prot · GC0986 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag vill bara ä motionärernas vägnar markera att vi tyckeratt det är en konstig ordning. Det handlar ju faktiskt om hanteringen avbidragen. 1 och för sig är det inte sä konstigt att det har blivitsä här, för redan efter kulturbeslutet sattes stadsteatrarna pä undantag.Under de senaste åren har det varit en helt öronbedövande tystnad när detgäller stadsteatrarna. Vi har med jämna mellanrum försökt att bryta dennatystnad. Men vi har inte lyckats. petar man alltså undan dem helt ochhållet. Det är bra att en översyn av grundbidragen äntligen kommertill ständ. Om jag förstått det hela rätt har arbetet påbörjats. Förhoppningsviskan det hända någonting fram . Men jag vill påpeka ekonomiska situationen för dessa teatrar är lika kritisk som den situationsom andra befunnit sig i och som fått betydligt större uppmärksamhet idebatten. Prot.1988/89:86 Stadsteatrarnas situation bryr man sig tydligen inte särskiltmycket om. Det är inte fråga om de stigandeförväntningarnas missnöje, utan det handlar om Anslag tiU teater, dans och musik ettmissnöje som vi har påtalat under och som bara växer vid deaktuella teatrarna. Men, som sagt, vi får väl fortsätta debatten när detbetänkandet tas upp som rör stadsteatrarnas situafion. Återigen vill jagframhålla att det är märkligt att stadsteatrarna inte räknas till vare sigregionala eller lokala teatrar när det gäller stadsbidragen. 70 (): Utskottet har bl.a. av tidsskäl fått dela upparbetet med de här frågorna. Det är bara av det skälet som den fråga somInga-Britt tog upp inte behandlas i dagens betänkande. Jag tror attfrågan kommer upp i det justeringsammanträde som kulturutskottet skall hasenare . Man kan inte karakterisera det sä, att vi pä nägot sätt har åsidosattde stora stadsteatrarna. Deras problem tas alltså upp i ett senare betänkande. 71 (): Vi har fått den förklaringen under hand . Men fortfarande tycker vi att det är konstigt att de här stora teatrarnainte finns med i diskussionen om fördelningen av penningarna i fråga. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren övergick till att fatta beslut i ärendet. Mom. 3 (medelsanvisningen till Bidrag till Svenskariksteatern) Först biträddes reservation 1 av -som ställdes mot reservation 2 av - genom uppresning. Härefter bifölls utskottets hemstäUan med 282 röster mot39 för reservation 1 av . 3 ledamöter avstod från attrösta. 8 (beräknande av medel för artistförmedling m.m.) Utskottets hemställan biföUs med 261 röster mot 62 förreservation 3 av m.fl. 1 ledamot avstod frän att rösta. Mom. 9 (beräknande av medel för fonogramproduktion) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avIngrid m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 10 (särskilda resurser för beställning av verk m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avJan-Erik och - bifölls med acklamation. Mom. 14 (stöd till skådebaneverksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avIngrid m.fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 15 (uttalande om resurser för marknadsföring) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avIngrid m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 16 (viss teaterfrämjande verksamhet) Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot dels hemställan ireservation 10 av och , dels hemställan ireservation 11 av och - bifölls med acklamation. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation12 av m.fl. anförda mofiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 17 (anslaget i övrigt fill grundbidrag) Först biträddes reservation 13 av och med 44 röster mot 23 för reservation 14 av ledamöter avstod frän att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 264 röster mot59 för reservafion 13avJanHyttringoch Sfina . 1 ledamot avstod frånatt rösta. Mom. 18 (stöd till teaterverksamhet i län som saknar egenlänsteater) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 15 avKaj NUsson -bifölls med acklamation. Mom. 20 (medelsanvisningen m.m. till Bidrag till friateater-, dans- och musikgrupper) Först biträddes reservation 20 av 22 röster mot 21 för reservation 21 av . 