prot · GC09114 · 1988-12-31 00:00:00 — arbetadetimmar har ökat myckel kraftigt Såvitt man kan bedöma i de prognosersom gjorts av l.ex. arbeislidskomrnitlén kominer efler genornfö- randel aven själle semeslervecka och efter genomförandel av 18 månaders föräldraförsäkringantalet arbetstimmar all öka med under en prognosperiodpä de kommande 10-12 åren. 128 (): Jag häller med om att dd ärmyckel som vi har varil överens om i denna kammare. Del gällerarbdsmarknadspoliliken för all hjälpa olika grupper på arbelsmarknaden som harproblem. Det är inle del min inlerpellalion handlar om. Vad jag saknade i arbelmarknadsminislerns svar var enanalys av den akuta situation som vi befinner oss i och som föranlederregeringen all lägga fram ell sä anmärkningsvärl panikpakd-jag kan inle hillanågot bältre ord - som regeringen har gjorl. Vad jag fortfarande vill vela ärhur arbelsmarknadsminislern ser pä hur de ålgärder lill skallehöjningar, tillomslruklurering - slruklurförändringar kallar arbetsmarknadsministern det -skall kunna leda lill ett ökal ulbud av arbetskraft generellt selt. Densuccessiva omstrukturering som arbelsmarknadsminislern hänvisar till har juinte med del här paketet atl göra. Del är ju någonting helt annal somregeringen föreslår . Alt näringslivet successivt behöver utvecklas är viöverens om. Del sker bältre - det har regeringen själv sagt - genom sänkla skaller.Vi behöver se till att få upp produktiviteten, alt få nerlönekostnadsutvecklingen och prisutvecklingen, förbällra våra möjligheter allkonkurrera på ullandsinark-naderna. Men vad regeringen gör är precis ivärlom.Man ökar koslnaderna. Del kommer all bli ännu svårare all konkurrera. Denulveckling som arbetsmarknadsministern talar om kommer atl ske ulanför Sverigesgränser. Och det är nalurliglvis etl säll all dämpa efierfrågan pä arbdskraflhär hemma i , men inle kommer det all leda lill lillväxl och ökatvälstånd för svenska folkel. Arbetsmarknadsministern talade mol slutet om all vi harfäll etl stort ulbud - jag tror all siffran var 50 000 fler anslällda pä arbelsmarknaden - och ett ökal anlal arbelslimmar. Ja, del är riktigl, men är det inte oroande allvi, Irols denna ganska krafliga ökning, fortfarande har brist på arbdskrafl? Del räcker inle. Del är någol fundamentalt fel i den svenska ekonomin. Jag häller hell med , när han säger all vad ekonomi behöver är sänkta skaller. Vi behöver ell lolall sänkl skalletryck. Vi behöver lägre offeniliga ulgifler. Vi behöver bryla de offentliga monopolen, sä att den delen av arbetsmarknaden genom all den blir föremål för konkurrens också 104 kan ulvecklas lill fördel såväl förde anslällda, de som jobbar inom de offeniligamonopolen, som för dem som använder deras Ijänsler. Del är sådana ålgärder vibehöver . säger all arbdsmarknadspolilikenär lill för all hjälpa dem som har del svårl pä arbelsmarknaden. del också,, men inle bara del. Arbdsmarknadspoliliken har redskap som syftartill atl underlätta arbetsmarknadens funktionssätt, dvs. våra arbetsförmedlingar,som förmedlar arbdskrafl, vår arbdsmarknadsulbildning, våraarbdsmarknadsinslilut Vi har en lång rad funktionsdugliga medel påarbelsmarknaden som gör del lällare för förelag, arbetsgivare - både på privatoch offentlig seklor - all få arbdskraft som är lämplig för de arbdsplalser somde har all erbjuda. Förslagel all dämpa överhettningen, särskill alt dämpaöverhettningen i slorsladsomrädd , är till för atl ocksä på siklkunna bibehålla en hög sysselsällning i landet och se lill all vi pä sikl kanfä en bällre balans i vär handel med omvärlden. är inga panikåtgärder,ulan della är ålgärder där regeringen har gjorl bedömningen all del är nu vimåste dra ål bromsarna , så all vi ocksä efter dessa 18 månader kanha en bra och väl fungerande arbetsmarknad. All lillväxlen dä skulle ske ulanför landels gränser somen effekl av della har vi hört i alla lider sä forl vi har lagl fram polifiskaförslag eller sä fort vi har infört förändringar. Dä har man alllid fåll höra,från moderalerna eller från