prot · GC09106 · 1988-12-31 00:00:00 — Till utgår bidrag ur anslaget Bidragtill regionala och lokala tealer-, dans- och musikinstilulioner.Norrlandsoperan har av för /89 tilldelats 38 s.k.grundbelopp, vilket tillsammans med ell regionalt lilläggsbidrag motsvarardrygl 3,9 milj. kr. Landslingen överlog huvudmannaskapetför den regionala musikverksamhelen. Det statliga bidraget till dennaverksamhel fasislälls genom årliga förhandlingar mellan slatensförhandlingsnämnd och . Det statliga bidraget tillVästerbottens läns landsfing för den regionala musikverksamhelen uppgår 1989till 12,4 milj. kr. Förhandlingar angående bidragets storlek kommeratl äga rum . Jag är inle beredd all nu föregripa dessa förhandlingar.De särskilda koslnadsomständighder som kan föreligga för den regionalamusikverksamhelen i Väslerbollen bör bedömas i det kommandeförhandlingsarbetet. Vidare bör dimensioneringen av del statliga bidraget lillNorrlandsoperan prövas i det reguljära budgetarbetet. 138MAGGI (vpk): Jag ber atl få tacka för svaret, men jagtycker egentligen inle atl jag fick någol svar på den första frågan. Silualionen för och även för sliflelsenVästerbotlensmusiken är väl känd för . Värmlandsoperan harsamma problem, av samma orsaker. Del är vikligl att kunna ha regionala musikieat-rar,och utanför storstadsregionerna finns det ju bara två sådana ute i landet. Avsikten med min första fråga var atl framhålla att deekonomiska svårigheler som man nu har hamnat i beror på saker som inle hadeförutsells när avlalel med stålens förhandlingsnämnd slöts. Tanken med den nyaansvarsfördelningen kan ju inte ha varil att lura kommuner och landsting påpengar. När det nu har visat sig alt personalkostnaderna harblivit så myckel högre - beroende bl.a. pä all musikerna har bytt avtalsområde- borde väl staten med litet god vilja kunna kompensera detta? Jag lycker inleall jag har fält någol svar pä den frågan. Sammanlaget harpersonalkoslnadsökningen uppgått lill , medan ökningen av delordinarie statsanslaget för innevarande är bara blev . är ekonomin så dålig att man inte kan planera införframliden. En stor operauppsällning behöver ju lång framförhållning, inle minslför att man skall kunna engagera sångare, musikaliska ledare och annanpersonal. Jag förstår atl är medveten om delta, men jag villändå ha detta sagt, eflersom silualionen påverkar framliden. Jag hoppasalt vill ha det här i minnet då budgetarbetet sätter igång. Jag har full förståelse för atl man inte kan föregripa dessaförhandlingar. och Västerbotlensmusiken skall serva ellområde som molsvarar mer än halva . Del säger sig självl allverksamhelen koslar myckel pengar. Del borde ligga i hela samhällets inlresseatl symfonietta skall kunna turnera inom hela detta område,och att det inle är bara kommun och somskall la hela Prot. 1988/89:106 ansvaret. Överläggningen var härmed avslutad. 26 §Meddelande om svar på interpellation 1988/89:196 Med hänvisning till riksdagsordningen kap.6:1 fär jag meddela all jag inte kan besvara inierpellalionen i lid. Del berorpå all ändrat sammanlrädesplanen. Jag avser all besvara . Omfördelningen av medel tid länsskolnämndernas sammanträdeskostnader 27 § Svar på fråga 1988/89:596 om fördelniiigen av medeltill länsskolnämndernas sammanträdeskostnader Slina har frågat utbildningsministernom han vill medverka till alt medlen till länsskolnämndernassammanlrädeskoslnader fördelas utifrån de faktiska kostnaderna i olika län förbl.a. Arbetet inom regeringen är sä fördelat att del är jag somskall svara pä frågan. Medel till bl.a. nämndledamöters arvoden och resor isamband med sammanträden fördelas av . Det belopp StinaEliasson nämner - . - är ell schablonbelopp för arvoden lillledamöterna, som är lika mänga i varje länsskolnämnd. Därutöver fördelas för resor totaltinemot . Här ulgär SÖ från hittillsvarande kostnader, somvarierar alltefter reseavstånd inom länen. SÖ tar också hänsyn lill vadlänsskolnämnderna själva anmäler som behov. Sä har l.ex. - enligt vad jag harinhämtat - länsskolnämnderna på och i beräknat sina behov lill5 000 resp. . Jag har också funnit att SÖ normalt lyckas läcka debehov nämnderna anger. Jag kan därför inte se någol behov av särskild slyrningav medelsfördelningen av del slag som Slina efterlyser. 