prot · GC0991 · 1988-12-31 00:00:00 — Antingentecknar de avtal med en grannkommun, som lånar ut etl helfidsbefäl, eller ocksåtvingas de att utbilda en egen helfidsbrandman till helfidsbefäl. Det tar nioår! Del är alltså ingen tillämplig lösning . Dessutom, vilket jag harframhållit i motionen, har små kommuner inte råd med ytterligare enhelfidsanslälld. Jag utgär nämligen ifrån att avsikten med den här reformeninte bara har varit atl smyga på våra kommuner ytterligare tjänster ochkostnader, detta sagl med frågetecken efter. Då återstår alltså alternativet att teckna avtal. Bara imin del av , den södra, kan det faktiskt inträffa - och det har det förövrigt redan gjorl -att befäl som hyrs in på föreslaget sätt befinner sigtiotals mil från platsen där brand utbryter eller annan olycka inträffar. I denorra delarna av landet torde avstånd inte vara ovanliga imotsvarande fall. När alltså eldsvådan utbryter eller någon annan olycka skeroch dellidskåren skall rycka ut får den först invänta sin räddningsledare frånavtalskommunen med heltidskår. Det tar eller mer. Vad hjälper det dåmed hellidskompetens? Jag kan lyvärr inle inse alt vi med detta nya system skulleha löst framtidens problem i räddningstjänsten för flertalet av kommunerna. Imin motion har jag velat peka på just den anförda problematiken. Jag harföreslagit en lösning, där de smä kommunerna med sina deltidskärer kundefillgodoses medelst en kompetensutbildning också för deltidsbefälel, som därmedskulle medges alt fungera som räddningsledare. Karriärväxling var ju tidigaremöjlig för de s.k. A-kursarna. Onekligen skulle kompetensen höjas också hosframtida deltidsbefäl om en möjHghet öppnades lill den lösning som inte barajag ulan också har föreslagit. Därföryrkar jag bifall fill min motion Fö719. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 1988/89:FiU15 Anslag tillriksdagens revisorer och deras kansli (prop. 1988/89:100 delvis) samt 1988/89:FiUl9 Granskningen avriksgäldskontorets förvahning under /88 (redog. 1988/89:3 och1988/89:10). Beträffande dessa belänkanden konstaterade andre vicetalmannen att ingen talare var anmäld. (Beslut i ärendena skulle fattas vidnästa arbetsplenum.) Anslag till vissa nya tjänster inom 17 8Föredrogs finansulskoltets betänkande 1988/89:FiU14 Vissa anslag inomfinansdepartementets verksamhetsområde (prop. 1988/89:100 delvis). Anslag till vissa nya tjänster inom flnansdepartementet 103 (): Detta betänkande gäller vissa anslag inomfinansdepartementet. Det är förhållandevis ovanligt att budgetpropositionensförslag på denna punkt föranleder motioner och reservationer, men så är del iår. Folkpartiel har väckt en motion, och det beror på attfinansdepartementet har begärt anslag för inte mindre än tolv nya tjänster meden synnerligen ofullständig motivering. Så ofullständigt är underlaget atlt.o.m. majoriteten i finansutskottet har funnit sig föranlåten att begärakompletterande underlag från departementet. Delta underlag finns bifogat fillbetänkandet. Hela utskottet "delar motionärernas uppfattning atlmotiveringen till anslaget under A 1 borde ha gjorts utförligare". Av det kompletterande underlaget framgår t.ex. attfinansdepartementets personal ökar, inte med 12 utan med 28 heltidstjänster,varav dock 16 är överflyttningar från andra departement. I den nya, något mer utförliga motiveringen för utökningensägs alt har haft en ovanligt hög personalomsättning påhand-läggarsidan. Det skulle enligt min uppfattning möjligen kunna bero pä attpersonalen slutar när den lär sig vad den socialdemokratiska skattepolifikenoch ekonomiska politiken innehåller. Det sägs ocksä i det kompletterande underlaget altpersonalen har varil hårt belastad med övertidsarbete. Sannolikt har en hel delav ersättningen för detta övertidsarbete lagils ul i kompensalionsledighel istället för i pengar, och därför påslås del alt del behövs mera folk. Detta är enligt min uppfattning ett lysande exempel på huren ny skattepolitik med sänkta marginalskatter skulle kunna leda lill ökadearbetsinsatser och ökat arbetsutbud. Det gläder mig fakfiskt att finansdepartementethar konkreta exempel på dessa dynamiska effekter på så nära häll. och moderaierna har inle ansettsig kunna tillstyrka en sä stor ökning av den centrala byråkrafin som begärsfrån Anslag tUl vissa nya tjänster inotn departementet,utan vi har i reservationen föreslagit en något mindre ökning. Jag yrkar bifalltill denna reservation och i övrigt till utskottets hemställan. 