prot · GC0996 · 1988-12-31 00:00:00 — Dåvill jag säga att ulskollel anser att verkel på ett tillfredsställande sättfullgör sina åligganden. Av betänkandet framgår alt slalsmakierna har ålagtsjöfartsverket all erbjuda sjöfarten god service, samiidigi somavgiftshöjningar skall hållas lillbaka. Del innebär ralionaliseringsåigärder,som i vissa fall kan ge anledning lill kritik, men alternativet är högrekostnader som skulle innebära ännu mera kritik. Ulskollel anser all målsältningen rimliga koslnader ochforlsatl lillfreds slällande service har kunnal upprätlhällas. För den framtid som vi nu debatterar kommer dessa saker all vara i fullt acceptabel balans. Att 56 bibehålla fyrar som inte längrekrävs för nutida sjöfart kan inle vara verkels uppgifl,med de ålägganden verket i övrigt har fält. Detsamma gäller tjänster Prot.1988/89:96 i farleder som inte längre behövs eller som inte utnyttjas. Effektiv, snabb, säker service i alla väder där tjänsterefterfrågas är vad skall inrikta verksamheten på, och den linjenanser vi alt verket har följt. Jag säger della främst med anledning av demoderata reservationerna 19 och 20, där del uttrycks missnöje medfarledsverksamhel, lolsning och säkerhelsälgärder. I de tidigare inläggen har del sagls en del om säkerheleni våra farvallen, framför allt . Man har talat om förbud molsuperlankrar i . Jag vel inle vad de som har yttrat sig här menar medsupertankrar, men några fullaslade superlankrar kommer över huvud tagel inte ini . Vattendjupet i Bälten är inte tillräckligt för att de skall kunnaflyta in här. De kan nalurliglvis komma in med dellasler, men supertankrar ärlastade med råolja, och vi har ingen räoljeimport efler Sveriges östersjökustlängre. Sä farhågorna just i den delen är inte riktigt befogade.Men visst finns det risker med oljetransporler, oavsett om båtarna är storaeller små. Förra årel upplevde vi någoniing sådanl vid Gävlekuslen. Vi kan motverka oljeutsläpp genom all utfärda bestämmelser,erbjuda service och bygga ut vårt farledsväsende och också ha tillsyn översjöfarten på ell bra säll. Del är så vi får gä lill väga för alt undvikaolyckor, men vi kan tyvärr aldrig hundraprocentigt friskriva oss från allolyckor kan inlräffa. har också nämnts här. har fält till uppgift att administrera del. Del är rikligl all registrel inte fick den tillslulningsom man beräknat. Av beräknat antal 350 000 båtar registrerades knappt hälftenförsta året. Beräknade inkomster blev väsentligt mindre, men delsamma gälldeinle kostnaderna, som inte krympte. Därför får vi nu anslå 19 milj. kr. överbudgeten för att läcka brislen. Här vilar ett tungt ansvar på de partier här i riksdagensom gäll emot detta. I valrörelsen - och redan långt - spred niuppgiften alt delta regisler skulle avskaffas. Del var en onödig hisloria, sombara tillkommit för all beskalla frilidsbålsverksamheten. På det sättetförsökte ni invagga många i tron all registrel skulle komma att avskaffas ochinte längre ha aktualitet. Det var ändå ungefär 150 000 båtägare som registreradesina bålar och betalade för sig. Jag tror inte frilidsbålsregislrel kommer allavlägsnas. Jag har erfarenhet från praktisk verksamhel isjöräddningen på somrarna. Jag håller på med detta även när jag är i riksdagen.I lolstjänslen har vi myckel utryckningar och jobb med sådanl. När del här sägsall polisen och kuslbevakningen inle skall engageras för att jaga den som inleregistrerat sina båtar, de har andra uppgifter all fylla, då är della enfelaklig beskrivning. Vad skall regislrei tjäna för syfte? Elt myckel vikliglsyfte är all underlälia sjöräddning och spaning efter försvunna båtar. Finns del nummer på en bål behöver man inle lela efler en försvunnen båt genom all lela efler en som icke är försvunnen. Kan jag i en vik eller hamn eller vid en holme konsiaiera all dessa och dessa bålar ligger här, de är inle eftersökta, då kan jag med en gång avskriva dem. Men är de helt anonyma måste jag fråga i varenda bål, 57 Prot.1988/89:96 knacka på vartenda kapell och fråga: Är möjligen