141STINA (): Jag ber atl få tacka statsrådet för svaret pä min fråga. Del kan ju lyckas rättvist att anslagsgivande myndigheterdelar totalsumman sä atl alla län får precis lika myckel, dvs. Den fördelande myndigheten har möjligen gjorl fördelningenrafionell, men fördelningen är inle rättvis. Den är orättvis. Även om det är som statsrådet rikligl påpekar, all man harsärskilda medel för resor, sä skall, enligt vad jag har inhämtat, de 95 000kronorna också täcka koslnader för förlorad arbetsinkomst o.d. De storaavstånden vi har i vårt län, , medför all dagarna blir länga. räcker således inle. Del slår i del skrivna svaret atl SÖ normalt lyckas läckade behov som nämnderna anger. Jag hänger upp mig pä ordel normalt. inträffarsådant som inte är normall, och då får ofla stryk. Trots atl statsrådet säger alt del inle finns något behovav särskilt styrning, tycker jag all statsrådet bör studera SÖ:smedelsfördelning till länsskolnämnderna och fundera över om del inle går allhilta något annal slags fördelningsnyckel. Jag vill överlämna en PM till slatsrädd angåendearvodeskostnader m.m. för ledamöter och suppleanter i länsskolnämnden iJämtlands län. Därav framgår all del faktiskt finns bekymmer. Jag har inlelagil upp den här frågan för skojs skull. Jag lackar naturligtvis Slina förallt det material som hon kan leverera som belyser frågan. Utöver schablonbeloppet finns det också möjlighel förnämnderna all i ell slörre anslag hantera den här typen av olikheter somuppträder. Det är således inte enbarl delta anslag som man kan använda för atlläcka den här lypen av utgifter. Jag tror därför inle alt bekymret är så stort.Alla fakta som kan bidra till all vi fär en bällre verksamhel lar jag docksjälvfallel emol. 143 (): Del finns yllerligare elt bekymmer som jagvill nämna. har varil ända /88. Det finnskanske också anledning atl öka den, om inle annat så i nästa budgetförslagifrån regeringen. Överläggningen var härmed avslulad. 28 § Meddelande om svar på interpellation 1988/89:201 Med hänvisning lill riksdagsordningen 6 kap.1 § får jag meddela alt jag ej kan besvara interpellationen i lid. berorpå atl har ändrat sammanträdesplanen. Jag avser all besvarainterpellationen . 29 § Talmannen meddelade all till kammaren inkommitläkarintyg för , som var sjukskriven ytterligare den 1maj-den 30 juni. Talmannen anmälde all KristerSkånberg (mp) även skulle tjänstgöra som ersättare för JillLindgren. 30 §Anmäldes och bordlades betänkanden /89:FiU26 Statliglokalförsörjning 1988/89;FiU27 förvallning 1988/89;SkU27Ändrade beskattningsregler för lälldiesel, m.m. 1988/89;SkU32Dubbelbeskattningsavtal mellan och betänkande 1988/89:JuU22 TilläggsbudgetII 1988/89:UU22 Tilläggsbudget II inom utrikesdepartementetsområde, m.m. 31 §Meddelande om interpeliationer Meddeladesalt följande inlerpellalioner framställts 1988/89:222 av Berdl Måbrink (vpk) fill utrikesministernom den politiska situationen i : Olika regionala konflikter hållernu pä all avvecklas i olika delar av världen. Del har påbörjats en minskning avkärnvapenarsenalerna. När del gäller situationen på den koreanska halvön synsingen minskning av spänningen där. Tvärtom råder en spänd situation. I Sydkoreafinns amerikanska trupper stationerade. I finns del dessutom enansamling av kärnvapen. Trots atl gått sedan slut råderfortfarande ett slilleslåndsavlal, dvs. inget fredsavtal, mellan inblandadeparter. Del har inle saknats inlialiv för att minska spänningen påden koreanska halvön och för atl åsladkomma en fredlig och stabil utveckling idenna region. Således har regeringen i DFRK, ,lagt fram många sådana förslag som förtjänas att tas på allvar. Man har lagtfram ett fyrapunktsprogram med i korthet följande innehåll: För det första måste den koreanska halvöns fred varainriktad på landels