prot · GC0962 · 1988-12-31 00:00:00 — Prot.1988/89:62 sätt att klara av den finansieringsnöt som mäste knäckas. Jag hoppas ändå, trots att detta sista anförande kanskeblev litet avkylande, att man i regeringskretsen tar sig en ordentlig funderarepå om den ambitionsnivå man arbetat efter verkligen kommer att ledatill resultatet att järnvägen kan öka sin andel av det totala trafikarbetet ilandet. 14 (): Jag har förstått av svaret att regeringen inte anser detvara något problem att vi har en försurningssituation i sydvästra somnu betecknas som total försurning. Marken håller på att urlakas på sinanäringsämnen. Det betyder att rötterna inte kan växa neråt utan växer längs medmarkytan för att få upp det lilla som kommer frän förmultnade löv. Det betyderatt när nästa stora torka eller nästa stora storm kommer faller allting omkull.Men det är tydligen inte tillräckligt tungt vägande skäl för att omprövabeslutet. Det är därför som vi har en katastrofal situation i havet. Marken ärsä mättad av luftföroreningarna frän bilismen, kväveoxiderna framför allt, atthavet gödslas ihjäl. Det är så mycket kvävenäring i havet att algerna växerkraftigt, hamnar på botten, och nedbrytningen förbrukar allt syre. Detta göratt botten dör. Vi såg detta i bilder , och vi kommer att få se detigen. Det blir värre och värre om vi inte gör någonting ät situationen. Är inte detta anledning nog att ompröva beslutet? Jagtycker det är otroligt cyniskt att man inte vågar säga rakt ut att beslutetmåste omprövas, att vi måste göra någonting. Vi kan inte acceptera en fortsatthög nivå av utsläppen. Det finns en annan aspekt på det hela: koldioxid.Regeringen beslöt så sent som att koldioxidutsläppen skall stannavid nuvarande nivå. Men koldioxidutsläppen ökar när bilismen och vägtrafikenökar, och den ökar kraftigt. Utsläppen ökar mycket kraftigt när flygtrafikenökar. Koldioxidutsläppen leder till växthuseffekt. Meteorologer och expertervärlden över diskuterar nu intensivt om det vi upplever denna vinter och det viupplevde är den begynnande växthuseffekten. Då kan vi ocksäräkna ut vad den kommer att leda till. Om det permanent blir varmare, utvidgarsig vattnet i havet och dränker stora kustområden i världen, inkl. stora delarav . Är detta medtaget i beräkningarna, eftersom man anser det varaacceptabelt med en sådan här utveckling på trafikområdet? Växthuseffekten leder fill att det kommer att blåsa mer,eftersom land värms upp snabbare än hav, vilket ökar temperaturkontrasten.Skogen torkar ut snabbare om det blåser mer, och då blir skadorna större. Jagvågar förutsäga att man säkert inte alls har räknat med detta. Har man inte för avsikt att uppfylla något av de centralamiljöpolitiska mål som antagits av , att minska kväveoxidutsläppen med30 % och att inte öka koldioxidutsläppen, eftersom man accepterar en sådan härtrafikutveckling? Regeringen måste våga angripa trafiken, om miljöpolitikensmål skall kunna förverkligas. Återigen frågar jag statsrådet: Vad tänkerregeringen göra åt problemen? Tänker man tillämpa låt-gä-principen också ifortsättningen? 15 (): var ju inte med i , och kunde därför intedelta i något s.k. enigt beslut. Enigheten hade sannolikt varit mindre ommiljöpartiet varit med. Vikan säkert instämma i alla vackra ord, den s.k. brödtexten, i propositionenfrån . Men de föreslagna åtgärderna var helt otillräckliga. Bilismenkostar förmodligen ca 100 miljarder - en siffra som kan varaintressant att jämföra med den miljard som berörde. Jagtror att kommunikationsministern tyvärr har missförstått vad jag sade omlänstrafiken. Jag sade att vad som görs ute i länen när det gäller länstrafikenskulle kunna vara ett föredöme för staten. Där satsar man av skattemedelför att upprätthålla den kollekfiva trafiken. Jag anser att man kan krävanågonting