prot · GC0972 · 1988-12-31 00:00:00 — Naturligtvis har haverietpå ett mycket obehagligt sätt ställt hela frågan i en ny dager, framför alltför aJJa dem som redan bestämt sig för att detta projekt skall genomföras tillvarje pris. Jagtycker det är bra att FMV fått det uppdrag som försvarsministern redovisade isvaret, men jag anser inte att det räcker. Hela frågan handlar egentligen omdet orimliga i en diskussion om 7 eller 8 miljarder i kostnadsfördyring skallbetraktas som felräkningspengar eller inte. Den debatt som har förts mellanrepresentanter för IG-JAS och FMV blottar minst sagt pikanta detaljer när det gällersättet att se på frågan om 7 eller 8 miljarder är felräkningspengar eller inte.Även hävdar att IG-JAS bryter mot kontraktet, om det blirfråga om sådana fördyringar. Alltdetta visar att det enligt vår mening finns välgrundade skäl att tillsätta enpoHtisk , som går igenom materialet och tar fram underiagbeträffande de ekonomiska och tekniska förutsättningarna för projektetsgenomförande. Jagvill slutHgen fråga försvarsministern: i den utredningsom man skall göra att' också ta upp frågan om hur man skall bedömatrovärdigheten i det beslutsunderlag som har förelegat, och hur serförsvarsministern på det beslutsunderlag som har förelegat? Om åtgärder för att hjälpa uteliggare och andra hemlösa Låt mig först till säga att detär mig helt främmande att betrakta 7 eller 8 miljarder som felräkningspengaroavsett vilket projekt det är fråga om. För det andra går det icke att geLars ett besked på den fräga han sist ställde. Det finns många människorsom följer upp projektet och kontrollerar och gär igenom det. Som jag sade imitt svar följer både försvarsutredningen och försvarskommittén detta, och dehar också möjligheter att studera den här frågan. 43 (vpk): Jag tackar för det konkreta besked jag fickom att försvarsministern inte betraktar 7 eller 8 miljarder somfelräkningspengar. Det är bra. Jag vill ställa ett par frågor till. Skall jag tolkasvaret så, att man i den utredning som FMV skall göra också kommer att diskuterahur den säkerhetspolitiska analys ser ut som motiverar satsningen påJAS-projektet? Skall jag tolka svaret så, att man kommer att ta fram vadeventuella skadestånd kostar om projektet avbryts? Skall jag tolka det så, ocksä kommer att diskutera om projektet är möjligt att genomföra om ochandra länder som tillhandahåller komponenter skulle försvära eller förhindraleverans? Vad händer om man inte fär de komponenterna? Om man i FMV:s utredning fastnar för att projektet skallavbrytas, måste man i så fall vänta med att gå till ända till är1991? På den fråga nu ställde omavbrytande av kontrakt och skadestånd vill jag svara att den frågan finnsreglerad i den överenskommelse som har ställt sig bakom. När detgäller den andra delen vill jag återigen understryka att ett av skälen till attvi valt den lösning för värt luftförsvar som ett nytt flygplan representerar,är just fill stor del säkerhetspolitiska bedömningar. Till detta kan läggas attvarje försvarskommitté noggrant granskar de eventuella förändringar som vibehöver göra i vårt säkerhetspolitiska tänkande dels vad gällermaterielanskaffning, dels vad gäller våra styrkors storlek. Överläggningen var härmed avslutad. 15§ Svar på fråga 1988/89:464 om åtgärder för att hjälpa uteliggare och andrahemlösa har frågat mig vad jag ärberedd att göra för att hjälpa uteliggare och andra hemlösa. Bostadslösheten är framför allt ett storstadsproblem ochgruppen bostadslösa består till stor del av personer med omfattande missbrukeller psykiska och sociala problem. När det som råder bostadsbrist har desvårt att hävda sig i konkurrensen om bostäder. kyrkor ocholika frivilliga organisationer, ordna tUlfälligt boende för personer som heltsaknar bostad. EnHgt uppgifter från företrädare för i ,och har situafionen för de hemlösa försvårats under de senasteåren. Som regel lyckas dock ordna tillfälligt boende vid olikahärbärgen eller andra former av jour-eller korttidsboende för dem som