ni som är eftersökt? - Nej,del är jag inte! Del är för att underlätta jobbet att få lag på försvunnamänniskor som detta båtregister har inrättats. Om man kan inrikta verksamhetenpå verklig spaning efter sådana som kanske behöver hjälp, då gör man det mycketlättare om man på ett enkelt sätt kan sovra bort dem som inle på någol säll ärinblandade i historien. Det finns mänga andra skäl lill att vi skall ha dettaregisler. Jag hinner inle gå in på det ytterligare. Men häll inte pä och skrämmed alt detta är första steget till att införa skatter. Jag vill tala om förTom , all denna fråga har vi i del parti jag representerar penetreratganska ingående. Vi har ett kongressbeslut på alt en båtskalt inle kan bliaktuell. Jag vel inle om ni forlfarande tror att ni skall komma iregeringsställning så att del är därför ni är rädda för att elt båtregisterskall medföra skatt, del känner jag inle lill, men frän vårl håll är del inteaktuellt. Registret är till för att tillföra bållivet någonting posilivl. Gollandslrafiken finns med i belänkandet. Jag förslår alten del av dem som sitter i bänkarna skall ta upp detta för resp. partier. Gollandslrafiken bedrivs sedan början av 1970-lalel genomen konces-sionsgivning. Del sker ett anbudsförfarande. Koncessionen innebärockså irafikeringsplikt. Transporträdet bestämmer taxor, turlistor ochirafikuibud. Vi bestämmer här i hur mycket vi skall ge transporirådelför all kunna hålla taxor, turer och alll delta av en rimlig omfattning somsträcker sig året runt och inle bara under de lönsamma sommarveckorna. I motioner reses krav på lägre priser, högre komfort päbåtarna, mera turer, flera hamnar som skall trafikeras, fri trafik undersommarmånaderna osv. Men ingen har ställt krav på ökade anslag. Inom delföreslagna anslaget, 37 milj. kr., kan man omöjligen slå lill tjänst med alltdella. Då finge man höja priserna kraftigt eller minska på turulbudel eller lalägre komforl. På del sätt man nu lagt upp trafiken tror jag man håller enhygglig balans. Miljöparliels represenlanl var illa insatt i detta. Han ärny i så jag har visst överseende. En Iredjedel av person- och godslrafik som sker pä Gotlandgår över en hamn i , nämligen . Den trafikenupprätthålls årel runt. Del finns alltså två ärelrunlhamnar pä fastlandet sombetjänar Gollandslrafiken. Så har del varit . Men del är något märkligt med den södra leden. Trafiken päden norra delen är koncentrerad till en hamn, det går bra och hjälper till att hålla kostnaderna nere. När del gäller den södra delen är del många som kämpar för alt man skall splittra upp trafiken. Man talar för flera hamnar. Väslervik, Grönkullavik på och . Men även detta måste man väga in i kostnadsbilden. Den kapacitet färjorna har är tillräcklig. Del finns tillräckligt mänga bilplalser och platser för passagerare på färjorna. Självfal let kan del vara så alt man vid något eller några veckoslut inle kommer med just den lur man har tänkt sig, men i vilket trafikmedel gör man det milt under toppdagar eller loppkvällar? Man måste boka och beställa i förväg. Om man nu splittrar upp den södra trafiken lill fleraslällen 58 måsle det innebära högre koslnader.I ralionaliseringssyfte har man sagt; Vi utnyttjaren hamn på södra leden och sätter in en stor bål, som får gå två Prot.1988/89:96 gånger om dygnei. Del är ganska häpnadsväckande, i varje fall för mig somkommer frän detta län, att läsa motionen frän , sombeklagar sig över att län har missat 80 000 resenärer som tidigare åkteden vägen till . län, som också satsar på turism, har förlorat 80000 passerande. Del är så, , alt när mankoncentrerade trafiken, och Västerviksleden försvann, ökade i ställetOskarshamn i fråga antalet passerande med dessa 80 000. ligger ocksåi län, jag vill bara tala om del. Man kan inle konstatera någon nämnvärdminskning sedan trafiken koncentrerats. 