näringslivsfördrädarna: Gör ni inle som vi villkommer vi att expandera ulanför landets gränser! Tack och lov för att inle allainom induslri och näringsliv fungerar pä samma säll, ulan de anser allexpansionsmöjligheterna och ulvecklingsmöjlighdernä i är så goda ocksä kan ulvecklas här i . All dämpa överhellningen gör del möjligt all avhjälpaflaskhalsar såväl i storstadsområden som i undersysselsatla områden. Det ärdärför som denna dämpning behövs. När det gäller brist pä arbetskraft tror jag inte attenbart sänkta skatter eller förändringarna när det gäller offentliga monopolskulle ge fler arbetstillfällen. Däremot kan jag hälla med om allulvecklingen på arbelsmarknaden, dvs. genom personal- och kompdensulveckling,genom förändrade slyrsäll, genom förändringar i arbetstider och arbetsorganisationoch genom förändringar i kommunikationer samt genom närhel mellan bosläder ocharbetsplatser - dvs. för den enskilda individen - tar borl flaskhalsar. Det kanuiöka möjlighelen lill och fillgången på arbdskrafl och göra del möjligl förden enskilda individen all la mera arbele än vad som kanske är möjligt all laför närvarande. Inle minsl gäller della kvinnor och arbelsmarknaden. Om bristen på arbetskraft Under delta anförande övertog andre vice lalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Om behandlingen av förslag av landsbygdsriksdagen 130SONJA REMBO (m): Det här sista, herr lalman, kan vi vara fullständigtöverens om. Det gäller alt ta bort flaskhalsarna, men del gäller inte bara förindividerna, utan det gäller också för arbetsplalserna, för förelagen, för delsom kallas den offentliga seklorn, framför allt inom de stora vård- ochomsorgsmonopolen. Del som vi är överens om - som jag sade i början, IngelaThalén - är nämligen just den del av arbetsmarknadspolitiken som är inriktad päatl hjälpa individen på arbelsmarknaden. Där är vi i slort sett överens. Därhar vi från borgerligt håll, såsom hänvisade till, varilpådrivande här i kammaren, l.ex. när det gäller arbetshandikappade. Del är eltexempel bland många. Men samiidigi innebär ju de förslag som regeringen nu harlagl fram och som gör alt lönekoslnaderna ökar och som kommer att skapaturbulens på arbetsmarknaden, kanske allra mest i , all l.ex.de arbetshandikappade kommer alt få ännu svårare atl fä jobb den sedvanligavägen och bli ännu mer beroende av statliga insatser. Arbetsgivarna kommer atlfä ännu mindre möjligheter atl hjälpa människor med problem. De kommer all ha fulltsjå med att försöka överleva med den organisation de har därför att regeringenspolitik faktiskt går ut på all dämpa efterfrågan, som arbetsmarknadsministernsäger, och som del ocksä uttrycks i de propositioner som nu har påsill bord. Man skall alltså klara stagnationen i den svenskaekononiin genom alt bromsa lillväxlen där den finns. Man skall sloppainflalionen genom all öka priserna och koslnaderna. Man skall klarakoslnadsslegringen och hjälpa lill med att dämpa efierfrågan pä arbetskraftgenom atl höja koslnaderna. Överhettningen skall man då motverka medulslagsåtgärder: Man ökar koslnaderna så att företagen de facto skall slås utoch arbetskraften på någol säll skall föras över i andra sekiorer. Jag skall säga att dd är en något motstridig politik somarbetsmarknadsministern skisserar här och som regeringen har föreslagitriksdagen, där man vill ha vissa effekler men sedan lägger fram förslag somkommer att fä rakl motsatta följder. Del är det som är del anmärkningsvärda medregeringens polilik. Jag har ännu inle förstått hur regeringen har länkl sigalt den politiken skall kunna leda till en bällre utveckling på arbetsmarknaden-tvärtom; vi kommer all få del belydligt svårare. Jag tror atl arbetsmarknadsministernkommer att upptäcka, efler någol år, all hon har säll någoniing som kan vållaoss väldiga problem framöver. Överläggningen var härmed avslulad. 