prot · GC0996 · 1988-12-31 00:00:00 — Eftersom han är mannen bakom verket, vet jubåde han och jag all ärendel skall granskas av revisorer. Därförlycker jag alt det är intressantare att här och diskulera Irafiken framöver. och dess evenluellaeflerverkningar kan jag kanske tillägga att man, enligl min mening, har haftmesl anledning all fundera över sysselsättningen på . Eftersom jag självär ledamot av länsarbetsnämnden på , vet jag ju all de siffror som harnämnlsbara är en del av sanningen. Somliga arbelen har försvunnil och somligahar lillkommit. Jag vill inle göra mig lill lolk för länsarbelsnämnden och sägaall del totalt sett innebär del elände som talade om. Jag vetockså alt rederiel har slora problem alt få arbetskraft lill sommarsäsongen.Personalbristen är rätt svär. 80 (): Herr lalman! Jagvill bara säga lill all jag lycker att del ganska väl harframgått vad vi skall besluta om men inle vad del verkligen kostar. Redan för1988 har det ju belalals ul mera än vad beslutat om, och i början avdet här året har man tydligen också ett ganska stort förskott. Därför tror jagatt man med fog kan säga alt vi inte rikligl vel vad Gollandslrafikenkoslar. Vi kommer nog att bli tvungna all la upp frågan , förnågonstans rnåsle ju pengarna tas. Vanligen brukar del bli en hemställan tillriksdagen, och då får vi se vad som beslutas. 81 (): Jag vill ställa en fråga lill UllaPellersson: Skall jag renl av uppfälla så, all hon anser attrederibylet har hafl positiva återverkningar för sysselsällningen på ? 82 (): Del är alldeles rikligl, , vi kan inte på kronan och örel faslslälla vad Gollandslrafiken koslar.vilket jag också framhållit i kammaren. Det är också av del skälet som vi anvisarett förslagsanslag. Till vill jagsäga all jag fakliski inlelycker-jag Iror alt jag också framhöll detta när jag stod i lalarslolen - attjag kan uttala mig så tvärsäkert, ål del ena eller del andra hållet, som JerryMarlinger uppenbarligen anser sig kunna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendena skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 6 protokoll 1988/89:96 Ekonomiskt stöd till barnfamiljer m.m. 13 8 Föredrogs socialulskollels belänkande 1988/89:SoU17 Ekonomiskt stöd lillbarnfamiljer m.m. (prop. 1988/89:100 delvis). Ekonomiskt stöd till barnfamiljer m.m. 83 (); Barnfamiljerna lever under luffa villkor iSverige, både därför alt de i mänga fall har del ekonomiskl svårt och därförall de har ont om tid. De har en splittrad tillvaro; de måste rätta sig eflerarbetslivels krav, och de måsle söka ulöva sill föräldraskap: Föräldrarna måslela hand om sina barn och finna lid för umgänget med familjen. Konflikten mellande här målen är ofta stor. Familjepoliliken har länge varit inriktad på tvåväsentliga mål - för det första alt öka barnfamiljernas ekonomiska standard ochför det andra att se till att del finns en god barnomsorg. Vi skall nu underden förslå debalten syssla huvudsakligen med del ekonomiska slödet lillbarnfamiljerna, men frågorna går inle all helt hålla isär. Från folkpartiels sida har vi under hela 1980-talelarbetat för att öka slödel lill barnfamiljerna. Vi menar att det efter mångaundersökningar är alldeles klart all barnfamiljerna genomsnillligt sen lever påen lägre levnadsslandard än de hushåll som inle har akluellt försörjningsansvarför barn. Vi menar alt det riktiga då är all föra över resurser från de hushållsom inte har försörjningsansvar lill dem som har del. Den naturliga huvudvägenför della är barnbidraget. Vi har konsekvent under 1980-lalel arbelat för att ökabarnbidraget. 