104 (): Utskoltel är i stort enigt om belänkandelFiU14, som behandlar anslag lill . Men del finns en gemensamreservation från och , som tar upp antalet nya tjänsterlill departementet. Anslagsframställningen från anser vivara ofullständig, och därför har utskottet begärt en komplettering fråndepartementet med precisering av Ijänslefördelning och orsaken lill ökningen.Del yttrandet finns som en bilaga till betänkandet. Till verksamhetsområde hör frågor omekonomisk politik, skallepolitik och frågor som rör statens budget ochresursfördelningen inom den offentliga sektorn. Deparlemenlel utarbetarriktlinjerna för den ekonomiska politiken och de budgelpolitiska riktlinjernapå kort och lång sikl. Regeringskansliels arbete med budgetförslaget leds ochsamordnas av . handhar ocksä skatteutjämningsbidragoch andra kommunalekonomiska frågor. I och med den ändrade arbetsfördelningen iregeringen fr.o.m. har frågor om konsolidering av utländskaskulder samt om Världsbanksgruppen, utom vissa biståndspolilis-ka frågorrörande de fattigaste , bl.a. programländer för svenskt bistånd,tillförts från . Statens löne- ochpensionsfrågor samt pris-, konkurrens- och konsumentfrågor har överförts fränfinansdepartementet till . och moderaierna anser alt varje utgift somfinansieras med skattemedel mäste synas mycket noga av . Den åsiktendelas av ulskottels majoritet, men vi har uppenbarligen dragit olikaslutsatser. Vi slår nu inför den mest genomgripande skattereformen ivår tid, och den reformen kräver nalurligtvis ett omfattandeförberedelsearbete, som innebär en extra arbetsbelastning på-departementet.Bland mycket annat är det viktigt alt göra omfattande studier avfördelningseffekterna av olika förslag. Andra nya uppgifter är en förändrad lagstiftning inomkredit- och värdepappersmarknaderna samt bevakning av EG-frägorna. Dessa nya arbetsuppgifter är en av anledningarna lillomorganisationen av arbetet pä . En annan anledning är denför kanslihuset höga personalomsättningen, . Skälen till denpersonalomsättningen är hög arbetsbelastning och låga löner, jämfört med inäringslivet. Trots en förbättring i samband med införandet av nytt ADB-systemkrävdes fler åtgärder. För atl effektivisera verksamheten ytterligare och klaraden förväntade ökade arbetsbelastningen förordades alltså en förändring. Omorganisationen innebär atl departementet delas upp påsex avdelningar. Efter den omfördelning av arbetsuppgifter som skett mellandepartementen föresläs personal ökas med 28 tjänster.Ökningen sker inom följande avdelningar: tre tjänster tillförs ekonomiskaavdelningen för arbetet med fördelningsstudier, fem tjänster filiförsfinansmarknadsav- delningenför arbete med förändrad kredit- och värdepappersmarknadslag-stiftning, ätlatjänster tillförs inlernationella avdelningen för arbete med bl.a.internafionella skuldfrågor och EG-frågorna, sju tjänster tillförsskatteavdelningen för arbetet med skattelagstiftningen och fem tjänstertillförs administrativa avdelningen för ökade personalutvecklingsinsatser ochökade arbetsinsatser vad gäller de statliga bolagen. Med dessa kompletterande uppgifter frånfinansdepartementet om de önskade tjänsterna anser ulskottsmajorileien attbehovet är väl motiverat, och vi biträder förslaget. Med del anförda vill jag yrka avslag påreservationen och bifall fill utskottets hemställan. Anslag tiU vissa nya tjänster inom 105 (): Alll detta som säger släratt läsa i belänkandel, och hon har nalurligtvis återgivit det på elt korrektsätt. Jag har några invändningar. anförde utredningsarbetet, men