prot · GC0940 · 1988-12-31 00:00:00 — Delta gränsvärde är kanske mer eller mindretillyxat, i varje fall ligger det inga mera djupgående överväganden bakom detfastställda gränsvärdet. MöjUgen har man sneglat på vad som är tillåtet och ansesvara möjligt att acceptera i gruvor. Det kanske är en alltför snäv utgångspunktnär gäller all sätta gränsvärden för våra bostadshus. 1 andraländer har man lägre gränsvärden, och jag tycker att det är angelägetatt vi något lar intryck av och hänsyn till vad man på andra håll har Jag tycker därför att det finns anledning aft sänka I reservation 2föreslås en sänkning fill /m\ Jag yrkar bifalltill den reservafionen och i övrigt fill utskottets hemställan. Vi har också alt behandlabostadsutskottets belänkande nr 1, som gäller regler för byggande m.m. Underden rubriken kan ju inrymmas en hel del. Låt mig först konstatera alt bostadsmarknaden är ett av demest genomreglerade områden vi har i . Del är framför allt regelsystemetför nybyggnation av bostäder som vj behandlar här. När man skall bygga bostäder i vårt land måste manuppfylla en mängd tekniska krav. De regleras i Svensk byggnorm, SBN. Det ställsdessutom ytterligare krav för statlig belåning av byggnaderna. Vi moderater har kritiserat Svensk byggnorm föratt den har varit alltför omfattande och alltför detaljreglerande. Det har vigjort dels därför att vi allmänt är emot onödig byråkrati på alla områden, delsför att just den här byråkratin på ett påtagligt sätt har fördyrat och krånglattill byggandet och boendet. Statens planverks styrelse har fattat beslut omatt anta en ny, reviderad version av Svensk byggnorm. Del hälsar vi givetvismed tillfredsställelse - utgångspunkten var nämligen att man i detta nyaarbete skulle göra förenklingar. Men vi tvingas tyvärr konstatera attförenklingarna inte kunnat genomföras fullt uf. Visserligen är den nya Svensk byggnorm ungefär hälften såtjock som den gamla, om man ser till antalet sidor. Men det tidigare uttalandelalt direkta tekniska bestämmelser skulle ersättas med funktionskrav har maninte fullt ut lyckats fullfölja. Vi har fortfarande enligt vår uppfattning enalltför detaljrik byggnorm. Den version som först var föremål för behandling avvisadesoch förslaget fick omarbetas, men den slutliga versionen fyller ändå inte dekrav som vi tycker att man skall ställa på det här arbetet. Styrelsen förstatens planverk fick dessutom alltför på sig för alt behandla de härviktiga frågorna -de fick mer eller mindre hastas igenom. Mot den bakgrunden tycker vi att man borde sätta sig nedoch arbeta igenom det här en gång till, för alt verkligen uppnå del som varavsikten. kvarstår en del brister som var påtagliga redan frånbörjan. Låt mig bara återge en mening ur den reservation som är fogad till delhär beslutet: Text som är avsedd aft utgöra'allmänna råd redovisas somföreskrifter och omvänt. - Det är precis som det var tidigare. Styrelsen förstatens planverk har alltså inte lyckats med det man sade sig vilja uppnå. Vi vill således att Svensk byggnorm skall ses över en gångfill, så att vi får en rimlig byggnorm i vårt land. Jag yrkar alltså bifalltill reservation nr 1. I betänkandet finns ytterligare en reservafion som jagvill nämna; den gäller källsortering av sopor i våra bosläder. På den punktenhar vi gått emot utskottets majoritet. Som vi tidigare anfört anser vi attantalet regler skall minskas och inte ökas - det är ett av motiven. Det kaninte heller vara rimligt och riktigt alt man via byggregler bakvägen skallinföra syslem för att behandla sopor. Om del får man fatta beslut i annanordning. Det är fel väg att gå via byggnormerna, tycker vi. I betänkandet finns också en.reservation som handlar ominbroftssäkra dörrar. Det förslaget är ytterligare ett exempel på hurmajoriteten vill styra och i detalj reglera vårt byggande. I och för sig är detönskvärt att man får ned antalet inbrott och att våra bostäder blir säkrare,men del måste i första hand Regler om byggande, m.m. Regler om byggande, m.m. åvila deboeride och deras