begärsådan hjälp. De tungt problembelastade människor som det gäller ärvanligtvis inte hjälpta endast med en lägenhet. Det kan krävas olika typer avskyddat boende och andra vård- eller stödinsatser. Även om tillgången tillplatser inom akutboendet under huvuddelen av året täcker de akuta behoven kandet vara viktigt att ytterligare utveckla olika former av skyddat boende. I deberörda kommunerna gör man också ansträngningar för att förbättra situationen. Enligt socialtjänstlagen är det socialnämndens uppgift attfrämja den enskildes rätt till bostad och att bistå med vård eller andra formerav socialt stöd vid behov. Detta innefattar självfallet åtgärder för atttillgodose ocksä de mest utsatta gruppernas behov. Det är av stor vikt att kommunernakontinuerligt ägnar stor uppmärksamhet åt dessa gruppers problem så attstödinsatserna beträffande såväl boendet som annat genomförs på effekfi-vastesätt. Om åtgärder för att hjälpa uteliggare och andra hemlösa 46RAGNHILD POHANKA (mp): Jag fär tacka för svaret. Det var mycketpositivt, och jag känner mig glad och tacksam för det. Tyvärr är inte detta bara ett storstadsproblem. Det finnsmånga bostadslösa även i mindre städer i . Det beror inte i första handpå bostadsbristen utan på att dessa människor av olika skäl inte kan behålla enbostad. Det behövs alltså insatser över hela landet. Jag har tagit reda på att det i finns ca 500platser, varav 340 är avsedda att användas i sådana fall då det föreliggerplanering för värd eller arbete. Där får man inte plats ,utan där har man en viss väntetid. Sedan finns det, om uppgifterna stämmer, 164platser för tillfälliga övernattningar. Det är uppbart att det behövs flerplatser, eftersom människor faktiskt sover ute och dessa hotell är fullbelagda.Ytterligare insatser behövs alltså, och jag har fått uppgifter om att manplanerar för det. Det är ofta fräga om unga människor, som kanske inte kantänka sig att ta in på dessa s.k. ungkarlshotell. Det är svårt för dem att gådit; de vill inte tillhöra den gruppen, även om de kan ha sväramissbruksproblem och annat. Jag har inte något förslag till hur man skall lösadet här problemet, men det är helt klart att man måste sätta in särskildaåtgärder för att hjälpa unga bostadslösa. Det kan gälla unga människor som harsuttit i fängelse och förlorat sin bostad under fängelsevistelsen. När de sedankommer ut har de varken bostad eller arbete - de har inte någonstans att tavägen. På vissa håll har det funnits utslussningsbostäder. Det har visat sigvara ett effektivt och bra sätt att lösa problemen. Sådana utslussningsbostäderförsvinner emellerfid ofta ur planeringen, eftersom det är en ganska kostsamlösning. Tack för ordet! Överläggningen var härmed avslutad. Omökad användning av biobränslen 16 § Svar på fråga1988/89:424 om ökad användning av biobränslen Anf.47 Miljö- och energiminister : har frågat mig om regeringen avser att vidta någraåtgärder för att beslut om en ökad användning av biobränslen skallkunna förverkligas. Inhemskabränslen har en lång tradifion i det svenska energisystemet och svarar i dagför av den totala energitillförseln. Under första hälften av 1980-taletökade användningen av inhemska bränslen, bl.a. som ett resultat avstimulansåtgärder från statens sida under en följd av år. Somframhölls i propositionerna när sfimulansåtgärderna infördes mäste dockbiobränslena efter introdukfionsfasen stå på egna ben och klara sig utandirekta stöd. Därför har de direkta statliga stimulansåtgärderna nu upphört.Ett indirekt men omfattande stöd finns dock kvar i form av befrielse frånenergiskatt. Jämfört med t.ex. nuvarande beskattning av eldningsoljor på bortåt10 öre/kWh, har de inhemska bränslena sluppit en skatt på mer än 6 miljarderkronor . Staten satsar också betydande resurser på forskning ochteknikutveckling i syfte att erhålla ett mer diversifierat energisystem medinriktning på förnybar energi. Biobränslebranschenhar i några fall fått problem . En orsak fill dessa problem tordevara de låga