21§ Svar på interpellation 1988/89:234 om behandlingen av förslag avlandsbygdsriksdagen 131Arbetsmarknadsminister : Herr lalman! har frågatmig pä vilkel sätt regeringen ämnar fullfölja de förslag som väckts avlandsbygdsriksdagen. Som avslutning på sin medverkan i leva anordnadeden nalionella folkrörelsekommitlén en landsbygdsriksdag i i början påapril. Med utgångspunkt från det budkavlematerial som kommil fram underkampanjens gäng - med 6 700 krav, förslag och allmänna synpunkler - enadesdelegaterna om ca 300 krav för en positiv ulveckling på landsbygden. Kravenkommer att överlämnas lill ansvariga organ, bl.a. lill regeringen. Vi kommer givelvis alt seriöst och med lyhördhet pröva dekrav som riklas till regeringen. Efter att ha tagit del av delar avlandsbygdsriksdagens ulskoitsmaterial kan jag dessulom konstatera, all en delav förslagen kan hanleras med nuvarande medel, medan andra förslag bereds avsillande slatliga ulredningar. gäller särskilt den regionalpoliliskakommittén, som för övrigl också fått del av budkavlemalerialel. Kommittén kommer all avge sill belänkande i början avjuni. Vi får då bl.a. ta del av hur den behandlat landsbygdsfrägorna.Nalionella Folkrörelsekommitlén har föreslagil all de bygdekommiltéer somarbelat fram budkavlemateriald skall beredas möjlighet atl lämna synpunkler päbelänkandel. För alt underlätta deras slällningslagande lill belänkandelkommer att medverka till tillkomsten av ellarbetsmaterial som kan användas i studiecirklar och liknande sammanhang. När säger att landsbygdsbefolkningen måslefå svar på sina krav måste jag för tydlighetens skull påpeka atl många krav ärrikiade till lokal och regional nivå. Det blir alltså kommuner och regionalaorgan som kommer atl fä la slällning till många av förslagen. Sammanfattningsvis kommer regeringen all seriösl pröva dekrav från landsbygdsriksdagen som riklas till regeringen på samma sätt somregeringen prövar krav på förändringar på andra samhällsområden. Ett viktigtsådanl tillfälle all pröva landsbygdsfrägorna blir när hela den framtidaregionalpoliliken skall behandlas i den regionalpolitiska proposition somplaneras lill . Om behandlingen av förslag av landsbygdsriksdagen 132BÖRJE (): Tack för svarel, fru slalsråd! Landsbygden och dess småorter kan ulvecklas myckelpositivt, men det kräver en grundlig omläggning av allilyder och omläggningarfrån den samlade regeringen. Det vikligasle är all alla slalsråd fördelar statsbudgetenpå ell mera rätlvisl sätt. Där anser jag att statsrådet bör görainsatser-där behöver man icke avvakta den regionalpoliliska ulredningensresullal. med kommunikationsministern om anslagen lilllänsvägnälel, inte minsl lill de oframkomliga grusvägarna - jusl nu är mänga avdem avstängda . Det befrämjar icke en god och positivutveckling. Tala med utbildningsministern om landsbygdens små skolor.Ge order om all del skall ske en planering så alt de räddas. Tala medbostadsminislern om byggandet på landsbygden, framför alll om de småungdomsbosläder som behövs i de små orterna. Tala med finansminislern om hurförödande hans förslag om försämrade reseavdrag kommer alt bli för en positivlandsbygdsulveckling. Om behandlingen av förslag av landsbygdsriksdagen Tala med om varför del skulle vara nödvändiglalt dra in drygl 2 000 arbelslillfällen frän de mänga små församlingarna ochflylla dem lill ett antal centralorter, speciellt när del sker till enmerkostnad av ca 250 rnilj. Vore del inle klokt alt i en sannLandsbygd 90-anda avbryta ulredningen och läla del fortsätta som förut? Tala med Bengl om rättvisare och mindre stelbentbarnomsorgspolitik. Tala med om varför hon driver frågan om momspå bensin och inhemska bränslen. Del är förödande förslag för landsbygden.Skattefrihet på alla inhemska bränslen skulle, fru minister, ge lusentals nyaarbetstillfällen, bällre bytesbalans och en bällre miljö. Del är etljälteförslag såväl för landsbygden som för i slorl. Tala ocksä med MalsHellslröm om vikten av öppna landskap och samma krav på ulländska livsmedel sompä svenska. Jag skulle kunna göra denna uppräkningmyckel längre. Jag vill med della säga all regeringen måsle nu ändra sill egethandlande. Det bör ske i nu pågående