prot · GC0999 · 1988-12-31 00:00:00 — Del finns många analyser, både bakgrundsanalyseroch analyser om framliden. Vi har anlitat olika forskare i vårt arbete. Sedansäger att vi inte har lyckats få borl snedrekryteringen genomatt göra studiemedelssystemet bättre. Nej, del är väl inte så konstigt. Det nyasystemet har varit i kraft under litet . Det måste ändå få enchans alt verka. Inte heller löser ett studiemedelssystem alla problem medsnedrekrytering. I sludiemedelskommitlén kunde vi t.ex. visa att det vid eninternationell jämförelse framgår att man inle i något land, inte ens där manhade fulll utbyggda studielönesyslem, hade kommil längre när det gäller densociala snedrekryteringen. Det finns mycket som återstår att göra, och vi skallsätta in alla krafter. Jag är lika oroad som Margö , men man löserinle alla problem genom alt ändra studiemedelssystemet. Jag tycker ändå alt viskall göra vad som kan göras. Vi har använt de nya 300 miljonerna, som vi hadetill värt förfogande, till all höja jusl bidragsdelen som skulle ha enrekryleringseffekt. Tredje vice lalmannen anmälde att ochMargö anhållit att till protokollet få antecknat att de inle ägderätt till ytterligare repliker. Anf.135 (): Jag skall i mitt anförande hålla mig lill reservation 2,där frågan tas upp om rällen för eleverna att erhålla inackorderingstillägg vidde regionala idrotlsgymnasierna i , och , även kallade"Smålandsmodellen". och jag har skrivit en mofion i ärendet,1988/89:Sf406, och den har, mol all förmodan, inle tillstyrkts av socialförsäkringsutskottel.Del kan tyckas vara en lilen fråga i del här betänkandet, åtminstone när delgäller kostnaderna, men för eleverna som har fåll möjlighet att studera ochidrolla på dessa gymnasier och för berörda skolstyrelser, länsskolnämnd ochidrottsförbund är det inle en liten fråga. Konsekvensen av dl negativt beslut iärendet är alt den här fina möjligheten att kombinera gymnasiestudier medidrott är allvarligt hotad. Den verksamhet som bedrivs på de regionalaidrottsgymnasierna är positiv dels därför all eleverna kan delta i samlligalektioner enligl läroplanen, dels därför alt eleverna får möjlighet alt bedrivaidrott och ledarskap under ledning av skickliga lärare och instruktörer. /80 bedrivs i de nämndakommunerna utbildning på gymnasienivå, kombinerad med idrott som skidåkning,orientering, tennis och ishockey. Verksamheten finansieras av resp. kommun,som bestrider löner för idrottslärare och instruktörer samt kostnader förmaterial, utrustning och lokaler. Dessa "kommunala idrotlsgymnasier"är en regional modell för kombination av idrott och studier. Den har utvecklatsi samarbete med länsskolnämnd, berörda kommuner och speci-alidrotlsförbund bådepå regional nivå och på riksnivå. Verksamheten är uppbyggd på samma säll somvid idrottsgymnasierna med riksintag, dock med följande skillnader: Elevområdetär begränsat till en viss region. Kommunerna står för samtliga driftskostnader inkl. helalönesumman för idrotlslärarna. Eleverna följer undervisningen på den linje där de harinlagils, utan utbyte av några ämnen. Eleverna erhåller avgångsbetyg utan särskild notering omidroltsträning. I slällel utfärdas separat idroltsintyg. beslutade den 6 november 1986att inackorderingsstöd som "felakfigt beviljats" ej skall utgå lillelever vid de regionala idrottsgymnasierna i . Kommunerna och länsskolnämnden i hemställdeden hos alt som försöksverksamhet fåbedriva verksamhet med regionala idrotlsgymnasier. och uttaladesig för en femårig försöksverksamhet och underströk behovet av ekonomiskt stödi form av inackorderingsstöd. överlämnade ärendettill i ett regeringsbeslut 57 av , därskolöverstyrelsen fick i uppdrag att "redovisa erfarenheter från försökmed lokala och regionala idrotlsgymnasier saml analysera de konsekvenser ensådan verksamhet kan få för närliggande gymnasieskolor och förriksidrolts-gymnasierna". SÖ föreslog också att CSN skulle tilldela eleverna i dens.k. CSN avslog den 28 juni 1988skolöverstyrelsens framställan. Enligt