1 viss ulslräckning har vi lyckals. drev regeringenframför sig under början av 1980-lalel och fick igenom en hel delhöjningar av barnbidraget, men vi tycker forlfarande inte alt vi har nånfillräckligl långt. Vi föreslår all barnbidragel skall höjas lill . Ibudgelen vill vi ha en höjning med . per är för alla barnoch molsvarande höjningar av flerbarnslilläggen. Del tror vi skulle kunna varaett gott tillskott för barnfamiljerna och bidra lill all rätla lill den obalanssom råder. Vi föreslår, tillsammans med de tvä andra borgerligapartierna, också införande av elt värdnadsbidrag. Syflel med det bidraget ärall öka småbarnsfamiljernas valfrihet. Tanken äran föräldrar lill alla barnmellan ett och skall få . Den summan skall inle varabeskallningspliklig om man har avdrag för motsvarande koslnader. Den skallkunna användas efter föräldrarnas eget skön till all beiala för barnomsorgeller, om man sä önskar, lill all dra ned . Förslaget om vårdnadsbidrag till småbarnsföräldrar harväckt en mycket stark kritik från socialdemokraternas sida. Vi har fåll höra enmängd olika invändningar mol det förslaget. Man säger l.ex. : Vem kan leva pä 41kr. Är det inte för lilel pengar? Ja, ingen har någonsin påståti kan leva på . Tanken med vårdnadsbidraget är inle heller alldel skall vara en fullgod ersällning för hela inkomsten. Tanken är, som namnelantyder, all det skall vara en bidrag som skall hjälpa barnfamiljerna attbällre hanlera sin silualion, all välja mellan olika former av barnomsorg ochatt välja mellan olika grader av deltagande i arbetslivet. Man har också sagl alt det här förslaget är elt dråpslagmot den kommunala ekonomin genom all vi finansierar en del av del - ungefärhälflen-genom en minskning av slalsbidragel lill den kommunala barnomsorgen.Man tror all barnomsorgen skulle bli lidande. Men även detta är fullkomliglfel. Del är inle sä att pengarna dras ifrån barnomsorgen - de bara kanaliseraslill barnomsorgen på andra vägar. Vill föräldrarna använda pengarna lillkommunal barnomsorg - och del utgår vi från all väldigt många kommer att vilja- kommer kommunerna inte alt förlora någonting alls - tvärtom. Efierfrågan päkommunal barnomsorg kommer dä an fortsätta all vara stark. Är del så all föräldrarna är missnöjda med den kommunalabarnomsorgen blir det självfallet vissa förlusler, men då är det väl bara destobättre all kommunerna får den signalen, så att de kan skärpa sig och göra sillyttersta för att förbättra den egna barnomsorgen. De totala resurserna förbarnomsorg minskar inte med vårt förslag - de ökar, och ganska markant t.o.m. Man har också sagl all förslaget binder kvinnorna vid spisen,all det är ett reaklionärl förslag som syftar lill all ålerupprälla en gammalkönsrollsfördelning. Den kriliken uppfallar jag som renl nonsens. Försl ochfrämst är del alldeles klart all könsrollerna i har ulvecklats, så allvi inle har några unga flickor som satsar pä en hemmafrutillvaro underhela livet. Tvärlom - alla unga flickor och pojkar vill skaffa sig ellyrke. Men alla upptäcker när de blir föräldrar all del är svårtall förena Ivå heltidsarbeten med ell golt föräldraskap. En del kan del, är svårl. I del lägel vill väldigt många dra ned något pä sin arbetstid,för att bättre kunna la hand om sina barn. Del förslag om föräldraförsäkring som socialdemokralernahar fört fram går till ut pä att föräldrarna skall stanna hemma. Vartendaöre i det förslaget går ut pä att öka hemmavaron, medan däremotvärdnadsbidragel inrymmer valfrihet: Det kan användas till att vara mer hemma,men det kan också användas till barnomsorg. Del rymmer följaktligen mycket mervalfrihet än det socialdemokratiska förslaget gör. Vi hävdar inle på något sätt all vårdnadsbidraget löserbarnfamiljernas problem. Vi är fullt pä det klara med att del här är ellödmjukl bidrag lill all underlälia barnfamiljernas lillvaro. Men vi iror ändåall del är en bra ålgärd och all den kan vara till gagn för barnfamiljerna iSverige. Jag skulle vilja slälla frågan lill socialdemokraterna i kammaren, ochframför alll då lill , som skall delta i debatten: Hurtänker ni lösa problemen för föräldrarna till barn mellan två och ? Vihar kanske en halv miljon barn i den åldern. Vi kommer långt framöver allha en halv miljon barn mellan två och . Dä säger ni nalurliglvis alt ni skall bygga ut denkommunala barnomsorgen. Vi är också för all vi bygger ul barnomsorgenlill full behovstäckning. Men räcker det? Stannar era ambifioner