prot · GC09101 · 1988-12-31 00:00:00 — Givetvis blir del dyrare om man ökar undervisningstiden, menavsikten är ju all med en ytterligare ulökning av undervisningen och med nyaavsnitt höja kvaliteten pä ulbildningen och atl den körkorlsutbildade pä såsätt går bättre ul i Irafiken. De nya avsnitten i undervisningen som handlar om trafikensförrädiska situationer, om människans begränsade förmåga, tycker jag är mycketvikliga för atl vi skall kunna bemästra den negativa utvecklingen i fråga omolyckor i irafiken. Jag fick intrycket av atl hon var relativtnöjd med den nuvarande olycksfrekvensen i trafiken. Jag är absolut inte nöjd.Målel måste vara att vi skall minska antalet olyckor, delta är en utomordentligtcentral fråga i vår trafikpolitik. Vi kan inle acceplera som någol slags axiomalt 800 människor skall dödas pä våra vägar och atl mänga hundra flerdrabbas av långvarigt lidande. Sammanfattningsvis kan jag konstatera alt den nyakursplanen ställer högre krav på kunskaper hos våra blivande körkorlslagare.Precis delta är avsikten, och därmed ökar Irafiksäkerhelen. Det innebär juytterst omtanke om människors liv och hälsa. Sådana avsnitt i materialet somsyftar till ökad riskmedveienhei och självinsikt hos våra unga förare och somökar förståelsen för vad en hänsynsfull attityd belyder i irafiken anser jagfaktiskl vara vikliga inslag i körkorisundervisningen. 62 (): Jag är absolut inte nöjd medolycksfrekvensen. Jag delar kornmunikationsininisterns uppfattning all manmåste försöka förbällra körkortsutbildningen. Jag är glad över atl man nu larinitiativ när det gäller körkortsfrägorna och alt man, som del sägs i svarel,skall återkomma till med en utredning. Det vikliga är ändå vad manuppnår med en sådan här kurs. Avsikten är alt få bättre bilförare, men delavgörande är om man verkligen får bättre bilförare. Kriliken går ju ut på atlkursmaterialet är för krångligt, del är sä pass krångligt att inle ens lärarevid körskolor och kvalificerad personal vid trafiksäkerhelsverkel klararuppgifterna. Dessulom förlänger man ulbildningen och gör den dyrare föreleverna utan all man därmed uppnår ell bällre resullal. En informalion som innehåller de här momenten skulle jag ioch för sig kunna anse vara bra. Men jag lycker att del är mycket egendomligtatt införa prov som är sä krångligt och flummigl ulformade. Jag skall la ellexempel: "och är tvä nyblivnakörkorlsinnehavare. respekterar trafikreglerna men lar ofla en chans atthinna före andra trafikanter och kör gärna pä grön-gul signal. Isabellarespekterar också trafikreglerna men kör ofla avvaklande och låler i vissa fallandra köra före trols alt har företräde." Och så frågorna: "Vilken slutsats är den mest sannolika ulifrån dessauppgifler? A; har iroligen kommit längre i sin personlighdsulvecklingän . B:Isabella har iroligen kommil längre i sin personlighdsulveckling än . C:Isabellas beleende beror iroligen på rädsla och är negativt, eflersom hon oftabryter trafikrytmen. D: Orvarär en säkrare förare än , eftersom troligen är mer beslutsam änIsabella. " Del här är alltså frågor som skall göra en person tillbättre chaufför pä vägarna. Det är trams, kommunikationsministern! Jag föreslär - men jag vänlar mig ingel svar - att ni ikommunikationsdeparlementel tittar litet grand närmare på uppläggningen avkursmaterial och frågor. Jag skall inte mycket förlänga debalten, men har "trams" smugit sigin i kammardeballen också. Jag vill inle dra några slutsatser av det exempelsom log, utom möjligen den slutsatsen att harkommit längre i ulvecklingen i debatteknik än vad jag har gjort. Överläggningen var härmed avslulad. 