bara erinra om atl det just varränlebidragsberätligade lån som frågan gällde. Överläggningen i della ärende var härmed avslutad. (Beslutet fattades efter debatten om bostadsulskollelsbetänkande 9.) Kammaren övergick till all deballerabosladsulskoitets betänkande 9 om godtagande av byggprodukter som godkänts iannat nordiskt land. Godtagande av byggprodukter som godkänts i annat nordisktland 53 (): Jag vill börja med atl yrka bifall lillreservationerna 1 och 6 i bostadsutskottets betänkande 9. Dessa tvåreservationer är gemensamma för och moderalerna. Iregeringens proposition 139 föreslås att byggprodukter som godkänts i någotannat nordiskt land intill utgången av 1991 skall godtas på samma sätt somhknande produkler i . Propositionen skall uppenbarligen ses somregeringens sätt alt ta itu med de snabbi sligande byggkoslnaderna. Den utgörförvisso ett steg i rätt riktning, men det bör samiidigi understrykas atl denföreslagna åtgärden isolerad kommer atl ha myckel liten effekt på det problemman säger sig vilja angripa. Folkpartiethar i en parlimotion om bostadspohtiken föreslagit en rad åtgärder som skullebidra till en lugnare kostnadsutveckling. Dit hör en rad förslag tillavregleringar, bl.a. avskaffande av mark- och konkurrensvillkoren samtförändringar i regelsyslemet för räntebidrag. Del är också uppenbart attbostadssubventionerna har bidragit till all försvaga kostnads-medvetandet ochdärmed drivit upp koslnadsutveckUngen. Vikan acceptera att godtagandet av byggprodukter från andra länder nu begränsastill att enbarl gälla , såsom föreslås i den föreliggande propositionen.Samtidigt vill vi dock betona alt samordningen med andra länder, exempelvis iVäsleuropa, bör drivas målmedvetet och konsekvenl även inom bostadspolitiken.Vi motsätter oss den föreslagna tidsbegränsningen till 1991. Några bärandeskäl för detta förslag har inte redovisats. Vi föreslår därför att den ulgår. Enligt min mening talar flera skäl mol all giltigheten för det nuaktuella lagförslaget begränsas på del sätt som föreslås i propositionen,Ålgärderna är ett första sleg från svensk sida mol en slörre och mer vidgad marknadför byggprodukter, Målel bör vara all utvidga giltigheten för lagen till atlomfalla byggprodukter från flera länder i ställd för atl la steget tillbakatill nuvarande ordning vad gäller typgodkännande, vilkel kan bli fallel medregeringens förslag. Det är därför fel att på förhand förutsätta atl pågåendeförhandhngar inom och ohka europeiska organ inte skulle leda lill någolresultat. Skulle problem uppstå i förhandhngarna och position stärkasav ell annat slällningslagande, kan regeringen naturligtvis återkomma tillriksdagen.