där? Vill niinte göra någoniing för alt ge föräldrarna slörre möjligheter lill flexibililelockså i arbetslivet? Ekonomiskt stöd lill barnfamiljer m.m. Ekonomiskt stöd till barnfamiljer m.m. har länge arbetat försex timmars arbetsdag. hör vi Anna-Greia säga att det inle kommer påfråga med någon sexlimmars arbetsdag under hela 1990-lalel, därför allresurserna för den reformen redan har galt åt. De gick ål när man förlängdesemestern lill , och de gick ål när man införde föräldraförsäkringen.Ingen sexlimmars arbetsdag under hela 1900-talel - är det vad ni vill erbjudaSveriges barnfamiljer? Hur har ni annars länkl er all hanlera problemen förföräldrarna med barn i de åldrarna? Jag erkänner gärna - del gjorde jag frånkammarens lalarslol - all föräldraförsäkringen är ulmärkl för myckel små barnoch deras föräldrar. Men barn växer ju och blir , och vimåsle försöka ha en familjepolilik här i landel som innebär att vi kan la handockså om de barn som är men som ännu inle har börjatskolan. Värdnadsbidragel kan ge ett bra bidrag, medan däremotsocialdemokralerna för mig framstår som tämligen lomhänla utöver del i och försig viktiga engagemanget för alt bygga ul barnomsorgen. Jag yrkar bifall lill de yrkanden somfolkparliel har slällt sig bakom. 84 (): Jag kan inte annat än beklaga att ell avvalets slora diskussionsämnen har blivii förvisal till denna sena timme.Familjens silualion skulle må bra av alt diskuteras i dagsljus, men befinnervi oss. När jag studerar betänkande 17 kan jag bl.a. se altsocialdemokralerna beskriver målen för samhällels familjepolilik. Imålsättningen ingår bl.a. ekonomisk utjämning mellan olika familjetyper - desom har elt eller flera barn och familjer utan barn. Socialdemokralerna kommer inle ens i närheien av denmälsätlningen ulan fjärmar sig i slällel frän den. Del finns flera orsaker lilldella. Barnfamiljerna belalar lika myckel skall oberoende av hurmånga barn del finns i familjen. De blir därför beroende av bidrag - vare sigde kallas barnbidrag, bostadsbidrag eller något annat - och har svårl att medegen kraft förbällra sin ekonomiska situation. Genom den utbyggda föräldraförsäkringenförstärks orättvisorna mellan familjerna. Förslaget gynnar heltids-arbetande,högavlönade föräldrar. De bör dessutom bo i tätort för alt kunna få största möjliganytta av del lolala slödel till barnfamiljerna. Dessutom måste de lyckas myckel bra med all planerabarnafödslar, annars kan familjen nämligen gå miste om stora pengar. Del ärinle föräldrarnas planering del gäller, ulan det är den politiska planeringensom föräldrarna skall anpassa sig lill. Föräldrapenningens siorlek beror på lönen alla månaderföre barnels födelse. Den som har myckel god inkomst får genom förslaget nära300 . under de 18 månaderna. Förloraren däremot är den som alla månaderföre barnels födelse har låg inkomst eller varil arbelslös eller sluderandeeller bor sä all del inle finns tillgäng lill heltidsarbete eller av andra skälinte vill eller kan ha ett heltidsarbete. Förlorare blir också den som hell enkellmisslyckats alt planera barnets födelse på rätt lidpunkl. Den som har vall all vara hemma och la hand om äldre barnlillhör också de verkliga förlorarna som bara får garantibeloppel om . För dem blir den sammanlagda föräldrapenningen inle merän . Socialdemokralerna vill inle ens gå med på alt garantibeloppetskall följa kostnadsutvecklingen. Ni kan inle mena att delta är rätlvisl,eflersom en myckel stor grupp människor kommer i kläm. Del gäller också all se lill att näsla barn föds inom tvåoch efler del tidigare barnels födelse. I sådana fall kvarstår denhöga föräldrapenningen. Delta gäller endasl om det väntade barnet behagarinfinna sig enligl den socialdemokratiska planeringsmodellen. Det är minsanninte lätt all ordna del så! Vi som siller här i kammaren har nog erfarenhet avdetta. Del här klarar man inle bara med planering. Del finns också en hel del andra förhållanden som påverkarsituationen. Människor måsle vara mycket medvetna om alla