279 ledamöter avstodfrän att rösta. Härefter biträddes reservation 20 av AlexanderChrisopoulos med 41 röster mot 40 för reservation 19 av ochMargareta . 243 ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 242 röster mot40 för reservation 20 av . 41 ledamöter avstod frän attrösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Anslag tUl teater, dans och musik 1988/89:KrU20Forskning (prop. 1988/89:100 delvis), 1988/89:KU26 Överklagande av vissaförvaltningsbeslut av enskilda organ (prop. 1988/89:66) samt Prot.1988/89:86 skatteutskottets betänkande 1988/89:SkU17 Godkännande avprotokoll mellan och om ersättning för bortfall avkommunalskatt i vissa fall, m.m. (prop. 1988/89:30). Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. skatteutskottetsbetänkande /89:SkU20 Inkomstbeskattning, m.m. 72 BOLUNDGREN (m): Dagens inkomstskattedebatt är föranledd avmofioner dels om inkomstskatten , dels om inriktningen av en merlångsiktig skattereform - eller skatteomläggning, beroende på de olikapartiernas synpunkter. Det finns anledning att först stanna vid 1990 årsinkomstskatt. Vi kan konstatera att det är anmärkningsvärt att regeringen intehar lagt fram nägot förslag om vad som skall gälla . Det innebär irealiteten att man får en kraftig skärpning av skatteuttaget för allainkomsttagare och naturligtvis ocksä en skärpning av det totala skattetrycket,nägot som i och för sig alltid har legat i linje med socialdemokratisk politik.Nu har det ryktats, om jag fär säga sä, att regeringen faktiskt har, såvitt jagförstår på beställning av , övervägtmarginalskattejusteringar . Nägon information har emellertid intelämnats till riksdag som, såvitt jag vet, fortfarande har den hela ochfulla beskattningsmakten. Det vore intressant all höra vad socialdemokraterna iriksdagens skatteutskott och de som har att företräda regeringspartiet iriksdagen har för uppfattning om denna fråga. Är det rimligt att regeringenbedriver skattepolitik och utfäster löften utanför kammare, istället för atl för redovisa vad som skall gälla förnästkommande år? Det är inte bara frän denna principiella utgångspunkt mankan kritisera regeringen. Det gäller ocksä att lägga fast klara spelregler,exempelvis för de parter som har att förhandla om löneavtal för nästkommandeår. Om man inte ger dem klara spelregler är det heller inte möjligt för dem attträffa avtal på rimlig nivä. Jag återkommer nägot till den frågan. Som enda parti har moderata samlingspartiet lagt framförslag för just 1990. En utgångspunkt för vårt skatteförslag för det året är,liksom när det gäller inriktningen av en mer långsiktigt verkande skattereform,en sänkning av det totala skattetrycket. Detta är föranlett av att vi vill attalla skall ha sänkt skatt. Vi vill inte att man skall omfördela skattebördan,sä att nägra fär betala andras skattesänkningar. Vi föreslär en sänkning av marginalskatten för alla - förde allra flesta heltidsarbetande föreslär vi en sänkning med sjuprocentenheter. Den skatteskala som skall gälla måste inflationsskyddas. relaterastill konsumentprisutvecklingen innnebär det en automatisk skattehöjning iefterhand. Dessutom innebär det att allt fler kommer upp i högremarginalskatteskikt. Vi föreslår dessutom ett första steg i införandet av ettgrundavdrag för barn, sä att hänsyn kan tas till försörjningsbörda vidbeskattningen. I det betänkande från skatteutskottet som vi nu har attbehandla är vi fortfarande ensamma om konkreta förslag när det gäller 1990 årsskatt. Jag vet att kommer att ha vissa invändningar mot detta,men lät oss ta den debatten senare, när den kommer upp. Jag kan ju redan nusäga att det är ett orealistiskt förslag som läggs fram frän det partiets sida. Det är mycket beklagligt att inga förslag om 1990 årsskatt läggs fram. Det finns en uppenbar risk, trots att ett avtal nu harträffats mellan SAF och på en nivå