milt förmenande gör detenkell för sig när det inle vägar la slällning lill den framställan som ärgjord av berörda kommuner och som tillstyrkt. Man vilseleder,med det här agerandet, kommunerna genom all man ger i uppdragall utvärdera en verksamhet för all därefter låla återkommamed förslag. De berörda kommunerna gör naturligtvis den tolkningen alt så längeskolöverstyrelsen har ett uppdrag och tillstyrkt verksamheten utgårinackorderingstillägg. Dess värre har som bekant CSN inle gjort den tolkningen. Del förvånar mig att majoriteten skriver i betänkandet attde s.k. regionala idrotlsgymnasierna inte är sanktionerade av regeringen ochskolöverstyrelsen . Del är måhända sant att regeringen inte har sanktioneratverksamheten, men trols denna uteblivna sanktion har regeringen gettskolöverstyrelsen i uppdrag att utvärdera verksamheten. Jag har svårt attförstå logiken. Det som inte stämmer i majoritetslexten ärall verksamheten inte är sanktionerad av . Skolöverstyrelsenbiföll framställan med följande motiveringar: "SÖ finner i likhet med länsskolnämnden förslagelvara väl förankrat, inte minsl inom idrottsrörelsen i länet. Mol bakgrund avutbildningsministerns uttalande angående hemortsalternativel i prop.1986/87:100 Bilaga 3.7 vill SÖ framhålla att en verksamhet enligtSmålandsmodellen syftar till all undersöka möjligheten att nå samma resultatsom med hemorlsallernativet utan att elevernas timplan jämkas. Med hänvisningtill det ovan anförda tillstyrker SÖ att skolstyrelserna i , ochVetlanda medges att Prot.1988/89:99 i föreslagen omfattning anordna en femårig försöksverksamhetmed idrotls- gymnasier med regional intagningenligl Smålandsmodellen fr o m läsåret Jag göringen annan tolkning än den all skolöversiyrelsen med del här yttrandetfill departementet sanktionerar verksamheten. Det beklagansvärda är attutbildningsdepartementet inle lar definitiv slällning i ärendet utan låterandra göra tolkningen ät sig. Men egentligen förvånar det mig inle, eftersomdet verkar vara god socialdemokratisk politik numera. Jag beklagar eleverna ochskolstyrelserna, som kommer i kläm på grund av del här tafatta förfarandet.Herr lalman! Med det anförda yrkar jag bifall lill reservalion 2. 136 () replik; De regionala idrottsgymnasierna är inlesanktionerade av regeringen och SÖ, och det har att göra med, som jag sade imitt inlägg, att antalet platser vid idrottsgymnasier fastställs av regeringen,varefter SÖ och Riksidrotlsförbundel avgör vilka idrottsgrenar och vilkakommuner som skall omfattas av verksamheten. Jag vill bara förtydliga all detär della som skrivningen i utskollsbetänkandet syftar pä. Av anförande kan man få uppfattningen att detinle ulgår några inackorderingstillägg över huvud tagel lill de elever som gårpå dessa skolor. Det gör det naturligtvis. De utgår lill de elever somuppfyller de vanliga kraven, l.ex. pä dl visst avstånd lill hemmet. En elev sominle kan få den utbildning han önskar på hemorten har rätt att söka sig till enannan kommun, oavsett hur långt bort den ligger, och han får inackorderingstillägg. säger att han beklagar eleverna, men del ärlitet fel all säga del. De erhåller ju detta tillägg, men av kommunala medel.Kommunerna har då i viss mån följt upp det som de tidigare gjorde, nämligen närde själva beviljade inackorderingstillägg, och det har de gjort på felaktigagrunder. Det upptäcktes när denna hantering övertogs av studiemedelsnämnderna.De elever som då hade startat sin ulbildning fick övergångsvis fortsätta att laemot inackorderingsfillägg, så att de inle skulle bli lidande därför attkommunerna hade gjort fel. Jag har fått ta del av ell första utkast tillskolöverstyrelsens analys när det gäller behovel av denna typ av gymnasier, ochjag utläser av del att man är myckel tveksam lill detta behov. Man säger att engenerell ulökning av nu existerande organisationsformer på idroltsområdetsannolikt skulle tillgodose behoven bällre. 