3 protokoll 1988/89:101-103 Om åtgärderför att minska utsläpp från sjöfarten 16 § Svar på interpellation 1988/89:174 om åtgärder för att minska utsläpp frånsjöfarten har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser all vidta för alt minska utsläppen frän sjöfarlen. Det bedrivs ett intensivt internationelltarbete för atl skydda havsmiljön. deltar aklivl i detta arbete. Miljöskyddsarbetethar koncentrerats pä att med olika åtgärder minskavattenföroreningarna frän fartyg. Man kan i del sammanhanget hänvisa lill såvälnalionella som internationella regleringar angående fartygs konstruktion,utrustning och lastens hantering. Arbelel för atl skydda den miljön bedrivs inom deninternationella sjöfartsorganisationen och även regionalt inom den s.k.Helsingfors-kommissionen. Luftföroreningar från fartygstrafik har däremol inleägnats samma internationella uppmärksamhel. Regeringen har emellertid, somaviserades i den trafikpolitiska propositionen, givit eltsärskilt uppdrag all i samråd med slatens naturvårdsverk kartlägga sjöfartensmiljöeffekter och utarbeta förslag lill åtgärder för all minska sjöfartensmiljöföroreningar. I uppdraget ingår bl.a. alt studera möjligheterna allförsörja de farlyg som ligger vid kaj i våra större hamnar med el frän land föratl på sä sätt minska bullernivån saml utsläppen av luftföroreningar. Det övergripande syftet med detta uppdrag är ytterst,vilkel efterlyser, atl fä internationell acceplans förutvidgade miljökrav. Då , som framställtinterpellationen, anmält atl hon var förhindrad alt närvara vid sammanträdet,medgav tredje vice talmannen all fick della i överläggningen istället för interpellanten. 65 (); I frånvaro ber jag alt fätacka för svarel på interpellationen. Miljöfrågornas lösning kräver alltmer pä flera områden. Vihar inle minst i denna kammare diskuterat miljöproblemen när detgäller biltrafiken och de anläggningar vi värmer våra hus med. Vi börjar ocksåslälla högre och högre krav pä induslrin. Sjöfarlen är då elt område som kanskeinle har ägnats den uppmärksamhel som den bör få. Därför är jag lacksam för allkommunikationsministern i svarel redovisat all del här iniliativd nu tas. Jag vill ändå understryka alt det i sammanhanget finns treolika frågor som bör ägnas speciell uppmärksamhet. För del första är det, som kommunikationsministern sade,viktigt atl farlyg vid kaj kan anslutas lill elnätet för atl slippa användaolja. Det är precis det som vi håller på all arbeia med i hamn. Detär vikligl alt del arbelel fortsätter. Del har inte minsl ur bullersynpunki enpositiv effekt, som det påpekas i svaret. För detandra är det vikfigt alt man inte minsl inlernalionelll fortsätter atl arbetamed kraven på den olja som man använder. Man borde slälla ytterligare krav påatl svavelhallen skall borl dels i vårt land, dels internationellt. Dentredje aspekten jag vill ta upp är alt det finns risker för dem som bunkrar uppolja utomlands, att de köper olja av mindre nogräknade oljehandlare. Detta ärmera ett påstående än en fråga till kommunikalionsminislern, men jag menar attdet är viktigt atl man försöker få någon form av godkännande, så att säga, avoljehandlare, så atl man inle - som det har visat sig i en del fall - köperolja av mindre nogräknade oljehandlare, som inle ens kaptenen känner lill. Vifår sedan lida av delta i form av ulsläpp i luften och ibland också i vattnet.Det kan också förorsaka en del bekymmer för manskapet ombord, på grund av atldet är mycket dålig kvalitet pä den produkt som man har inhandlat: Jag har inte mycket mer atl tillägga mer än atl jag lycker all det ärviktigt att man fortsätter med della arbete. Sjöfarlen kanske inle förorsakarsä slora ulsläpp i förhållande lill landsvägstrafiken, men varje utsläpp både iluft och i hav måste begränsas. Därför är det vikligl atl man i fortsättningenägnar en