prot · GC0982 · 1988-12-31 00:00:00 — Den undersökning SÖ presenterat omtidsanvändningen i skolan ingår som en del i det nationella utvärderingsprogrammetför skolan. Enligt och regeringens beslut skall SÖ redovisa ensamlad bedömning av resultaten av utvärderingen vart tredje är. Enligt minmening är del generellt sett angeläget alt avvakta den första av dessabedömningar innan riksdag och regering beslutar om åtgärder med anledning avutvärderingsresultaten. Jag räknar med att den första samlade bedömningen skallkunna föreligga . För gymnasieskolans del, som ju hade det störstabortfallet av lektioner i utvärderingen, har regeringen redan i början av förraaret utfärdat en förordning (SÖ:s Publikation Läroplaner: 1988:12) om minstaundervisningslid för vissa språk i gymnasieskolan. Den försöksverksamhet med treåriga yrkeslinjer somstartade bedrivs enligt en timplan som anger del antal lektionersom eleverna skall ha i varje ämne. Min företrädare utvecklade skälen för atlange en s.k. nettolid i timplanerna i propositionen (87/88:102) om utvecklingav yrkesutbildningen i gymnasieskolan. Han anförde där bl.a. att det ärangelägel alt slå vakt om den ämnesbundna tiden och tillförsäkra eleverna ettbestämt antal undervisningstillfällen i olika ämnen. När del gäller den särskilda frågan om s.k. fastalärarvikarier som tar upp i sin fräga är det en missuppfattningatt del skulle fordras särskilda statsbidrag för att inrätta sädana tjänster.Statsbidrag kan tjäna som en stimulans för en utveckling i en sädan riktning,men det är fullt möjligt för varje kommun att pä egen hand besluta om allanvända statsbidraget till vikarieinsatser i skolan till fasta lärarvikarier istället för korttidsvikarier. I flera kommuner har redan sådana åtgärdervidtagits eller planeras. SÖ har också på regeringens uppdrag utarbetatetl underlag lill kommunernas hjälp för hur sådana förändringar kan göras. Jagutgår ocksä från all de redovisade resultaten om lektionsborlfall i sigytterligare kommer att stimulera en sädan utveckling. 105 (): Jag tackar skolministern för svaret. Lärarna i är frånvarande i medeltal var tiondelektion. Bara vid hälften av dessa lektioner ersätts de med behöriga lärare. 1gymnasieskolan är bortfallet av lektioner ännu större. För en elev som gätlgrundskola och gymnasium motsvarar delta mer än ett helt läsår. Detta är vänatt tänka pä för dem som ibland talar om att man skall förlänga gymnasieskolanmed . Jag troralt det är alldeles nödvändigt att göra en hel del åt delta. Om bortfallet av lektioner i ochgymnasieskolan Om bortfallet av lektioner i ochgymnasieskolan folkpartietsskolprogram talat orn nägon form av garanti, som ger eleverna rätt till deraslektioner. Jag tror inte man behöver avvakta nägon ytterligare utvärdering.Dessa problem har varit väl kända . Det är en rejäl knäpp pä näsan som statsrådet ger åt eltpar av sina kolleger - låt mig nämna och - närhan påpekar alt man kan inrätta tjänster för fasta lärarvikarier utanytterligare statsbidrag. Dessa båda nämnda statsråden förde in denfrågan i den allmänna debatten. I elt trängt läge sade regeringsföreträdare attdelta med besparingar pä skolan inte kunde vara sä farligt, för regeringentänkte återkomma rned förslag om 100 milj. kr. i statsbidrag till tjänster förfasta lärarvikarier. Dä argumenterade man för alt del var så bra med fastalärarvikarier och sade all ett särskilt statsbidrag skulle utgå lill dem. Delta väckte förhoppningar i skolkretsar om alt man skullefå ökade resurser. Slalsrådel vel väl min inställning till ytterligare"påsar" som vi brukar tala om. Jag tycker inle del behövs. 