liknande av staten, att riksdag och regering ser till att halvakostnaden för trafiken på SJ bestrids med skattemedel, vilket förmodligenskulle innebära att man satsar ytterligare 4 miljarder på SJ. Då skulleman fillämpa samma logik som man följer runt om i land när det gällerden regionala trafiken. Jag betonade ocksä att den regionala trafiken till stordel består av busstrafik som är miljöskadlig, medan vi här talar för det mestmiljövänliga och energisnåla transportsätt som gives här i landet. Omåtgärder för att främja järn vägstrafiken Jag noterar attdetta tenderar att utvecklas till en miljödebatt. Jag har svarat på den frågasom ursprungligen ställde om åtgärder för att stimulerajärnvägstrafiken. Detär naturligtvis utomordentligt intressant att diskutera det vidaremiljöperspektivet, och jag ser med stor förväntan fram emot sådana debatter.Riksdagen hade ju en särskild miljödebatt . Jaghar svårt att se att det har framförts just några nya argument i den debattenunder diskussionen . Däremotkan jag hänvisa till att det nu i budgetpropositionen görs insatser på väldigtviktiga områden för att föra trafikpolitiken framåt. Dessa satsningar innebärändå en inriktning på att utveckla järnvägen och att ge den en chans. Det rörsig då inte om att tävla om att ge subventioner. Jag har varit med ganska längei och lyssnat fill många debatter om järnvägen och järnvägspolitiken.Det har handlat om hur stora subventioner man menar skall betalasut. Men jag anser att vi alldeles för litet har diskuterat hur man skallstrukturera järnvägspolitiken och anpassa järnvägen så att den mötermänniskornas behov och utnyttjas av människorna. Sommin företrädare ofta har sagt är det ju inte särskilt miljövänligt att köra medtomma tåg, utan det är en verklig miljöinsats först när tågen är fyllda avpassagerare, som annars skulle ha färdats med bil. PärGranstedt erinrade om att utvecklingen nu går snabbt. Det inser jag och därförär trafikpolifiken en väldigt viktig miljöpolitisk fråga. Men man måste ocksåvara beredd att ta vissa konsekvenser när man diskuterar detta. lättvindigt undan de ekonomiska frågorna. Han menar att om man vill ökajärnvägstrafiken, krävs det helt andra insatser. Om åtgärder för att främja järnvägstrafiken gäller attställa upp med sådana insatser vet vi ju all motsatte sig denblygsamma bensinskattehöjningen. Jag är plågsamt medveten om vilken smärta detinnebär att diskutera åtgärder mot biltrafiken, men vi socialde-rnokrater togden debatten, eftersom vi insåg att denna åtgärd var dubbelverkande. Genom att höja bensinpriset gavs resurser för att utvecklajärnvägen. Jag utgår också ifrån att en viss höjning av bensinpriset kan havarit dämpande på bilismens utveckling. Detär det dubbla greppet som varpoängen med den åtgärden. ville då inte vara med, och hänvisar PärGranstedt till att man skall sälja ut statliga bolag. Jag menar att det vore enutomordentligt dålig affär. Del är mycket kortsiktigt att skaffa sig pengar pådet sättet. Vi måste faktiskt resonera utifrån ett betydligt mer långsiktigtperspektiv bäde när det gäller miljöpolitik och i fräga om ekonomi. Tredje vice talmannen anmälde att och anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare inlägg. Anf.17 (): Det är klart att det blir en miljödebatt när mandiskuterar vägtrafiken, eftersom vägtrafiken så kraftigt dominerar när detgäller kväveoxidutsläppen och nedfallet i . Vägtrafiken är en av deviktigaste orsakerna till försurningen, havsdöden och skogsskadorna. Då är detväl självklart att det blir ett slags miljödebatt. Visst har det hänt mycket , då de storabesluten om trafiken och miljön fattades. Visst har det hänt en hel del sedan ihöstas, dä vi pä initiativ hade, en trafik- och miljödebatt här iriksdagen. De larm som jag räknade upp i mina tidigare inlägg