försäkringsbolag att se till att de insatserna blir så brasom möjligt. Man skall infe via statliga beslut behöva reglera varje enskilddetalj i vårt boende. Slutligen vill jag fästa uppmärksamheten på del särskildayttrande som är fogat till betänkandet och som rör hisskrav när del gäller vindsinredningar. Vi återkommer under den allmänna motionsiiden och utvecklar våra synpunkter i det hänseendet. Jag yrkar alltså, herr talman, bifall till reservationerna1, 2 och 4 och i övrigt till utskottets hemställan. AnL 52ERLING (): Jag kommer i detta inlägg att kommenterabostadsutskottets betänkande nr 2 om byggnaders inomhusmiljö. kommerLeif i sitt anförande atf fa upp bostadsutskottels betänkande nr 1, somgäller regler om byggande. När det först gäller byggnaders inomhusmiljö vill jag sägaatt det är glädjande all utskottets ledamöter gemensamt kunnat ta ett initiativtill en begäran till regeringen om kraftfulla åtgärder mot dålig inomhusmiljö.Det behövs verkligen handlingskraft från regeringens sida, i linje med deförslag som framförts bl.a. motionsvägen. Inte minst i allergikerutredningensyttrande understryks detta. Från sida utgår vi från att regeringen snartåterkommer till med förslag om åtgärder för atf komma lill rätta medsjuka hus -mögel, fukt och allt annat som häri inbegrips. Jag skall inte upptamer av debalfiden med alt kommentera ett belänkande där alla partier iutskottet har varit överens om gemensamma tag. Vi har dock, herr talman, inte blivit ense om gemensammatag när det gäller radon i bosläder. har och centernensamma kämpat för all försöka fä fram ett åtgärdsprogram för alt sanera radoni bostäder. har också ställt sig bakom långtgående krav pååtgärder, bl.a. lägre gränsvärde i bosläder, vilket vi från folkpartiefs sidatycker är mycket positivt. Regeringen däremot fortsäftter i sitt långsammatempo. Visst är det bra alt i-egeringen äntligen,efter mänga års vänfan, föreslog begränsade insatser när det gäller radonhalteröverstigande , även om det kom sent. Men vad som är allvarligt är attgränsvärdet ligger alldeles för högt. Radonet utgör med stor säkerhet det störstastrålningsproblem vi har i vårt land - delta på grund av att många människorvistas i sina bosfäder med höga radonhalter under en stor del av dygnet. 1denna viktiga sfrålskyddsfråga måste dock regeringens handlande under många årbetecknas som ytterst passivt och oengagerat. Enligt radonutredningens uppskattning fannsdet mer än 35 000 lägenheter som låg över högsta tillåtna radonhaltpå . Det verkliga antalet lägenheter ligger sannolikt mycket högre. Detsom kanske inger den största oron är markradon, som har uppmätts i mycket högahaller. I bosläder byggda på uranrik granit och på rullstensåsar harradonhalter på långt över /m'' uppmätts. Mätresultat i sådana områden har visatatt på mellan 1 000 och 4 /m förekornmer. Även ännu högre värdenhar registrerats. I några bostadshus byggda på rullstensåsar i har radonhalter på över 20 /m-* uppmätts. SSI, statens sfrålskyddsinsfituf, har sedan milfen av1970-talet varnat för cancerriskerna med att bo i radonhus. På SSI ser manallvariigt på radonproblematiken. Enligt beräkningar kommer ca 1 100 personerper år atf drabbas av lungcancer i Sverige.som en följd avradon i bostäder. Alt vi i har kunnat uppmäta höga radonhalter ibosfäder har flera orsaker. En är aft av uranfillgångar finns ivåra marker, en annan är aft det efter andra väridskrigel har byggts ca 300 000bostäder av blå lättbetong och alt vi gått in för altbygga bostäder direkt på gjutna golv på marken. Även energisparåtgärder ikombination med minskad ventilation har påverkal. Beträffande markradonet hardock bostadshus byggda med källarplan eller på s.k. torpargrund med godventilation ett bra skydd mot radon. Vi har i vårt land ett högt medelvärde närdet gäller radon i bosfäder. För arbete i gruvor finns det ett riktvärde på100-200 Bq/m\ Vi tycker aft de som arbetar i gruvor inte skall utsättas för enmiljö som har högre än så. Uppskattningsvis 250 000 bostäder i en radonhalt över högsta riktvärde för arbete i våra gruvor, dvs. över 200Bq/m. Ca 15 000 bostäder vet vi har ett värde som ligger över /m', ochantalet bostäder med en halt över 1 /m kan också uppskattas till minst 15000. 