det börrimligen inle gå pä detta anslag, då del finns elt särskill utredningsanslag. Del exempel hon tog om arbetsuppgifter med statliga bolagbör lättast åtgärdas genom att elt stort antal statliga bolag säljs, i ställetför atl man jobbar myckel med dem pä . Jag vill med della vidhålla mittyrkande om bifall lill reservationen. Den innehåller, som vel, förslag om en utökning av personalen på departementet, om än någotmindre än den som begärs. Det fär vara mätta i allt. 106 (): En effektiv offentlig sektor kräver ell braförarbete. Del är som skall skapa förutsättningar för enförnyelse av den offentliga sektorn. I del statliga definierar maneffektivitet sä här: "Med effektivitet avses att myndigheten når målet försin verksamhet under godhushållning med resurserna medbeaktande av service-, offentlighets- och rättssäkerhelskraven och med beaktande av personalens behov avarbetstillfredsställelse, god arbetsmiljö, anställningstrygghet och möjligheterlill medbestämmande och personlig utveckling." Delta är en annorlunda definition av begreppeteffekfivitel, i vilken man frångår ett ensidigt företagsekonomisktbetraktelsesätt i rationaliseringsfrågor. Skillnaden mellan osssocialdemokrater och reservanterna är atl vi socialdemokrater tror på denoffentliga sektorn och på att en förnyelse och utveckling inom den offentligasektorn är möjlig. 107 (): Det har inte med saken att göra om man troreller inte tror på den offenfiiga sektorn. Jag tror också på mycket av detarbete som utförs inom den offentliga sektorn. En effekfivitel i det arbete som bedrivs inomfinansdepartementet borde resultera i en skattepolitik och en ekonomisk poHliksom är bra för landet. 8 protokoU 1988/89:91 1988/89:91 Enligtmin uppfattning finns det mycket stora brister vad gällereffektivitet inom departementet, och jag kan inte förstå att en I ' [ personalökningsom är så stor som den som vi reservanter föreslår °'' ° skulle hjälpa saken det allra minsta. personalen inom civil departementet Al- u- J 1 * J ' Överläggningen var härmed avslutad. (Besluti ärendet skulle fattas vid näsla arbetsplenum.) 188 Föredrogs finansutskottets betänkande 1988/89:FiU16 Anslag till ochkammarkollegiet (prop. 1988/89:100 delvis). Anslagför utökning av personalen inom Anf.108 (): Även detta ärende gäller en föreslagen utökning av den centralabyråkratin inom . Del handlar nu om en utökning av personaleninom . I budgetpropositionen föreslås en utökning med 48tjänster, vilka, av texten i budgetproposifionen alt döma, alla är överföringarfrån andra departement. När man försöker läsa anslagsäskandena från dessa andradepartement är del däremot mycket svårt, för att inle säga omöjligt, att därfinna motsvarande minskningar. Det intryck man får är atl det är fråga om enganska rejäl expansion av den cenlrala administrationen. Vi har därför frånfolkpartiets sida avgett en motion i vilken vi kräver en mindre ökning än denbegärda. Utskottethar även i detta fall sett sig föranlåtet att begära kompletterande underlagfrån departementet. Denna komplettering är bilagd belänkandel. Den är inte säväldigt mycket lättare all förslå. Det tycks vara så, atlpersonalförstärkningarna delvis motiveras av nya uppgifter inom ,delvis av arbetet med omläggningen av budgetprocessen och de kostnader för nyatjänster som tillkommit i och med det nya statsrådet. Dennya budgetprocessen innebär en successiv övergång tUl treåriga budgetramar.Detta borde, enligt min uppfattning, rimligen betyda att det årligabudgetarbetet minskar. Uppföljning och utvärdering kräver naturligtvis merarbete, men det är fakfiskt obegripligt varför detta totalt sett skall drastörre resurser. En sådan här omläggning borde i stället rimligen dra totaltsett mindre resurser. Civildepartementetsverksamhet rör själva kärnan i den offentliga sektorn. Det gnetas och snålasmed anslag och resurser när det gäller verksamhet inom skolan, på daghemmen ochinom sjukvården, samfidigt som man inom den centrala byråkratin kräver merresurser utan att man