prot · GC09116 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag tror atl är innepå myckel farliga vägar när han vill stryka etl streck över all användning avsådana medel i . Det skapar sådana oerhörda problem som inte ens CarlFrick är mäktig atl lösa. 15CARL () replik: Jag vill fill säga att det ärskillnad på all kontrollera innehållet och att faktiskt föreskriva hur en sakskall vara tillverkad. Det normala borde vara att man gör kontraktsodlingar. Detupprättas ett kontrakt mellan den som producerar någonting och den som köpernågonting. I svenskl affärsliv är det normalt på så säll, all om man inteuppfyller kontraktets bestämmelser får man ta tillbaka produkterna, och man fårinte leverera i fortsättningen. Del sker i normalt svenskt affärsliv, och delär obegripligt att normala affärsregler inle skulle kunna tillämpas inom jordbruksområdel.Man behöver då inle ha så omfattande kontroller, ulan det kan ske enstickprovskontroll i . Om det då visar sig all en producent inteuppfyller bestämmelserna, får han avstå från att leverera till lilldess han kan bevisa att hans uppgifler är sanna. är ganska enkell, ochdet borde fungera rätt bra. Jag tycker att det säger är ganskainlressanl. Han vill använda del minsta möjliga av alll del som är farligt Hanmåste alltså ha en insikt om att det finns något som är farligt i det svenskajordbrukd. Det är en glädjande insikt. Vi i tror också på människornas möjligheter,men då måste människor ha kunskap om dd som är farhgt Del är därför som vi villall del skall finnas uppgifter på matvarorna om de gifter som livsmedlenbehandlats med, och hur det skett. Vi får då en reell chans atlvälja rätt Om en sådan märkning kommer, är jag övertygad om alt delblir en massiv övergång fill ekologiskt odlade produkter. Människor villnalurliglvis inle äta sådanl som behandlats med gifter - om de bara vel om det.Det vore mycket bra om kunde gå med på all vår mat märks meduppgifler om de medel man behandlat den med. Vi skulle då fä en massiv övergångtill sundare produkter, och vi skulle spara miljön. Var så god, kom igen medelt svar! vice talmannen anmälde alt anhållitatl lill protokollet få antecknat att han inle ägde rätt fill ytterligarereplik. Anf.16 (): Det är sällan som politiken påtagligt når svenskarna närde sitter kring köksbordet. Man kan undra om gårdagens debatt om EbbeCarlsson-affären och om av somliga påstådda slora brister i regeringens arbeleorsakade många diskussioner kring köksborden. Men man lalar ofta i svenska hemom mal, malval och malkvalitd. Beslul om livsmedelskvalitet och livsmedelskontroll ärpolitiska beslul som berör hela befolkning så golt som dagligen.Tyvärr är de frågorna sällan etl eftertraktat ämne för press och andramassmedia, utom jusl i de fall när man kan rikta krilik mot ett förelag elleren myndighel. diskussion och beslul om en bältrelivsmedelskontroll är ell svar på en ofla framförd kritik från allmänhet och'forskare. Medan livsmedelskonlrollutredningen arbetade medfrågorna kring produktion, marknadsföring och försäljning, ökade de kriliskaartiklarna ochreportagen kring livsmedelshanteringen. Delta har också medfört ett ökat antalkrav i på förbättrad hantering av livsmedel. Vi behandlar därför 35 motionskrav , 51 samt 55 mofionsförslag som avgivilsmed anledning av regeringens förslag. Detta understryker, vilkel utskottet också anför, altfrågorna om livsmedlens kvalitet och kostvanornas betydelse för hälsan desenaste åren framstått som alltmer väsentliga. har formerna förlivsmedelsproduktion och hvsmedelshanlering förändrats. Del reformarbete kringlivsmedelskvalilel och kontroll av livsmedel som inleddes med den nyalivsmedelslagen 1971 och livsmedelsverkets tillkomst, har ständigt byggls pågenom olika kungörelser, vilka såväl förändrat som förenklat - men inleförsämrat - de bestämmelser som släller krav på livsmedelsindustri,dislribulion och handel. Enligl jordbruksnämndens slalislik uppgick konsumfionen avlivsmedel till ell värde av ca och till 109miljarder