1987 var del ca 240 000 passagerare och1988 var del 232 000 totalt på den södra leden . Dennafluktuation på 8 000 av en kvarts miljon kan hänföras till dåligt väder ellerandra omständigheter. Staten går in med 37 milj. kr. på ett förslagsanslag förall hålla taxor nere och för att hålla en rimlig trafik lill året runt.Skulle man utöka detta och sväva ul i alla önskemålen, då räcker inle 37 milj.kr. Del kan jag lugnl konsiaiera. Rederistödel och stöd lill svensksjöfartsnäring finns också med i betänkandet. Svensk sjöfartsnäring, undantaget färjorna, har avlaslalsca av lönekostnaderna för sjöfolket som har svenskl kolleklivavial ombordpä bålarna. Del sker en älerbetalning av cirka hälften av de av redarna erlagdasociala kostnaderna och hela den erlagda sjömansskatten. Man har gjort beräkningar på att del rör sig om totalt 550milj. Det är således ell förslagsanslag som pä det sättet går tillbaka tillsvensk rederinäring, men som har kommit in genom erlagda avgifter.Denna konstruktion betraktar vi från socialdemokratiskt håll som en svenskmodell för all ge svensk rederinäring konkurrenskraft pä en kostnadsmässigtbesvärlig internationell marknad. Vi betraktar detta som en långsiktig lösning.Jag vill understryka det. Ulskottsmajoriielen avvisar förslaget om s.k.internationella regisler. När jag lyssnade på noteradejag att redareföreningens lobbyverksamhet har gått hem ifrån kölsvin lillmasllopp i vad gäller den borgerliga inslällningen och synen pä deinternationella registren. Detta kan jag även säga lill . Vi har diskuterat della tidigare. Ni vel var vi står. Viändrar oss inle. Vi är inle beredda all slödja idéer som innebär all billig, oftast kraftigt underbe- lald arbetskraft anställd på indiska, filippinska eller inga avtal alls skallvara del bränsle som håller svenska farlyg i gång och ger den vinst på i näringen investerat kapilal som eftersträvas. Del gäller inte bara de ombordanslälldas löner. Det gäller också den arbetsrätt och de sociala förmåner som vi anser vara självklara på svenska arbetsplatser på svenskt område, dvs. svenskflag gade farlyg. Även della skulle ju försvinna om s.k. inlernalionella regisler finge tillämpas. Del är ju della som är anledningen lill alt man vill ha dem. Man vill minska koslnaderna genom all komma ifrån dessa belasiningar, som man från arbetsgivarsidan kallar det. Besättningarna på svenskflaggade 59 Prot.1988/89:96 fartyg skall lyda under svenska arbetsrättslagar och arbeta enliglsvenska avtal. Allt detta har viförespråkat tidigare. Vi ändrar oss inte, inle en tum. De norska och danska registren, och , har nämnts.Det finns en irritation från ell par håll därför alt farlyg registrerade idessa regisler nu har släppts in och får gå i svensk kustfart. har tidigare haft en interpellationsdebatl medkommunikalionsminislern om denna fråga. Han redogjorde för sammanhanget. Jagtycker att borde ha förstått vad han menade. Förklaringenvar mycket bra. Läl mig då ytterligare försöka utveckla detta utifrån min ringanivå. Hur många båtar som kan komma och gå och konkurrera medsvenskl tonnage tror all del rör sig om? Del är en myckelmarginell del. Vi har inrättat vårt s.k. register enligt svensk modell, vilketjag har redogjort för. Våra farlyg får ä andra sidan gå i dansk kuslfarl. Vihar ganska många svenska farlyg som går i dansk kustfart, betydligt fler ändanskarna har som går i . Vi är också slörre i än vad norrmännenär hos oss. Om vi skulle ha sagl alt de norska och danska fartygen inte fårkomma hit, skulle vi ha mötts av motsvarande åtgärder från deras sida. Viskulle förlora betydligt mer än vad vi nu kan vinna. Lät oss fullfölja den tanke som togupp här, att bohuslänningar och andra som har svenska farlyg som går ikuslsjöfarl skulle tröttna och registrera sina båtar i och börja körabilligt på den svenska kusten. Det innebär i första hand all de får sparka iland sina släktingar, vänner och bekanta som är anställda pä båtarna. Debohuslänska båtarna bemannas oftast på det sättet. Det rör sig mer eller mindreom familjeförelag. Man måste sparka i land sina besättningar och ta hit folksom anställs på sädana avtal som vi har nämnt. Filippinare och kineserskall komma ombord på båtar