ens har rimUga motiveringar. Detta kan jag inteacceplera. Jagkan i och för sig förstå att det krävs en mängd tjänster för atl försöka motivera det socialdemokratiska vaktslåendet om de offentliga monopolen. Men enligt min uppfattning är detta är fullständigt onödig arbetsuppgift. Det 114 är bättre att ta bort de offenfiiga monopolen änatt skapa nya tjänster. Eftersommånga nya uppgifter har samlats på civUdepartementet kan man möjligen förslåalt det finns en viss osäkerhet vad gäller personalbehovet. Vi reservanter hardärför anfört att om det tiUskott som skulle bli följden av ett bifall tillreservationen inte är tillräckligt, får regeringen återkomma ikompletteringspropositionen med en klart och utförligt angiven mofivering eventuell begäran om resurstillskoil. Meddetta, herr talman, vill jag yrka bifall till folkparfiets och moderaternasreservation. Anslagför utökning av personalen inom civUdepartementet 109 (): betänkande 16 behandlar de anslag fillcivildepartementet och kammarkollegiet som återfinns i civildepartementetsbilaga fill budgetpropositionen. /90 begärs en ökning av förvaltningsanslagmed nära 19 milj. kr. Ökningen förklaras till största delen av att 48 tjänsterförts över från andra departement lill i samband med denändrade arbetsfördelningen mellan departementen som trädde i kraft den 1januari 1989: Från (polisfrågor) 6 tjänster. Frånfinansdepartementen (löne-, pensions-, konsument- och konkurrensfrågor) 23tjänster. Frånjordbruksdepartementet (ungdomsfrågor) 5 tjänster. Frånarbetsmarknadsdepartementet (jämställdhetsfrågor) 9 tjänster. Resurser för ökadadministration 5 tjänster. Därutöveringår det resurstillskott som krävs för en omläggning och utveckling avbudgetprocessen, framför alll för en övergång till treåriga budgetperioder.Detta resurstillskott är beräknat för 7 tjänster. Tilldet betänkande som vi nu behandlar finns en reservafion från ochmoderaterna som innebär att anslaget till föreslås bliminskat med 8 milj.kr. Enligt reservanternas motivering skall tydligenomläggningen av budgetprocessen belasta andra anslag, och de nya tjänsternalill det nya statsrådet bör genom effektivisering och rationalisering. En övergång till en mer långsiktig och flexibel resursslyrning skall nugenomföras genom de s.k. treåriga budgetramarna och den nya anslagsformenramanslag. Denna budgetteknik innebär emellerfid också att kraven.påuppföljning och utvärdering skärps. Detarbete som krävs för omläggningen av budgetprocessen och därmed sammanhängandeuppgifter är definifivt en fillkommande uppgift för . Denförutsätter inte minst elt omfattande ulvecklings-och informationsarbete. Fördetta ändamål krävs sju tjänster jämte vissa konsultinsatser. uppfattning är arbetet med en ny budgetprocess en viklig del iarbetel med att utveckla och förnya den offentliga sektorn. Utskottet anser deldärför motiverat alt departementet erhåller de resurser som krävs för att dennya budgetprocessen skall fungera effektivt. Vadgäller kostnaderna för det nya statsrådets statssekreterare, två sakkunnigasamt en assistent, så har dessa i huvudsak kunnat täckas inom 1988/89:91 ramen förde tidigare förvaltningsanslagen, varför reservanternas önskan i 6april 1989 denna del redan kan anses vara uppfylld. Anslag för utökning av personalen inom civUdepartementet Sammanfattningsviskan konstaleras att av den begärda lotala lönekostnadsökningen förcivildepartementet på drygt 15,5 milj. kr. som anges i budgetpropositionen,svarar överföringen av lönekoslnadsmedel lill följd av den ändradedepartementsindelningen för drygt 13 milj. kr. Detverkliga tillskottet motsvarar en ökning av lönekostnaderna med 2,3 milj. kr.,vilket mofiveras av omläggningen av budgetprocessen samt till viss del av dekostnader för nya tjänster som tillkommit för det nya statsrådet. Med del anförda yrkar jag bifall till utskottets hemställan och avslag påreservationen. AnneWibble framförde i sitt anförande alt underlaget varit bristfälligt. Men vi varju överens i utskottet och, som