som i och för sig kommeratt bli alltför hög när det gäller bruttolönekostnaden. Men flera avtalkvarstår att träffa, och man har inte lagt fast spelreglerna. Den begränsademarginalskattesänkning som regeringen tycks överväga räcker heller inte tillför att garantera lugnet när det gäller avtal i detta avseende. Del förslagvi moderater har lagt fram innebär att man kan få ett väsentligt trendbrott ilönebildningen, bl.a. genom att skattetrycket sänks, så att man fåren skattesänkning både när det gäller skattesats och krontal. Med värt förslagkan man t.o.m. - jämfört med oförändrade marginalskatter och ingetinflationsskydd - åstadkomma en nedgång av bruttolöneökningarna istorleksordningen från fill , under förutsättning av normalinflationstakt och reallöneökning efter skatt. Det ger alltså en grund förett trendbrott i lönebildningen och därmed en förbättring av den svenskakonkurrenskraften. Detta om 1990 års skatter. Det skulle vara intressant, somsagt var, att höra , som företrädare för socialdemokraterna,kommentera varför socialdemokraterna och regeringen inte vet vad man vill närdet gäller 1990 ärs skatter. I flertalet motioner läggs också fram förslag ominriktningen av en långsiktigt hållbar skattereform - eller, för vissa partier,omläggning av skattestrukturen i sig. pägär ett intensivtutredningsarbete. Tre utredningar arbetar med företagsbeskattningen,inkomstbeskattningen i övrigt och indirekta skatter. Vad som diskuteras iutredningarna har, pä vägar som man kan fundera över, kommit ut. Det gör det omöjligtalt föra en debatt om en långsiktig skatteomläggning - eller skattereform -utan att ta hänsyn till vad som är känt om utredningsarbetet. Lät mig dockförst lägga fast några utgångspunkter för den diskussionen. I svarar det höga skattetrycket tillsammans medskattesystemets utformning för stora problem. Ett problem är vi tyvärr alltförensamma om att ta upp i debatten. Det gäller valfriheten för enskildamänniskor. Vi har den klara uppfattningen att man måste förbättra enskildamänniskors valfrihet. Det måste ske genom att man bryter upp monopol ochavreglerar på den offentliga sektorn, tillåter alternativ och stimulerarkonkurrens. Men detta innebär också etl krav på att man sänker det totalaskatteuttaget, så att medborgarna fär disponera en större del av sina egnainkomster efter skatt. Därigenom ökas den enskildes valfrihet. Inkomstbeskattning, m.m. ; 6 protokoU 1988/89:86 Skattesystemet och skattetrycket orsakar dessutom storasnedvridningar i samhällsekonomin. De snedvridningarna leder till sämreutnyttjande av de resurser som redan existerar. De leder också tiU en sämretillväxt av våra totala resurser. Det blir alltså ett sämre utnyttjande av deresurser vi har och mindre tillväxt för framtiden. Skattesystemet är dessutomutformat sä att hänsyn inte tas till försörjningsbördan. De problemställningar jag nu har redovisat existerar. Detgläder naturligtvis oss moderater att socialdemokraterna har blivituppmärksammade på åtminstone problemet när det gäller snedvridningen. Vi hadeväl hoppats på, men kanske inte väntat oss, att man skulle intressera sig förmänniskornas valfrihet. är socialdemokraterna det parti som villcementera offentliga monopol och behålla politikerstyre genom högt skatteuttag.Men socialdemokraterna har i vart fall intresserat sig för de snedvridningarsom uppkommer i samhällsekonomin. Det innebär att även socialdemokraterna inseratt de alltför höga marginalskatterna, skatten på inkomstökningar, mäste drasned. Vi välkomnar socialdemokraterna till de förslag vi sedan mänga år harväckt i , som innebär att man bör slopa den statliga inkomstskattenför flertalet inkomsttagare och ha en högsta marginalskatt pä - 20 %statlig skatt plus kommunalskatt. Det kan bli något högre än , eftersominte minst socialdemokratiska kommuner i snabb takt höjer kommunalskatten. Detfinns många exempel på detta. Men man vill naturligtvis inte sänka skattetrycket.Bortsett från valfrihetsaspekten leder denna vägran till andra