prot · GC0971 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag väljer därför att ta upp ett av länderna i - -och världens största etniska minoritet utan eget land: kurderna. "smutsiga ansikte" - vi ber om ersolidaritet. Den texten har funnits på affischer i . Det handlar omsvenska företags förföljelse av fackföreningar, deras svältlöner, derasolagliga avskedanden och den utpressning arbetarna är offer för. De svenskaföretagen följer samma spelregler som övriga utländska företag pä kontinenten.De anpassar sig, som de själva uttrycker det, till de lagar och traditioner sområder i respektive land. kallas för demokrati, men det är en demokratibaserad på terror, säkerhetslagar och undantagstillstånd som gör attutsugningen av folket kan fortsätta. Tortyr, mord, försvinnanden,krigsrättegångar, hunger och misär är verklighet och vardag. Facitför 1988 blev 14 000 mördade och försvunna,de flesta fackligt och politiskt aktiva. sköts tväfackföreningsledare, vilket gav anledning till en liten notis i svenskadagstidningar. är vice ordföranden iCUT, LO, i för attvädja om hjälp och solidaritet. Bananer är billiga , ca . Billiga bananerkan vi köpa därför att bananpriserna pressas med hjälp av massmord påbananarbetare och deras fackliga företrädare. Värst är situationen iUrabaprovinsen i , där formliga massakrer på strejkande arbetareskett. En av de största köparna av bananer från är . Fackligaföreträdare för Uraba har vädjat direkt till om att vidta åtgärder föratt stoppa morden, och det är klart att skulle kunna påverka situationenom viljan fanns. Men ekonomiska och politiska hänsynstaganden får gä föresanktioner mot brott mot mänskliga rättigheter både av stater och av enskildaföretag. ABV bygger en flottbas i . Projektet beskrevs somen fiskehamn men är en ren militär anläggning, beställd av marinen, och detvisste ABV när kontraktet skrevs. ABV har fått exportgarantier och lån förprojektet, bl.a. i Nordiska investeringsbanken. Dåvarande bostadsministern undertecknade byggkontraktet . De störstaunderleverantörerna är ASEA och . Norska och finska underleverantörerfinns också med. Utrymmet för inhemska leveranser är . Detta projekt har inte granskats ur vapenexportsynpunkt.En leverans av en s.k. nyckelfärdig marinbas räknas inte .som krigsmateriel.EUer anser man att är ett land utan inre väpnade konflikter? Projektetär granskat av jurister i på grund av misstänkta mutbrott.Colombianska lagar angående internationell anbudsgivning ändrades i samband medkontraktet. "Dribbel på högsta nivå" anser många i Colombia.Att det är dribbel på högsta nivå anser även jag. Svensk lagstiftning mäste härändras. En marinbas med allt vad den fillhör är krigsmaterielexport och bordeha granskats av KMI. Sverigemåste tvätta sitt smutsiga ansikte. tog upp frågan om kurderna. Jag tänkerockså tala om kurderna. Det kurdiska folket är världens största etniska minoritetulan eget land. På grund av brister i folkbokföringen finns ingen tillförlitligstatistik. Men man brukar uppskatta att kurderna är ca 20 miljoner tillantalet, varav hälften bor inom staten . är till ytan lika stort som . Detsträcker sig från östra över norra och norra till de västradelarna av och in i södra . Kurderna behandlas litet olika i de här länderna. I Sovjethar kurderna erkänts som en nationell minoritet. De har bättre materiellstandard än kurder i de andra länderna. Det finns i skolor, böcker ochtidningar på kurdiska. för en arabiseringspolitik, men har inte gått likavåldsamt fram som sina grannländer. betraktar sina kurder som en persisk minoritet, menhar ofta spelat på kurdiska upprorsstämningar i grannstaterna för egen vinning.Och den våg av terror ochavrättningar som sveper fram i drabbar naturligtvis även kurder. erkänner över huvud taget inte kurdernas existens.Kurderna utgör en tredjedel av befolkning, men existerar inte enligtTurkiets officiella uppfattning. Att tala kurdiska utanför hemmet eller attutge tidningar och böcker på kurdiska är belagt med hårda fängelsestraff.Avskyvärda