137 () replik: Det tråkiga i detta fall är att densituationen har uppkommit, att regeringen inte klarar alt fatta beslul ulanhänvisar i proposilionen både förra årel och till den utvärdering somskolöverstyrelsen skulle göra av de regionala idrotlsgymnasierna. Delintressanta är att säger att regeringen inte har fastlagt platserna.När det gäller riksidrottsgymnasierna och hemortsalternaliven läggsplatserna fasl, men har ju godkänt denna verksamhet 158 och tillskrivitutbildningsdepartementet för alt fä anordna försöksverksam- het i femår. har också fillskrivit CSN om att inackorde- Prot.1988/89:99 ringsslöd skall utgå. gör alltså den tolkningen,medan CSN dess värre gör en annan tolkning. Det innebär atteleverna kommer i kläm. " De som löser delta problem är inle CSN, utan det är dekommuner som har elever som går i de regionala idrotlsgymnasierna. Kommunernabelalar alltså ul inackorderingstilläggen - en utgift som egenlligen statenskall slå för- för att eleverna inle skall komma i kläm. Del hade varit betydligt mera just om regeringen hadetagit sig i kragen och sagt att denna verksamhel inte skulle finnas. Då hademan vetat om della. vel man inte, utan får göra tolkningar. Del ärbeklagligt att regeringen sitter i en långbänk och tillåter allskolöverstyrelsen gör en tolkning och att ett annal statligt organ gör en annantolkning. Därför beklagar jag både eleverna och skolstyrelserna. 138 () replik: Regeringen har en posifiv inställning lillidrotlsgymnasier; det visar förslagel i budgetpropositionen om all antaletplatser skall öka både på riksidrottsgymnasierna och i det s.k.hemortsalternativel. Det hör lill den vanliga ordningen alt en centralmyndighet analyserar behov osv. innan regeringen fattar beslut. Jag kan inte sealt regeringen skulle ha handlat på något annat sätt i denna situation. När jaghar sett vad har kommit fram till när del gäller behovel avjust denna modell, lycker jag att det är riktigl att regeringen väntar medbeslut till dess man har ett ordentligt underlag. Som jag nämnde i min inledning är del många kommuner somvill vara med i verksamheten, och de står och väntar på plats. Om regeringengodkände detta ulan alt ha några som helst samlade bedömningar skulle det fåkonsekvenser för alla de gymnasier som vill specialisera sig pä andra områden,l.ex. musik, teater och dans. Man släpper loss en hel våg om man inte har ensamlad bedömning och ger och i uppdragall bestämma vilka kommuner och vilka idrottsgrenar som skall vara med iverksamheten. 139 () replik: Det faktum alt nu harkommil med della förslag borde egentligen inte glädja , utanförvåna henne. tillstyrkte nämligen att sammaverksamhet skulle få drivas , och sedan dröjer del knappt ett är förränverksamheten inte längre fillstyrks. Det är i så fall det man skall beklaga. I den skrivelse som jag hänvisade lill yttrar sigskolöverstyrelsen lill ulbildningsdepartemenld och säger ja till den s.k. Smålandsmodellen. Del intressanta är all man då tog hänsyn lill att regeringen hade gjort dl ställningstagande i ett likartat ärende. Del gällde utbildnings- och kulturför valtningen i läns landstingskommun och en försöksverksamhet med fördröjd sludietakt inom den vårdinriktade kompletleringskursen för särskild behörighet till vissa linjer inom högskolan. Regeringen avgjorde detta ärende 1987. Visst finns det liknande fall, om bara viljan all göra någonting finns. Prot.1988/89:99 Det är ingen risk för att sådan härverksamhel lämnas vind för våg. 19 april1989 ju sanktionerad avskolöverstyrelsen och Riksidrotlsförbundel, därför att det iredje alternativet är intressant och skall utvärderas.Det är alltså beklagligt all regeringen inte klarar att falla beslul i dennafråga. 