från l.ex. Jag tror inte alt del blir aktuellt. Jag tror inle all mankommer all göra på del sättet. Med hjälp av det stöd vi har gett dessa båtägareoch med hjälp av den 40-procentiga kostnadsavlastningen för lönerna har manfrån deras sida uttalat lill mig all man kan klara konkurrensen. Antag all del kommer utländska besättningar till dessabålar. Dessa bålar håller till här 12 månader och går på vår svenskakust. Fyra lill , , är del is, del ärtjocka och dimma. Det är besvärliga väderleksförhållanden, och det finns is ochproblem därmed uppe i och i . Vad tror ni all det skullevara för förtjänst med att gå med någon besättningsman som kommer från ettsöderut liggande land som aldrig har sett is och aldrig upplevt våraförhållanden? Han är visserligen anställd för en tredjedel av den lön som ensvensk besättningsman eller en erfaren man som känner lill svenskavinterförhållanden har. Jag tror inte att det är någon vinst att anställa folkmed betydligt lägre löner och tro alt man fortfarande skall få samma jobb ochsamma fraktarbete uträttat. Jag tror att ni hyser en myckel överdriven farhåga. Danmarkoch har försökt lösa problemel genom alt inrätta och Vivet dock att det inle är någon lycklig lösning för norskt sjöfolk. harvisserligen fåll flera farlyg under norsk flagg. Det kanske finns elt par 60 norrmän ombord på båtarna, ochresten är folk ifrån världens alla hörn som går därmed låga inkomster. Skall vi ha det på det sättet bara för all slå vakl Prot. om ensvensk handelsflotta? Det skulle då finnas en flagga och en Ijushårig 13april 1989 Resten av besällningen skulle vara folk som ~7~I ,.. j , ,,.... ,,. .,,. kommerlångt borlifran och som gar dar underbetalda i misar. Vi vill inte vara med omdella frän socialdemokratiskt häll. Ni har också krävt alt den s.k. flagglagen nu skallupphävas. Flagglagen begränsar möjligheten att sälja ul fartyg ifrån Sverige.Den gäller enligt beslul fram lill kommande årsskifte. Den kan förlängas.Frågan är under beredning. Förslag till beslut i denna fråga, om del skall blien förlängning eller inte, kommer i god lid . Fram lill dessförespråkar vi frän utskollels sida att ingen åtgärd vidtas. Med del anförda ber jag att få yrka bifalltill hemställan i trafikutskottets betänkande nr 12 på samtliga punkter. 60 TOM () replik; Jag vill inle dra i gång någon stor debatt ombåtregistret, eftersom det trots allt är en detaljfråga i sammanhanget. Vi harolika uppfattningar om nyttan och nödvändigheten av ett sådanl register, och vilär väl knappast kunna övertyga varandra. Jag har bara med lacksamhel noteratall socialdemokralerna har ett kongressbeslut pä all man inle skall införanågon bålskatt. När del gäller anslagsäskanden ochverksamhet är vi i stort sett ense på de allra flesta punkter. Del vi haranfört i reservalionerna 19 och 20 gäller detaljer. Vi tycker all del finnsalltför myckel strikta regler och alt dessa skulle kunna luckras upp ochanpassas bättre lill vad näringen och säkerhelen kräver. Del behöver inte varaså strikta och i vissa fall rigida regler som . log upp rederistödet och flagglagen. De ärväl kanske de för näringen mera väsentliga frågorna. Del är rikligl att man harvalt en egen svensk modell för all lösa del svenska överkostnadsproblemel. Densvenska modellen håller dock inle. Det är en hell egen lösning, som knappast -i alla fall enligt mitt bedömande - kommer all accepteras av närman kommer så långt. Det här blir en ren subvention av ell slag som man i övrigti EG arbetar för att la bort. Det är tveksamt om svenska rederier kommer allkunna arbeta på en EG-marknad om man har detta ensidiga slöd. Om näringen inle kan bära de sociala avgifterna-vilket denuppenbarligen inle kan - vem skall då bära dem? Vem skall bära dem för andraverksamheter i där vi hamnar fel? Skall vi ha skattefrihet förtekoindustrin och gruvindustrin? Skall vi successivt ha skattefrihet för denäringar där det svenska högkostnads- och högskallelägel inle räcker lill föralt näringen skall kunna bära avgifterna? Den svenska modellen