oljepriserna. Dessa är, som väl känner fill, följdenav en internafionell utveckling. Regeringenanser att det är vikfigt att användningen av biobränslen fortsätteratt öka. En målsättning är att detta skall bli möjligt utan statligt stöd. Denya villkor som kommer att gälla i energisystemet allteftersom omställningen avdetta fortskrider kommer att underlätta en sådan utveckling. Bl.a. kommerelpriserna att successivt öka. beslut om att kärnkraftsavvecklingenskall inledas med att två reaktorer ställs av kan sessom ett sätt att skapa fastare utgångspunkter för omställningsprocessen. Enfaktor som kan få särskild betydelse för biobränslena i denna utveckling ärregeringens uppdrag fill och att klarlägga hur enmiljöanpassad svensk energiförsörjning kan utformas. Denna utredning kan antasresultera i bl.a. ett ökat intresse för biobränslen. Demiljöavgifter på bl.a. koldioxid och svavel som regeringen avser att föreslåunder innevarande mandatperiod kommer också att bidra till att stärkabiobränslenas ställning. 48 (): Jag tackarmiljö- och energiministern för svaret. Miljö-och energiministern tycks leva helt vid sidan om verkligheten. Att fabrikerläggs ned, att kapital på många miljoner förstörs, att goda kunskaperförsvinner, att entreprenörer går i konkurs, att entreprenörandan ochförtroendet för regeringens polifik allvarligt skadas nämner miljö- ochenergiministern inte med ett ord - hon lever i en annan värld. "Medangräset gror dör kon" - så kan man beskriva den politik som miljö- ochenergiministern representerar. Biobränslena står på egnaben. Och så talar miljö- och energiminis- tern om skattebefrielsen.Nästan hela kostnaden för biobränsle är arbetskostnader, och jag hävdar medbestämdhet att den skatt som betalas in på grund av användning av biobränsle ärstörre än den som betalas på olja, om man tar hänsyn fill kostnadsfördelningen,i och med att inte någon annan kostnad tas ut för biobränsle än justarbetskostnad. Oljeprisutvecklingenär internationell, säger miljö- och energiministern. Men det finnsriksdagsbeslut, på förslag av miljö- och energiministern, att vi skallgarantera en oljeprisutveckling via skatten som ger trygghet för en marknad förbiobränslen. Det är märkHgt att man helt tänker bort detta och helt struntar iriksdagens beslut. Sedan beror det på hur vi värderar biobränslen, om de ärdyrare eller billigare än olja. Jagvill fråga miljö- och energiministern: det inte utrymme i miljö-ochenergiministerns tankevärld för vad som faktiskt händer i verkligheten? Omvaraktigt skydd för löv- och lökgrodor Anf.49 Miljö- och energiminister : Jo, det finnsdet i högsta grad. Fördet första vill jag bara påminna om att oljeskatten har höjtsflera gånger av den socialdemokratiska regeringen. Fördet andra vill jag säga att biobränslena svarar för en lika stor andel avsvensk energiförsörjning som kärnkraften eller vattenkraften. Så var det intepå då hade ansvaret för energipolifiken. Anf.50 (): var det så att biobränslena svarade för mer av vårenergiförsörjning än vad kärnkraften gjorde, eftersom kärnkraften då var avbetydligt mindre omfattning. Sedan skedde en viss utveckling framför allt islutet av den borgerliga regeringsperioden. Kvar står att det är utveckling somär det väsentliga. Den grundläggande användningen inom industrin vilar på säkergrund, och den kan vi räkna med även i fortsättningen. Det väsenfiiga ärutveckling, framför allt av den nya delen av branschen, de förädladebiobränslena. Hela den branschen slås nu ut utan att miljö- och energiministernhöjer ett enda litet finger, trots att det finns klara riksdagsbeslut om attden här marknaden skall ges en viss trygghet. Omvi tar hänsyn till att biobränslena är de mest miljövänliga bränslena och attvi där tar ut hela kostnaden för produktionen är det faktiskt, sett i ettglobalt samhällsekonomiskt perspektiv, mycket billigare än oljan, även om vihöjer oljepriset en hel del. Överläggningenvar härmed avslutad. 