också sade, framgår del avbelänkandel atl underlaget i budgetpropositionen kunde ha varit nägolfylligare. Därför begärde utskottet kompletterande uppgifler tillmoliveringslexten under liltera A i budgetpropositionens bilaga 15. Utskotteterhöll dessa kommentarer inför beslulslillfället, och de finns med som bilagatill betänkandet. Avreservationen framgår all reservanterna egentligen inte tror atl det går atlminska anslaget till med 8 miljoner, som föreslås imotionsyrkandet, eftersom reservanterna enligt min mening lagt in en brasklapp: "Omden i motionen angivna reduceringen av ökningen under anslaget A 1 leder fillatl förelagda uppgifter inte kan genomföras får regeringen återkomma tillriksdagen i tilläggsbudget." Attfrän ell begärt anslag på . ta bort 8 miljoner måsle ofrånkomHgeninnebära att vissa förelagda arbetsuppgifter inte kommer alt kunna utföras.Utskottet yrkar, som jag sagt, avslag på motionen. Sedantog upp personalexpansionen. Som jag redan sagt motsvarar förcivildepartementets del de begärde förstärkningarna de nytillkommandeuppgifterna. Motsvarande neddragningar görs pä de avlämnande departementen.Vissa av dessa övertar i sin tur uppgifter från andra departement, vilket integör det möjligt att endast jämföra jusfiliedeparle-mentet, ,, och pådet sätt som görs i motionen. Sålunda övertar exempelvis finansdepartementetuppgifter från UD och uppgifler frånindustridepartementet. Det är della - och där kan jag väl dela att det kanske inte var så lätt att se det - som är del sakligaunderlaget. Anf.110 (): Del som sade sist instämmer jag helt i. Del gär hell enkelt inte att av det material som regeringen har presenterat - inte ens med del kompletterande underlaget - utläsa vilken personalexpansion som föresläs på de olika departementen. Det är enligt min uppfattning otillräckligt, ja, rent av otillständigt atl förse med så dåligt underiag. Därför har vi i reservafionen poängterat att om den förändring som 116 vi anser väl motiverad inte skulle motsvara de kravsom departementet har. så får man återkomma mendä faktiskt vara snäll att klarl och utförligt ange skälen till de olikaresursförändringarna. Fär jag sedan säga atl arbetet med budgetprocessen, somSonia lill en del uppehöll sig vid, enligt min uppfattning är en av demest normala, om jag så får säga, arbetsuppgifterna på departementet. Jag kundeinle i anförande någonslans hitta ell försvar för varförarbetet med de treåriga budgetprocesserna totalt sett skulle innebära enutökning av personalen på den centrala nivån. Låtmig också säga att arbetet med alt förnya den offentliga sektorn, som SoniaKarlsson såg som ett mofiv för personalexpansionen på ,enligt min mening handlar om hell andra saker än central personalökning inomregeringskansliet. Vad som då krävs är elt helt nytt synsätt, där man sloparoffentliga monopol, där man ger större ansvar och befogenheter ät personalen iverksamheterna - inle utökar personalen på departementen. Anslagför utökning av personalen inom Anf.111 (): Ja, , del är ju budget vi diskuterar,och för är det klarl utsagt vilka tjänster som förs överdit. De tjänsterna krävs för de arbetsuppgifter som tillkommer. Det finns klartredovisat. Det fanns med vid beslutstillfället. Jag vill gå in på minskningen av anslaget med 8milj. kr., som reservanterna vill göra. Del har vi ocksä diskuterat. AnneWibble sade att var kärnan. Det är en nog så viklig kärnamed stor omfattning. 1 och för sig behöver jag inle för lala omalla delarna: styrning av organisation av den statliga verksamheten, formernaför myndigheternas anslagsframställning, resultatredovisning, budgetulveckling,stafistik, dalafrågor, statlig löne- och personalpolitik, polisväsendet samtpris-, konkurrens- och konsumentfrågor och dessutom länsstyrelserna,landstingen och kommunerna. En minskning av anslaget med 8 milj. kr. skullekräva en neddragning av antalet anställda på med ungefär 30personer. En beräkning grundad på en genomsnittlig lön på ca . permånad, inkl. lönekostnader, gör . per är och tjänst, dvs. för 30tjänster drygt 8 milj. kr. En personalminskning med 30 tjänster innebär givetvisalt ej har möjlighet att sköta förelagda arbetsuppgifter pådet sätt som dessa viktiga uppgifter kräver. 