kronor. Livsmedelshandeln är en bransch som omsätter slora beloppfördelade på många små inköp hos en mängd inköpsställen. Eftersom varje del avlivsmedelskedjan - från jord fill bord - måsle la sin del av ansvarel för altde berättigade kraven som konsumenlerna ställer på livsmedlens kvalitet,hållbarhet och smak verkligen uppfylls, är det lält att förstå kontrollensomfång. Samhället - genom livsmedelsverket och kommunernashälsovårdsnämnder - har etl ansvar för den offentliga livsmedelskontrollensaml även för all ge informalion såväl lill konsumenter som lill andra berördaparter. Såväl livsmedelsindustri som distribution, grosshandel ochdetaljhandel har de senasle årtiondena alltmer präglats av koncentration tillfärre och slörre enheter, vilkel medförl en geografisk koncentration. harinle alltid varil till fördel ur kvalitets- och kontrollsynpunkt, eftersomkvalitet och hållbarhet ofta blir lidande av långa transporter ochomlastningar. De aktuella rättsfallen om felaktig dalummärkning i visardella problem i blixtbelysning. Det gör likaså de i kommunerna inte sällanförekommande anmärkningarna mot livsmedel som är i mindre lämpligl skick vidförsäljning. Utskottet välkomnar de möjligheter till en mer lokallivsmedelsproduktion som de ändrade bestämmelserna för köttbesiktning ochmärkning av kött öppnar. Men vi är på andra sätt medvelna om all de mycketstora livsmedelsindustrierna saml slorköken, som bereder mat för 10 000-talspersoner per dag, måste vara underkastade en effektiv kontroll, byggd dels påall man har en verksam egenkonlroll, dels på alt livsmedelsmyndighder-na testaregenkontrollen och gör stickprov. Utskottet gör på ett par områden särskilda markeringarutan all del speciellt berörs i hemslällan. Det är viktigt atl dessauppfattningar delges ledamöler och andra inlresserade. För dd första: Det fastslås atl felaktiga kostvanor ärnutidens kanske slörsta folkhälsoproblem. Därför bör en förbällrad folkhälsa,som bygger på en hög kunskapsnivå och sunda kostvanor, vara en cenlralmålsättning för livsmedelskontrollen och elt av målen för en samladlivsmedelspolilik i . 1988/89:116 För det andra: Utskottet tar itu med den ofta vårdslösa benämningen "giftfria livsmedel". är detofrånkomligt all del används olika för livsmedel skadliga ämnenunder någon del av produktionsprocessen. Det kan ske av miljöskäl men också föratt bekämpa skadeinsekter eller liknande. Det kan också i en naturlig mognads-eller produktionsprocess bildas skadliga ämnen, t,ex. solanin i potatis. Detviktiga för konsumenten måsle vara om del färdiga livsmedlet innehållerhälsofarliga ämnen eller inte. Detpågår en ständig vakthållning för alt kartlägga och analysera miljögifter samtför alt göra kontrollen av tillsatser minutiöst säker. Därför är det felakliginformalion till svenska konsumenter när man utan närmare bestämning använderuttrycket "giftfria livsmedel" eller "giftiga livsmedel",Alla svenska livsmedel som är underkastade offenllig livsmedelskontroll ärgiftfria livsmedel. Om hälsofarliga ämnen finns i livsmedel är del förbjudetatt sälja dessa livsmedel. Man kan jämföra med förbudet mot vissa potalissorler1987 saml mol fikonimporl 1988 och mot försäljning av fisk från svartlistadesjöar. Därför, herr talman, finner jag del någol olustigt när man t.o,m. inomriksdagen har en förening för giftfria livsmedel. Fördet tredje: Utskottet påpekar också värdel av att alternalivt odlade produkleri ökad ulslräckning ingår i ell varierande ulbud på livsmedel. Såväl genomdella som genom forskning, rådgivning och bältre livsmedelskontroll kan såväldessa produkter som högkvalilafiva livsmedel i övrigl medverka fill en höjningav livsmedelskvalitelen och tillfredsställa konsumenternas efterfrågan.Importkontrollen - speciellt av frukt och grönsaker - har länge varit ettomtyckt frågeämne i . Utskottetslår fast som etl oeftergivligt konsumentkrav att samma anspråk slälls på livsmedelvid import som vid försäljning i , Därför hälsar utskottet medtillfredsställelse atl imporlkonlrollen vid gränserna