var nya argument.Forskarnas larm gör att man från skogssidan, havssidan och ifrån snart sagt allahäll säger alt vi måste ompröva trafikpolitiken för att minska utsläppen frånbilismen, innan det är för sent för havet och skogen och innan försurningenblivit för omfattande. Det larmet är gammalt, alltså är det nytt.Försurningssituationen har förvärrats. Det är bara nägra veckor sedan vi fickveta att praktiskt taget är mättat när det gäller försurandeämnen. Från och med nu kommer vi att kunna se denurlakningsprocess som innebär att näringsämnena försvinner försi. Därefter kommerde giftiga ämnena i marken, framför allt giftiga former av aluminium. Dettakommer att drabba växtligheten mycket hårt. har det kommit andra rapporter, såsom t.ex.skogsskadeinventeringar i mellersta Norriand, i vilka det visas att avträden är skadade, trots att mellersta inte hör till de mest utsattaregionerna. Detta är nyheter och dala som är myckel oroväckande och borde geanledning till en omprövning av trafikpolitiken. Det handlar inte om att tävla om att ge subventioner. Jaghar inte nämnt ordet subventioner tidigare under debatten . Det är intefråga om subventioner utan om att investera, precis som man har investerat ivägsystemet . mäste vi börja investera i järnvägssyste- met för att vi skall fäett bra järnvägssystem som klarar ett rejält transportarbete. Det är vad dethela handlar om. Åretsbudgetförslag innebär t.ex. att det pågående arbetet med att bygga dubbelspårpå inte kan slutföras, eftersom pengarna inte kommer att räckatill. Det rör sig inte om någon satsning, när man inte ens kan slutföra det somman har påbörjat. Mankan fråga sig vad SJ egentligen håller på med när SJ kör långfärdsbussar, intebara mellan och utan också mellan och ,och därmed konkurrerar ut de egna tågen. Man måste fråga sig om regeringen ärberedd att åtminstone sätta som mål att minska vägtrafikens avgasutsläpp ochäven försöka nå det målet. Regeringen kanske t.o.m. kunde sätta upp målet attminska vägtrafiken och låta godstrafiken och en del av persontrafiken övergåtill järnvägarna. Det kan röra sig om 5 eller . Vägarregeringen säga detta? Jag har inte sett att regeringen har uttalat någotsådant på bra länge - om den alls har sagt det. Att satsa 10 miljarder på tioår kan jämföras med att svenska folket köpte bilar för 40 miljarder förra året.40 miljarder för nya bilar under bara , 10 miljarder för järnvägen - sådana är proporfionerna! Prot; 1988/89:62 Omåtgärder fö ratt främja järn vägs -trafiken Mitt sistainlägg skall bli mycket kort. Jag vill avsluta debatten med att svara på enfråga som ställde i ett tidigare anförande. Hanifrågasatte om det var regeringens avsikt att försöka uppfylla miljömålen ipolifiken. Svaret på den frågan är ja. Detsvaret kan utgöra en sammanfattning av mina synpunkter i den här debatten. Överläggningenvar härmed avslutad. 5§ Föredrogs och hänvisades 1988/89:73 tilllagutskottet 1988/89:83 tillsocialförsäkringsutskottet 6§ Föredrogs och hänvisades 1988/89:Ubll-Ubl6 tillutbildningsutskottet 1988/89:Sf9-Sfl3 tillsocialförsäkringsutskottet 1988/89:Kr4-Kr6 tillkulturutskottet 1988/89:Sk36-Sk41 tillskatteutskottet Meddelande om val av en ombudsman 7 §Föredrogs men bordlades åter betänkande 1988/89:FiU12Utrikesutskottels betänkanden /89:UU11 och UU14 Försvarsutskottetsbetänkande /89:FöU10 betänkande 1988/89:KrU9Utbildningsutskottets betänkande 1988/89:UbU7 betänkande1988/89:BoU3 8 §Meddelande om val av en ombudsman Tredje vice talmannen meddelade attval av en ombudsman skulle ske vid morgondagens sammanträde. 