övergrepp sker urskillningslöst mot hela byar. erkänner på papperet kurdernas rättigheter. Enligtgrundlagen är kurder och araber delägare till landet. Kurdiska språket harerkänts som minoritetsspråk. Skolor och universitet byggdes, men efter 1975 harkurdernas situafion dramatiskt förändrats. Systematiska folkomflyttningar harskett, skolor och universitet har stängts, städer och byar har utplånats. har ett regelrätt utrotningskrig motkurderna tagit form. Frän till förstördes 448 byar.Från bombades ca 40 kurdiska städer och byarmed giftgas, vilket medförde att minst 100 000 människor flydde över gränsernatill och . Kriget mellan och har till större delen utspelatsig på kurdernas områden i resp. land. Kurderna är de stora förlorarna i detkriget, men de är även fredens förlorare, eftersom länderna nu kan koncentrerasina militära resurser på de egna kurderna. Under vär resa i för tvä veckor sedan fick vifrågor - som också tog upp - i flyktinglägren: Vet vadsom har hänt oss? Förstår att försöker utplåna oss, ochom ni vet, vad gör ni? Det var svåra frågor att få, eftersom vi inte har gjortsärskilt mycket. Inför världens ögon sker ett utrotningskrig, sker ettfolkmord på en etnisk minoritet utan att reaktionerna i världen blir särskilthögljudda. sitter fortfarande kvar vid makten, förfogarfortfarande över dessa avskyvärda kemiska vapen och har fått erfara att detinte händer så värst mycket om han använder dem. Efter vår resa i ikurdernas område är min bestämda uppfattning att en systematisk förföljelse avkurder pågår även i och att skulle göra processen kort med bådesina egna kurder och med flyktingarna från om man bara tordes. Flyktinglägren förde tankarna till 30-taletskoncentrationsläger, och den förföljelse som kurderna i är utsatta förkan, tycker jag, jämföras med förhållandena för svarta i ochpalestinierna på . Av tal här i kammaren och av årets motioner att döma finnsändå stort hopp om att vi skall fä ett enhälligt utskottsförslag om att förakurdernas sak till FN:s dagordning. Jag hoppas även på att vi kan skapa enighetkring kravet att ställs till svars inför för sin behandlingav kurderna i . i är satt att vaka överfolkmordskonventionen. bör anmäla till Internationella domstolenför folkmord. Saker sker inte isolerat, utan samband finns naturligtvismellan hur kurderna behandlas i sina hemländer och hur vi i behandlardem. Kommunarresten av nio kurder i och terroriststämpeln på PKK ärvårt bidrag till kurdförföljelsen. Så tillsist: I både och liksom i mänga andra länder är det barnen somdrabbas värst. Barnen är mest utsatta, mest rättslösa. Därför är nog barnensrätt till liv, mat och omsorg den viktigaste frågan när det gäller mänskligarättigheter. 25 (): På förekommen anledning vill jag säga alt denhäftighet med vilken en del talare reagerade på Per tal tyder påatt han trampade på många ömma tår. Per stär varken ensam ellerisolerad i partiet eller i riksdagsgruppen, men vi har alla olika sätt attuttrycka oss på när det gäller partiets ståndpunkter. Den individuellaolikheten är vi rädda om. Vi i är alla samma andas barn, och jagdelar samtliga Per synpunkter - jag kan bara inte uttrycka mig likakraftfullt och drastiskt som han. Vi tillhör en världsomspännande rörelse, somarbetar politiskt och tvärpolitiskt för en ny framtid i fred och i balans mednaturen, och inte bara med tankar pä att ge naturen vad den tål. Jag vill först säga nägra ord om utrikespolitikur miljö- och solidaritetsaspekter. Det sägs så många vackra ord om solidaritet med de svaga ivärt eget land och i andra länder frän talarstolar runt om i . Det skrivs så många rapporter om jordens framtid, om hurvi skall klara miljön och övervinna miljöförstöringen. Det hålls så många konferenser - internationella ochnationella - om havsmiljön, om luftföroreningar, om solenergin, om framtidenoch dess matförsörjning. Alla dessa tal, rapporter och konferenser vittnar omstort kunnande och om insikt om de problem som finns och även om en medvetenhetom åtgärder som behövs. Är de värsta