häller inle idetta avseende. nedvärderar faran med bålar under eltinternationellt register. Han säger alt del inle kommer all segla någrafilippinare och kineser uppe i i is och dimma. Det är möjligl -kanske lycker inle kineserna om , med is och dimma. Men det kommerandra besättningar, och de kommer relativt snart. Vi börjarredan se NIS-regislrerade båtar med polsk besättning, och 61 Prot.1988/89:96 polackerna är inte längre bort frän än vi själva är.Deärockså vana vid 13 april1989 tjocka, dimma, , hagel ochallt vad vi kan räkna upp. naturligtvis lill lägre koslnadermen har fortfarande löner som inle pä något sättinnebär misär när de bor i . Det är löner som är bra enligl polska förhållandenmen som är billiga för svenska förhållanden. Del är därvi kommer att få konkurrensen. Om vi inte skall fortsätta att drivasvensk sjöfart helt enligt subsidielinjen måste vi vidta förändringar. 61 () replik; lalar om en livskraftighandelsflolla. I del fallel har både och jag samma målsättning,men vi skiljer oss beträffande lösningarna och metoderna för att komma dit. Jag vill använda uttryckssättet alt nejsägarna. Han vill vara rikligl karsk och säger att vi inte viker entum från de lösningar som har beslutat om för några månader sedan.Del låter givelvis karskt, men om verkligheten försätter oss i situationen attvår handelsflotta krymper ytterligare och inte kan hävda sig i konkurrensen, däundrar jag om kan låta lika karsk. Beträffande ett internalionelll register: Del är tråkigtatt också kommer in på del som fidigare var innepå, olika skräckskildringar. talar om filippinare och kinesersom om del skulle vara några andra klassens människor, och han pratar om ljusabefäl och mörkhåriga sjömän på bålarna. Utifrån den debalt som förs i delsvenska samhällel om hur vi skall se pä olika folkgrupper tycker jag att viborde hälla oss borta från en sådan debattnivå. Jag skulle gärna vilja ha svar på frågan: Är delforlfarande Irafikulskotlels ordförandes uppfattning att man enligt svenskrättsuppfattning inle kan länka sig att införa elt internationellt regisler?Vidhåller den uppfattningen? Om han gör del, lycker jag alt hanborde tala med sina partivänner i , där man har elt internationelltregisler, och fråga dem om de anser alt det registret är oförenligt med norskrällsuppfailning. Del är alllid inlressanl all undersöka sådanafrågeställningar och utveckla dem vidare. I fråga om fritidsbåtsregislret lycker jag alt BirgerRosqvist invecklar sig i att söka förklaringar till varför registret skall varakvar. Från vårl håll vill vi ha bort det. Förklaringen nu är all sjöräddningenkräver detta register. Varför dä ha ell register för båtar i våra sjöar? Jagtror inte att argumenteringen går hem. Sedan gäller del skatt eller avgift. Vi skall inte hanågon båtskalt, säger . Nej, men del blir en avgift. Jag frågar:Vad är del för skillnad för den enskilde båtägaren om det är en skall eller enavgift? 62 HANS () replik; fillrättavisar mig pä ett vänligt sätt. säger alljag var felinformerad beiräffande vad jag sade i milt förra anförande.Jag tackar för den tillrättavisningen och är mycket glad ål att jag hade fel -all del faktiskt finns färjetrafik även från en sydlig hamn. 62 Men dä kvarstår frågan: Hur är detmed taxan? Vi har en reservalion i den Är jag felunderrältad även pä den här punkten? Har man Prot.1988/89:96 frångått SJ:s principer vid taxesältningen? I så fall skulle jagvilja vela varför. Färjan är i stort sett gotlänningarnas tåg. Men det finnsväl inga planer på alt man skall få betala lika myckel för en resa tillStockholm med låg oavsett var man bor? Något sådant har jag inte hört talas om. Jag ärtacksam för ett svar på frågan. 