9 § Meddelande om interpellation Meddelades att följande interpellation framställts den 6februari 1988/89:110av Per () till statsministern om EG-anpassningen: ordförande har yttrat sig två gånger om EG:s mål och medel och kravenpå icke EG-medlemmar som vill få del i EG:s samarbete på ett sätt som varitföremål för motstridiga tolkningar från svensk sida. I ett lal inför EG-parlamentet sade Delors bl.a. (minöversättning från engelska): "Det förefaller klart att våra EFTA-vänner i grundenär attraherade av, i olika omfattning, utsikterna till att åtnjuta fördelarnamed en gränslös marknad. Men vi vet alla att den Inre marknaden utgör en helhetmed sina fördelar och nackdelar, sina möjligheter och begränsningar. Kan vitillåla dem att plocka och välja? Jag har mina dubier om del. Den Inre marknaden är först och främst en tullunion. Ärvåra partner beredda att underordna sig den gemensamma handelspolitik som varjetullunion mäste tillämpa mot tredje part? Delar de våra grundläggandeuppfattningar? Den Inre marknaden betyder ocksä harmonisering. Är våra partnervilliga att överföra de gemensamma regler som är nödvändiga för fria rörelserför varor till sina inhemska lagar och, som en konsekvens, accepteraEG-domstolens jurisdiktion? Samma frågor uppkommer vad beträffar statligtstöd och sociala villkor . Men EG är mycket mer än en stor marknad.Det är ett gränslöst, ekonomiskt och socialt område på väg att bli en politiskunion som omfattar närmare samarbete om utrikes- och säkerhetspolitik. "(Ur tal i .) I enintervju i säger : "Eftersomnu det slutliga steget i är en politisk union och eftersom Sverigeinte vill ge upp sin neutralitet, så är en svensk medlemsansökan intemöjlig." DN kommenterar på ledarplats : "Densvenska EG-debatten bör inte kunna undgå att påverkas av vad haratt säga." Men regeringen tycks inte ha förstått vad Delors beskedbetyder. Man fortsätter en politik som skall syfta till att anpassa all svenskpolitik utom utrikes- och säkerhetspolitiken till EG. Men Delors har ju iklartext sagt att EG håller på att bli en polifisk union som man inte bara kanfå fördelar av utan att också ta på sig nackdelar. som Delors och andra EG-företrädare om och omigen påminner om att EG vill växa tiU en västeuropeisk supermakt, komplett medgemensam valuta, borttagna inre gränser, gemensam armé och slutligen gemensamfederal regering, agerar som om EG bara vore enfrihandelssammanslutning! som det i de svenska stafiiga verken pågår enkartläggning som visar att total EG-anpassning skulle få påtagligt negativaeffekter för naturmiljö, arbetsmiljö, konsumentskydd, alkoholpolitik,livsmedelsstandard och mycket annat, fortsätter regeringen att agera som omEG-anpassning enbart handlar om att få fördelar för svenska exportföretag! Sedan vi frän sida i våra EG-motioner kunnatredovisa en del av detta uppseendeväckande material har vi kontaktats avåtskilliga företrädare för massmedia. Massmediafolket hävdar att regeringensEG-sekretariat vägrar lämna ut obekväma fakta om EG-anpassningens konkretaeffekter till offenUig debatt] De sakuppgifter som alltså vi inom miljöpartiethar kunnat få fram tycks EG-anpassarna försöka dölja för andra. fårnäringslivscheferna tillgång till alla fakta bakom lyckta dörrar inom ramenför det s.k. Rådet för Europafrågor. Vägar regeringen inte öppet erkänna att EG-anpassningleder till sämre arbetsmiljö, sämre miljöskydd, fritt inflöde av narkotika övergränserna, drastisk urholkning av den sociala alkoholpolitiken, försämradelivsmedel, ökade cancerrisker etc. - aUt enligt torra fakta levererade avsvenska opartiska ämbetsmän inom de statliga verken? Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa ett antalfrågor till statsministern. Jag vill betona att det är till statsministern jag ställerfrågorna, EG-frågan härför länge sedan passerat den nivå där den s. k. EG-ministernAnita befinner sig. EG-anpassningen är av övergripande betydelse förhela det svenska samhällslivet; dessutom har statsministern om och om igenmycket aktivt ingripit i den offentliga debatten om EG, senast i en artikel iDagens Industri och i ett tal inför . Jag villfråga statsministern följande: Vilkaslutsatser drar statsministern av att EG - som del uttrycks av -håller pä att bygga en politisk union som skall omfatta ocksä utrikes- ochsäkerhetspolitik? Vilket svarvill statsministern ge på ovan citerade fråga till EFTA-ländernaom gemensam handelspolitik? Prot.1988/89:62 att skall ansluta sig tillEG:s tullunion och anpassa sig till en 7 februari1989 gemensam handelspolitik med EGgentemot tredje part, bl.a. u-länder- Vilket svarvill statsministern ge pä fråga om harmonisering? Avserregeringen att inarbeta samtliga EG:s direktiv när det gäller gränsskydd,miljöskydd, hälsokrav, livsmedelsstandard, farlighetskriterier för kemikalier,läkemedelsstandard och arbetsmiljöregler i svenska lagar? Avserregeringen att ansluta till EMS, EG:s monetära samarbete, att avvecklaSveriges riksbank och avskaffa kronan som svensk valuta och ersätta den medEG:s s.k.ecu? Avserregeringen att i enlighet med EG:s målsättning avveckla gränssta-fionerna ochlägga ned tull och gränspolis i t.ex. ? Vilket svarvill statsministern ge på fråga om ? Avserregeringen att underordna svenska politiska beslut under EG-domstolensjurisdiktion? Vilket svarvill statsministern ge på fräga om statligt stöd? Avserregeringen att anpassa svenska regler för regionalpolitiskt stöd fillEG-direkfiven? Vilket svarvill statsministern ge på fråga om sociala villkor? Avserregeringen att anpassa svenska socialförsäkringar och annat socialt skydd fillde regler som råder inom EG? Ärstatsministern beredd att ge direktiv om att hemligstämpeln skallhävas från allt faktamaterial om EG-anpassningen som tas fram inom destatliga verken? Är statsministern beredd att låta handlingar ochprotokoll vid.Rådet för Europafrågor lyda under sedvanligaoffentlighetsprinciper? 10 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1988/89:420 av () fillkommunikationsministern om SJ:s sovvagnsförbindelser till och från : SJ:s sovvagnsförbindelse till ochfrån kommer enligt SJ:s planer att försvinna fr.o.m. i år.Detta kommer att kraffigt försämra kommunikationsmöjligheterna för resenärerboende i Trestadsområdet, dvs. , och , samtmellersta och norra . Försämrade tågförbindelser från regionen kommer att istället gynna flyget, vilket går stick i stäv mot uttalade målsättningar ommiljövänliga kommunikationer. Resultatet av den indragna sovvagnsförbindelsen kommeralltså att leda -, till både försämrad service för deresande och försämrad miljö. Med anledning av detta vill jag frågakommunikationsministern: Är kommunikationsministern bereddatt ta inifiafiv så att sovvagnsförbindelsen till och från Uddevallabibehålls? 1988/89:421 av i (m) fillkommunikationsministern om Öresundsförbindelserna: Enligt uppgifter i pressen väntasden socialdemokratiska Öresundsgruppen föreslå att den debatteradefasta förbindelsen mellan och inskränks till enbart entågtunnel. En tågtunnel fyller inte kravet pä snabba och rationellakommunikationer, och frågan är om det går att fä ekonomi i ett sådant projekt.Dessutom innebär en tågtunnel att färjetrafiken kommer att kräva storasubventioner, och dä får vi Öresundsförbindelser utan god ekonomi. Är kommunikationsministern beredd,innan slutgiltigt beslut tas avseende fasta Öresundsförbindelser, att ävenseriöst pröva alternativet en kombinerad järnvägs- och bilbro mellan ochKöpenhamn? 1988/89:422 av () till statsrådet om marknadsföringen av tjänster inom den offentliga sektorn: SJ har efter höjtpriserna för persontransporter och infört ett nytt system med s.k.röda avgångar. Den marknadsföring som SJ tillämpat har varit vilseledandeoch förorsa-kaj klagomål från konsumenterna/trafikanterna och borde varaföremål för granskning av /konsumentombudsmannen. Eftersom och konsumentombudsmannensaktionsområde är begränsat till den privata sektorn, och SJ därmed ej blirföremål för granskning, är min fråga: Ämnar statsrådet vidta nägraåtgärder så att även den offentliga sektorns tjänster omfattas av ett aktivtkonsumentskydd? 