1folkpartiets skolprogram krävde vi fasta lärarvikarier utan några extrapengar.Men när nu regeringen har lovat sådana, sä tycker jag det finns anledning attinfria löftet, och jag vill fråga om man stär fast vid del. Vidare vill jag fråga helt hastigt, eftersom haruttalat alt man bör eftersträva att fortbildning av lärare icke skall äga rumpä lektionslid: Har regeringen vidtagit nägon åtgärd för atl åtgärda denbeställningen? lar upp diskussionen omanslaget pä 100 milj. kr. som föreslogs i samband med diskussionen ornneddragning av statsbidraget lill med 167 milj. kr. Han frågar omdel förslaget ligger fasl. vet ju om, liksom de flesta andra somlyssnar pä diskussionen, alt vi intog en annan ställning efter den offentligadiskussion som skedde kring regeringens budgetförslag manad. Jag har den uppfattningen - och det är bra om LarsLeijonborg och delar den - atl vi skall utnyttja de statsbidrag viredan har för . Såvitt jag kan se finns inga formella hinder förkommunerna atl redan nu inrätta denna typ av tjänster för fasta lärarvikarierför atl pä så sätt fä en högre kvalitet på de lektioner som skall ersättas närordinarie lärare är borta. Här finns också goda försök gjordai två av våra intressanta skolkommu-ner. Det visar alt detresonemang jag redovisat är korrekt. 107LARS (): Vi brukar ibland göra sä atl när vi ärsärskilt intresserade av en verksamhet kan vi stimulera den med ett särskiltstatsbidrag. Men egentligen tror jag all det här framför allt handlar omopinionsbildning och upplysning. Del är väl bra alt SÖ har utfärdat dessainstruktioner för hur man kan gå till väga när man inrättar denna typ avtjänster. Jag skulle vilja fråga statsrådet dels återigen om hur maninom regeringen bedömer möjligheten att komma framåt när det gäller attförlägga fortbildning utanför lektionstid, dels om den mer principiella fråganhuruvida man kan gå vidare med systemet att garantera elevernas rätl lill vissaspråklektioner - om man kan tänka sig en mera generell bestämmelse atleleverna helt enkelt har räll lill de lektioner som framgår av timplaner ochläroplaner. Den sisla frågan först. I del översynsarbetesom nu pägär inför den framlida gymnasieskolan har i sillbidrag redovisat ett resonemang som bygger pä ett nettoantal av lektioner somskall erbjudas eleverna. I det avseendet borde det resonemang från talarstolen vara tillgodosett genom de förslagen. skall förslagen remissbehandlas och ingå i en framlidadiskussion om den kommande gymnasieskolan. Uppenbart är atl vi i del sammanhanget gär en utvecklingtill mötes som påminner om den typ av garantier som redan finns i den kommunalavuxenutbildningen, och pä sä säll tillförsäkrar eleverna en nettotid. 109 (): Statsrådet har ocksä begränsning avlaletiden, och jag har förståelse för alt han inte hinner svara pä alla frågor.Men jag är litet envis rned frågan om fortbildning på icke lektionstid. Det är ju en avtalsfräga där facket hitfills har intagitståndpunkten att det är bäst för lärarna om denna fortbildning pågår underterminstid och alltså under lekfionstid. Jag tycker dock att vi som polifiker iförsta hand i denna valsituation bör tänka pä eleverna. Det har också riksdagengjort genom delta uttalande. Det vore intressant att höra om regeringen troratt man kan komma vidare där pä något sätt. Jag tycker det är utmärkt med idéerna i fräga omgymnasieskolan, men egentligen borde det vara möjligt att också tillämpa sammaprincipiella synsätt på . För atl sälta en press pä dem som planerarverksamheten skulle man kunna slå fasl atl eleverna har rätt till sinalektioner. Om bortfallet av lektioner i ochgymnasieskolan Vad gäller nettolektionsresonemanget är delnaturligtvis principiellt möjligt att föra motsvarande resonemang kringinsatserna i . Men som säkert erinrar sig sade jag imin första replik alt man i några kommuner valt att inrätta s.k. fastalärarvikarier för atl pä så sätt lösa det bekymret i den skolformen. svarade egentligen själv på frågan omfortbildning på lektionstid. Han påpekade att det var en avtalsfräga. Jag harav den anledningen inte velat gä in i debatten och här i kammaren ta uppresonemanget. Del är inte obekant för någon som lyssnar till detta samtal,misstänker jag, att del pägår en avtalsrörelse just . Jag vill inteytterligare komplicera denna. Överläggningen var härmed avslutad. Om EG-anpassningen och svensk konsumentpolitik 27 § Svarpå fråga 1988/89:500 om EG-anpassningen och