budgetarbete. Här hararbelsmarknadsminislern en speciellt viktig roll all la upp dessa frågor i densamlade regeringskretsen. Vi har i denna kammare tidigare hört mycket om densamordnade statssekrderargruppen. Om den lever vore del också önskvärl alt denbörjade syssla med denna fråga. behöver tala med sitt kommun- och länsfolk omnödvändigheten alt ta ansvaret för en bättre landsbygdsulveckling. inne på detta i svaret. Att fördela de stora budgetbeloppen på ellmedvetet och rättvist sätt är A och O för en positiv landsbygdsulveckling. behövs också anslag för alt länsslyrelsen och länsnämnderna skall kunna halilel fria medel för landsbygsulveckling. Frän cenlerns sida har vi föreslagil200 milj. kr. Jag önskar att arbelsmarknadsminislern lyssnar pådel kravel. Elt sådant mindre anslag skulle kunna hjälpa i gång många projekloch fä i gäng denna positiva ulveckling som mänga vill ha . Jag lycker alt del är posilivl att slalsrådel har lyssnatpå landsbygdsriksdagen, så till vida atl hon är beredd all låtabygdekommilléerna la del av de förslag som kommer alt läggas fram från denregionalpolitiska utredningens sida och naturligtvis också ta del av förslagsom kanske inle kommer från utredningen. Det är viktigt alt vi lyssnar på dessabygdekommiltéer inför de regionalpolitiska beslul som skall fattas. Finns viljan, kommer de goda resultaten tillnytta för medborgare i stad och pä landsbygd. 133ELVER (): Jag kan gärna instämma i alt del är positivtatt regeringen genom arbelsmarknadsminislern lovar all seriösl och med slorlyhördhel pröva krav som har riktats till regeringen när del gällerlandsbygdsriksdagens arbele. Arbetsmarknadsministern säger alt vi får observera attmånga krav är riktade till lokal och regional nivå. Det är i och för sigriktigt. När del är sagt är del inte ointressant vad statsmakten har för sig.Där finns några saker som man bör särskilt beakta. Vi kommer bort från dentidigare alltför stelbenta lokaliseringspolitikenlill vad vi i folkparliel kallar för en mobiliseringspolilik. Dessulom skallman också stimulera den lokala krealivild som finns men som behöver enuppbackning. Statsrådet säger vidare att hon ställer storaförhoppningar lill den regionalpoliliska kommillén. Del bör man göra. Men jagtror ändå all del bör finnas några bärande inslag i vad män vill landa med enkommande proposifion. Utöver alt ta vara på goda uppslag fränlandsbygdsriksdagen finns dd några bärande axlar som måste finnas med. För delförslå är del ulbildningen, framförallt den eftergymnasiala ulbildningen. Fördel andra är det kommunikalionerna, och för del Iredje är del kulluren. För folkparliels del har vi lalal om alt det finns någraprinciper som man mäsle slå fasl när del gäller del regionalpoliliskaslödsysiemd. Den förslå principen är all de cenlrall givna stödformerna högregrad bör vara generella. De skall vara lätta att administrera, och det skallvara läll för den enskilde att få veta vilka förutsättningar som gäller. Slödformersom innebär långtgående förhandlingar mellan företag och staten eller sorninnehåller betydande inslag av godtycke måste undvikas. Del är skälel, herrlalrnan, till all vi är negativa till del s.k. offeristödet Etl slöd som förövrigl slatliga SIND starkt ifrågasätter. är av den meningen all etl syslem med sänklaarbdsgivaravgifter bör ulformas så att områdena med de största regionalaproblemen kommer i åtnjutande av del. Den lyp av permanent och generellsubvenlion som sänkla arbetsgivaravgifter innebär har sannolikt störst relevansför regioner som har permanenta problem beroende på sådant som klimat- ochavståndsfaklorer. Delta talar för all hela stödområde A bör komma i åtnjutandeav sänkta arbetsgivaravgifter. Systemet bör vidgas så att det omfallar allicke-offenllig verksamhel. Den andra princip som vill slå fast är alt detselektiva stödet bör decentraliseras - del slödel behövs också. Selektiva slödförutsätter goda möjligheter all bedöma enskilda projekl och god kännedom omlokala och regionala förhållanden. Därför bör denna lyp