140ARNE (); Jag kommer i mitt anförande att uppehålla migkring den del av socialförsäkringsutskottets betänkande nr 15 som berörvuxenstudiestödet. Det var som beslutade om denvuxenutbildningsreform som vi , med vissa smärre ändringar, fortfarandehar. var bl.a. alt stärka individens ställning i arbetslivet, attge redskap för deltagande i samhällsarbetet och att tillgodose dekortutbildades behov av överbryggande ulbildning. Den skall vara dl alternativoch dl komplement lill arbetsgivar- och parisstyrd ulbildning, och den syftartill en utjämning av utbildningsklyftorna. Vuxensiudieslödd är ett selektivt stöd, som i första handfördelas lill personer med kort tidigare utbildning, till skillnad frän de mergenerellt verkande studiemedlen. urval bland de sökande innebär dock alltidatt vissa inle kommer i fråga för stöd. Trots den i budgetpropositionenföreslagna höjningen av de medel som avsätts lill vuxenstudieslöd kommer inteantalet stöd att räcka lill den målgrupp som stödet är avsett för. Det särskilda vuxenstudiestödet har ett syskon i detsärskilda vuxenstudiestödet för arbetslösa. Här gäller inle de urvalskriteriersom gäller del förstnämnda slödet, och det kan ifrågasättas om det i rådandearbetsmarknadsläge behövs elt generellt stöd av denna art. Det tredje studiestödet, korttidssludiestödet, utgör ocksåett problem, pä grund av att del inkomstbortfall som stödet är ämnat altersätta inle alllid läcks. Till det kommer de förändringar i studiemedelssystemet somträder i krafl och som innebär att de lägre nivåerna ivuxensiudieslödd kan komma under de belopp som studiemedlen ger. Regeringen gav centrala sludiestödsnämndeni uppdrag all genomföra en översyn av del särskilda vuxenstudiestödd och dessregelsystem mol bakgrund av de förändringar som har företagils inomstudiemedelssystemet. Utskollel anser dock, med instämmande i vad som framförsi molion 405 av m.fl., att den översyn som föreslagits har eltalltför begränsat perspektiv. Man bör i stället försöka nä en helhetssyn förområdet och därmed inte begränsa den till del särskilda vuxensiudieslödd utanlåta den omfalla också korttidssludiestödet och medlen lill uppsökandeverksamhel. I detta översynsarbete är det synnerligen vikligl alt ta till varade erfarenheter och kunskapen som finns hos arbetsmarknadens parter. Så till de reservafioner som berör vuxenstudieslöddsområde. Först vill jag hänvisa till reservalion nr 13 av Margö . Ireservationen behandlas finansieringen av stödd, och jag har en förhoppning ornatt den översynen skall kunna rensa upp även i den frågan. Reservalion14 och även reservafion 21 av m.fl. rör den uppsökandeverksamheten och storleken på korttidsstudiestödet. Man förespråkar här attmedel inle längre skall anvisas till uppsökande verksamhet. Men självagrundförutsättningen för vuxenstudiestödsreformen är ju alt man påarbetsplatser kan bli uppsökt av arbetskamrater som känner lill förhållandenaman arbelar under och som kanske kan påverka, inle vid bara ell ulanåterkommande besök, som kanske kan ge den där kicken som behövs för att ta sigÖver till studier i någon form. Som en första anhåll på vägen mot målet kan dåen studiecirkel eller en kortare kurs pä en folkhögskola fungera. Där är detkorltidssludiestödet som är aktuellt. All i ett sådant läge sänka denersättningen, som för övrigt inle alltid räcker till som den är , är allangripa reformens "grundbult". I reservafion nr 15, gällande anslag till vuxenstudieslödm.m., lar återigen upp frågan om uppsökeriet. Man vill härkraftigt beskära medlen för verksamheten i fråga och lyfta över en del lillsiudieförbunden. Jag vill med hänvisning lill vad jag sagl yrka avslagäven på den reservationen. De kollekliva ansökningarna från pensionärsorganisationerlar modera-ler, centerpartister och folkpartister upp i en gemensam reservation.Rällen att kollektivt söka slöd begränsar inte pensionärernas räll, men det äratt se som en serviceåtgärd gentemot pensionärer och inle minsl som en administrativförenkling för nämnderna, som skall handlägga ansökningarna. Vill man uppnå någontingdrastiskt förväntar jag mig nära nog ell förslag från de tre borgerligapartierna att man helt frankt skall förbjuda pensionärerna att sökainternatbidrag. Så länge ell sådanl förslag inle ställs borde man kunnatolerera även kollekliva ansökningar för samma stödform. I varje fall är del nufråga om