svensk konsumentpolitik Per har frågat mig vilka åtgärder jagtänker vidta för att garantera att svenska konsumentskyddsbestämmelser inteoffras inför en anpassning till EG. De nordiska konsumentministrarna uttalade för ett är sedanatl anpassningen till EG:s inre marknad inte bör medföra en sänkning av dennuvarande höga nordiska nivån i konsumentskyddet. I den män säkerhetskravenför konsumentprodukter fastställs pä europeisk nivå är det därför angelägel altSverige deltar i arbetet. Detta gör vi bäde genom överläggningar medEG-kommissionen och genom deltagande i det europeiska standardiseringsarbetet.Till detta har vi anslagit nya resurser och vet redan att sådant arbete kanmedföra att svenska säkerhetssynpunkter vinner gehör. måste sägas att det inte är givet att päalla områden som rör konsumentprodukter har de bäst genomtänktasäkerhetsnormerna. Frågan om en anpassning av svenskakonsumentskyddsbestämmelser får därför prövas från fall till fall. 112 PER (): Jag tackar för svaret, som gör mig ganskabekymrad. Där arbetsmarknadsministern kan ge kategoriska besked om atlingenting skall bli sämre så nöjer sig med ett "bör"- anpassningen bör inte medföra en sänkning av det nuvarande höga nordiskaskyddet. Men det är ändå så att chef sadeatt i allmänhet så ställs lägre säkerhets- och kvalitetskrav päkonsumentprodukter inom . Hans företrädare, regeringskollega , sade när hon var generaldirektöralt hon tyckte atl regeringen anpassat sig för mycket till och synpunkter och att regeringen tyckte det var vikfigare attharmonisera med EG än att hjälpa konsumenterna all undvika risker. Varför kan vi inte få samma kategoriska besked när detgäller konsumentskyddet som när det gäller arbetsmiljön? Kan vi inte fä claraverba atl det inte skall bli nägra som helst försämringar? Del måste ligga enhund begraven om man inte kan ge ett väldigt klart besked. Sedan är del naturligtvis ett annat problem för oss atl vihar mindre material om konsumentskyddet än vi har om arbetsmiljön. Det hann säatt säga aldrig läcka ut någonting om konsumentskyddet , när dettydligen läckte från , sä att vi kunde skrivamotioner om saken. Måhända är det sä att som är ny iregeringen inte hunnit anpassa sig lika mycket till hemlighetsmakeriet? Vikanske skulle kunna fä ut det material som finns inom och inomhennes departement som handlar om EG-anpassningen av konsumentskyddet. Jag tycker nog att tonen i Per frägaoch i inlägget pä nägot sätt går ut på att måla upp en hotbild och engeneralisering av vad denna EG-anpassning kan innebära. Den kanske inte är heltriktig och inte så nyanserad som jag ändå tycker man skulle försöka göra den.Del kan också vara så att har nägot atl lära av andra länder. Vi ärfaktiskt med och driver på utvecklingen som vi t.ex. har gjort med säkerhetennär det gäller leksaker. Även med en EG-anpassning skall vi ha en egenkonsumentpolitik. Vi skall inte förändra våra höga krav på säkerhet och annat,det är självklart. Jag tror ocksä att man kan se fram emot att fler utländskaprodukter och ökad konkurrens förmodligen kommer att leda till lägre priser ochatt vi fär fördelar för konsumenterna. Självklart skall vi även ifortsättningen behälla våra höga krav på säkerhet och ett skydd förkonsumenterna. Och, som sagt, en egen radikal konsumentpolitik skall vi ha äveni framtiden. Men det är omöjligt att göra en sådan generell beskrivning som PerGahrton ber om, eftersom det här handlar om en rad olika frågor och produkter.Det går alllsä inte att göra sädana kategoriska uttalanden som här begärs. 