negativaeffekter. För det första kan man inte i tillräckligt stor omfattning motverkasnedvridningen av samhällsekonomin. Även om marginalskatterna är det storaproblemet, sätts genom det totala skatteuttaget en gräns för möjligheten attdra ned marginalskatterna. Om man skall göra en rejäl skattereform, måste dettotala skatteuttaget minska. Dessutom leder en skatteomläggning inom ramen förett oförändrat skattetryck till att några får betala andras skattesänkningar.Det är inte möjligt att kalibrera en skatteomläggning så att ingen vinner ochingen förlorar eller så att alla vinner. Det kommer att bli några som fårbetala andras skattesänkningar. Det tycker vi är orimligt. Vi vill sänkaskatten för alla. Den första frågeställningen gäller alltså om det vi skalldiskutera på det långsiktiga planet är en skattereform som måste innebära ettsänkt skattetryck eller en skatteomläggning inom ramen för ett oförändratskattetryck. Vär inställning är naturligtvis klar- sänkt skattetryck.Socialdemokraterna är alldeles uppenbart intresserade av ett oförändrat och päsikt sannolikt ett höjt skattetryck. För en skattereform eller en skatteomläggning kan detsedan anges flera andra mäl. Jag skall nämna tre viktiga, som jag tror att vi irealiteten är överens om. Det första målet är att skapa ett skattesystem, givet ettvisst skattetryck, som kan öka den ekonomiska effektiviteten, sä att ekonominfungerar bättre. Vi fär då en snabb resurstillväxt och ett bättreresursutnyttjande. Det andra målet är att uppnå en anpassning till omvärldenmed tanke på att är en öppen ekonomi. För att skallhälla sig kvar på en nivå med någorlunda hög standard måste i än högregrad än tidigareanpassa sig till vad som händer i omvärlden. Det har ju redan fattats ettprincipbeslut om att avskaffa valutaregleringen. Det tredje målet är att minska utrymmet och intresset förvad jag skulle vilja kalla överdriven skatteplanering. måste man notera att dessa tre mål är motstridiga. Deär särskilt motstridiga vid ett högt skattetryck i jämfört medomvärlden. Det innebär att man inåste prioritera mellan målen. För ossmoderater är det då självklart att vi i medborgarnas intresse prioriterar enförbättrad ekonomisk effektivitet och en sådan anpassning till omvärlden attlevnadsstandarden inte försämras och sä att det ges möjligheter att tryggavälfärden. Då är det naturligtvis bra att socialdemokraterna, som jaghar sagt tidigare, nu har insett att marginalskatterna mäste sänkas. Menföljden av att man först och främst helt prioriterar motivet att minskautrymmet för skattearbitrage och skatteplanering kombinerat med ett oförändratskattetryck leder till slutsatser pä andra områden som är förödande bäde förenskilda medborgare och för samhällsekonomin. Genom läckor från utredningsarbetet har det blivit käntatt man från socialdemokratiskt håll överväger en mycket kraftig skärpning avbostadsbeskattningen, framför allt när det gäller småhus och bostadsrätter,men denna skärpning kommer också att påverka dem som bor i hyreslägenheter. Detrör sig om en skatteskärpning i storleksordningen 10 miljarder. För ett partisom i valrörelsen för lovade att det inte skulle bli ett fulltgenomslag av fastighetstaxeringen 1990 för småhus måste det ändå vara litet svårtatt nu plädera för en skatteförändring pä bostadssidan som faktiskt innebärstörre skattehöjningar än vad som följer av fastighetstaxeringen ochoförändrade skatteregler. Jag skulle vilja fråga : Är det så snart nibryter vallöften? Bortsett från de enskilda människor som kan komma i klämgenom ökade kostnader för boendet och genom prisfall på fastigheter, innebärdetta naturligtvis ett minskat intresse för sparandet till och i egen bostad.Det är i sin tur negativt för samhällsekonomin. Sparandet missgynnas också på annat sätt av de tankegångarsom präglar de socialdemokratiska utredningsledamöterna. Socialdemokraterna harlagt fram förslag om en kraftig skärpning av beskattningen av pensionsparandet.De vill att avkastningen skall beskattas med 20 eller . Var de kommer