förhållanden för allkunna dra nylla av föräldraförsäkringen. De föräldrar som av någon anledningmåsle börja hellidsarbeta innan barnet blivit 18 månader får nämligen beialadyrt för della. De får inte en krona i föräldrapenning då de heltidsarbelar. Defår säkerligen betala barnomsorgen själva också. Del är nämligen inle säkerlall kommunen kan erbjuda barnomsorg lill barn som inle är 18 månader. skall jämföras med de borgerligas vårdnadsbidrag ikombinalion med rätlvisa statsbidrag som vi senare skall diskulera, saml detmoderata förslaget om grundavdrag för hemmavarande barn upp lill ålder.Del ger rällvisa och valfrihel för familjerna! är bara del förslå stegel,värdnadsbidragel bör byggas ul sä all del motsvarar den summa som enfamiljedagbarnvårdare får som ersättning. Den reform som vi borgerliga partier föreslår har mycketstörre betydelse än vad ni socialdemokrater vill förstå. Den innebär nämligenbåde ökad valfrihet och slörre rällvisa för familjerna. per barn och år i värdnadsbidrag innebär alt endel av statsbidraget, som går till kommunerna och som sedan endast vissafamiljer får del av, i värt förslag går till alla. Alla får del av delallmännas stöd. Det ger inte full rällvisa, men del är en bra bit på väg. Vårl förslag ligger också en bra bil närmare det mål somsocialdemokraterna säger sig värna om; rättvisa mellan olika familjer. I dagfår de familjer som inte kommer i åtnjutande av en plats i den kommunalabarnomsorgen ta pengar ur egen ficka för alt betala privat barntillsyn trotsall de betalat skall och avgifter lill barnomsorgen. Eflersom avdrag i vårl förslag medges för slyrktabarntillsynskoslnader blir i praktiken värdnadsbidragel skallefrill. För enIväbarnsfamilj med en förälder hemma innebär värdnadsbidragel en förbättring om23 . Om denna familj i stället ordnar sin barnomsorgfår del . mer i handen än om de kan styrka sinabarnomsorgskoslnader. De som , trots slora uppoffringar, har stannat hemmaen lid hos sina barn kan få del ekonomiskl lällare. De som av olika skäl villvälja annan barnomsorg än kommunens kan göra sä. De soin väljer alt leva som desjälva önskar och som avviker från det levnadsmönster som två högavlönadehellidsarbelande utgör blir också rättvist behandlade. Valfrihetenstärks genom alt pengar ges lill föräldrarna i stället för lill Ekonomiskt stöd till barnfamiljer m.m. Ekonomiskt stöd lill barnfamiljer m. m. kommunen.Föräldrarna får i större utsträckning välja barnoinsorg i slällel för all varahänvisade till det utbud kommunen har. Delta utbud börjar numera all bli ganskabegränsal. kunde vi t.o.m. här i kännas vid denkommunala barnomsorgens begränsningar. Vår resebyrå var bemannad med endast enperson, därför all daghemmet var stängt på grund av personalbrist. Det kunde viläsa på en skylt. Är del inle dags att ge föräldrarna mer utrymme för egnabeslul? Hur länge tänker ni socialdemokrater forlsälta alt la ifrån föräldrarnarällen alt bestämma över sill och de sina? Hur länge skall ni envisas med alttro all ni vel bällre än föräldrarna själva? Del finns andra moderala reservationer som är viktiga somjag vill la upp. Vi begär en ändring av socialtjänstlagen i vilken klartframgår alt vård av egna barn skall betraktas som jämbördig med förvärvsarbete. kan socialbidrag inte utgå om inte båda makarnaarbetar heltid. Även om familjen har flera små barn heler det all en förälderfrivilligt avhåller sig från arbele om inte den hemarbelande föräldern slällersig i daghemskö och anmäler sig som arbetssökande. Utskottsmajoritetens skrivning är aningslös. Tyvärr är detprecis samma skrivning som förra årel. Ulskollel skriver att man således intekan acceptera synsället att var och en som har barn skall kunna välja all avståfrän förvärvsarbete för all i slällel fä socialbidrag. Här är det ju inle fråga om all välja! Socialbidrag äralllid en nödlösning. Del framgår av vår reservalion all värd av egna barnskall betraktas som jämbördig med molsvarande förvärvsarbete. En hemarbelande skulle enligl utskottet