prot · GC09123 · 1988-12-31 00:00:00 — Konkrela förslag har lagts fram. På åtminstone tre områden kan man, i vad del gäller marinkapprustning, se en myckel positiv utveckling. För det första kan man nolera alt flera alliansanslulna staterhar insett behovel av incidenlavtal och slutit bilalerala sådana. Ytterligareavtal av denna typ är på väg och kommer även de att bidra till ökat förtroende.Som jag sagl verkar för elt multilateralt incidenlavtal. Bilateralaavtal ulgör ell komplement till elt sådanl. Om utländska örlogsbesök, m.m. 8 protokoU 1988/89:122 -123 Prot,1988/89:123 En andra positiv faklorär att har förklarat atl manensidigl tänker skrota tre kategorier av ,taktiska kärnvapen och atl denna skrotning Om utländska örlogs besök, m.m. redanskulle ha påbörjals. Ytterligare ensidiga åtaganden kan inte uteslutas.Del innebär all ulvecklingen går ål ell för oss gynnsamt håll. Denna utvecklingaktualiserar också förslag om all, med vissa undanlag,avskaffa alla kärnvapen på alla fartyg. En Iredje, och den viktigaste faktorn, är dock altsamlal om sjöburna kryssningsmissiler kommer alt föras parallellt med samtalenmellan och om en halvering av de strategiska kärnvapen(START). Dessa samlal återupptas . Vi harockså börjat arbeta för ett samnordiskt agerande beträffande kärnvapen lillsjöss. Men här återstår ännu ytterligare diskussioner. Så tillfrågan om garantier. krav på försäkran, eller garanti, från ell gästandeörlogsfartyg skulle inte i sak förändra silualionen från nulägel. Enligtinternationell lag har varken vi eller någon annan rätt alt utan inbjudan gåombord på etl gästande örlogsfartyg. Och så länge vi inte har räll all gäombord och inspektera fartyget, kan vi aldrig vara fullständigt säkra, dellaoavsell om vi håller oss lill del nuvarande förbudel eller kräver en försäkraneller en garanti. Det finns ännu inte heller teknik, som gör del möjligl altutifrån avgöra om ett fartyg för med sig kärnvapen eller ej. accepierar inte att kärnvapen medförsvid besök i våra hamnar. Vi ulgår från alt våra gäster respekterar vårabestämmelser, och vi har inte haft anledning all tro all så inle varil fallet. Vad inträffar då om vidtar ensidiga åtgärderbeiräffande örlogsbesök? Det är min övertygelse atl elt beslul nu om en ändradpolifik i den här frågan skulle ha en stor negativ effekl. Jag vill gå så långtsom alt säga att del skulle åstadkomma obotlig polilisk skada. För del första skulle vi med ell sådant ensidigl beslulförlora en rad möjligheter lill nordisk samverkan, bl.a. när det gäller enkärnvapenfri zon. I det arbelel ingår ju som bekanl även frågan om örlogsbesök. Därmed skulle vi också förlora möjligheterna altåsladkomma del som alla är överens om alt vi bör försöka åstadkomma så snarl sommöjligl, nämligen en förändring av kärnvapenmakiernas doktrin alt varkenbekräfta eller förneka förekomsten av kärnvapen ombord på sina farlyg. Viskulle även förlora en del av våra möjligheter atl verka på nedmslningsområdd. All vidla en ensidig svensk åtgärd i detta läge skulleleda fill att vi bhr isolerade och blockerade även i andra sammanhang ivärldspolitiken i då roll är efterfrågad. Det skulle innebäraen kraftig försvagning av den svenska utrikespolitiken. Per lar upp några frågor kring den presentation avregeringens linje som och gjorde i Dagens Nyheler den19 april. Jag måste klarl slå fasl att artikeln på elt klargörandesäll belyser örlogsbesöksfrågans komplexitet, och den innehåller en väsenlliganalys av de svenska säkerhelspolifiska intressena i sammanhanget. Får jag lill slut säga att vi måsle välja räll strategiför all nå våra mål. Det är 114 vad den här debatten handlar om. Vikan skönja en positiv utveckling beiräffandesjöburna kärnvapen och förtroendeskapande ålgärder till sjöss. Prot.1988/89:123 Vi tar delta till inläkl för att vår hnje är riklig och all dendärför kommer att ° ' Om ulländska örlogs- Då Per Gahrlon, somframställt inlerpellalion 219, anmält all han var förhindradalt närvara vid sammanträdet, medgav lalmannen att fick dellai överläggningen i stället för interpellanten. 