112 (): Del finns ganska många mer angelägna verksamhetsområden än civildepartementetssom har fått vidkännas personalminskningar. Vi har diskuterat flera av dem iriksdagen. Det har handlat om anslag lill skolan, fill lärartjänster. Dethandlar ibland om personalbrist på daghemmen. Det handlar om slorapersonalbrisler inom sjukvården. För min del gör jag den bedömningen att dearbetsuppgifter som jag anser att har alt sköta bör kunnaskötas med det resurstillskott som vi reservanter har föreslagit. sade alt är kärnan i den offentliga verksamheten.Jag skulle kanske inle uttrycka mig riktigt på det viset, utan jag menar atl endel av de uppgifter som kärnan i den offentliga verksamheten handlar om skötseller övervakas delvis från . Den stadiga rationaliseringsverksamheten m.m. minuppfattning finns goda skäl för atl ha betydligt mindre av övervakning fråncenlrala institutioner och i stället låta dem som arbetar med verksamheternautveckla dessa pä bästa sätt. 113 (): Jag uppfattade att det var somsade alt var kärnan - det var det jag citerade. Det var inlemitt eget ullryck. För att återgå till vad som sägs om indragning på andrahåll vill jag framhålla atl del är så, som jag har redovisal, som detockså slär i betänkandet och som vi har diskuterat i utskottet, attcivUdepartementet tillförs nya arbetsuppgifter och flera nya områden. Del ärunderlaget till atl dessa tjänster behövs. Min bedömning är den atl man i motionen entydigtföreslagit atl 8 miljoner skulle las bort från anslaget men att man ireservafionen har lagt in en brasklapp, där man säger alt om detta inte kommeratt fungera, sä skall pengar tillföras i efterhand. Detta kan jag inle se somelt bra säll atl få en effektiv och rationell offentlig sektor, som folkpartietoch så ofta talar om atl vi skall ha - en offentlig sektor somskall ha möjlighet till långsiktig planering och styrning. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 19 8 Föredrogs finansutskottets belänkande 1988/89:FiU17 Den statliga rationaliseringsverksamheien m.m. (prop. 1988/89:100 delvis). 114 (): Det är knappt elt år sedan den statligadatapolitiken debatterades här i kammaren, och jag skall därför bara beröranägra vikliga punkter där vi moderater har en annan uppfattning än regeringen. Den vilja lill samförstånd som socialdemokraternaframförde i fjolårels debatt har inte blivil synlig i propositionen. Del lyckerjag är beklagligt. Därför har vi åter framfört vara ståndpunkter. Vad som nubehövs från regeringens sida är att utskottets tankar och idéer konkretiserasoch atl regeringen visar litet lyhördhet för vad vi framfört i reservationerna. Enligt min uppfattning är avstånden i mänga frågor inte såstora, och det här vikliga, men för många delvis främmande, området behöver nuhandling och älgärder. är något som ännu inte i alltför stor utsträckningsyns efter fjolårets beslut. Vi i moderata samlingsparliel anser all en politik där manpå bästa sätt utnyttjar den nya informationsteknologin mäsle bygga pä följandeprinciper. För det första ställer del ökande användandet av datoreroch dataregister krav på etl förstärkt skydd av den enskildes integritet. För det andra måste offentlighetsprincipen hållas levandeäven i då en stor del av offentliga uppgifler registreras på datamedier. För dettredje måste sårbarheten i olika system och regisler beaktas. För del fjärde måsle strävan vara atl vi skall skapastörsta möjliga frihet och samfidigt öppna möjligheten atl skall blielt land som på bästa sätt inom olika samhällsområden lar till vara de fördelaroch möjligheler som den nya teknologin ger. Jag övergår nu lill atl beröra några avfrågorna om säkerhet och sekretess. Alla myndigheter som har ansvar förADB-system bör ha en klar uppfattning om säkerheten i ADB-verksamheten. Del harde inte allfid.