1988/89:423av (fp) till bostadsministern om renovering av i : har anslagit medel förrenovering av i - ett av stadens byggnadsminnesmärken. Som förberedelse till renoveringen har radhuset delvistömts pä personal Och lokaler ställts i ordnirig pä annat håll för tiden förarbetena med fastigheten. Renoveringen har emellertid inte kommit i gång. Orsaken äratt regeringen inte lämnat igångsättningstillstånd. Ovissheten om och i såfall när sådant tillstånd kommer att lämnas skapar problem för de anställda vidrådhuset. Min frågatill bostadsministern är därför: Avser regeringen alt geigångsättningstillstånd för renovering av i , och när kommerdetta tillstånd i så fall att lämnas? Prot.1988/89:62 1988/89:424 av () till miljö- och energiministernom ökad användning av biobränsle: Meddelande om frågor Vid årsskiftet1988-1989 lades en av bäst fungerande biopellets-fabriker ner,fabriken i med en årskapacitet av 30 000-40 000 ton.Maskinutrustningen monteras nu ner och säljs till för en spottstyver.Kapitalförstöringen ligger i mångmiljonklassen. Fabrikens kunder som har satsat på biopellets står i dagutan ett fullgott leveransalternativ. Resultatet blir en återgång till olja ochförhållandevis dyra eldningsanläggningar stär oanvända. Utsläppen av koldioxidoch svavel ökar. Nyttig bränslerävara ligger i skogen och ruttnar.Arbetstillfällen försvinner från glesbygd. Pä punkt efter punkt sker det enutveckling som strider mot grundläggande riksdagsbeslut vad gäller miljö,energi och sysselsättning. Orsaken till att biobränslena slås ut är de lågaoljepriserna och regeringens totala passivitet vad avser att fuUfölja avriksdagen fattade beslut. Med hänvisning till vad ovan anförts vill jag ställaföljande fråga till miljö-och energiministern: Avser regeringen att vidta någraåtgärder för att beslut om en ökad användning av biobränslen skallkunna förverkligas? 1988/89:425 av () filljordbruksministern om varaktigt skydd för löv- och lökgrodor: De fridlysta löv- och lökgrodornasom lever i området Oxhagen utanför skall fä skydd genom alt området görstill naturreservat. Naturligare vore att vattenlagen gav möjligheter till ettskydd för utrotningshotade djur. Därförvill jag fråga jordbruksministern: Avser ministern att föreslåändringar i vattenlagen sä att löv- och lökgrodorna ges ett varaktigt skydd? 1988/89:426 av () tilljordbruksministern om jordbruksprisförhandlingarna: fattade 1985 ettjordbrukspolitiskt beslut, vilket i första hand skulle gälla i fem är. Åretsjordbruksprisförhandlingar är rimligen de sista som omfattas av detta beslut. Idirektiven till förhandlingarna försöker regeringen att ge dessa ett delvisannat innehåll. Som ett motiv till detta framförs att en arbetsgrupp nubehandlar jordbrukspolifikens utformning efter avtalsperiodens slut. Detta äringet argument som över huvud taget äger relevans. I direktiven framhålls också att hänsyn skall tagas eventuell uppgörelse i . Då det sägs attförhandlingarna skall vara avslutade torde detta vara enomöjlighet. Jag vill också framhålla att ökningen av PM-index nu är lägre än inflationstakten i . En förhandling grundadpä PM-index enligt den gamla modellen hade således lett till attmatprishöjningarnas inverkan på inflationenblivit avsevärt lägre än vad förhandlingsdirektiven Prot.1988/89:62 Mot bakgrund avovanstående vill jag fråga jordbruksministern: .. , . " Meddelande om frågor beredd att ompröva sina direktiv till jordbruksprisförhandlingarnaså att jordbrukspolitiska beslut kan fullföljas? 11§ Kammaren åtskildes .