42 HANS (): jag lackar utrikesministern för svarel.Utrikesministern ger dess värre en alltför ljus bild av kärnvapenmakternasbeivrande av den kapprustningen. Utvecklingen är ännu inte så positivsom han ger uttryck för. Insikterna om den verkliga silualionen behöver förbättras.En ny FN-studie om den kapprustningen bör därför genomföras. har presenterat en rapporl om del aktuellalägel i boken . Mellan en fjärdedel och entredjedel av världens alla kärnvapen, omkring 16 000, finns lill sjöss. Nästanalla och Sovjelunionens krigsfartyg, sammanlagi omkring 930, kanbestyckas med kärnvapen. Därtill kommer all 2 750 flygplan, varav USAhar 1 790, kan bestyckas med flygplan. Den amerikanska flottan är isjälva verket "världens tredje slörsla kärnvapenmakl". Sovjelunionensflottslyrka minskar enligt och kommer antagligen att skäras nerväsentligt Det är den amerikanska regeringens negativa hållning lill marinnedrustning - med slöd framför alll av - som skapar den slörslaoron. Del är hög lid nu all genomföra nedskärningar av farlygsbaseradekryssningsrobotar, elt vapenområde där har elt klart övertag. Även andra förslag frän svensk sida, som ulrikesminislernhär redogjort för, är givelvis av intresse. Det är mot denna bakgrund inte förvånande att utövarpress på andra länder att avslå från att skärpa sin hållning till ulländskaörlogsbesök. Del är felaktig strategi att ge efter för ;s påtryckningar. Delpåskyndar inle den nödvändiga nedruslningsprocessen. Kärnvapenmakterna har missbrukat den urgamla folkrättsligaprincipen om havens frihel. bör havens frihet få nyttjas enbarl förfredliga ändamål. Några avtal som förhindrar den uppmstningen finns inlebortsett från de ubålsbaserade ballisfiska robotarna. Supermakterna har på olika sätt markerat och träffatöverenskommelser om all de är beredda all underkasta sig kontroller och inspektioner när det gäller de landbaserade stridskrafterna. Så har skelt bl.a, i ESK-processen, Syftet är att åstadkomma förtroendeskapande åtgärder. Från dessa synpunk ler bör man överväga möjhghelen av elt svenskl initiativ för att luckra upp den folkrättsliga principen om att främmande statsfartyg åtnjuter immunitet, dvs, inte får inspekteras. När principen kom lill fanns inga kärnvapenbäran de farlyg. Folkrätten måste givelvis byggas ut för att bl,a, hinna i kapp vapenutvecklingen. Principen om immunitet har på grund av vapenutveck lingen överlevt sig själv. Till bilden hör alt den tekniska ulvecklingen kan komma alt göra del möjhgt all företa undersökningar om kärnvapen finns 115 Om utländska örlogsbesök, m.m. eller ejfrån land, ulan att man går ombord. Därmed skulle principen undermineras. En annan möjlighel som bör närmare övervägas är atl finnanågon form för att förse fartyg som är kärnvapenbärande med någon lyp avsärskilda markeringar eller igenkänningstecken. Bägge dessa frågor bör närmareövervägas av regeringen, som därefter bör la upp frågan i lämpligl FN-organ ochi ESK-processen. Det är vidare möjligl all besökaren lämnar medgivande lillinspeklion. Även en uttrycklig försäkran utan inspekfionsrätt är bättre ännuvarande tillstånd. Ålgärder i della syfle bör kunna vara förtroendeskapandeoch kunna bidra till atl förebygga incidenter. Jag menar alt del inle finnsnågon motsättning mellan all agera kraftfullt i denna fråga internationellt ochall göra del på hemmaplan i samband med utländska flottbesök. Jag anser alt delta vikliga arbele på det internationellaplanel bör fortsätta och inlensifieras. hindrar inte all nuytterligare skärper sin egen hållning och praxis beiräffande besked,försäkringar och garantier om att svensk lag respekteras vid örlogsbesök avkärnvapenmakler. En sådan skärpning skulle kunna markera våra avsikter ochstärka vårl agerande i internationella sammanhang. har tagit fram en rapport om vad som kan händaom en olycka skulle inträffa ombord på ell kärnvapenbestyckal farlyg. Om branduppstår ombord skulle detta kunna förorsaka att flera hundra dör och