1 har myndigheterna i stor enighet beslutat om ettriktvärde på ca /m"*, och del gäller alla typer av bostäder,befintliga inräknade. Efter Tjernobyl har det anslagits uppskattningsvis 250-350milj. för olika åtgärder i samband med denna olycka. I jämförelse med dettahar blygsamma summor anslagits för forskning och åtgärder mot radonfaran. Under den borgerliga regeringsperioden, när folkparfiethade ansvaret för bostadspolitiken, presenterades en statlig utredning somhette Preliminärt förslag till åtgärder mot strålrisker i byggnader.Utredningens målsättning var aft bostäder med en radonhalt på över 400 Bqskulle saneras och aft bosläder med en radonhalt på över 1 000 Bqskulle vara sanerade . har dej gälLåtskilliga år, och detta harännu inte uppnåtts. I en gemensam reservation från ,och - som jag här yrkar bifall till - föreslår vi ensänkning av gränsvärdet för radon i bostäder ner fill /m-*. Detta liggerhelt i linje med tidigare ställningstagande i , där vi såsent som i en parfimotion föreslog en sänkning av gränsvärdet ochanvisade budgetmedel till att börja att ta detta steg. Regler om byggande, m.m. AnL 53 JANSTRÖMDAHL (vpk): sade att byggregler och sjukahus hänger ihop. Vi har också fått de här betänkandena hophängda i debatten häri kammaren, och det tycker jag är helt rikfigt. Jag skulle vilja påpeka att dekanske hänger ihop ännu mer än vad menade. Välgenomtänkta och väl underbyggda, heltäckande regler för byggandet Reglerom byggande, m.m. och eneffektiv kontroll skulle åstadkomma friska hus med goda funktioner föranvändarna av husen. Och friska hus och bra bostäder plus fungerande underhåll,som det förmodligen också behövs rätt hårda regler för, skulle innebära att delvi nu ser av mycket omfattande ombyggnader, som regeringen dessutom har funnitsig föranlåten att vidta ganska hårda restriktioner mot, skulle vi aldrigbehöva hamna i, ifall vi inte först åstadkom de här mer eller mindre sjukahusen. Det egendomliga är att alla är väldigt överens omlångtgående åtgärder mot de sjuka husen. T.o.m. vill ha mycketexakta regler för hur mycket radon som skall godtas i hus, men villde infe egenfligen ha några byggregler, framför allt infe några där man slårfast dimensioner och gränsvärden, ulan bara funktionskrav. Det här stämmer interikligt. Jag menar att vi måste ta riskerna i bebyggelsen påallvar. Allihop i utskottet har vi varit ute och sett något av dem. Det varlitet av en chockupplevelse, tror jag, alt vandra genom Dalen där man håller päatf bila bort golven i de relativt nybyggda bostadshusen. Vi var i och i förrgår och upplevde - eller nya - bostadsområden därman ansåg all ingenting var O.K. av det som man hade gjort ,vare sig funktionellt eller tekniskt. Allt måste göras om. Hur skall man undvika alt hamna i en sådan situation igen?Jag tror atf man måste förbättra och ytterligare bygga ut de här reglerna. Manskall nog inte säga att de är bra precis som de är , men man måstesamtidigt se hur reglerna kommer att se ut - det är bara som harsett dem; vi andra har inte fåll del ännu - innan vi kan diskutera dem ochinnan vi kan avfärda dem som felaktiga. Byggregler behövs som skydd för bosladskonsumenterna, somskydd för tredje man. Om var och en byggde sin egen hydda, fick han väl göradet som han ville, kan inan säga. Men är det inte så, att var och en byggersin egen hydda i det här landet, utan här byggs bostadsområden av storaentreprenörer och bostadsbolag, och de som skall bo i Områdena vet infe vad defår. De är inte med i processen när bostadsområdena kommer till. Det behövsalltså några som kan fa på sig att se till, att bostadskonsumenterna, tredjeman, får ett regelsystem som ger dem möjligheter till ett bra boende. Del är en annan sak med byggregler när man gär in ibefintlig bebyggelse. När man går in i folks befinfliga