återförening. För det andra måste fred pa den koreanska halvöngaranteras genom tillbakadragande av ulländska väpnade styrkor. För det tredje måsle fred på den koreanska halvöngaranteras genom reducering av vapnen i norr och i söder. För del fjärde måste fred på den koreanska halvönförverkligas genom en dialog mellan de parter som är ansvariga för skärpningenav spänningen. Hillills har alla försök till dialog misslyckats mer ellermindre. De återkommande militärövningarna. Team Spirit, i medUSA som huvudaktör,bidrar inle lill all åsladkomma en nödvändig dialog mellan de inblandade. , som blev ett resullal avstilleståndsavtald. spelar en mindre roll i . är en avdeltagande stater i denna kommission. Enligl min uppfallning borde dennakommission kunna spela en mer betydelsefull roll i en fredsdialog. Såledesborde denna kommission redan nu förläggas i den demilitariserade zonen längsden militära demarka-lionslinjen. Del vikliga jusl nu är atl olika länder engagerar sig iolika sammanhang för alt påskynda en process som leder fram till fred ochförsoning på den koreanska halvön. är ett av de länder som kan spela enroll i delta sammanhang. Jag villfråga utrikesministern: Hur serutrikesministern på de olika fredsiniliativ som lagils från DemokratiskaFolkrepubliken ? Är utrikesministernberedd alt i olika internationella sammanhang medverka lill atl spänningarna påden koreanska halvön minskas? Ärulrikesminislern beredd att arbeta för atl alla utländska trupper pä denkoreanska halvön borldrages? 1988/89:223av () till socialministern om ökade resurser fill statensinstilul för psykosocial miljömedicin: Såväl i regeringsförklaringen den 4oklober 1988 som i direkfiven till arbelsmiljökommissionen sju veckor senarebelönar regeringen den slora viklen av alt kartlägga och göra särskildainsatser för "de 400 000 mesl utsålla arbelena". Del framhålls - medrälla - all dessa orsakar slorl mänskligt lidande men dessulom även offeniligaulgifler för arbetsskador, långa sjukskrivningar och förtidspensioner.Direkfiven framhåller särskill betydelsen av inle bara "län idenlifieradeskador eller sjukdomar" utan även sädana som sammanhänger med"arbetets organisation och psykiskt påfrestande inslag i arbetet, ellerom otillräckligt inflylande över den egna arbetssituationen", alltså denpsykosociala arbetsmiljön. I elt gjort tillkännagivande för regeringenbetonar , med anledning av c-, fp-, m- och s-motioner, viklen avinsalser från () förarbetsmiljökommissionens fortsatta arbele. Det framhålls vidare alt IPM"behöver tillföras ytterligare resurser (och all) regeringen bör övervägapå vilket säll en sådan förslärkning lämpligen bör ske och snarasl återkommamed förslag till ". Eftersom arbetsmiljökommissionens arbete enligtkommittédirekfiven skall vara slutfört , belydertillkännagivandel alt IPM måsle tillföras dessa yllerligare resurser redan fördel budgetår som återstår fram till det kommissionens arbele skall varaslutfört, dvs. för /90. Därför är del angelägel alt få besked om när och pä vilkelsäll regeringen länker se till atl sä sker och med vilket belopp. Med sinatotalt 8 1/2 tjänster pä riksstatanslaget måste IPM nämligen annars varslainnehavarna av minsl 1 1/2 av dessa tjänster om uppsägning fr.o.m. den 1 juli1989. rimmasynnerligen illa med tillkännagivande och regeringens, Prot.1988/89:106 ovan återgivna höga prioritering av karlläggning av och särskildainsaler för de 400 000 mest ulsalta arbelena. Med hänvisning till ovanslående vill jag lillsocialministern ställa följande fråga: När och pä vilkel sätt avserregeringen ge IPM de resurser som krävs för del forlsälia arbelel pä delpsykosociala arbdsmiljöomrädd? 