många flerskadas i samband med atl plutonium från fartygets kärnvapen sprids för vinden. Etl slorl anlal olyckor har inträffat på örlogsfartyg medkärnvapen. Bara under den senasle liden har två allvarliga olyckor hänt. Kommunerna har ell obestridligt ansvar för alt värna omsina invånares säkerhet. Demonstrationerna mol örlogsbesök i samband med vilkabegärda försäkringar inte lämnas kommer att fortsätta. Den samladefredsrörelsen i vårl land kräver elt bestämt och skärpl svenskt agerande.Detsamma gör många andra organisationer och enskilda. Också länssocialdemokrater samlade vid kongress har enhälligl uppställt della krav. 43ELISABET (); Jag tackar utrikesministern för svaret. Detinnehöll, som vi hörde, en redogörelse för svenska insatser bl.a. i FN för atlsöka få till stånd förtroendeskapande ålgärder och nedruslning på del marinaområdet till . Inom hyser vi en varm och innerligförhoppning all dessa ansträngningar skall krönas med framgång och leda lillkonkrela ålgärder myckel snarl. Det faklum alt kärnvapenkapprustningen flyttatsut lill sjöss inger människor slor oro - riskerna med kärnvapen har blivitännu slörre. Marinbaserade kärnvapen förs med farlyg in i hamnstäderoch byar. Del utsätter befolkningen för stora och omedelbara risker. I fredagsfick vi genom Svenska Freds försorg vela atl , bara en av kärnvapenmaklerna,hade hafl 32 s.k. Broken Arrow-olyckor fram lill 1981. Del innebär en oplaneradexplosion med radioaktivt läckage från kärnvapnets slridsspels som följd. vel inle när och var dehar inträffal. Till detta kommer en rad andra typer av olyckor i hamn och tillsjöss. Per interpellation var föranledd av flera olika händelser; - all en sovjetisk kärnvapenbestyckad och alomdrivenubåt sjönk ulanför , - alt senare sände ut en skriftmed titeln , där man konslalerar riskerna medalomvapenbeslyckade farlyg och framhåller vikten av atl"kärnvapenallergin" sprider sig, dvs. att kampen mot kärnvapen lillsjöss blir alltmer av en internationell rörelse - en rörelse av människor ochregeringar som vägrar la emol kärnvapenbärande fartyg i sina hamnar, - av all senare publicerades iDagens Nyheter en artikel av kabindlsekrderaren i , PierreSchori, och statssekreteraren i försvarsdepartementet , där de lalarför all del socialdemokratiska partiet skall ändra det kongressbeslut från 1987som ligger i linje med Greenpeace-kravet Jag skall nu la upp inlerpellalionens frågor en i lagd och kommenterautrikesministerns svar på dem. Ärdet sanl, som hävdas i , att och artikel är ell resultat av amerikanska påtryckningar? Ulrikesminislernhar vall all inle alls svara på den frågan. Del måsle, såvill jag förslår,tolkas som en bekräftelse på att så är fallel. Ärdel sanl, som och påstår, atl svenska myndigheter saknar möjlighet att konlrollera om besökande örlogsfartyg har kärnvapen ombord? Svaretpå den frågan var ja. kan enligt internationell lag inle ulan lov få gåombord på besökande örlogsfartyg. Det finns enligl svarel inte heller någonteknisk möjlighel all avgöra om ell fartyg för med sig kärnvapen eller inle. Utrikesministernsslulsals av detta är atl vi skall fortsätta all la emot ulländska flolibesökoch ulgå från atl de respeklerar våra beslämmelser, som inle tillåter atlkärnvapen förs med på besök i våra hamnar. Han säger atl vi inte har haflahledning alt tro atl så inte varit fallet. Minfråga till utrikesministern är: Vilken anledning har ulrikesminislern alt troall kärnvapen inle lagils med vid besök i våra hamnar? Tvärlomtyder alla uppgifter på all örlogsfartyg som är borta från sin hemmahamn alltidär rustade för krig. från min hemstad lalar i enartikel om alt hon fått veta av en amerikansk örlogskaplen atl han aldrig varilmed om all man lastat av kärnvapen vid besök i främmande länder. Omkontrollmöjligheter saknas, hur kunde dd då fastställas atl den sovjeliska ubåten i hade kärnvapen ombord? Utrikesministernhar inle heller svaral på den frågan. Var del kanske en polilisk bedömning?Eller hade måhända den dåvarande borgerliga regeringen tekniska