bosfäder, i folks hem,i folks bostadsområden, måste man se det här på etl litet annat sätt. Då ärdet nämligen väldigt känsligt, då kan man lätt slå sönder någonting sommänniskor har bott in sig i och fäst sig vid och där de kan vad som är bra ochvad som är dåligt. Man kan väldigt lätt slå sönder sociala nätverk. När detgäller ombyggnad behöver man alltså nalkas del här problemet på ell annat sättoch se till aft man får regler för processen och regler för etl demokratisktgenomförande av förändringarna, så att dessa kommer alt överensstämma med deboendes krav och önskemål. Jag ställer mig alltså bakom hemställan i dessa bådabetänkanden utom på en punkt. Det gäller frågan om möjligheten all i bostadeneller intill bostaden kunna förvara rotfrukter och grönsaker. Denna fråga, somtas upp i reservation 3 i belänkande nr 1, kan tyckas vara en detaljfråga, menmånga tycker alt den är viktig. Del kan vara fråga om grönsaker och rotfrukter,som man självodlat på sin kolonilott eller på sitt sommarställe. Med moderniseringen avbostadsbeståndet och krympningen av skafferier samt borttagande av matkällarefinns det inte längre kvar några utrymmen, där man kan förvara exempelvispotatis och grönsaker. Vi föreslår införandet av ett enkelt funktionskrav ibyggnormerna. Det skall där föreskrivas atf det skall finnas utrymmen för sådanhär förvaring. Sedan får det hela lösas tekniskt. Detta är innehållet i dennareservafion, som ganska många i utskottet står bakom. Jag vill också passa på alt uttrycka min glädje över attmajoriteten i utskottet, dvs. alla utom , har förstått värdet av attse till atf man i regelsystemet också får in kravet på atf bostäderna byggs så,att de boende kan sortera soporna redan i hushållet. sade atfvi gick bakvägen om vi började med bostaden och inte med soporna. Mensophanteringen börjar ju faktiskt i bostaden. Har man inle anordningar förkällsortering i bostaden och i soputrymmena i fastigheten, går det inte allgenomföra någon källsortering. Vi är annars i det här landet politiskt ganskaöverens om atf vi måste få lill stånd en källsortering av soporna, men dä måstevi börja i bostaden. När det gäller sjuka hus i övrigt vill jag också uttryckamin fillfredsställelse över att utskottet kunnat bli, sä enigt. Jag vill betonaatt vi önskar åstadkomma en kraftig press på regeringen och på de myndighetersom skall hantera denna fråga, så att det blir någonting gjort. Jag vill pekapå två saker, där jag tror atf det är väsentligt att man börjar göra någonting. Den ena gäller hanteringen av ventilationen i vårabosläder. När vi i garvar i fick vi uppleva hur man bygger om ettstort bostadsområde och där sätter in en ventilationsanläggning liknande densom man river ut i , eftersom den typen av ventilationsanläggningarkan vara anledning till de sjuka husen i . Detta visar vilken förvirringsöm råder på det här området. Så kan det infe få fortsätta. Vi måste fä fillstånd etl kunnande och vi måste vidta åtgärder för att man inle skall görafelinvesteringar för miljarder, vilka föder nya felinvesteringar förmiljarder. Jag tror atf man måste börja i den änden aft man ser över allbefintlig ventilafion i våra bostäder och kanske i våra hus över huvud taget.Man ser ofta i lägenheter att även enkla ventilationsanordningar är igenmurade,igenmålade eller igen-spaeklade. Det är klart att det medför problem. Men omman börjar med att se fill, atf de anordningar som finns också fungerar, skulleväldigt mycket vara vunnet till en låg kostnad. Den andra saken jag vill peka på är hyresgäströrelsensförslag fill en ny bomiljölag, som kan ses som en parallell tillarbetsmiljölagstiflningen. Det är oerhört angeläget att vi får i gång arbetetmed en sådan lagstiftning. Våra byggbestämmelser reglerar bara förändringareller tillkomst av byggnader, medan arbefsmiljölagen reglerar arbetsmiljönoberoende av om det görs några ändringar eller inte. Vi har alltså här två olikasystem. På bostadsområdet har man inle alls samma möjligheter som påarbetsmiljöområdet, såvida det