attlanda är svårt att säga. Denna beskattning av pensionsparandet kommernaturligtvis att drabba de personer som i avtalspensioner eller i enskildafrivilliga pensionsförsäkringar har satsat pä att tryggaålderdomen. Deras förutsättningar rubbas väsentligt. Socialdemokraterna missgynnar också det totala sparandet,eftersom ett sparmål, förutom den egna bostaden, också är att spara för sinålderdom i form av pensionsförsäkringar, avtalsbundna eller frivilliga. Enbeskattning leder naturligtvis till ett minskat intresse för den formen avsparande. Särskilt stora blir problemen när det gäller anpassningentill omvärlden. När man skärper beskattningen på svenska pensionsförsäkringar,vad hindrar då svenska medborgare att köpa utländska pensionsförsäkringar,? Vi kommer att fä ett utflöde av kapital frän tillandra länder. Hur skall socialdemokraterna lösa det problemet? missgynnasde som sparar, dels missgynnas hela samhället genom en minskning av sparandet,och dels är det risk för ytterligare negativa konsekvenser genom den bristandeanpassningen till omvärlden. Socialdemokraterna föreslår också en kraftig skärpning avbeskattningen på framför allt riskkapital. Det är ganska märkligt i ett läge dåSverige behöver ett antal projekt som genom försörjning av riskkapital kan växasig starka och ge sysselsättning . Riskkapital kan snabbt flyttas,särskilt i ett läge då valutaregleringen har avskaffats. Jag skulle viljaställa en fråga till : Hur skall socialdemokraterna klara densituation som uppkommer när de än mer fjärmar sig från omvärldens beskattningav riskkapital? Jag har hört tidigare socialdemokratiska riksdagsledamöteroffentligt beklaga att alltför få entreprenörer existerar och att alltför fäsmä företag växer upp till stora. är socialdemokraterna beredda attgöra det ännu sämre för entreprenörerna. Vi moderater förespråkar en omfattande skattereform. Denhar följande utgångspunkter: Skattereformen skall utformas så att alla fårsänkt skatt. Den måste utformas så att hänsyn tas fill enskilda människorsekonomiska situation. Människor måste kunna lita på att spelreglerna intedrastiskt försämras. Skattereformen skall utformas sä att de mest skadligaeffekterna av nuvarande system undanröjs eller minskas kraftigt. Det är därförmarginalskatterna skall sänkas genom att man slopar den nuvarande statligainkomstskatten för de allra flesta och inför tvä statliga inkomstskikt, ett på10 % och ett på högst statlig skatt. Sedan måste man gå vidare och ytterligare sänka skattetrycketoch skatteuttaget för individerna. Marginalskattesänkningarna måste omfattainkomsttagare i låga och vanliga inkomstlägen för att ge en positiv effekt pålönebildningen. Skattereformen måste också innebära att inkomstbeskattningenutformas med hänsyn till olikheter i familjers olika försörjningsbörda. Det ärdärför som vi lägger fram förslag om ett grundavdrag för barn på . vidden kommunala beskattningen. Socialdemokraterna har uppenbarligen tänkt attinföra ett barnbidrag, naturligtvis finansierat genom andra skattehöjningar,det ligger ju i förslagets natur. Det blir en ytterligare rundgång och enhöjning av skattetrycket. Varför är det fel att inrätta inkomstskattesystemetså att hänsyn tas till försörjningsbörda, så att barnfamiljerna får behålladessa pengar före skatt? När vi diskuterar utgångspunkter måste vi ha deninternationella utvecklingen som utgångspunkt. Vi kan i längden inte varaisolerade med ett hårt skattetryck och höga marginalskatter. Vi måste ocksåkunna tänka oss att genomföra en skattereform så att vi inte fjärmar oss än merfrån de regler som gäller i omvärlden. Skattereformen skall självfalletutformas så att skatteflykt, skattefusk och överdriven skatteplaneringmotverkas. Det sker bäst om man sänker skattesatserna så långt möjligt. Det ärgenom sänkta skattesatser som man får ett allmänt minskat intresse för dentypen av transaktioner. Den reform vi förespråkar skall naturligtvis kompenserasnär det gäller inkomstbortfallet i så måtto att man inte fär