skärps, atthvsmedelslagen ändras för all man på grund av konsumentintresset skall kunnavidla åtgärder mot importerade hvsmedel - detta bl,a, för all kunna förbjudainförsel av livsmedel vars nalurliga mognadsprocess har påverkals genombestrålning. Däremot öppnar inle lagändringen möjhghelen att enbart avkonkurrensskäl förbjuda imporl av livsmedel, framslällda med vissa produktionsmetoder,om livsmedlen vid importen fyller svenska kvalitetskrav, Idebatten har man nämnl imporlkonlrollen. På någol säll tycker jag att det ligger en hel del av nationell självgodhet i de påståenden som görs om atl myckel av det som kommer till våra gränser skulle vara behäftat med fel som inte finns i svenska livsmedel. Får jag påminna om att när skulle anpassa gränsvärdena för bekämpnings medel i cerealier, alltså även i vetet, till de andra nordiska länderna ochtill EG, så fick lov att sänka 10 gränsvärden för att uppnå anpassning. Man fick sätta 18 nya gränsvärden, som man inle hade hafl tidigare. Endast ett gränsvärde fick ökas. är alltså inle på alla områden bäst, ulan det är faktiskt så att vi ingår i en internationell handel, där vi måste anpassaoss till varandra. På en hel del områden innebär det att måste skärpa sina gränsvärden. Därför är det någol av desinformation när man antyder all del 30 skulle vara så myckel sämre livsmedel i andraländer. Jag tycker alt debatten om importkontrollen oftaär en storm i ell vattenglas. Jag kan också tala om atlman gjort stickprovskontroller, bl.a. 1988 av Man tog dåprov på både importerade och svenska grönsaker. ., , , .. - j -,n j . , , Livsmedelskontrollen av de svenskagrönsakerna innehöll av den tillåtna hallen. Det var alltså en myckelfin kvalitet. Men det var faktiskl av de importerade grönsakernasom hade precis samma fina kvalilel. vara litet försiktiga medatt utpeka importerade livsmedel som en akilleshäl för den svenskalivsmedelskontrollen. Därförtror jag faktiskt alt kampen mol en mer omfattande kemikalieanvändning än vadsvensk lagstiftning ibland tillåter måste föras genom förhandlingar ommiljörisker och handelsvillkor. Om vi försöker samarbela med andra länder trorjag att vi bäst når fram till en bättre Hvsmedelskvahtet även på importeradeprodukler. Jaganser alt det är mycket viktigt att de nordiska länderna nu infört i slort setthkartade gränsvärden, tex. för bekämpningsmedelsrester i spannmål och potatis,som ju båda är mycket vikliga livsmedel. Därför lycker jag all man i utskottetbör vara nöjd med skärpningen av imporlkontrollen. Jag hoppas att del fortsattainternationella samarbetet skall ge konsumenlerna större säkerhet vid valet avnyttiga livsmedel. Mångahar i debalten också nämnl dricksvattnet, som ju är vårl viktigaste hvsmedel.Rent vatten är etl dagligt livsvillkor för oss. Det är framför alltförsurningen och den ökande kemikalieanvändningen som är ell hot motdricksvattnets kvalitet. har emellertid utarbetat ett förslagtill en ny dricksvatlenkungörelse, som är ule på remiss. Denersätter den bestämmelse som tillkom . Så det rör sig snabbt på dellaområde av hvsmedelskonlrollen. har ju i rad varil behjälpligmed atl besluta om ökade medel till livsmedelsverkets dricksvattenavdelning.Men det var egentligen skakande att vid utskottets utfrågning höra attKommunförbundels livsmedelsansvarige inte kände lill atl det fanns nyabestämmelser för dricksvatten . Här måsle kommunerna verkligenskärpa sig och informationen lill kommunerna öka. Del är dags, herr talman, meden syneförrättning på alla vattenverk av dricksvattnets kvalitet och påledningsnätet. Trolsdel slora antalet reservationer har såväl behandlingen i utskottet somreaktioner från företag och allmänhet givit ett intryck av tillfredsställelsemed förslagen i propositionen. Förslagen syftar ju till en skärpl och på någraområden utvidgad kontroll av livsmedlens lillstånd och kvalitet vid försäljningoch import. Denutfrågning utskollel hade med representanter för ansvariga myndigheter,producenlintressen och konsumentintressen visade också