hjälpmedel somden socialdemokratiska regeringen inle känner till? Del vore kanske värlalt undersöka! Exaktvilka säkerhelsmässiga och diplomatiska förluster för skulle upplräda om några utiändska kärnvapenbeslyckade örlogsfartyg Omutländska örlogsbesök, m.m. Om utländska örlogsbesök, m.m. väljer altavslå från alt besöka svenska hamnar, om de tvingas uppge om de bär med sigkärnvapen? Utrikesministern svarar: "Det är min övertygelse atlell beslul nu om en ändrad polilik i den här frågan skulle ha en slor negativeffekl." Han anger inga exakia skäl, utan det handlar om att han äröverlygad om delta. Fredsrörelsen står enig bakom uppfaltningen atldel är precis Ivärlom, all vi skulle vinna i nedruslningssammanhang på altförbjuda kärnvapen i svensk hamn och på alt kontrollera efterlevnaden härav. Anser regeringen alt del finns något fel ifredsrörelsens argumentation när den hävdar atl förbud mol besök av atomfartyg tjänar nedrustningens sak? Inle heller den frågan fick någol svar. Jag lar del som enbekräftelse på all fredsrörelsens argumenl är svåra alt bemöta även för enutrikesminister. Slen vill emellertid slå fasl all artikel "på ett klargörande sätt belyserörlogsbesöksfrågans komplexitet" och all den analyserar de säkerhelspolifiskaintressena i sammanhanget. För mig är del ell förvånande påslående, eflersom jaglycker all denna artikel är synnerligen otydlig. Argumenten för del får jagåterkomma lill i mina repliker. Har regeringen för avsikt all svika SAP-kongressensbeslul 1987 angående kärnvapenbeslyckade örlogsfartyg? Efler atl ha tagit del av utrikesministerns svar har jagkommil fram till alt svarel är ja. Parfikongressen förordade ett ensidigtsvenskl förbud mol kärnvapenmakiernas besök i svenska hamnar, om strävandenaalt uppnå internafionella överenskommelser inle leder fill resultat underkongressperioden. Den lider nu mot sitt slut, och ulrikesminislern kan inleredovisa några konkrela resultat av de två förhandlingsinsatser som påbörjats1983 och 1985, dvs. Det kan inle vara annal än elt svekmot del socialdemokratiska kongressbeslutet Avslulningsvis vill jag framföra en djupt känd förhoppningall regeringen ändå tar sitt ansvar för säkerhelen för den svenska befolkningenoch inte tillåter kärnvapen på svenskl territorium. 44 (): Det är bra atl alll fler deltar i dennadiskussion om flolibesök och kärnvapen. I Göleborg har deballen pågått ganskalänge, och jag tycker all har ageral på elt föredömligt sätt. Dettaskall vi lacka inle minst för, som trots motståndet i densocialdemokratiska partiloppen envetet har stått fasl vid sin inställning. Hanhar många med sig, inle minsl hos s.k. vanliga människor. Jag har mött åtskilligasom inle kan förslå hur vi kan inta den hållningen all vi skall fillålaflolibesök ulan alt veta om fartygen för med sig kärnvapen in i hamnarna. Mångalycker atl det är självklart att vi skall kräva garantier mol della. Folkparfiet på har lagl fram förslag om allGolland skall förklaras som kärnvapenfri zon och om all man skall förbjudabesök av ulländska farlyg som inle kan ge begärda garantier. Ju fler kommunersom släller krav på garantier, deslo svårare måste del bli för regeringen atlhålla fast vid sin ståndpunkt. Slen säger försl all del i sak inte kommer allinnebära någon Prot, 1988/89:123 förändring om vi kräver garantier. Sedan påstår utrikesministern att etl 29maj 1989 sådanl krav skulle få stor negativ effekl, ja l,o,m, åstadkomma obotlig ... A.bnörloes- polilisk skada. Vad är det egentligen som gäller? Slen säger också atl vi inte har rätt atl gåombord och konlrollera om del finns kärnvapen ombord. har härframhållit all man därför borde se över folkrätten pä del här området. 