negativastabiliseringspolitiska effekter och, att bytesbalansförsämringen inte blir såkraftig, att man kommer i obalansproblem i detta avseende. Men dä skall manmäta det skattebortfall somuppkommer, inte statiskt utan med hänsyn till de positiva effekter reformen förmed sig. Det innebär att de s.k. dynamiska effekterna vägs in vid beräkningenav det faktiska skattebortfallet vid en omfattande skattereform. Man måsteockså genomföra besparingar i den offentliga sektorn som manavreglerar och bryter upp offentliga monopol och utnyttjar resurserna bättre. Slutligenär vi naturligtvis beredda att även göra de förändringar i skattebaserna somföljer av att marginalskatterna sänks, att man exempelvis får en enhetligbeskattning av vad som måste betecknas som lön. Den omfattande skattereform som vi förespråkar innebär sänkt skatt föralla, en omvärldsanpassning och stora dynamiska effekter som kommer att gynnaalla, kanske främst dem med låga inkomster. Jagyrkar, herr talman, bifall fill de reservafioner med moderat medverkan som ärfogade till betänkandet. Underdetta anförande övertog tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Anf.73 () replik: gav miljöparfiet en liten känga. Han talade väldigt mycketom de dynamiska effekterna av en kraffig marginalskattesänkning. är ju dedynamiska effekter som talar om väldigt osäkra. utgårfrån att folk skall arbeta mer i lönearbetet. Övertidsarbete skall bli meralönsamt, och man skall arbeta mera. Men det i sin tur för med sig andradynamiska effekter, nämligen mindre frivilligt arbete i ideella organisafioner,mindre egen barnomsorg, färre föräldra-kooperativa daghem, ökad stress, ökadesjukskrivningar och fler barn som får fler timmar utan föräldrakontakt. Dettariskerar man om man hela fiden skall jaga pä att folk skall arbeta mera ilönearbete. Dessutom tvingar man i den skattemodell som ,folkparfiet och i viss mån socialdemokraterna tycks förorda låginkomsttagare,mest kvinnor, fill lönearbete för att de skall kunna upprätthålla sin nuvarandekonsumtionsstandard. Anf.74 BO () replik: Genom sänkt skattetryck och sänkta marginalskatter skapas utrymme förvalfrihet för människor ocksä när det gäller valet mellan arbete och fritid. Idet system som vi har straffbeskattas arbete. Jag vet attmiljöpartiet vill ha en skattereform, som bestraffar människor som arbetar merän vad anser att de skall göra. Det farliga med detta - och det ärden stora invändningen - är att man med den inställningen får betydligt mindreresurser för att klara de svåra miljöproblem som vi har. Det krävs nämligenarbetsinsatser för att lösa miljöproblem. Det går inte genom att sitta ochtänka och filosofera, vilket tycks vilja att människor skallgöra, eller tvingar dem till att göra. Det går inte att lösa miljöproblem pådet viset, för det krävs åtgärder och det krävs arbete. 75 () replik: . En delbehöver nog tänka och filosofera mera. Det förstår jag efter att ha hört BoLundgrens resonemang. Det här med valfrihet innebär också att man faktiskt skallkunna minska sin arbetstid i lönearbetet. Det intressanta är att de somförordar dessa kraffiga marginalskattesänkningar är sä säkra på de dynamiskaeffekterna. Hur kan vara sä säker på att det blir sä som han säger?Det beror ju litet på hur människor reagerar. Om man sänker marginalskatterna, sänker man också dentotala skatten för människorna. Man skall alltså kunna upprätthålla sinnuvarande konsumtionsstandard och ändå sänka sin lönearbetstid. Tänk om folkgör sä i stället, att man väljer att vara ledig t.ex. frånlönearbetet, vill ha samma konsumtionsstandard och ta hand om sina barn. Hurgår det dä med dynamiska effekter? 76 BOLUNDGREN (m) replik: Som mycket väl vet vill vimoderater, liksom och , att man skall ha en chans att självta hand om sina barn om man så önskar. Vi vill skapa incitament och möjlighetertill det i det system som existerar. Det intressanta är ju att all erfarenhettalar för att man får en positiv effekt på arbetsutbudet genommarginalskattesänkningar. Det tycker vi är positivt.