hoten för mänskligheten freonutsläppen fränplasttillverkning, kylskåp och rengöring av chips och lustgasutsläppen frånvåra katalytiska avgasrenare, som tillsammans förstör ozonskiktet och sä småningommöjligheten för allt liv? Eller är det andra luftföroreningar ochväxthuseffekten? Eller är det skövlingen av regnskogarna, ökenspridningen,den kemiska förgiftningen, den ökande radioaktiviteten i vår livsmiljö medhotet om kärnvapenkrig och kärnkraftsolyckor? Är det hotet mot vårtdricksvatten? Är det försurningen? Eller är det människors och ledares grymhet och statersövergrepp och den dåliga efterlevnaden av FN:s deklaration om de mänskligarättigheterna? En av grundteser är att människor och naturinte får exploateras. utrikespolitik syftar till atl på allaområden arbeta för solidaritet med fattiga människor i - genom vårhandelspolitik, genom vår biståndspolitik, genom internationellaöverenskommelser, ge-, nom att hjälpa med vårt kunnande och genom att geekonomiskt bistånd. Jorden håller på att förödas, och vi är delaktiga, du ochjag som individer och som land. Naturen håller på att få vad den täloch mer därtill, och vi är som sagt delaktiga. Människor tvångsförflyttas förolika s.k. utvecklingsprojekt. Sjöar förgiftas, den ökande trafiken förödernaturen och skadar människor, och vi är delaktiga både i vårt eget land och iandra länder och i andra världsdelar. Genom vår handelspolitik, genom vårt bistånd, genom FN,genom , genom vår flyktingpolitik, genom uttalanden och genom attgöra världen uppmärksam på olika förhållanden är vi delaktiga. Min avsikt äratt peka pä positiva progressiva saker som kan göra och att ge exempelpä projekt och aktiviteter som inte skall delta i. Det gäller den alltid återkommande kärnkraften. , , går genom detta internationella atomenergiorgan i spetsen förkärnkraftsetablissemanget för att enligt demokratisk ordning ocksäskall ha tillgång till denna kraftkälla, och när industrins marknad saktakrymper, bl.a. i och i , söker den sig nya marknader. Genom enfolkomröstning, som det ständigt behöver påminnas om, har svenska folkettydligt tagit ställning mot kärnkraften och anser att den skall vara avveckladsenast är 2010. Kärnkraften är en ännu till stora delar otyglad energikälla.Riskerna vid brytningen av uranmalm kvarstår, liksom riskerna vid transporterna,vid anrikningen och vid driften av kärnkraftverken och vid upparbet-ningen. Vimåste ocksä tänka på den ännu olösta avfallsfrågan. Kärnkraften är oacceptabel.Men gång på gång gör försök atl exportera ABB:s tillverkning. Detsenaste tillskottet är , som visat intresse för svensk kärnkraft. skall inte exportera vare sig kunnande,kärnindustriprodukter eller svenskt utbränt kärnbränsle till andra länder ochinte heller importera utbränt moxbränsle frän . Förutom rena ekologiska miljöfaror är t.ex. uranbrytningendjupt omoralisk och osolidarisk mot urbefolkningen i både ochNordamerika, då denna befolkning tvångsförflyttas från områden rika påuranmalm. Den är osolidarisk mot gruvarbetarna, som enbart erbjuds arbete iurangruvor, där de efter ett eller uppvisar mångdubbladfrekvens av cancersjukdomar. Vi vill att aktivt skall arbeta genom lAEAför att inte skall bli en marknad för kärnkraftsindustrin eller enavstjälpningsplats för kärnkraftsavfall. Kärnkraften skapar beroende ochavfallsproblem för oändlig tid. Export av annat miljöfarligt avfall skall vi självfalletinte heller delta i. Det finns risker för att detta sker - det sade tullare iGöteborg i radio . 