114 PER (): Det rör ändå pä sig! Vi skall inte förändravåra höga krav. Jag tar fasta på detta. Det uttalandet är mer kategoriskt. Viskall inte förändra våra höga krav. Vi noterar detta och skall lägga det påminnet. skall självfallet lära av andra länder, och det ärhelt klart att det finns en hel del saker som är svåra att diskutera av detenkla skälet att vi inte har tillgång till materialet. Här finns två mycket långtgående uttalanden av nuvarandeoch föregående chefen för . De säger alt del i allmänhet ärsämre bestämmelser i . Det är svårt för oss som inte får tillgäng tillhemligt material att veta vad som ligger bakom detta. Min fråga pä den punkten kvarstår. Kan det tänkas varamindre hemlighetsmakeri i än i ,så att vi kan fä tillgäng till det material som ändå finns och i vilket manjämför EG-reglerna med våra regler? Om EG-anpassningen och svensk konsumentpolitik har redan svarat pä frågan omutlämnande av arbetsmaterial. Jag har inget att tillägga till detta. Vad jagförstår har ägnat tio anföranden åt den saken. Axel sägerju också att ett slopande av svenska särbestämmelser kan vara till fördel förkonsumenterna genom att fler utländska produkter släpps in i landet och skaparökad konkurrens, och detta är viktigt. När det gäller det exempel som Per här tagit frånelmaterielområ-det är det faktiskt så, att man pä det området i mycket storutsträckning vunnit gehör också för svenska säkerhetskrav. Man har beslutat attde skall införas - eller de har införts - i den europeiska standarden. Vi kan visa att det ocksä gär att driva pä utvecklingen,och att det är en uppgift som vi måste ha. Om kostnaderna för lotterttillstånd 116PER (): chef sade att EG:sbestämmelser i aUmänhet är sämre än de svenska, medan statsrådet i sill svarförsökte atl säga nägot annat. Men pä den punkten noterar jag som sagl detkategoriska löftet: Vi skall inte förändra våra höga krav. Det är ell viktigtlöfte, och vi skall komma ihåg detta när det blir tal om att ändra någonting.Här finns ett löfte givet i . När det gäller frågan om att fä tillgäng till hemligtmaterial beror antalet inlägg på hur länge statsråden fortsätter att försökaslingra sig. Det behöver inte bli några inlägg alls, om vi kan få ett enkeltsvar om att hemlighetsmakeriet inte är detsamma hos som detdess värre är hos , utan att vi kan fä tillgång till det materialsom ju finns. Kan vi fä det? Jag vill bara sammanfattningsvis säga detta:Vi skall även i fortsättningen ha en hög nivå i konsumentskyddet. Del är mycketviktigt. Det innebär inte atl alla tekniska föreskrifter skall se ul precis somde gör i nuvarande skick. Men våra krav och värt arbete skall självfallethällas på en hög nivå. Vi kommer fortfarande atl ha en egen konsumentpolifik. 118 PER (): börjar det bli mer komplicerat här. Nuskall det plötsligt bara vara höga krav. Är det tjänstemännen som har varitframme och konstaterat att statsrådet här tidigare gick litet för snabbt fram?Det var ju ändå så att statsrådet sade: Vi skall mxe förändra våra höga krav.Jag tolkar detta som att ingen försämring kommer all ske när det gäller detsvenska konsumentskyddet. Är det samma kategoriska besked som gavi motsvarande fall, eller är det någonting annat? Överläggningen var härmed avslutad. 28§ Svar på fråga 1988/89:520 om kostnaderna för lotteritillstånd har frågat statsrådet kostnaderna för lotleritillstånd. Arbetet i regeringen är fördelat sä, attdet numera är jag som i regeringen handhar frågor som gällerfolkrörelselotterier. 1 samband med ändringarna av lotterilagen, som trädde ikraft , ändrade regeringen lotteriförordningen vad avseravgifterna. Ändringarna innebär huvudsakligen att avgifter somtidigare uppgick till . har höjts fill , och de som kostal 600 kr.har höjts till . De gamla avgifterna hade gällt . En nyhet i förordningen är att den kommunala nämnd somprövar fräga om tillstånd eller registrering kan, om det finns särskilda skäl,besluta att inle la ut någon avgift av föreningen. Avsikten med avgiftshöjningarna var inte att vissaföreningar skulle drabbas orimligt hårt. Jag har blivil uppmärksammad på altkonsekvenserna avavgiftshöjningarna i en del fall som rör enstaka små lotterier möjligen intehar blivit de avsedda. En översyn av konsekvenserna av avgiftshöjningarna hardärför inletts i . 