1988/89:224 av () till statsrådet bistånd till för atl stoppa pågående jordförsiörelse: har i vår beslutatbifalla elt moderal förslag om all utöka anslagel lill särskilda miljöinsalserinom det inlernalionella ulvecklingssam-arbetel, frän del av regeringen föreslagnabeloppet av 125 miljoner till de av moderala samlingspartiet föreslagna 225miljonerna. tar i sina överväganden upp behovet avskyndsamma åtgärder för atl hindra markförstöring. Fattigdomen ochöverbefolkningen är oftast de viktigaste orsakerna lill utarmningen avnaturresurserna i utvecklingsländerna. är etl av världens absolul fattigaste länder. Landetligger tvåa från botten enligl beräkningar av BNP. har trots detta inteägnat någon slörre uppmärksamhel. Jag har , tillsammans med ordförandenför (), Per Hägermalm, haft förmånen all med stöd av SIDA besöka och studeraelt anlal projekl, som syflar lill alt ge handikappade i delta u-land en bättrelivssilualion. Jag tror all handikapprörelsen tillsammans med SIDA genom SHIAkan genomföra elt anlal av de studerade projekten. Vad som för mig, vid sidan av handikappfrågorna,förefaller vara del mesl bestående intrycket är, att hotet mol miljön ochlivsbetingelserna för del nepalesiska folkel har nått en nivå där snarl ingenåtervändo finns. Överbefolkning och del därav följande behovel avodlingsmark har inneburit atl detta tidigare skogbeväxta land nti snarl äruppodlat överallt där någon som helst möjlighet finns att bruka jorden. Trotsdella påslås nepaleserna inte kunna försörja sig med livsmedel av året. är som bekanl etl myckel kuperat land, och della hari kombinalion med den extrema exploateringen av odlingsbar mark gjorl alterosionen nu hotar alt ödelägga stora delar av de arealer som brukas ibergssluttningarna. Kan inte erosionen och jordförstörelsen stoppas kommerNepal myckel snarl att drabbas av en ekologisk kalastrof. UtrikespolitiskaInstitulel beskriver i sin serie hur landelbokstavligen spolas borl på grund av denna extrema uppodling. Mot bakgrund av vad jag har sett iNepal är min fråga lill biståndsministern: Är biståndsministern beredd atl verka för all en del av deökade miljöanslag som beslutat om kommer alt användas till att Prot.1988/89:106 försöka mildra och stoppa den enorma miljökatastrof somär pä gång i ? 1988/89:225 av () lilljusfilieminislern om skärpt straff för misshandel av hustru och barn, m.m.; En man som brutalt misshandlat sinfamilj och allvarligl skadat barnens (i detta fall sex barn) och moderns livfär sex månaders fängelse. Slraffel halveras obligatoriskt till tre månader.Därav frånräknas de han sulfit häklad. Efler drygt två månadersfängelse kan han återupptaga misshandeln. Detta vet hans barn, som redan harsvåra psykiska störningar. Tre månaders fängelse skall ställas mot troligen årslångalidanden för sju andra personer. Utvärdering av besöksförbudslagen, reglerna ommålsägandebiträde och samlalsbehandling (samtal med förövarna) är svagasamhällsinsatser mot barn- och kvinnomisshandlare. Självfallet har exempelvissamtalsterapi en roll alt spela inom kriminalvården, men behövs det inte merpålagliga insatser än all samtala? Den viktigaste tryggheten för misshandlade kvinnor ochbarn utgörs i många fall av de ideellt drivna kvinnojourerna. Mol dennabakgrund vill jag fråga slalsrådel: På vilkel sättgrundar sådan lagstiftning en tro på ett fungerande rättssamhälle hos de unga? atl förändra nuvarande straffsatser så alt dessa bältreöverensslämmer med det allmänna rättsmedvetandet när del gäller åratal avfysisk och psykisk misshandel? Är statsrådetberedd atl medverka till alt den som misshandlar små barn med risk förlivslånga men inle släpps ut efter halva liden beräknat på nu gällandestraffsats? Är det enligtstatsrådets bedömning rimligt alt ej ringa våldsbrott mol underårig generelltinnehåller skadeståndstalan? 