en försöksverksamhet som kommer all redovisas denna vår. I avvaktandärpå torde verksamheten få fortgå. Reservation nr 18 gäller en översyn av vuxenstudiestödd.Man vill genom den översynen ifrågasätta om de korta stöden når rätt målgrupp.Av förra årels betänkande framgår de mål för kortfidsstudiestödel som utskottetdå ställde sig bakom, och att överpröva den inriktning som då angavs ärinle påkallat. Slutligen reservation nr 20, som berör teckenspråksundervisningen.I reservationen framhålls att det nya sludiesociala stödet lill föräldrar tilldöva och gravt hörselskadade barn i sin slutliga utformning också bör omfattasyskon lill dessa barn'. Regeringen har i årets budgetproposition föreslagit ellhelt nytt studiesocialt stöd lill föräldrar till döva och gravt handikappadebarn. Den närmare utformningen av det slödet skall enligl uppdrag utredas avCSN i samråd med SÖ. Resurserna för det nya stödd är begränsade. Del är myckelsvårt att bedöma hur slor efterfrågan kommer alt bli. I avvaktan på utredningenom den närmare utformningen och de första erfarenheterna av stödd harutbildningsdepartementet i samråd med förordat altmöjligheterna att söka stöd, åtminstone till en början, begränsas till dengrupp som har bedömts som allra mest angelägen, nämligen föräldrarna. Påpekas kan också all stödet i första hand är enersällning för förlorad arbetsförtjänst, och den del som kan bli aktuell försyskongruppen är enbart internatbidrag. En förutsättning för det här slödet äratt man deltar i protokoll 1988/89:99 undervisningen,och för att kunna delta i folkhögskolekurser, där en slor del av denundervisningen ges, gäller vissa åldersgränser. Dä internatbidra-gel ärkopplat till dellagande i ulbildning och inte är något socialt slöd får vi låtaförsöksverksamheten ange någon form av lösning. Jag vill med hänvisning lill vad jag nyssanfört yrka bifall lill utskottets hemställan och avslag på samtligareservationer. 141 (); Jag skall börja med det som sist, nämligen alt försöksverksamheten måste utvisa vilken form av lösningsom är lämpligast. Men man kan ju i försöksverksamheten inte ta hänsyn lillsyskonen, om det inle anges alt man skall göra det. Teckenspråksundervisningen är trots allt mycket speciell.Man kommunicerar på ett vissl säll, man lär sig läsa av munnen, osv., och detär viktigt alt man gör det tillsammans. Därför behöver barnen, deras föräldraroch syskon vara tillsammans. Självfallet är del inte fråga om någol inkomstbortfall försyskonen. Vad vi menar med vår molion är att man måste ta hänsyn till attsyskonen behöver vara med. Självfallet är det föräldrarna som skall haersättning för inkomstbortfallet. säger myckel rikligt att de här resursernaär begränsade, och jag tror inle heller alt de kommer all räcka. Men då är delju viktigt alt man lar med alla som skall vara involverade. Att bedriva enförsöksverksamhet med bara en del av de människor som man vill hamed blir inte någon riktig försöksverksamhet. Då kan man inle heller göra någonriktig bedömning av det resultat som man kommer fram till. Man säger all del är angelägnast med föräldrarna. Jaglycker faktiskt att hela familjen är angelägen - inte bara föräldrarna. Barnenskall ju kunna kommunicera även med sina syskon! När det gäller den kollektiva ansökan har jag varje århört samma argument, nämligen att den inle begränsar pensionärernas rätt alt fådet här bidraget. Men pensionärerna uppfyller ju faktiskt inle de krav som ArneMellqvisl själv räknade upp, nämligen att man skall ha kort utbildning, att manskall vara yrkesverksam, osv. De kan inte konkurrera på de villkoren, om desöker var och en för sig. Jag vidhåller därför krav att möjlighettill kollektiv ansökan skall finnas endast för handikapporganisationerna. Vi vet att handikapporganisationer blir nekade, därför altresurserna är uttömda. Vi vet också att man delar upp potten, så att en vissprocent av medlen är förbehållna just pensionärer, och de borde få sina medelpå annat saft. 142HANS (): Det som tog upp var ju