anses ulföra ellvärdefulll arbele om hon arbetade på daghem - men inle när del gäller egnabarn. Del är omänskligt att tvinga en flerbarnsförälder ul på arbetsmarknadenoch lämna borl sina barn lill andra för att kunna klara sin existens. Värt förslag, med ett grundavdrag på . för varjebarn upp lill , stärker familjen och gör del lällare alt klara sig på sinlön. Familjen blir därmed inle så beroende av bidrag, så med vårl förslag omgrundavdrag skulle alll färre familjer råka ul för den silualionen. visar del sig ju alt barnfamiljer måsle erhållabidrag för all kunna betala skallen, och del måsle väl ändå vara alldeles fel?Vi vill göra det möjligl för familjer alt leva pä sin lön. Med våra förslagsänks skallen mesl för dem som har många barn. I vårl särskilda yllrandeangående en höjning av barnbidragel finner man samma resonemang. Om ellgrundavdrag vid beskattning införs, behöver inte barnbidragen höjas. Härmed yrkar jag bifall till de moderala reservalionerna. 85 (): Den fråga som vi nu deballerar. deballeradesju flitigt under . Som redan har nämnts här hade moderalerna.folkparliel och cenlern enats om en konslruklion av familjepoliliken med ellvårdnadsbidrag, som gav föräldrarna . per barn och år och som varATP-grundande. Vårlförslag hade det goda med sig. all det framtvingade ell förslag från Ordel "framlvinga" är fakliski på sin plats här, för som säkerlalla minns presenlerades inle det socialdemokratiska allernalivel förrän fem itolv i valrörelsen. Socialdemokraterna kunde helt enkelt inte stå tomhänta -och del måsle erkännas alt det socialdemokratiska förslaget var bättre äningenting. Annars lycker man all själva den silualion som många föräldrar ochbarn befunnit sig i länge har pockat på en lösning. Men lyhördheten fränsocialdemokratiskt håll har inle varil särskill påfallande i del avseendel.Uppenbarligen har det inte varil den ansträngda och stressade silualionen förmånga familjer med små barn, som pockade pä snara lösningar, som varitanledning nog att göra något, utan det var försl när opposifionen lade fram ellförslag som del blev taktiskt nödvändigt att göra elt moldrag. har beslutat om en föräldraförsäkring enligtden socialdemokratiska modellen. Vi betraktar det som elt politiskt faktum,trots alt vi slår fasl vid den kritik som vi har riktat mol den härmodellen. Den ger en ersällning i ena fallel rned . per dag och i delandra fallel med . Med andra ord gynnar den höginkomsllagare iförhållande lill låginkomsttagare. påslås det alt del socialdemokratiska förslaget innebärvalfrihet för familjen. Är det verkligen sä? Hur kommer del att bli? Först ochfrämst bör man alltså arbeia heltid fram lill föräldraledighe-len, annars blirföräldrapenningen belydligt lägre. Om man lar utledigheten i en följd lills barnel är ell och ell halvl år, så finns ingenexlra ledighet därefter. en ensamförsörjare återstår oftast långaarbetsdagar och alll mindre tid för förälder och barn tillsammans. I bäsla fall,om en förälder är hemma pä under ell år och sedan arbetar sextimmarsdag,räcker försäkringen lills barnel är . Vårt vårdnadsbidrag gäller lillsbarnel är sju är. Ombarnomsorgsfrågan inte kan lösas måsle man ta ulhela ledigheten. Om bådaföräldrarna väljer all arbeia halvlid så ärförsäkringen också uttömd. Möjligheterna i praktiken är alltså yllerslbegränsade jämfört med vårl gemensamma förslag om vårdnadsbidrag. Efterföräldraförsäkringen älerslår all arbeta , som alll fler tvingas till föratt klara ekonomin, eller all förkorta sin arbetstid utan ekonomiskkoinpensation, som alll fler inte har råd med. Hela tidengäller den orättvisa ordningen alt ulanför detta myckel dyra system slår minst40 % av förskolebarnen, och de får ingen som helst del av de näslan 20miljarder som barnomsorgen koslar. Trots denna krilik som vi har riklal mol förslagel och somvi fortfarande anser gälla, har vi alltså vall alt acceptera det. Anledningenär inte all vi har bytt fot eller sadlat om eller anser all kriliken har fältmindre lyngd - den