1988/89:226 av Per Stenmarck (m) till miljö- och energiministern om erosionsskadorna på vissa skånska kustavsnill; Slranderosion är till stora delaretl globall problem. Forskare har påvisat att det sker en tillbakagång av sand-och badstränder över hela världen. Det finns flera skäl till delta, bl.a. attdet fortfarande pågår en långsam höjning av havsytan. I sker på flera ställen en fortgående förstörelseav kusterna, l.ex. vid i och längs södra ochvästra . Stora delar av den skånska sandkusten är utsatt för mereller mindre kontinuerlig erosion. Som enföljd av delta har stränderna minskat, i vissa fall kraftigt och på korl lid. Delta fenomen ulgör ett slorl problem för flera skånska kustkommuner. Hårdast drabbad är sannolikl Yslad, där stora områden är skadade. Kommunen har vidtagit ålgärder , men dessa har sällan varil särskilt framgångsrika. Detta ger ocksä ett mätt på hur I , slorl problemet är och hur svårtdel är atl lösa. Generellt kan sägas, att stranderosioner orsakar storaproblem för hela södra och västra . Därmed påverkas i stort sell allakuslkommuner frän Yslad i söder till i nordväst. Åtminstonetvå faktorer spelar in: Den ena är med slor sannolikhet drivhuseffeklen. Därmedminskar den lolala ulslrälningen. Följden blir en ökande lemperalur och enberäknad stigning av nivån i världshaven med en meter . För sloradelar av kan della få drastiska konsekvenser. I exempelviskustområden som Yslad, och , i sydöstra , kan havd redanunder del innevarande seklet komma alt hota alltmer av bebyggelsen. , innan någon påtaglig höjning av medelvallennivånkan påvisas, ulgör slranderosionen stora problem för Yslad, , ,och (). All detta är etl problem som främsl berör beror päden landsänkning som - samiidigi med höjningen av vattennivån - förekommerdär, medan övriga har fortsall landhöjning. Att dessutom har enlång sammanhängande sandkusl gör problemen än större. Av det faktum atl stränder runl om i världen drabbals kanman nog dra slutsatsen atl alla stränder inle kan räddas, inte ens i Sverige.Men det borde finnas områden som, för djurlivet och ur rekreationssynpunkl, ärvärda alt göra exlra insalser för. I sådana fall borde även slalen la ellansvar. Kommunerna runl den skånska kusten ser mycket allvarliglpå frågan. Självklart är detta i första hand en och i andra hand enregional fråga, där enskilda kommuner samarbetar för atl nä en lösning. Deltaframgår både av nalurresurslagen och av . De berördakommunerna lägger ocksä ned ell slorl arbete pä all nå en lösning. Men ävenstaten har ett inlresse av alt långsikfigl rädda skadade stränder. I etl interpellationssvar här i kammaren för ganska exaktelt är sedan (snabbprotokoll nr 129, )framhöll miljö- och energiministern all "vi har, med rätta tycker jag,lagl elt större ansvar pä kommunerna och gett dem slörre rättigheter när detgäller att arbeta pä det här området. Del innebär all de människor som finnsnärmasi problemen skall hantera dem. Jag tror all det finns många fördelar meddel." Detta är säkerl forlfarande en riktig bedömning. sade vid delta tillfälle också attsjälvfallet ingår "alla frågor av belydelse för miljön i det nu pågåendeÖstersjösamarbetet" och all, del är "klart alt slalen,och länsstyrelserna har etl övergripande ansvar för planeringav del här slaget". Som jag ser del är det rimligt all slalen är med och tarell ansvar för dessa problem, därför att arbetet kommer atl medföra slorakostnader, som det är orimligt all etl lilel anlal kommuner med speciellt långakuster själva skall la pä sig. Dessulom är den här marken normall sellallemansrättsligl lillgänglig. Del sistnämnda är något som belyder myckel i elllandskap som , där sådan mark faktiskl är en bristvara. Därför borde ävenslalen ha elt intresse av atl bevara denna mark. För atl komma lill rätta med de problem som finns ,och för all förhindra all nya uppkommer, krävs det ekonomiska resurser bådetill forskning och lill berörda kommuner. Prot.1988/89:106 l. Hur ser miljö- och energiministern på problemen mederosionsska- dorna päde skånska stränderna? Har detpågående Östersjösamarbetet, som miljö-och energiministern för ett årsedan hänvisade till, lett till något resullal? På vilkelsätt kan regeringen stödja arbetet med att komma till rätta med 1988/89:227 av (vpk) till statsrådet om åtgärder mot sponsring inom lärarfortbildningen, m.m.: I en frågedeball sadestatsrådet all han ansåg del direkt olämpligt atl sprida reklambudskap viaskolans läroböcker. Denna reklamsaisning i läroböcker verkar fortsätta trotsstatsrådets uttalande. Det har också visal sig atl direki