all man accepterar deskärpta bestämmelserna och att de ökade resurserna till livsmedelsverket kommeratt ge en skjuts framåt för livsmedelskontrollen. Denna utfrågning refererasockså i utskollsbetänkandet. Därförkan jag sammanfattningsvis konstatera, alt en hel del av reservationernaendasl ytterligare understryker vad utskollel redan sagt i betänkandet I en delreservationer bjuder man över utskotlsmajoritetens förslag, utan all redovisahur resurser och kontrollmöjligheter skall ordnas. Del är omöjhgt för mig atlhär hinna kommenlera alla reservationer, men 31 Prot.1988/89:116 vad gäller imporlkonlrollen tycker jag all del kan slås fast alldel i reservationerna 7-9 ges en heltfelaklig syn på konlrollen vid import av livsmedel,som ju skall tillförsäkra konsumenterna tjänliga livsmedel men inte vara ettvapen i konkurrensen mellan svenska och utländska produkler. I reservationerna 11 16 kommer en del förslag lillskärpning av dricksval-tenkonlrollen. Del är viktigt atl fastslå alt del främslär kommunernas ansvar atl deras innevånare får bra dricksvatten, ulanföroreningar av hälsofarliga kemikalier eller tillsatser. Under de senasle årenhar livsmedelsverket sall i gång en hel del aktiviteter, bl.a. på grund av altriksdagen beviljat ökade medel. senast har verket kommit med en rapport omforsknings- och undersökningsbehov kring dricksvattenförsörjningen, där delbl.a. "Med hänsyn till de problem som under senare tidframkommit inom dricksvaltenförsörjningen har del för livsmedelsverkels delkänts angeläget att inventera vilka yllerligare insalser som behöver göras ifråga om forskning, teknikutveckling och utbildning i syfte att tillgodosekonsumenternas berättigade krav på etl bra dricksvatten. Denna inventeringredovisas i förevarande rapport. I denna görs också en bedömning av vilkaåtgärder som enligt hvsmedelsverkel är särskilt viktiga att genomföra. Det ligger i sakens natur all en inventering avförevarande slag som till huvuddelen beslår av en katalog av problem gerintryck av slorl elände. Del mesla framslår som eftersatt och våra tekniskafärdigheter och kunskaper som nästan obefintliga. Så illa är det naturligtvisinte. Vi både kan och vet mycket när del gäller framställning och distribufionav dricksvatten. Men i vissa avseenden behöver vi bällre underlag för att lillkonsumenternas gagn kunna oplimera säkerhel och resursanvändning idricksvattenförsörjningen." Vi kan alltså förvänta oss ökande insatserför all säkra dricksvattnets kvalitet, utan att behöver specielllunderstryka del, Elt annal område som har föranlett flera reservationer,nämligen nr 1721, är frågan om gifter i fisk, särskilt vid ,Närdetgäller såväl kvicksilver som dioxin och cesium i fisk harlivsmedelsverket gett ut en del allmänna råd till fiskare ochkonsumenter, samfidigt som man bl. a. genom det nystartade dioxinlaboratoriet iUmeå och genom de forskningsstationernas utbyggnad söker kartläggaeventuella risker vid konsumtion av fisk. I stället för att införa gränsvärden, vilket förordas ireservationerna, har man alltså vall alt gå ul med informafion lillkonsumenterna. Distribufionen av fisk är ofla så spridd alt man inte kan nåfram precis i del ögonblick den säljs. När det i reservationerna 22 och 26 klagas över bristen pågränsvärden, tycker jag atl det finns skäl atl påminna om del omfattande arbetesom pågår för att sätta gemensamma nordiska gränsvärden för alll fler främmandeämnen och tillsatser. Det har redan givit tre slora rapporter, tjocka somböcker, med förslag som efter hand genomförs. Alll delta har faktiskl skett påsvenskt initiativ genom Nordiska rådels kommitté för näringsfrågor. I andra reservationer pläderar man för atl gelänsslyrelserna en tyngre del av konlrollansvarel för livsmedlen saml alt införa en sorts kommunalt veto 32 mot att livsmedelsanläggningarkonlrolleras centralt. Vi anser atl den föreslagna uppdelningen avkonlrollansvarel mellan livsmedelsverket och kommunerna tillförsäkrar att såvälexpertkunnande och erfarenhet som lokalkännedom och