gamlaförslag, som vi inte behöver diskutera så mycket . Jag skall bara beröra dl par saker. Till all börja medskall jag inslämma i vad sade om kollektiv ansökan förpensionärer. Vi fick pä höra att medel som anvisats till kortfidsstudieslödoch internatbidrag utnyttjas myckel dåligt. Av de ungefär Prot. 1988/89:99250 milj. kr. som finns för detta ändamål kan man inle ulnyttja mer än 19april 1989 ungefär 150 trots alt CSN beviljar upp till merän man har möjlighel all bevilja. Bidragen ulnyltjas ändå inte, eflersom detinle finns några reella behov av dem. Likadant är det med stödet till de arbetslösa. På grund avden rådande arbetssituationen utnyttjas delta stöd inte till mer än drygl . Tjänstemännen på CSN säger att det vore bällre alt användapengarna lill det vanliga vuxenstudiestödd, där behoven trots allt är slörre.Det är del vi säger i vår reservalion nr 18, där vi ifrågasätter om reglernaför kortlidsstu-diestöd verkligen innebär att slödel når den avseddamålgruppen. Ulnyttjan-degraden visar ju att vi moderater har ganska rätt iuttrycket i vår reservalion. 143 MARGÖ (vpk): Utskottsmajoritelen avstyrker vårt förslag ireservation 13 om utbildningsavgiften under hänvisning till tidigare uttalandeni ärendet, nämligen att samhällsekonomin skulle utgöra hinder för delta. var nog positivare; han hänvisade vårreservation lill översynen av vuxenstudiestödd. Jagnoterar detta som en liten men ändock framgång. 144 (); säger att korltidssludiestödet ochinlernatbidra-gen utnyttjas dåligt trols överbeviljning. Han tar del lillinläkt för all del inle skulle föreligga några reella behov av stöden i fråga.Jag vill starkt tillbakavisa den slutsatsen. Som jag sade i milt anförande ställde sig utskottet bakomde i budgetproposifionen anförda målen för de s.k. korta stöden. Delta innebärall man nu vänder en skuta, så att säga. utbildningsformer dit stödenhar riktats har försvunnit eller finansieras i myckel hög utsträckning på annalsäll. Man finner nya vägar för all nå jusl de allmänna ämnen som målades upp imålbeskrivningen . Det är skälel lill del låga resursutnylljandel. Jag lycktemig uppfatta att det hade med pensionärsorganisationernas yttranden all göra,men jag hoppas alt del var en feltolkning. Hans Daus besked om utnyttjandet av vuxenstudiestödd tillarbetslösa tycker jag bara styrker behovel av en översyn av huruvida vi behöverelt speciellt slöd i nuvarande läge. Det låter jag ingå i den allmännaöversynen. Jag har inget ytterligare att anföra som svar på BarbroSandbergs inlägg mer än vad jag har berört i milt inledningsanförande. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fallas vid näsla arbelsplenum.) 1988/89:LU22Äktenskapsrältsliga frågor. 145 (); Sedan drygt dl är tillbaka gäller en hell nyäktenskapsbalk. Många motioner artikulerar den kritik som framförts mol vissaav reglerna i den nya . Äklenskapsbalkens utformning är av avgörande belydelse förhur parterna i äktenskapet uppfallar familjeansvaret. Dess utformning påverkarhuruvida familjebanden stärks eller försvagas. har också enindirekt påverkan på barnens trygghet och uppväxtförhållanden, eftersom den kanpåverka den lid föräldrar är villiga respektive har möjlighel all ägna åtbarnen och åt deras fostran. Den goda fostran som håller emot i de fall barnelär utsatt för destruktivt kamratlryck är inte mindre viktig i dagens merkomplicerade värld än den var på den liden då religionen präglade de moraliskavärderingarna i värt land. Det skulle inle skada om lagstiftningen i störreutsträckning såg familjerna, i varje fall barnfamiljerna, som den helhel dessai allmänhet har all verka som. har belydelse både för hur familjelivetgestaltar sig i många familjer och för kvinnors och mäns lika rätt ochmöjligheler i arbetslivet. Socialistiska partier har traditionellt en familjeovänliginslällning. En sådan skapar automatiskt ell barnovänligare samhälle. citerades i TV en bok av en av regeringens f.d. tunga medlemmar. Bokennedvärderade kraftigt familjen som instilufion.