större omsorg åt dessa frågor och inte minsl alt det inlernalionellaarbetet bedrivs med allt större kraft. Omåtgärderför att minska utsläpp från sjöfarlen Värderade ledamot av kammaren! Jag vill komplettera mitt tidigarelämnade svar med atl lala om atl en arbetsgrupp med representanter frånsjöfartsverket och andra myndigheter saml den privata sektorn i ett gemensamtforskningsprojekt kartlägger sjöfartens utsläpp av avgaser. Gruppen verkarvidare för att lämplig teknik används för all i största möjliga utsträckningeliminera utsläppen från sjöfarten. I projektet ingår bl.a. att undersöka hurutsläppen från farlyg i hamn och fill sjöss sprids lokalt och nationellt. Deltaprojekt skall vara avslutat . Enannat projekt som drivs av redarföreningen ochvissa andra myndigheter syftar till att drastiskt reducera kväveoxidhalterna iavgaserna och minska stoftutsläppen. Det projektet har redan kommil så långtatl de första resultaten av ulvecklingen av ell reningssyslem väntas föreliggai slutet av detta år. Anf.67 (): Jag vill tacka för denna komplettering. Jag erinrar mig att när vi fråncenlerns sida log upp alt man på det internationella planet ytterligare skullestudera de luftföroreningar som förorsakas av flygel, hade vi litet svårl attmöta förståelse. Jag ser tacksamt att man nu tar tag i dessa frågor. Jag troratt del är viktigt all man just pä detta område arbetar ulanför landets gränseroch inte bara inom nationen. Överläggningenvar härmed avslutad. Prot.1988/89:101 17 § Anmäldes och bordlades 21 april1989 Konslilufionsutskoltels betänkanden 1988/89;KU27Arvoden i vissa riksdagsorgan, m.m. 1988/89:KU35 Överklagande ayadministrativa beslul av och myndigheter 1988/89:FiU25 Anslag till riksgäldskontorel Skatleutskollels betänkanden /89;SkU18 Anslag tillskatteförvaltningen, m.m. l988/89:SkU26 Pensionärernas skatteförhållanden1988/89:SkU30 Bilaccis 1988/89:FöU13 Handläggningen av ärenden om vapenfri tjänst 1988/89;UbU10Anslag till , m.m. 1988/89;UbUll Anslag till centralaoch regionala myndigheter m.m. på skolområdet 1988/89:UbU 12 Anslag tillforskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendel, m.m. . , 1988/89:UbU14Anslag fill utlandsskolor, m.m. 1988/89:UbU16Anslag lill fristående skolor på gymnasial nivå, m.m. 1988/89:UbU17Anslag till vuxenutbildning 1988/89;UbU18 Vissa för dengrundläggande högskoleutbildningen gemensamma frågor och anslag 1988/89;UbU20 Anslag tillutbildning för administrativa, ekonomiska och sociala yrken . 1988/89:UbU21Anslag till utbildning för värdyrken, m.m. 1988/89;UbU22Anslag fill ulbildning för undervisningsyrken 1988/89:UbU23Anslag lill kultur- och informationsyrken 1988/89:UbU24 Anslag lill lokalaoch individuella linjer saml frislående kurser 1988/89:UbU25Anslag till forskning och forskarutbildning, m.m. 1988/89:UbU26Anslag lill forskningsrådsnämnden, m.m. 1988/89:UbU27Anslag lill investeringar m.m. Jordbruksuiskoltets belänkande 1988/89;JoU15 Hästavel m.m. 1988/89:AU17Tilläggsprotokollet till den europeiska sociala stadgan 1988/89;AU19Tilläggsbudget IIfill statsbudgeten /89 36 18 § Meddelande om fråga PrOt. Meddelades atl följande fråga framställts Meddelande om fråga 1988/89:598 av () till juslilieminislernom ökal slöd åt misshandelsholade kvinnor: I en nyligen avkunnad dom har enmisshandlad kvinnas påstådda provokativa uppträdande tagits som motiv förmildare bedömning av brottet. Med hänsyn lill alt lagar är utformade så alt de bidrarlill atl molverka misshandel i bl.a. hemmen vill jag ställa följande fråga lilljuslilieminislern: Avser juslilieminislern atlöverväga erforderliga lagändringar i syfte atl vid straffmälning begränsabetydelsen av offrets eventuellt provokativa uppträdande? 19 § Kammaren åtskildes .