av slöd i slorutsträckning fördelas på den regionala nivån, där förutsättningarna förlokalkännedom, smidigt beslutsfattande och närhet till problemen är större änpå cenlral nivå. Detta är främsta skälet lill alt har varil med omall driva fram ökade länsanslag i flera är lill glädje för länen men fakliskiockså för regeringen och arbelsmarknadsminislern, som kan hänvisa till kraftigtutbyggda länsanslag i inle minsl de nordliga delarna av landel. Den iredje princip som jag skulle vilja erinra om är allanvändningsmöjlig-heterna för regionalpoliliskl stöd bör vidgas. Dagensslödformer är i hög grad rikiade mol "hårda" invesleringar itillverkningsindustrin. Den inriklningen blir alltmer otidsenlig i lakl med allverksamheter baserade på kunskaper och tjänster ökar i belydelse. Del faklumall de regionalpoliliska stödformerna huvudsakligen kan utnyttjas endasl tilliradilionella industriella investeringar riskerar alt på sikl leda lill altnäringsstrukturen i de problemdrabbade delarna av landet konserveras.Stödformerna måste därför förändras så all de kan användas för all underslödjaelablering och vidareutveckling av de verksamhetsformer som är stadda isnabb expansion. Om behandlingen av förslag av landsbygds-riksdagen Om behandlingen av förslag av landsbygdsriksdagen vill alltså utöka nedsällningen avarbetsgivaravgifter till all gälla all icke-offentlig verksamhet. En punkt som vi inle heller får lappa borl äriransporisiödet och en ulvidgning av användningsmöjligheterna. Dagens sysleminnebär all slödel begränsas lill atl gälla anslällda vid bidragsberälligadeförelag. Men med lanke på all de mindre företagen framöver kommer att spela enallt viktigare roll i den regionala ulvecklingen har vi föreslagit atlpersontransportslödet skall utvidgas till atl gälla även egenförelagare. , herr lalman, är några av de inriktningar som börfinnas med i en framlida regionalpolitik och som också kan lillgodose många avde önskemål som har framkommil i samband med Landsbygd 90-verksamhelen. Inriktningenär alltså all slödformerna skall vara generella, de skall vara decentraliseradeoch de skall fä etl vidgal användningsområde. Här finns många uppslag, och omregeringen och den regionalpolitiska kommillén lar dem lill vara, kan vi ha enchans all uppfylla de mäl som vi är överens om, nämligen att godmiljö samt möjlighet lill arbele och boslad skall finnas över hela landel. Anf 134 Arbetsmarknadsminister : Herr lalman!När det gäller de diskussioner vi kommer atl ha i anslulning till denregionalpoliliska kommitténs betänkande, den remiss som del betänkandet kommerall bli föremål för och de förslag som senare kommer atl skrivas, är jagövertygad om alt en hel del av den deballen kommer alt handla om det som senasl var inne på. Kanske lycker jag all del kändes litet märkligt all manfrän sida redan har lagil ställning till ett antal förslag somregionalpoliliska kommillén ännu inle har avlämnat synpunkter på. Jag för kan gärna ha sympatier för en hel del av de tankegångar som fördes fram,men jag vill ändå avvakla med ställningstagande till en regionalpolitik ochdess strategier lill efler del all regionalpolitiska kommitténs förslag harblivit behandlade. Det finns elt par saker ianslutning till denna diskussion som har varil uppe lill deball de senasleveckorna. Denlyp av frågor som jag oflasl har fåll från ulomsläende är: Hur iall sin dar kan ni som arbelar på riksplanet ge stöd av olika slag lill ortersom har stark efierfrågan på arbetskraft? Hur kan ni ge lokaliseringsslöd, hurkan ni ge länsslyrelseslöd, hur kan ni ge utvecklingsstöd lill orler som inlehar tillräckligt med arbetskraft? Dä har jag faktiskl försökt förklara från minulgångspunkl alt man inle får se så enkell pä della som börjar kallas dendubbla obalansen, ulan del gäller atl stödja dessa regioner och orter så att dekan överleva näringspoliliskl, överleva indusiri-mässigl och överleva somarbetsmarknader ocksä pä lilel längre sikl. Jag hoppas att milt svar ocksåförklarar atl jag faktiskl har en mycket myckel stark känsla för det som är denregionalpoliliska inriklningen. 