inte uppstår någonting som kan definieras somsanitär olägenhet. Därmed kommer jag in på en förklaring till att vi i vpk infeställt oss bakom den borgerliga reservationen om gränsvärdet för radon. Vianser att det infe finns något underlag för alt säga all gränsvärdetskall ligga på . Däremot har vi varit överens om all vi måste klara uppdefinitionerna. Reglerom byggande, m.m. Prot.1988/89:40 måste kanske.ha en definition för sanitär olägenhet och enannan för vad som är acceptabel boendemiljö. Dä kanske vihamnar på i stället för de 200 byggan de, m.m. Bq,somdeborgerliga partierna vill att vi skall ha. Vi anser alltså att vi inte kanange en viss siffra, men vi är annars överens om att vi måste jobba åt Vi måste få en sänkning av gränsvärdet, men det kanske inle räcker med200 Bq. .. Jagyrkar bifall lill utskottets hemställan i betänkande nr 2 i dess helhet. När detgäller betänkande nr 1 yrkar jag bifall till reservation 3 och i övrigt till AnL 54 () replik: Det skulle finnas anledning att ta upp en heldel av vad sade, men jag skall inskränka mig till en detalj. Detgäller hans synpunkter på vår inställning till byggregler och gränsvärden. Detär enligt min mening dock en viss skillnad på detaljerade byggregler ochhygieniska gränsvärden. När man'hör JanStrömdahl sjunga regleringsbyråkrafins höga visa, är det litet förvånande attockså höra att han,är beredd alt införa ganska omfattande regler för hurlivsmedel skall förvaras men inte att sänka gränsvärdet för radonstrålning ibosläder. Det tycker jag är något haltande. Jag hade väntat mig mer av enledamot av , som i andra sammanhang är så benägen att i varje detaljreglera och styra vårt boende. AnL 55 (vpk) replik:,: Herr talman! Jag vill påminna om alt jag sade att dessa förvaringsufrymmenkan åstadkommas som ett enkelt funktionskrav. Det behöver inte varaföreskrifter om att utrymmena skall vara exempelvis eller ha en vissrymd. Det skall alltså vara ett funktionskrav. I fråga om gränsvärdet för radonsade jag att ett enhälligt utskott skrivit att dessa definitioner bör klarasut. Jag sade också all vi förmodligen måste komma fram fill två olikagränsvärden - ett för sanitär olägenhet och etl annat för acceptabelboendemiljö. Jag får meddela att anslag nu har salts upp om att dettasammanträde skall fortsätta efter . : AnL 57 (): Utskottets ordförande gav uppmuntrande ord påvägen till oss som är nya i utskottet och i . Det kan kanske behövas,och jag tackar för det. Det är ju faktiskt inte lätta frågor. Jag känner migdock litet tröstad av en veteran i som har suttit ilänsbostadsnämnden . berättade han för mig atthan fortfarande tyckte atf han inte behärskade dessa frågor - om nu det skallvara en tröst. Man behöver i alla fall inte känna sig alltför tafatt, om maninte tycker att man behärskar hela området. Jag kommer för enkelhetens skull alt ta upp betänkandena inummerord ning. ' ., 74 Som framgår av bostadsutskottetsbelänkande nr 1 kommer det snart nybyggnadsföreskrifterfrån , något som ju har debatterats här innan jag kom in i bilden. Därtill kommer förbättringsföreskrifter, som huvudsakligen skall vara funktionsinriktade och innehålla allmänna råd i stället för alltför detaljerade regler, som kanske i alla fall skulle bliomoderna vartefter nya rön och ny teknik kommer fram. Dessa föreskrifter är välkomna, tror jag utan aft lova för mycket innan jag har sett dem. Jag troratt inriktningen är den rätta. Det kan dock bli tolkningsfrågor om vad man skall räkna till funktioner, vad man sätter som gränser och vad som är föreskrifter och goda råd. Men dessa föreskrifter öppnar kanske möjligheter för att utveckla det som är bra när det exempelvis gäller energieffektivitet i bebyggelsen. Vi i vill naturligtvis bland funktionerna räkna in kraven på god miljö, ' Jag vill gärna lyfta fram utskoltsmajoritetensfillkännagivande när del gäller ombyggda bostäder; atf man där skall gemöjlighet fill källsortering av sopor. Boende och miljö hör intimt ihop. Då äräven källsortering av sopor en ytterst viktig