sponsring medvidhängande reklambudskap förekommer inom lärarforlbildning. T.ex.försäkringsbolag erbjuder kurser i både lärarutbildning och läromedel imoralisk-diska frågor. Även bedriver liknande verksamhel med hela kurspaket.Av lidningsuppgifler all döma verkar denna verksamhel ha sanktion hos statligaskolmyndigheter. Jag tycker att frågor av moralisk-etisk art är av densvårighetsgraden all del krävs en nogsam genomgång av dessa läromedel och alllärarulbildningen ocksä inom della område måsle stå pä vetenskaplig grund. Detvore oerhört olyckligl om ämnesavsnill i skolan av moralisk-etisk karakläröppnas för reklambudskap och ensidiga parlsuppfaltningar. Än värre är det omfrågor av ovanslående karaktär förflackas och ges svar av förenklad karaktär. Jag villfråga slalsrådel: Vilka ålgärder ämnar slalsrådelvidla för att förstärka de samhälleligt, demokratiskt slyrda inifiafiven föratt förbättra de moralisk-diska frågornas ställning i ungdomsskolan? Ämnar statsrådet vidla ålgärder föralt hindra atl partsintressen slår igenom i lärarforlbildning ochläromedelsproduktion inom ovan nämnda områden? 1988/89:228av (vpk) lill slatsrädd om åtgärder mol reklami'läroböcker: frågade jagstatsrådet om han har för avsikt all vidla några ålgärder för allförhindra reklam i läroböcker. Frågan slälldes med anledning av alarmerande rapporler somkommil om all skolstyrelser gått ut och sålt reklamplats i läroböckerna lillhugade köpare. Skolministern ansåg alt del var direki olämpligt all iläroböcker eller på annal säll i skolan sprida reklambudskap, men förmodade allkommunerna skulle komma all la sitt ansvar ulan yllerligare särskilda reglerfrån eller regeringens sida. Efter del all skolministern avgav sill svar har åtminstoneytterligare en kommun sålt reklamplats i läroböcker. Även eleverna pähögstadiet i får nu finna sig i att ha klistermärken med reklam förolika förelag ochprodukler i sina läroböcker. Det är uppenbart att kommunerna inte lar Prot.1988/89:106 något ansvar i den här frågan. Jagvill fråga statsrådet: Hur långt skall det gå innanskolministern länker vidla några åtgärder mot reklamen i läroböckerna och iskolan? 32 § Meddelande om frågor Meddeladesall följande frågor framställts 1988/89:614 av () till juslilieminislern omvidgal lillämpnings-område för lagen om produklsäkerhel: En ny lag om produktsäkerhet skallträda i kraft . Redan när propositionen presenleradesprotesterade mot atl lagen skulle komma att utesluta sådana varoroch tjänster som tillhandahålls inom den offentliga servicen. beslölocksä alt ge regeringen till känna behovet av en utvidgning av lagenstillämpningsområde. Min fråga är: När avser statsrådet atl verkställa beslut? 1988/89:615 av (vpk) tillutbildningsministern om freds-och konfliklforskningen vid : ochkonfliklforskning vid Lunds universilel (LUPRI) är nedläggningsholad. Enutredning har föreslagit atl institutionen skall slås samman med hisloriskainstitutionen, och förordnandet för den enda ijänsten somforskarassistent/föreståndare upphör . I vår problemfyllda värld är del svårt att länka sig angelägel ämne all ulveckla, varför det framstår som obegripligt atl man nulydligen länker avveckla LUPRI. Är utbildningsministern beredd all vidta ålgärder för att säkra atlfreds-och konfliktforskningen vid kan fortsätta somsjälvständig akademisk disciplin? 1988/89:616av Berid Måbrink (vpk) fill ulrikesminislern om åtgärder mot rapporterat våldmot befolkningen i : Brotten mot mänskliga rättigheteroch våldet mol befolkningen i trappas nu upp alltmer. stormade soldater från armén och säkerhetsstyrkornalokaler som tillhör fyra folkliga organisationer; kristna kommittén förkrigsflykting- Prot.1988/89:106 ar, CRIPDES, denfackliga organisationen , de arbetslösas kommitté 28 april1989 CODYDES, samt det salvadoranskakvinnoförbundet . ,, , ,, '. ~ personer fördes bort, däribland även barn. Meddelandeom frågor .......... , ,j- rii ii Följandedag slapptes 19 personer som kunde vittna om fysisk och psykisk tortyrsamt om minst en våldtäkt.