120 BO (): Jag ber an få tacka statsrådet för svaret.Riksdagen fattade beslut om den ändring i lotteribestämmelserna somstatsrådet här redovisat. Det var en majoritet som vi moderater av flera olikaskäl inte utgjorde en del av. Del problem som jag tagit upp i frågan gäller framför alltde ekonomiska konsekvenserna. I samband med beviljande av lotteri tillstånd tarman dels ut en avgift för tillståndet, dels kan man ocksä bli skyldig attbetala ut ett arvode för den som har atl kontrollera lotteriet. I bägge fallenhar här skapats möjlighet till höjningar. När man överförde hanteringen fränpolismyndighet och länsstyrelse till, i det här fallet, den kommunala nämndenblev möjligheten ocksä mindre att betala ett reducerat arvode. Det förekommycket ofta att kontrollanter i princip stod till förfogande kostnadsfritt. Genom den här organisationsförändringen har man fäll enkraftig fördyring i mänga föreningar. Det kan röra sig om en femdubbling avavgifter och kontrollantarvode, och det senare har mycket stor betydelse. Jagär rädd för att man inte löser detta problem genom att enbart se överavgifisbestäm-melserna. Det är inle här som hela problemet finns. Man kandessutom starkt ifrågasätta att vi faktiskt skall ha en politiskt tillsallkommunal nämnd som skall avgöra frågan om tillstånd för lotterier när detgäller föreningar, i stället för den administration som tidigare utfördes avämbetsmän. Statsrådet säger dessutom att man skall se överkonsekvenserna, eftersom de möjligen inle blivit de avsedda. Detta uttalande ärlitet väl vagt, enligt mitt sätt att se det. Frågan är om slalsrådel ochregeringen är beredda all dra konsekvenserna av det felaktiga beslut somriksdagens majoritet fattade , och försöka se till all dessasmålotierier, som betyder myckel för mänga föreningar, inte blir sä dyra vadgäller tillstånd och kontrollantarvode. Jag har blivit uppmärksammad pä en del, somdet verkar, helt orimliga konsekvenser. När man ser litet närmare pä dettaupptäcker man att det i mänga fall handlar om dålig information och möjligen omvissa oklarheter om vad som gäller. 1 en del fall är det faktiskt bara fråga om att räd ochanvisningar frän lolterinämnden tolkas pä ett mycket bokstavligt sätt och altkommunerna ännu är osäkra på hur man skall hantera de här frågorna. Jag vill nog direkt tillbakavisa påslåendet i frågan omatt man skulle kunna räka ul för femdubblade kostnader. Det kan bara inteinträffa - i varje fall inte med den förordning och de avgifter som i . Då är del nägot som är galet. Vi fär lov att se över hur mycket avproblemen som beror på att det kan ha brustit i information och pä andra sätt,innan vi kan tala om hur en eventuell förändring skall se ut. Avsikten är juatl man skall underlätta och förenkla för föreningarna. Pä den punkten är vihelt överens. Om kostnaderna för lotteritillstånd 4 protokoU 1988/89:82-84 Om kostnaderna för lotteritillstånd 122BO (): Om någonting fungerar tillfredsställande och allaär nöjda, kan vi ifrågasätta varför man genomförde en förändring i fjol.Förändringen har lett till att man inte bara fält ändrade avgifter, vilket ären sak. Den har också lett lill att ansvaret för tillståndsgivningen förts övertill en nämnd, där man kanske inte har den förståelse som fanns hosmånga individer i polismyndighetens administrativa verksamhet. De ställde uppgratis, eller för ett lågt arvode. tar man ut avgift enligt gällande taxa. Det finns ingen anledning att diskutera enskildheter, menjag har exempel på femdubblade kostnader, en ökning frän . i kostnad för ett litet lotteri. Delta gäller alltså avgift och arvode. Det är en sak att vara uppmärksammad på att någonting intestår bra till, men frågan är om statsrådet är beredd att medverka till attnågonting också görs, så all sådant över huvud taget inte kan inträffa. Om det visar sig vara nödvändigt är jagberedd atl ändra bestämmelserna, sä att man får bort dessa orimligheter. Men vimåste först ta reda på hur mycket av detta som beror pä att man ännu interiktigt har hittat formerna. Det är ju inte en riktig beskrivning att man varhelt nöjd med hur det fungerade tidigare. Denna förändring var ju föranledd avatt man faktiskt ville underlätta och förenkla för föreningslivet för atl gedet en större del av lotterierna, så att de statliga lotterierna inte skullebreda ut sig på föreningarnas bekostnad. Det är viktigt att vi har detta förögonen även i fortsättningen. 