17 § Svar på fråga1988/89:425 om varaktigt skydd för löv- och lökgrodor 51 Miljö- ochenergiminister : har frågat jordbruksministern om han avser att föreslåändringar i vattenlagen sä att löv- och lökgrodor ges ett Frågan har överlämnats till mig.Naturvårdslagen gör det möjligt att freda utrotningshotade arter, och 1988/89:72 genom bl.a. naturreservatsbildning kan särskilda restriktioner införas. Vattenlagenreglerar endast frågor som har samband med vattenföretag. Om varaktigt sky dd för löv- och lökgrodor Vid tillåtlighetsbedömningenenligt vattenlagen skall prövas om ett vattenföretag inte strider mot syftetmed sådana naturvårdslagsföreskrifter. Dessutom skall naturresurslagens reglerom bl.a. skydd för ekologiskt känsliga områden följas. Gällandelagstiftning ger således möjlighet att skydda hotade arter. Jag anser att dessamöjligheter skall utnyttjas. Jag vill i sammanhanget erinra om att den pågåendeöversynen av naturvårdslagen enligt sina direktiv också skall ta upp skyddet avhotade arter. Vadjag nu sagt innebär att det inte behövs någon ändring i vattenlagen för attkunna skydda dessa intressen. Anf.52 (): Jag visste inte att det var statsrådet som hade ansvaretför grodorna i regeringen - jag trodde att det var . Men jagtackar statsrådet för svaret. Jagär särskilt förtjust i grodor, måste jag erkänna, och jag hade därför under denallmänna motionstiden skrivit en motion om lövgrodan, men tyvärr fastnade den iett gem och kom inte med i motionsfloden. Men dagen efter det att mofionstidenhade gått ut läste jag i tidningen att det skulle bli ett naturreservat iOxhagen i , och det var just situationen där som jag hade tagit uppi min motion. Ioch för sig är det bra att man nu skyddar grodorna i Oxhagen, men jag tyckerändå att det är litet väl drasfiskt att man måste ta till naturreservat och inte med den lagstiftning som finns kan ge grodorna ett varakfigt skydd -det kan man tydligen inte. i gav 1987 fillstånd tillinplantering av signalkräftor, och det har också väckt en hel del reaktioner iMalmöhus län - signalkräftorna äter nämligen upp grodornas ägg och utrotar pådet sättet grodorna ur småvattnen. Detgäller här inte bara det hot som kräftorna utgör - utdikningar är också ettstort hot mot groddjuren. Även på den punkten bör man se till att det ilagstiftningen finns ett sådant skydd att grodorna inte försvinner. harju skrivit under en konvention och på det sättet lovat se till att ha ettvaraktigt skydd för de utrotningshotade arterna. Anf.53 Miljö- och energiminister : Herr talman! Om en aning om vad som ingår i en miljöministers ämbetsområde skulle honförvånas. Dit hör också t.ex. skjutbanor och motocrossbanor. Jag måste säga attjag föredrar grodorna, men jag tycker att det är mycket viktigt att se till attdet finns stränga bestämmelser för den här andra verksamheten. Jagvill än en gång säga att vattenlagen och naturresurslagen rätt tillämpade ger möjlighet att skydda utrotningshotade arter utan naturreser vatsbildning. Det är i och för sig bra, tycker jag, att man har tagit inifiativtill det i den här frågan, och enligt vad jag har fått veta är naturvårdsverketberett att svara för kostnaderna när det gäller just Oxhagen. Därmed kan vi 28 betrakta just den frågan som löst på ett lyckligtsätt. Den är i och för sig överklagadfill departementet, men jag avser att vänta med beslutet och ge chans fillreservatsbildning. Men, som sagt, rätt tillämpad skall den nuvarandelagstiftningen vara ett tillräckligt skydd. 54 (): Man kan ju fråga sig om den verkligen är ettfillräckligt skydd när man har hamnat i den här situationen. Många har upprörtsöver att fiskenämnden har kunnat fatta ett sådant beslut. Men vi får välavvakta överklagandet och se vilken ståndpunkt regeringen intar i det ärendet.Det faktum att fiskenämnden fakfiskt kan fatta ett sådant beslut är i varjefall en indikation på att det behövs en uppstramning av lagsfiftningen. Jag undrar då hur det blir med våtmarkerna. Kommer man attse till att det genom lagstiftningen blir ett skydd där, så att våtmarkernainte utdikas på ett sådant sätt att groddjuren försvinner? Folkparfiet hartidigare här i framfört att man borde komplettera naturvårdslagen pådet sättet med ett biotopsskydd. 