slår fast. Skälet är alt människor inrällar sig efler della. Deenskilda människornas planering utgår ifrån delta förslag, och vi vill inlebidra till osäkerheten och vilsenheten när del gäller den livsviktigaplaneringen om omsorgen om barnen. Ekonomiskt stöd till barnfamiljer m.m. Ekonomiskt stöd till barnfamiljer m.m. Där fanns dock elt tillfälle all förverkliga en modell sompå skulle tillgodose kraven på alt föräldrarna måste ha möjlighelall välja inom " en vidare ram än vad som blir fallet. Det antagnaförslaget tillyxades ju i stor brådska och i en hasligl påkommande, laklisklkänslig silualion. Del bär också prägeln av all det tar större hänsyn till delsocialdemokratiska partiets behov än till barns och föräldrars behov, men del åsidosätterockså hänsynen lill regional fördelning. I radioprogrammet värld nämndes allregeringens förslag moiverkar all samhällel kan uinyiija den barnomsorgsresurssom far-och morföräldragenerationen utgör. Grunden för delta är att när allabarnföräldrar skall få rätt lill plats i barnomsorgen avslår man inle från denförmånen även om någon äldre släkling skulle slälla upp och uppleva delta sommeningsfullt och givande. I en modell för barnoinsorg som vår, som tillgodoservalfrihelen, finns utrymme också för delta alternativ. Man kastar inte borl ensådan resurs, som i det här fiillet dessutom bidrar lill den värdefullarelalionen mellan generationer - värdefull både för barnen och för de äldre. I en modell som däremot i stort sett bygger pä en endabarnomsorgsmodell, monopoliserad och institutionaliserad, spolieras eller ivarje fall försvåras den möjligheten. Vi är övertygade om all en utbyggnad utöver del som harbeslutals kommer att bli nödvändig, som ett resultat av de krav som människorkommer att resa. Tyvärr måste vi nog räkna med att den socialdemokratiskaohörsamheten inför sådana krav kommer att utgöra samma massiva hinder som dethittills har gjort. Men kanske ändå lill slul socialdemokralerna ivingas gevika på samma säll som när det gäller många andra frågor. Jag behöver baranämna tlerbarnsstödel, sextimmarsdag för småbarnsföräldrar. ATP-räll ellerallernaiiv barnomsorg - i varje fall i viss utsträckning. Tyvärr måsle man också nolera alt om socialdemokraternaändå ändrar sig, så är del inle främst omsorgen orn barnomsorgenulan om parliel, som kanske hamnat i en prekär silualion som nödvändiggör enhaslig kursändring. Så var det med ålderdomshemsfrågan, och så var del medkärnkraften. Vi menar alt ell vårdnadsbidrag framslår som en viktig ochnödvändig utbyggnad. Det främsta skälel är all liden - 18 månader - är enalldeles för kon tid. Vårt förslag gäller under barnets hela förskolelid. Är del verkligen elt orimligt kravalt människor som är vuxna själva skall fä bestämma hur de vill utforma sillliv när del gäller barnomsorgen? För oss i är fördelningen av samhällets resursermellan olika grupper en högt prioriterad fråga. Därför har vi föreslagitframför allt tre åtgärder, som i samverkan skulle förbättra mycket påtagligtför barnfamiljerna. För del första har vi föreslagit en sänkning av momsen påmat. Del är en åtgärd sorn de rnesl berörda, nämligen barnfamiljerna, harhälsat med livlig lillfredsställelse. För det andra har vi ell förslag om återställande avköpkraften hos barnbidraget. Inflationen har gröpt ur barnbidragel. Eflersom vi i cenlern har upphovsmannarätten till barnbidragel. anservi del vara vår enkla skyldighet all vaka över alt köpkraften bibehållsnågorlunda intakt. För del iredje har vi förslagel om ell värdnadsbidrag pä15 . per barn och år lill föräldrar med barn i åldern , alllsä likamyckel lill alla. En demokratisk ekonomisk jämlikhet med andra ord - lika lönför lika arbete -och därför också rätt lill ATP-år. Värdnadsbidragel utgår pä elt rättvist säll till allaföräldrar, oberoende av var man bor i landet och vad man har tjänat.Värdnadsbidragel ulgär under barnets hela förskolelid och ger ökad valfrihelnär det gäller barnomsorgsformen. Man kan välja föräldrakooperativ.