300 000 containrar lämnar ,och endast ca 150 kontrolleras. Då söker man efter vapen och högteknologi, inteefter kemiska produkter. Där finns inga restriktioner. Denna släpphänthetlämnar möjligheter för samvetslösa företag att exportera miljöfarligt avfall. anser att vi skall bedriva en solidariskhandel, där vi har både en miljöklausul och en socialklausul med ihandelsavtalen. Socialklausulen innebär att inte handlar med varor ochländer där fackföreningar är förbjudna eller där inga sociala förmånertillkommer arbetarna i jordbruk och fabriker. var det en intressant fräga om äpplen ochpäron uppe till diskussion. Några trodde att det var ett handelshinder att hasamma krav pä utländska varor som på svenska. Men det är inget handelshinder sålänge vi inte sätter högre krav pä de importerade varorna än på våra egnavaror. Miljöklausulenskulle bl.a. innefatta att vi inte skall importera varor som tillverkatseller producerats med användning av gifter som inte är tillåtna i . Varligger solidariteten och miljöhänsynen här? Jo, dels skall inte arbetare iandra länder behöva handskas med gifter som vi anser vara så skadliga att viförbjudit dem i vårt eget land, dels skall inte våra arbetare konkurrera päojämlika villkor, dels skall vi, svenska folket, inte behöva få sämre livsmedelgenom importerade varor än vi har beslutat om inom landet. Genom vårt bistånd kan vi också påverka utvecklingen iländer där vi satsar våra biståndspengar. Men på många ställen blir de rikabara rikare och de fattiga fattigare. Storskaliga projekt som Kot på Sri Länka eller BaiBång i är inte den typ av projekt som svenskt bistånd skall gå till. Kot är ett stort kraftverksprojekt där stora delar avelkraften går till multinationella företag och där vinsterna går ut ur landet.Företagen enbart utnyttjar arbetskraften, som producerar för låga löner ochutan sociala förmåner, och tillåter inte medlemskap i fackföreningar som kanförsvara deras rättigheter. Vårt bistånd skall gå till småskaliga projekt som hjälperbyar och orter till självförsörjning när det gäller basbehoven och utöver detgrödor eller produkter för försäljning. Vårt bistånd skall inte vara bundettill att biståndslandet förpliktar sig att köpa vissa produkter av oss för atterhålla bistånd, utan det skall vara helt obundet och ges dels somkatastrofbistånd i akuta situationer genom FN, SIDA eller frivilligaorganisationer, dels som långsiktig hjälp genom utbildning och bistånd därmänniskornas egna resurser tas till vara. Om man skall lyckas med utveckling i alla länder, måsteman i alla länder ta till vara landets största resurs: människorna. På sammasätt som första kvinnliga professor gjorde då honstartade för återplantering av skog. Debatten om denekologiska krisen fördes dä inom lyckta dörrar och stannade på skrivborden. Honengagerade kvinnorna och barnen och visade dem att det fanns ett samband mellanundernäring, vattenbrist och erosion. Redan för fyra fanns ca 250lyckade projekt där man låtit kvinnor och barn sköta plantering och vård avträd som de sedan själva får använda som ved, för fruktodling och som virke förbyggnader och staket. Man får betänka att träd växer upp ungefär 10 gångersnabbare i det klimatet än hos oss. Klimatet förbättras också relativt snabbtoch kraftigt av detta. Sädana projekt skall stödja. diskuterar WFP, Program, att biståMogambique. Då köper de majs från grannlandet , som just nu har enöverskottsproduktion på majs. Den hjälpen förstärks genom attZimbabwe får avsättning för sitt överskott av majs, och Mogambique blir hjälptmed en gröda som man är van att använda - i motsats till det vete Sverigebrukar skicka. Det går snabbt att få fram varorna. Detär ett bistånd som är bra frän många synpunkter. bör arbeta för att fåsädana biståndsprojekt att fungera. Solidarisk handelspolitik innebär bl.a. att handelsavtalingås bilateralt mellan två jämbördiga parter. Miljöklausulen skall påverkassä, att vi inte t.ex. köper ädelträ från de länder där ädelträlövskogarnaavverkas i en allt snabbaretakt, som på de västindiska öarna, i och i de sydamerikanskaregnskogarna. Solidarisk handel innebär ocksä att inte köpa in kött till hamburgarefrån biffarmerna i och , där regnskogarna skövlas för att geplats för biffarmer som snart sliter ner det tunna humuslagret, och nästa stegär en steril öken. Solidarisk handelspolitik förekommer i liten skala medTanzania och , där handeln sker direkt med kooperativen utanmellanhänder. f.d. chef sade efter sin avgång,att i längden aldrig kommer att acceptera förhållandet att de leverpå en helt annan nivå än vi..För egen självbevarelsedrifts skull måste vi ageraför en rättvisare fördelning av jordens resurser. Genom kan vi påverka utvecklingen av dessengagemang i olika utvecklingsprojekt. 