124 BO (): Frågan om del statliga spelmonopolet och hurmycket staten har tagit av den lotala spelmarknaden är värd en egen mässa. Delkan finnas anledning för mig alt väcka en interpellation om detta. Skall statsrådet och jag träffa en överenskommelse? Viväntar , t.ex. tvä månader då vi är framme , sä att ennormal översyn hinner göras. Dä återkommer jag med en fräga till statsrådet ochfär då ett klart besked om vilka åtgärder som skall vidtas för atl förbättraför dessa föreningar. Jag tycker att det är en bra överenskommelse - skall viträffa den, statsrådet? Jag skall gärna svara pä en fråga från BoLundgren . Överläggningen var härmed avslutad. 29 § Svar på fråga 1988/89:521 om planeringen aväldreomsorgen har frågat mig om jag är bereddatt vidta åtgärder så att ingen onödig uppbromsning sker i utbyggnaden aväldreomsorgen. Den delegation som regeringen tillsatt för att utredakonsekvenserna av ett mer samlat huvudmannaskap för äldreomsorgen är nu inne iett slutskede. Det är min förhoppning att äldredelegationens arbete skall kunnapresenteras . Frän flera häll i landet har jag fält rapporter om att delfinns oro över all äldredelegationens arbete riskerar att försena pågåendeutvecklingsarbete. Detta är självfallet inle bra. Frågan har diskuterats inomdelegationen, och de båda kommunförbundens ordförande gick ut lill huvudmännenmed ett uttalande i frågan . Innebörden av detta uttalandeär att det utvecklingsarbete som kommuner och landsting bedriver nu och undertiden fram till huvudmannaskapsskiftet enbart kommer all vara till nytta förbåda parter. De lösningar som kommuner och landsting avtalar om kommer inte attpåverka hur finansieringsansvaret slutgiltigt fördelas när äldredelegationenlägger fram sina förslag. Jag delar denna uppfattning. Det finns inga skäl attavstå från att etablera nya verksamhetsformer eller att utveckla den befintligaverksamheten. Tvärtom finns det stora behov av förnyelse inom äldre- ochhandikappomsorgen. Om planeringen av äldreomsorgen Anf.127 (): Jag tackarstatsrådet för svaret. Alla och envar förstår ju att meningen med en bättresamordning mellan kommuner och landsting aldrig var att utvecklingen inomäldreomsorgen skulle stanna upp. Men så har det tyvärr blivit, främst på grundav att man funderar och spekulerar över vilka grunder som äldredelegalionenväljer att tillämpa vid beräkningen av finansieringen av äldreomsorgen. Är detbefolkningsmängden man kommer atl utgå från, dvs. en ren skatteväxling? Kommerman att utgå från befolkningens struktur, dvs. antalet äldre i kommunen? Kommerman att utgå från befintliga äldreomsorgsresurser, exempelvis sjukhem ochgruppbostäder? Kommer man all la hänsyn till det samlade utbudet av resursersom stär till äldre människors förfogande? Då tänker jag även pä kommunensresurser, m.m. Allt detta är förstås nödvändiga komponenter atl ta hänsyntill. Skatteväxling rakt över är ett alldeles för klumpigt verktyg som ocksåskapar stora orättvisor. Oron över allt detta är stor framför allt i småglesbygdskommuner, där åldersstrukturen dessutom ofta är sådan att det finnslångt fler äldre människor än genomsnittligt i landets övriga kommuner. Nogförstår man dessa människors oro över vad framtiden har i sitt sköte. Därför ärdet nödvändigt atl vi nu hjälps ät för att fä fram de nödvändiga beskeden, säatt inte arbetet för en bättre äldreomsorg totalt stoppas upp. Jag uppfattarstatsrådets svar pä ett sådant sätt att vi är helt överens om detta. Med tanke pä frågans omfattning innebär väl början av majen snabb handläggning och därmed ett snabbt besked. Prot.1988/89:82 Anf. 16 mars1989 Herr talman! Låt mig till dennaanalys som gör och som jag kaninstämma i bara tillägga att delegationen som, vilket jag har sagt,avser att vara färdig , har samma syn på uppgiften att mation avjustitieminis- r- . , J JU- J . u » 1 J .