63 () replik; Jag ställde fyra frågor till fick svar på tvä. Det är alllid någol. Jag frågade om socialdemokraterna anser del viktigt att haen större svenskflaggad handelsflolla än vi har - ja eller nej. Jagtolkar svar så att svaret är nej. Del skulle bero på att barabefälhavaren och flaggan skulle vara svenska. Är det orsaken lill att ni inlelägger fram någol positivt förslag i stället för förslaget om ellinlernalionelll register? Är del orsaken till att ni inle vill göra någontingåt att den svenska handelsflottan ständigt minskar i omfattning? Jag frågade om kustfarten - den frågan fick jag inte svarpå. Jag har frågat , och jag får inte heller svar avBirger Rosqvist. Varför betyder inle talet om utsugning av arbetskraften, densvenska arbetsrätten och de svenska sjömännens arbetsplatser någonting när mansläpper in NIS- och i den svenska kuslsjöfarlen? Den frågan skullejag absolul vilja ha svar pä. säger: Det blir inte så många, för de villinle komma hit. Det är folk från varmare länder som inte vill jobba i den isoch tjocka som vi har. Det är klart alt jag vel alt vattnet fryser närtemperaturen är under noll. Men eftersom det norska registrel är ett öppet registerkan vi få ryska, polska och östtyska bålar. Och del är precis som moderaternastalesman sade: De är inte främmande för is och kyla, och de får bättre betaltvid den svenska kustsjöfarten eftersom bemanningskoslnaderna här ligger högreän för båtar i , trots del stöd som vi gemensamt genomförde. Dä säger : Om vi inte hade gått med på detta hade vi inte kunnat trafikera denorska och danska kusterna. Men de är ju de som har hittat på det öppnaregislret, som ni inte vill ha. Men sedan släpper ni in dem här och säger altdet är okej eftersom vi har detta andra stöd. Men det innebär ingen lösning päproblemel. Vi ger 550 miljoner men får ändå se kustsjöfarlen försvinnanågonslans - del är jag uppriktigt rädd för. Del gäller speciellt östkusten,eflersom det är där vi kommer att få konkurrens från , somsannerligen inle är främmande för kyla. Till slut beträffande frilidsbåtsregistret; Vi var med pädet registret, och vi länker sannerligen inle ändra oss därför att hälften avbåtägarna inte velat ställa upp pä det. Om vi har en lag som säger all folkskall registrera sina bålar, då skall de göra det. Vi skall inte la lillbakalagen därför att människorna inle vill följa den. Prot.1988/89:96 Anf. 64 ()replik: 13 april1989 ' Herr talman! Jag vill vända migtill . ~ ' laxesättningen i Gollandslrafiken.När koncessionstrafiken infördes och , , , , , .,, ,..,=,,,.. statenbestämde taxorna, relaterades de till motsvarande sträcka pa SJ:s lag i Del skulle kosta lika myckel alt åka med Gotlandsbålarna. Men det är inte staten som bestämmer hur myckel SJ skallla för sina biljetter - det får SJ bestämma. SJ har också infört en lång radraballer av olika slag som inte på någol sätt är tillämpliga iGollandslrafiken. Av den anledningen har man gäll ifrån knylningen lill SJ:sbiljettpriser. Men om man jämför är del inle myckel som skiljer mellan låg ochfärja för vissa relationer. SJ har infört "röda" avgängar. IGollandslrafiken inför man fr.o.m. denna sommar inle mindre än tre färger päsina biljetter. Hur biljettpriset skall tas ul har man kommit fram lill andrariktlinjer för. Jag tror inle att man kan säga all delta direkt missgynnarGotlandstrafiken. 65 () replik: Herr talman!Birger Rosqvisl talade om vilken färg det är på biljetterna lill Golland. Visom diskulerar sjöfart vill diskutera vilken färg del skall vara på flaggornapå de bålar som går i internationell sjöfart. Innan denna debatt är slut villjag ha ett svar från på varför båtar som inle uppfyller denormer som anser är vettiga och riktiga får gä i svenskkustsjöfart. Jag vill också ha elt svar på vilka positiva ålgärder ni villvidta om ni vill ha en svensk handelssjöfart. 66 (): har vädjat tillledamöterna att försöka begränsa sin lalelid. Jag skall inte bara villfaradenna önskan, utan t.o.m. minimera min taletid i så måtto alt jag bara yrkarbifall till reservalion 1, som moderalerna ensamma står bakom, om sjömansskattoch sociala avgifter i skalleulskoltets betänkande 21. Jag yrkar även bifalllill reservation 2 om skatteregler för partrederier och investeringar i fartyg. Om någon är intresserad av någon närmare motiveringhänvisar jag till utskollels betänkande. 67 ():