1 planeras utbyggnad medVärldsbankens hjälp av Narmadafloden med 3 000 dammar, och färdigutbyggd skulleca 1 miljon människor tvångsförflyttas och ryckas upp med rötterna och derassociala nätverk upplösas. är involverad i tvä av dessa dammbyggenmed en 40-procentig ekonomisk insats dels i Savdar Sarovar, dels i IndiraSågar. för dessa projekt har hittillsutbetalats, och pågår förhandlingar med tre delstater att fortsätta. 90 000ha skall överdämmas, och 120 000 ha skall bevattnas. Det är alltså en relativtliten vinst för en folkomflyttning pä 270 000 mäniskor. av området hotas avförsumpning. Dammarna slammas fort igen på grund av folksammandragning ochintensivt jordbruk. Sjukdomar sprids i de fuktiga områdena. Man har förbunditsig att plantera dubbelt så mycket skog som den som har dränkts, och ny markbehövs för folkomflyttningen. Ekvationen går inte ihop. Sådana extramarkresurser finns inte över i . 1 stället för jord börjar man geindierna en liten ekonomisk ersättning, för vilken de inte kan köpa sig ny jord.Ett nytt jordbruksproletariat uppstår. Ett liknande, mycket stort vattenprojekt pägär i Turkietvid och , GAP. En läng sjö, . Det tar fyra årför att fylla dammen. Man tar en tredjedel av vattenresurserna för bevattning;som blir utan. Förhandlingarna med är inte klara, menbygget pågår för fullt till en kostnad av . Om dammenspricker- vilket man säger inte är möjligt -dränks . Förhandlingarna ärinte avslutade med , men man fortsätter att bygga. När det gäller Palestinafrågan har spelat en aktivroll, något som efterlyser att utrikespolitiskt skall göraäven i andra länder där mänskliga rättigheter kränks. 26EVERT (): Jag kände mig illa till mods när Per Gahrtontog upp och jämförde hans insatser med den nuvarande politiken. Jagtror att ocksä i sin himmel kände sig konstig till mods. Jag rör mig också litet grand i utrikespolitiska kretsar.Jag tycker atl man möter en stor uppskattning av svensk utrikespolitik, inteminst i den fråga jag här tänker beröra något, nämligen Mellanösternfrågan. 1988 bröt freden ut, har det hetat. Det finns mängaproblem som behöver lösas, och det händer mycket positivt. Det är vi gladaöver, och vi hoppas att det skallkunna bli fred pä många häll i världen. Det verkar ändå som om det är svårast iMellanöstern, när del gäller Palestinafrågan och . är det alltså 22år som och har varit ockuperade och annekterade.1 har man särskilda bestämmelser som innebär att i stort sett helastaden har tagits. Vad är det då som är det viktigaste här ? Det är, somhar sagts här, att komma till tals med , också för egen skull. Vihar alltså, på ett område som inte är mycket större än , två folk somskall dela detta stycke jord. Vi har när vi talat med PLO sagt:Erkänn existens! Godta den tvåstalslösning som FN rekommenderade redan1947! Fördöm terrorismen och godta resolution 242 ! har PLO gjortdetta pä högsta nivå. Tendenser i denna riktning har funnits länge, menparlamentet har fattat detta beslut. Ändå säger man frän sidafortfarande: Vi erkänner icke PLO. Man säger nej till PLO som förhandlingspartner.Det är nödvändigt att erkänner PLO och att och PLO kommer tillförhandlingsbordet. , vår utrikesminister, var med och bröt uppmotståndet från sida till PLO. Man kan tycka att det är konstigt att detskall väcka så stor uppmärksamhet, detta att man skall sätta sig ned och pratamed varandra. hade man vägrat göra detta. Genom olika insatser blev detnu möjligt för att säga: Vi talar med PLO. Det är en vikfig milstolpe ochen förutsättning för att denna fredsprocess skall kunna gå vidare. Det är inteför mycket sagt att nyckeln till en uppgörelse läg och fortfarande ligger iWashington. gäller det att tar samma steg somUSA har tagit. Framför oss ligger en fredskonferens i FN-regi, med de fempermanenta staterna i säkerhetsrådet och de berörda