funkfion, som ofta inlekommer till stånd, bl.a. på grund av plalsbrist. Det är glädjande attutskottsmajorileten ställt sig bakom detta tillkännagivande, som enligt minmening gäller en funktion och inle någon detalj i reglerna: När det gäller motionerna Bo262, yrkande 9, av AlfSvensson och Bo543 av m.fl. har jag tillsammans med vpk reserverat mig. Reservationen gäller förvaringsulrymme för grönsakeroch rotfrukter, som talade om här. Man kan tycka att detborde vara självklart att sådana utrymmen skall flnnas i eller i anslutningtill varje bostad. Det tycker också hela utskottet, men anledningen fillreservafionen är atf sådana utrymmen trots självklarheten inte finns. När manbyggt om har man ofta tagit bort matkällare och skafferi, som ibland harersatts med elektriskt kylda sval- och kylskåp, vilket naturligtvis ärförkastligt, om man skall spara el och dra ner energiförbrukningen. Därför harvi velat ha en tydlig skrivning i byggnormerna, så att detta problem eliminerasi framfiden. Jag yrkar bifall till reservation 3 ibostadsutskottets betänkande nr 1. När det gäller utskottets krav på säkrare dörrar för attminska inbrotten har jag visserligen anslutit mig fill utskottets skrivning mentycker ändå att det är viktigt att påpeka att det oftast inte "hänger pådörren"'så att säga om en inbrottstjuv tar sig in eller ej. Har hanbestämt sig för atf göra inbrott går det oftast att hitta vägar, även om dörrenär stark och motståndski-aflig. Det behövs betydligt mer radikala grepp avsocial och kanske fördelningsekonomisk karaktär för att minska inbrotten ilandet: Utskottet har också haft att ta ställning fill krav pårökgångar i hus som uppvärms med direklverkande el. Kravet skulle varaobligatoriskt. Av två skäl har jag tillsammans med ; och vpki denna fråga avgivit etl särskilt yttrande, där vi hänvisar till miljö- öchenergiministerns färska löfte om mycket stränga restriktioner fördireklverkande el i bebyggelsen fr.o.m. nu plus del faktum alt den bästauppvärmningsformen i bostadsområden ofta är små effektiva panncentraler - inteen kamin i varje hus. Man bör alltså inle ha obligatoriska krav på rökgångar ialla hus. Kärnkraften skall vi nog kunna avveckla ändå utan all vi behöverfrysa. Reglerom byggande, m.m. Reglerom byggande, m.m. Jag yrkar bifall fill reservafion 3 och iövrigt tillutskottets hemställan i dess belänkande nr 1. När det gäller bostadsutskottets betänkande nr 2 har mångakloka ord redan sagts här. Betänkandet gäller sjuka hus, och man blir faktisktbesfört. Hur har vi kunnat bygga så mycket för så mänga under så läng fid, närdet var så dåligt? var inne påproduktkontrollen. Det värsta är kanske aft sä många människor drabbas hårt avett problem, som är allmänt erkänt, utan att samhället tar ansvar ochställer upp för de drabbade. Här måste det bli en ändring. Problemet är, somjag ser det, likartat det som vi har upptäckt i fråga om amalgam. Det finnsområden där ansvaret eller de direkta orsakerna lill problemen inte kanklargöras kanske men där människor likafullt lider mycket svårt. Dåmåste samhället på något sätt kunna ställa upp. Jag tror att man här skalltitta noga på socialförsäkringsvägen, och så får ansvarsfördelningen klargörasi efterhand. Människor skall inte behöva lida som inblandade parterskyller på varandra och till dess atf det är klart vem som bär ansvaret.Dessutom är det ofta fråga om kombinationseffekter. Ett annat stort problem i sjuka hus är radon. Olika värdenhar angivits som acceptabla. Riskgränsen är osäker. Det finns troligen intenågra riskfria värden när det gäller radonstrålning. Vi i tarallvarligt på radonfrågan och tycker att del är bra all tillåten halt inybyggnation sänks från 400 till /m'. När det gäller åtgärder mot och statligt ansvar förradonproblemet i befintliga hus finns det en reservafion fill detta betänkande,där man kräver en halvering av gränsvärdet från 400 till /m-\ Jag har iutskottet inte velat låsa migför den lösningen, men vi i kommer vidvoteringen här i kammaren att stödja den reservafionen.