1 vårashade jag möjlighet all träffa en av medarbetare, , när denne var på besök i , och jag log då upp den här frågan medhonom. Han menade all vi, när man nu inte svarar på våra frågor, åtminstoneskulle kunna ställa det kravel i samband med flollbesöken all vi för all deskall få komma hit skall ha rätt atl gå ombord och förvissa oss om att del intefinns kärnvapen där. Någon leknisk mätutrustning med vilken man kan konstateraförekomst av kärnvapen ulan alt man behöver gå ombord exislerar ju inle ,men del skulle åtminstone vara möjligl att få fram apparatur med vilken vi påplalsen kan konstatera huruvida del finns , kärnvapen eller ej ombord. varnade vidare för ensidiga ålgärder somkan leda fill atl blir hell isoleral. Jag har lagl framförslaget alt skulle la inilialiv lill all samla icke-kärnvapenslaterför diskussion av en gemensam princip för bemötande av den doktrin somkärnvapenmakterna tillämpar. Jag har inte fått någol besked på den punklen,varken från utrikesutskott eller fidigare i debalt med SlenAndersson. Jag tycker all mill förslag är utmärkt, och jag skulle vilja allSlen kommenterade det här. Jurister mot kärnkraft har förl framhknande synpunkler. har uttalat alt skall agerainternationellt för atl kärnvapenmaklerna skall överge sin doktrin. Det framgårockså av svaret, där hävdar all energiskt har verkatinternafionellt i denna fråga. Jag tycker alt det är myckel bra all tarupp frågan i FN, men, som flera har påpekat här tidigare, detta har ännu inte fåttnågon effekl. Det har inte bhvil någon förändring. har också uttalat atl om det inle sker någonförändring, skall man vidla andra åtgärder. Jag undrar vilka andra åtgärderSlen kan länka sig. Såvitt jag förstår ställer sig bakomSchoris och artikel, av vilken del klarl framgår alt man från svensksida inle är beredd fill någon förändring i attityden. Jag undrar vadulrikesminislern länker företa sig, eflersom både kongressen ochsocialdemokralerna har uttalat sig för all man skall göra någoniing, omagerandet i internationella fora inle leder någonvart Vilken slralegi har StenAndersson i sikte? 45 (): Del är bra att utrikesministern konslalerarall det är förbjudet all la in farlyg med kärnvapen ombord i svenska hamnar,men det känns också väldigl dåligt all man inle kan kräva garanfier för atl delverkligen förhåller sig på det sätlel. Jag tyckerdet är utomordentligt viktigt att ta hänsyn lill människors oro på 19 Om utländska örlogsbesök, m.m. Del har man sagl sig göra på många andra områden som har med kärnkraftatl göra Utrikesministern påstår atl del inle finns tekniskamöjligheler att ufifrån konstatera om elt fartyg har kärnvapen ombord eller ej.Jag tycker det är etl märkligt påstående med tanke på vad som hände utanförKarlskrona när U137 gick på grund. Då sade man sig hakonstaterat atl del fanns kärnvapen ombord genom alt mäta utifrån. Eflersomdella påstående inte har dementerats kan jag inle tolka det på annal sätt änatt del som dög då måste duga . Om det inte är sanl borde vi kanske beSovjeiunionen om ursäkt för de påståenden som kom från sida om atl vihade konstaterat alt del fanns kärnvapen ombord. Någon sådan ursäkt har jaginte selt. Därför måste jag utgå ifrån att det i finns meloder för allutifrån konlrollera om del finns kärnvapen ombord. Om nu ett land skickar farlyg till ulan att viljalämna de begärda garanfierna, vore det rimhgt för oss all säga: Okej, men vikonlrollerar er - vi använder de meloder vi använt tidigare här i . uppslår frågan: Är vi selekfiva då vi mäter på fartyg?Är vi bättre på att mäta sovjefiska farlyg än farlyg från andra länder? Jaglycker vi skulle kunna kräva en likabehandling. Gör man mätningar på etl landsfarlyg skall man göra det på alla främmande krigsfartyg som kommer till Sverigeoch som vägrar ge oss denna garanti. Jag tror att om vi använder de metoder vi har skulle visnart få stopp på oskicket atl inle lämna dessa garanfier. Vi lever i ettmyckel lekniskl samhälle, och jag tycker vi skall använda den goda teknik vihar för atl konstalera om man vid andra länders örlogsbesök är beredd atl följaden lag som finns eller inle. 46INGEMAR (): Lål mig försl säga atl de som har dragit igång denna debatt om de utländska örlogsfartygens besök i svenska hamnar hargjort en viklig insals. Frågorna Ivingar oss alt tänka igenom frågeslällningarav stor betydelse för trovärdigheten