55 Miljö- och energiminister : Herrtalman! Regeringen behandlar ett antal överklagade ärenden, där vigenom våra beslut rättar fill eventuella misstag. Det gör vi både för attåstadkomma rättelse i det enskilda fallet och för att så att säga uppfostramyndigheterna när det gäller hur de skall tillämpa lagen. Jag kan säga attpraxis har blivit allt strängare. Dessutom pågår nu en översyn av naturvårdslagstiftningen isyfte att skärpa den. Det är regeringens avsikt att förelägga ettsådant förslag . 56 (): Jag hoppas att den översynen också medför ettbättre skydd för grodorna. Jag har förstått att har ettengagemang för grodorna. Jag hoppas att det också innebär att hon verkligen sertill att-det kommer till ett skydd. Överläggningenvar härmed avslutad. 18 §Svar på fråga 1988/89:444 om i 57 Miljö- och energiminister : har frågat utrikesministernvilka åtgärder regeringen avser vidta för att främja och andramiljösatsningar i med utnyttjande av bl.a. svenska kreditfordringar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. följer uppmärksamt utvecklingen avmiljötillståndet i världen och inte minst i våra grannländer. Det gäller inteminst miljötillståndet i just . Många rapporter frän visar attingen förbättring har skett utan att en redan allvarlig miljösituation synesbli allt sämre. Sedan1970-talet har ett bilateralt miljövärdssamarbete med , på svensksida administrerat av . Inomregeringskansliet bereds olika förslag om att intensifieramiljösamarbetet mellan och . Ett av flera projekt som övervägs ärdet s.k. . Jag kan försäkra att vi prövar olikametoder att hitta goda lösningar i denna fråga. Inriktningen är att i sambandmed att den polske miljöministern och tillika vice premiärministern dettaår besöker mig kunna presentera hur miljösamarbetet med skall kunnaintensifieras. 58 (): Jag får tacka miljöministern för svaret, som tyvärr gick litet förbiden fråga som jag egenfiigen hade hoppats få en kommentar till. Frågan ställdesfill , och skälet var att besökte Warszawaoch, att döma av tidningsarfiklar efteråt, gjorde vissa uttalanden om justdetta konkreta projekt. Ytterligareen bakgrund tiU frågan är de nordiska miljöministrarnas besked i början av åretom att man skulle ställa generösa krediter till förfogande förmiljöinvesteringar i öst. Det intressanta är att man skall vara väldigt klar ianalysen när man tar ställning fill olika tänkbara åtgärder. Vi har ju att göramed politiska system och regimer som är vana vid att leva utan press frånmedborgare och från en normalt fungerande marknad. Dettahar möjliggjort en exploatering som inte liknar något som vi är vana vid frånandra håU, utan hänsyn till några miljöintressen. Krediterpå samma generösa villkor som var så deprimerande vanliga kanfå den onda cirkel som har drivit fram denna situation att slutas ännu fortareoch ytterUgare befria regimerna från pressen att behöva göra någotrejält åt saken. Det är i detta sammanhang som den alternafivafinansieringsmodellen kommer in i bilden. Wisla-projektetinnebär att man utnyttjar väldiga skuldbörda i väst och så att sägabyter andelar i utlandsskulden mot konkreta miljöinvesteringar. Det var filldetta jag hade hoppats få en kommentar av . Projektet är lokaltförankrat, och även oberoende krafter i det polska samhället är engagerade. Detär litet oroande att går förbi just den frågan. Anf.59 Miljö- och energiminister : Skälet till att jag inte nu ger definitiva besked är att detta är enfråga som och diskuterar fillsammans. Det är inte nägot ensidigtåtagande eller åläggande från svensk sida. Jagdiskuterade dessa frågor med den polske miljöministern första gången jagbesökte och sä sent som , då vi träffades i Sofiaför att underteckna kväveprotokollet och komma överens om hans besök här i vår. Vivar helt överens om att vi på båda sidor behövde förbereda oss för att ha välgenomarbetade förslag att