parterna PLO, ,, och , som också måste vara med i en sådan här process. har börjat röra pä sig. UtrikesministerSjevardnadze har föreslagit att FN:s fem permanenta stater i säkerhetsrådetskall förbereda denna konferens. Han har som målsättning att den skall inledasinom . Det är en nåd att stilla bedja om, att det verkligen blir så. Jag har här, och i många andra sammanhang, sagt att PLOmåste vara med. PLO är palestiniernas företrädare. PLO är palestiniernasorganisation. PLO är ocksä den enda organisation som kan garantera enfredsuppgörelse. Det kan aldrig vara den ena partens, , uppgift att utsemotpartens representanter. Man kan dra en parallell, även om det är ett avståndmellan de båda företeelser som det gäller. Hur skulle vi reagera om SAF skulleutse LO:s förhandlingsrepresentanter i en avtalsuppgörelse? En gång trodde manfaktiskt att man kunde gå den vägen. Det gick inte, och det kommer aldrig attgå. Det kommer inte heller att gå i detta avseende. PLO måste fä vara med.Ingen fredsuppgörelse kan ske över PLO:s huvud. representant vädjade tillregeringen att hälla kanalerna till öppna. Ja, det behövs. Detsocialdemokratiska partiet och regeringen har alltid försökt göra det. Jag harsjälv rest i området och alltid varit noga med att träffarepresentanter för . är utrikesministern och vicepremiärministern bjudna att 6 protokoll 1988/89:71 Det går att träffa dem också i andra sammanhang, bl.a. inomSocialistinternationalen. Syftet med kontakterna mäste, som jag har sagt, vara attIsrael kommer till förhandlingsbordet och att erkänner PLO. Men om manbegär av oss att vi skall tiga inför den brutalitet som möterfolkresningen, Intifadan, med eller den expansionspolitik bedriver, måstenaturiigtvis svaret bli nej. Vi måste ha rätt att reagera. Den som vill ta delav vad det är fråga om kan ju läsa State Departments redovisning för hur detförhåller sig med de mänskliga rättigheterna i området. Om man vill studerastyrkeförhållandena mellan och palestinierna kan man lyssna pä AbbaEban, f.d. utrikesminister i . är det som slungar sina stenar mot Goliat.Varje dag dödas en palestinier. Det är icke längre fråga om öga mot öga, utandet är 30 ögon mot ett. dödades 11 israeler och 366 palestinier. När och jag talade med PLO:sordförande, , vädjade denne till och att fortsättasitt arbete med Mellanösternfrågan. Han menade att , som neutral stat,har en särskild uppgift i detta sammanhang. Jag kan, inom parentes, säga attjag undrar hur det hade varit i detta sammanhang om tillhört EG, om vihade haft samma möjligheter att agera då. Det tror jag inte. vädjade till oss att vi skulle fortsättaarbetet med kontakter i och för att få i gång förhandlingarna. Hansade också: Jag är rädd för nya stridshandlingar i södra . Han menadeatt PLO:s säkerhetstjänst hade klara indikationer på att nya stridshandlingarskulle ske där. Vi sade att vi aldrig kan tro att man från sida för enså vansinnig politik, men man vet ju aldrig. Jag hoppas i alla fall att detinte kommer att hända. Det är illa nog som det är i södra . I fråga om detta har vi behov av stöd frånalla partier. Vi har behov av stöd från den judiska församlingen, självfalletförst och främst den i , där den är stor och kraftig, men också den iSverige. Vi vet ju att det har getts signaler om att det håller på att växafram en annan inställning. Det har också getts signaler från om att såär fallet. Det halsstarriga nekandet till kontakter med PLO håller faktiskt päatt brytas upp. Men det är säkert en bit pä vägen kvar. Det är naturligtvisbråttom även om vi ser detta i ett längre perspektiv. Det tog, fru talman, enlång tid för och hans närmaste medarbetare att foga ihop den palestinskanationalförsamlingen till det beslut som fattades. Man kan utgå frän att dettasamförstånd har en tidsbegränsning. Palestinierna måste faktiskt få utnågonting av vad de själva har gett och erbjudit. Och ännu sä länge, under heladenna länga period av ockupation, har de ju inte fått ut någonting. Situationenhar egentligen bara förvärrats.