i vår utrikespolitik och i vårlnedrustningsarbete. I den svenska inställningen till besök av utländska örlogsfartyg,som kan tänkas medföra kärnvapen, kunde döljas en dubbelmoral. Enligl minmening är så inle fallel. förutsätter statsledningen alt gästande farlygrespeklerar svensk lag, dvs. förbudel att införa kärnvapen på svensktterritorium. Det ligger naturhgtvis nära till hands alt vilja försäkrasig om att så verkligen är fallel. Det föreslås därför - som vi hört här i dag- att skall avkräva de gästande en försäkran atl kärnvapeninle finns ombord. Det verkar sympatiskt i sin enkelhet. Teorefisktkan då tre siluafioner inlräffa. Den första är att svarel bhr att kärnvapen finns. Dä blirdet ingel besök -enkell och klarl. Del andra är all man säger: Det svarar vi inle på. Då blirdet heller ingel besök. Skadan av sådana uteblivna örlogsbesök kan vidiskulera, men den skall sannolikl inle underskattas. Den iredjehändelseutvecklingen är atl man försäkrar all kärnvapen inle Prot.1988/89:123 Den fråga vi då måsle slälla oss är: Kan vi lila på svaret? Om vi 29maj 1989 inte litarpå svarel, kan vi då själva konlrollera sanningshalten? Svaret är nej. T ,.. , , j r ' j = j ( utlandska orlogs- Vi haralltså inle kommit ett spar närmare sanningen trots det morska uppträdandet. Vikan inte med gällande folkrätt inspektera fartygen. De är utländsktterritorium. Per hänvisar i sin inlerpellalion, liksom del harskett från talarstolen här , till U137 som stod på grund. Till alt börjamed kan sägas atl del just inte var något vänskapligt örlogsbesök. Vi kundevara så närgångna som behövdes i del lägel. Men viktigast är alt även om vi medviss sannolikhet kunde säga att det fanns kärnvapen ombord, utgjorde inle deltagrunden för avvisningen. Bevisvärdet av denna mätning kan ifrågasällas. Om enöriogskapten förnekar, sä kommer vi inle längre. Ålerigen:De karska frågorna leder ingenvart Vi skulle dessulom med ett sådant förfarande kunna hamna ien belägenhet där någon stormakt försäkrar, medan en annan stormakt inlesvarar. Den ena kan därmed besöka oss, kanske som en följd av en bluff, medanden andra inte kan besöka oss, kanske därför att vederbörande inte vill svara,inle della i bluffandet Följden skulle bli en ensidighet i besöken avörlogsfartyg i våra farvallen. Det skulle strida mol vår önskan alt seÖslersjön som elt fritt hav. Del kunde därmed rubba stabiliteten i vår del avvärlden. Del skulle också riskera all isolera oss från övriganordiska länder och därmed försvåra arbelel på en kärnvapenfri zon. Nej, sättet all närma sig denna fråga är därför atltillsammans med andra kärnvapenfria stater kräva att stormakterna avgerförsäkran atl inle medföra kärnvapen ombord vid örlogsbesök, som etl inslag avförtroendeskapande åtgärder. Det kan verka tandlöst, men som jag sökt visa ärdel de ensidiga åtgärderna som är landlösa om målet är atl få alla i vårregion fria från kärnvapen. De senaste årens framsteg både när del gällerförtroendeskapande åtgärder - manifesterade här i - och inedrustnings-arbetet har ju visat atl mål kan nås som länge lell sig somönskedrömmar. Den framkomliga vägen är därför forlsall inlernalionelllopinionsarbete i syfte all förmå kärnvapenstaterna alt avge försäkran om allkärnvapen inle medförs ombord vid örlogsbesök. Någol s.k. hol om andra ålgärderom inle det ger avsett resullal bör inle uttalas, hell enkelldärför atl etl sådant hol inle leder någonvart utan tvärtom kan skada våra egnainlressen. Vi bör alltså även på detta områdebedriva en långsiktig och genomtänkt utrikespolitik. Alla ävenlyrlighder böravvisas. Den nuvarande ordningen, enligl vilken förutsätter atlgästande örlogsfartyg respekterar våra lagar, kombinerad med fortsatta krav påförtroendeskapande åtgärder, är den linje förordar. I deltaanförande instämde och (båda fp). Prot,1988/89:123 Anf. 47 (vpk); 29maj 1989 Herr talman! Del sislakonstaterandet från talarstolen är väl ändå en Om utländska örlogs besök, m.m. har ju fler represenlanler, som förespråkar fleraolika saker.