135ELVER (): Statsrådet var överraskad över alt vi fickden här debalten. Hon menade atl vi frän sida var alllför myckelklara över vad vi ville under en ulredningslid och innan man hade ell färdigiförslag. Man skallinle låsa sig i detaljer, men jag tror alt del också är viktigt all lala om vilkautgångspunkter man har och vilka principer man arbelar efter. Det är därför vifrån folkparliel öppel har redovisat våra allmänna rikllinjer, bäde förstödinsatsernas ulformning och för regionalpolitiken i allmänhet. De kannaturligtvis med fördel vägas ihop med mycket av del som har framkommil iLandsbygds 90-ärets aklivilileier och den landsbygdsriksdag som vi jusl nu härdiskuterar. Det ligger en fara i om vi skall vara så diskreta med våra synpunkleroch ståndpunkter atl de inte kan komma med som konstruktiva inslag i den mosaiksom vill till för alt vi skall få en bärande framlida regionalpolitik. Därförhar vi inte heller undanhållit vare sig eller regionalpoliliskakommittén de synpunkterna. Skulle man ha något önskemål i sammanhanget voredel att regeringspartiets förelrädare i nämnda kommillé skulle lilel meraaklivl lala om hur bäde socialdemokralerna och regeringen tycker atl denframlida regionalpoliliken skall se ul. Del är fakliski sä - det är inteobekant för arbelsmarknadsminislern - att politik också väldigt ofla är allvilja. Del hindrar inte att man lyssnar. Om behandlingen av förslag av landsbygdsriksdagen 136BÖRJE (); Debatten blir lilel av en allmänregionalpolifisk deball, och del är klarl alt del också är rikligl, eflersomman med pendling från landsbygden når olika orler. Många har ju sittyrkesverksamma liv i större orter, även om de bor på landsbygden. Det är vikligl alt man inle bara bedömer län. Det har juvarit en tendens i denna kammare och från regeringens sida att man lalar omlänssiffror och landsdelssiffror. Skall man prata om och mena allvar medlandsbygdens utveckling, måsle man ned på kommunnivå och delar av kommuner. Detgår icke då att diskutera länssiffror. Som lägel nu är - och där kommer i allafall den regionalpoliliska ulredningen atl redovisa elt bra material - behöverell slort anlal kommuner och delar av kommuner faktiskt en ordenlligåterin-flyttning om man skall klara av de framlida arbetsmarknaderna. Åldersfördelningenär sådan och utflyttningen har varit sådan atl det behövs kraftfulla åtgärderför all man skall fä en ny framtidstro. Och man behöver mera folk. 137 Arbetsmarknadsminister : Herrtalman! När del gäller regionalpoliliska kommillén har jag nalurliglvis helaliden förutsatt atl de debatter och analyser som förekommer inom ramen förkommittéarbetet är sådana att man när betänkandet slulligen kommer har tagitupp en hel del av de frågor som nu förde lill torgs i lalarstolen- men också en hel del annal, eftersom dess uppdrag var sådanl alt man skullebehandla de här frågorna. Jag räknar alldeles kallt med att del betänkandetskall innehålla konkreta förslag på en lång rad punkler, idéer och tankar ombåde långsiktiga strategier och kortsiktiga genomförbara förslag som kan geresultat i omedelbar anslutning lill beslutet. Den debalt som kommer att föras direki efler det attbetänkandet är lagl kommer naturligtvis alt handla om en hel del av del somElver var inne på . Men all man inle lar ställning lill del förslagelinnan betänkandet läggs, innebär inte all man saknar vare sig synpunkter ellervilja att göra något eller att man inte lyssnar på diskussionerna. Minuppfattning är all del 1988/89:114 uppdrag som utredningen har är juslall diskutera, analysera och komma med ett konkret och bra förslag,som sedan denna kammare fär behandla. Överläggningen var härmed avslutad. 22 §Svar på interpellation 1988/89:196 om reklam i TV har frågat mig om jag är bereddall ompröva reklamförbudet Bakgrunden är all anser all anfingen bordereklam vara lilläld - i ordnade former - eller ocksä borde TV-sändningar medreklamannonsering, s.k. rinkreklam, vara förbjudna.