diskutera och fillsammans komma överens om. Jag troratt det är en väldigt bra metod för att förbereda goda resultat. Vi skallutnyttja den. Jagkan också upplysa om att en arbetsgrupp med representanter frånflera departement nu bereder dessa frågor. Slutligenkan jag upplysa om att Nordiska investerings-banken nästa veckaför miljöministrarna kommer att redovisa det uppdrag banken fick av oss då visågs senast, hur vi på lämpHgt sätt skulle kunna ordna den finansiering sombehövs för att möjliggöra den här typen av investeringar. Anf.60 (): NaturHgtvis är detta frågor som måste beredas gemensamt av ochSverige. Just idén att utnyttja de polska ufiandsskulderna och att engagera sigi har också lanserats i en motion från folkparfiet till åretsriksdag. Jag kan nämna att den motionen just från polskt håll - även frånofficiellt polskt håU - lett till mycket posifiva reakfioner som kommit ossfill del. Det borde gå att nå resultat. Jagkänner mig oroad. Av den publicitet som varit kring dessa frågor får jagnämligen en känsla av att just detta komplex kring skuldbyten är något somregeringen av något skäl tycks vilja undvika. Detta föranledde för sedanen skrivelse från , ,och andra som är engagerade i just Wislaprojektet.Skrivelsen ställdes fill UD:s handelsavdelning där problemet möjligen finns. Jaghoppas att använder sitt inflytande i regeringen för att sättafart på skeendet, så att det fattas ett beslut där detta skall ske, vilkettycks vara på UD. Anf.61 Miljö- och energiminister : Just denmetod som talar om har vi använt i flera andra fall ochvarit pionjärer, t.ex. för att rädda regnskogar, vilka jag besökte. Till slutkan jag inte underlåta att säga att eftersom inte riktigt orkade med attvara generös är det väl bra att vi är överens i dessa Överläggningenvar härmed avslutad. 19 § Svar på fråga1988/89:455 om genetisk manipulation 62 Miljö- ochenergiminister : Herr talman! har frågat mig ommiljölagstiftningens krav pä tillstånd och tillsyn och sankfionsmedel när detgäller frisläppande av genetiskt manipulerade organismer och om regeringen ärberedd att samordna lagsfiftningen på bioteknikområdet så att ett heltäckanderegelverk kan skapas. Medstöd av miljöskyddslagen kan kontroll utövas för att skydda omgivningen från föroreningaroch andra störningar från verksamheter som bedrivs vid fasta anläggningar.Dessa kontrollmöjligheter omfattar även Om genetisk manipula tion Prot.1988/89:72 miljöfarliga utsläpp från bioteknisk verksamhet. Regeringen färföreskriva vilka verksamheter och anläggningar som inte fårpåbörjas utan att särskilt tillstånd enligt miljöskyddslagen har lämnats. Dessaanläggningar och verksamheter finns närmare angivna i bilagan tillmiljöskyddsförordningen. Till inrättningar som kräver tillstånd hör bl.a.läkemedelsfabriker och fabriker för framställning av bekämpningsmedel.Miljöskyddslagens regler om tillstånd, tillsyn och sankfioner gäller sålundaför dessa verksamheter. Bioteknisk verksamhet kan emeUertid vara förenad med andrarisker än sådana som omfattas av miljöskyddslagen. Den alltmer avancerade bioteknik som håller på attutvecklas har därför också lett till att man inom harpåbörjat ett arbete med att se över vilka regelförändringar som kan bliaktuella. Detta har ocksä framgått bl.a. av de svar jordbruksministern ochsocialministern har lämnat här i . Frågan om den nya bioteknikens fördelar och risker harockså diskuterats och getts en allsidig belysning vid miljövårdsberedningenssenaste sammanträde. Det är min avsikt att föra frågan vidare, så att vi fården lagstiftning och övriga beredskap som behövs för att reglera de risker somden nya tekniken kan komma att innebära för miljön. Jag vill också tillägga attdenna fråga har ett klart internationellt perspektiv. har därför inomramen för FN:s miljöprogram tagit upp frågan om riskerna med den nya tekniken isyfte att nå en bred internationell lösning på frågan. 63 (): Jag tackar miljöministern för svaret. Det härmed bioteknik och genteknik formligen stormar in över oss.