närhet till marknaden kanmedverka till att öka kontrollens kvalitet. Problemet har ju varit alt en delkommuner har lagil för lält på hvsmedelskonlrollen, också i fall där många människorshälsa kunnat äveniyras om otjänhga hvsmedel saluförts eller serverats. Etl reservationsvis framfört krav på etl särskilt institutför folkhälsan måste jag bestämt avvisa. har genom sinomfattande rådgivnings- och informationsverksamhet visat alt del är berett allla itu med alla frågor där kostvanorna kan ha slor betydelse för hälsan. Det finns också en hel del reservationer om märkning avlivsmedel. Trols att man nu enligl propositionen skall förslärka märkningen ochge ökad informalion till konsumenterna, finns det ändå reservanler som begärytterhgare märkning-om djurmiljön, om vilka bekämpningsmedel som har använls,om vilka besprulningar som har gjorts, osv. Jag kan se framför mig hurkunderna i hvsmedelsaffären äpplen som är fullslämplade med märkningar,för reservanterna vill ju t.o.m, atl oförpackade livsmedel skall märkas. Hurskulle del se ul, om vi skulle märka alla äpplen med vilka besprulningar de harfått, när de var skördade, vilken trädgård som hade producerat dem, etc? Jag tror faktiskt atl konsumenlerna belackar sig för ensådan märkning och alt vi skall hålla oss inom rimlighetens gränser ochacceplera märkning av förpackade livsmedel saml informalion till konsumenternapå hyllorna invid oförpackade livsmedel, så som vi också har sagt i utskollelsbelänkande. Vikfigare tror jag alt del är alt påpeka någol som intetas upp i reservalionerna, nämligen att det nu finns beslut om ennäringsriktighets-märkning, ett märke med etl litet grönt nyckelhål som angervilka livsmedel du som konsument bör välja, om du vill äta mindre fett, mindresalt, mindre socker och mera fiber, alltså livsmedel som befrämjar hälsan. I övrigt vill jag, herr talman, anknyla litet till en delav det som har sagls i debatten - jag kan inle kommentera allt. Frågan omimportkontrollen har jag tagit upp tidigare, och jag tror som sagt all del ärvikfigt att vi häller oss fill de gränser som satts i proposifionen. talade om klorering av dricksvatten. Jagvill dä tala om alt av 2 000 kommunala vattenverk är det endasl 82 somfilisätter klor fill dricksvattnet. Problemel är afltsä inle så slort somAnnika låter påskina. Till Lennarl Brunander vill jag säga all jag är litetbekymrad över att man tar i så väldigt i fråga om hänsyn fillproducenfintressena i samband med imporlkonlrollen. Jag tror att del är myckelviktigare alt vi för kampen i samband med alt villkoren fastställs iinternationella handelsavtal. pägår del en enorm kamp mellanNorden plus EG mol när del gäller hormonbehandling av djur och exporl avkött med kvarvarande hormonresler. Vi ser lydligl all konsumentintressena ärsiarka i den debatt som förs, och jag tror att det är väldigt viktigt attarbetet på det områdel fortsätter. Jag vill inte ytterligare kommentera frågan om bestrålningav livsmedel. Jag tycker atl det är rätt avvägning som gjorls i proposifionen,och jag tror Prot, 1988/89:116 3 protokoll 1988/89:116 inle all det behövs någradispensmöjligheter. Tvärlom tror jag att sådana skulle kunna leda tillbristande lilltro hos konsumenlerna till våra slrävanden. Tillslut, herr talman, vill jag säga att i regeringsförslagel om en ändrad ochförstärkt livsmedelskontroll med dess beslul också om enklare men bältremärkning och om förbud mot bestrålning av livsmedel är en milstolpe ilivsmedelslagsliftningens historia, även om den lill synes inle medför så storalagändringar. Den är ell politiskt svar på de många konsumenternas krav påbättre livsmedelskvalilel och mera redhghet i produktion och marknadsföring avlivsmedel. Lål oss hoppas all den snabbi leder till förbättringar ochrättelser, så atl konsumenterna i fortsättningen kan känna slörre tillfredsställelsemed de hvsmedel de köper. Underdetta anförande övertog lalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 17 (vpk) replik: När säger atl del är viktigt atl ställa samma krav påimporterade livsmedel som på de svenska tycker jag det är ohederligl av henneatt uttrycka sig så. Så uttryckte sig för övrigl också folkparlielsrepresentant förul. Detär nämligen uppenbarl att man inte avser en hkartad kontroll av de importeradelivsmedlen och de inhemska, eflersom man inle också säger att importkontrollenkan avse metoder och tillsatser som vi inle tillåter här hemma, men som inte ärmätbara i produkten. Isamma sekund som man säger alt imporlkonlrollen skall begränsa sig till altmäta restvärden i produkten, har man också sagt all man accepierar en sämrekontroll av de livsmedel vi importerar än av dem vi tillverkar själva. GretheLundblad säger all del är självgodhet att påstå alt de svenska livsmedlenskulle vara så mycket bättre än de importerade. Men det är väl inte avsjälvgodhet som vi har skärpt kraven på djurhållningen, så alt den skall blietiskt mer acceptabel? Dd är inle av självgodhet som vi har en högreslriktivitel när det gäller atl använda l.ex, antibiotika, eller som vi inlevill tillåta bestrålning. Vi gör det därför atl vi lycker atl della är vikligakvalitetsaspekter, det är viktiga konsumentkrav. Då är den logiska konsekvensenatt vi ställer samma krav på det vi importerar. Ärdet så atl en anpassning lill internationella krav innebär atl vi får skärpavåra gränsvärden, då är del bra och vi skall göra det. Men innebär anpassningenalt vi skall göra våra gränsvärden sämre, då skall vi inte acceplera del. Dåskall vi sätta oss på tvären och bråka och protestera. Del är vår uppgifl i delsammanhanget. GretheLundblad säger också alt delta med konlrollen av importerade livsmedel är enstorm i ell vattenglas. Nej, jag tror att frågan om det kvalitativagränsskyddel av hvsmedel i själva verket är en huvudfråga i den diskussion kringvår framtida Hvsmedelspolitik som vi just har påbörjal. Delimporteras , eller åtminstone , till vårt land l.ex. köttfrån Austrahen som är behandlat med tillväxlhormoner på ett sätt som vi inle accepierari . Del finns ingen möjlighel alt säga nej fill della. Del ärvikliga frågor. Del är inte en storm i elt vattenglas. När det gäller dricksvattnet verkade del försl som om GretheLundblad delade den oro som kommer till utlryck i många reservationer. Jagförstår då inte varför hon inte kan yrka bifall dem. Sedan säger - och jag har ingen möjlighetalt kontrollera det - att det bara är 82 kommunalareningsverk .som tillsätter klor lill dricksvattnet Försl och främsl tror jag atl del gäller de verkligt storavattenverken, som finns i tätorterna och producerar för väldigt mångamänniskor. Jag är dessulom tveksam fill om det verkligen bara är 82. Jag troralltså all del berör väldigl många människor här i landel och att det därförforlfarande är en mycket viklig fråga. Det är synd att man inle kan få enighetkring detta viktiga krav. När del gäller oförpackade livsmedel är det självklart altvi som reserverat oss inle anser all varje enskilt äpple skall märkas. Detförslår också , Vad som avses är atl den frivilligaöverenskommelse som finns skall bli bindande. Prot,1988/89:116 18CARL () replik; Det finns en skiljelinje här i riksdagenmellan dem som tror alt kvalitet är bara någonfing man kan väga, mäta ochregistrera och dem som tycker att kvalitet fakfiskt är mycket mera, bl.a. dettahur vår mat produceras. Det är därför det blir en näslan obegriplig diskussionmellan å ena sidan socialdemokrater och folkparlisler och å andra sidan oss somhar en annan åsikt. De tror atl om bara de siffror man kan sätta upp är fina ärallt väl. Men så väl är det tyvärr inte. Det enda rimliga är atl vi faktisktställer hell klara krav på producenterna på hur maten skall få ha fillverkalsnär vi skall importera den. Det är som säger inte av självgodhet vi harställt krav i på svenska produkter. Vi har ställt dem för atl de ärviktiga för folkhälsan och för vår miljö. Annars hade det varit frill fram. Dåskulle vi inle ha behövt sälla upp några gränsvärden över huvud taget. Del hadevarit frill fram för allsköns elände.