prot · GC0920 · 1988-12-31 00:00:00 — På område efter område har ideella folkrörelser drivit påi reformvänlig riktning. Arbetsmetoden kan sägas vara den konstruktivaprotesten! Folkrörelsernas folk har pekat på brister i samhället, menockså visat på vägar att förbättra såväl sociala som andra förhållanden. Varje folkrörelse arbetar, och måste få arbeta, utifrånsina förutsättningar och sina mål. Det bidrar till mångfald och variation. Detkan aldrig vara statens uppgift att söka styra vad folkrörelser bör göra. Tvärtomkan man säga att samhället blir bättre ju flera människor som får tillfälle attutveckla sina egna intressen och sina engagemang i ett konstrukfivt ideelltarbete. Den statliga folkrörelseutredningen, som lämnade sittbetänkande , har inte förmått eller velat göra en avgränsning mellan ideella och ekonomiska organisationer. Remissyttrandena visar också att utredningen inte lämnar förslag som skulle kunna vinna bred uppslutning. De utredningar som utskottet hänger upp sitt resonemang på har så stora brister och visar i så stor utsträckning avsaknad av insikt och kunskap att de knappast kan utgöra underlag för en regeringsproposition. På en punkt har emellertid utredningen gjort en träffandeiakttagelse. Utskottet säger därvidlag att utredningen "har visat attstatsmakterna saknar en samlad syn på sin bidragsgivning". Jag vill även påstå att regeringen saknar en logisk linjemellan vackra ord och praktisk handling. Utskottet är också högstämt i sitt tal om folkrörelserna.Man talar om de viktiga insatser som har gjorts i det förgångna samt citerar detre motioner som behandlas i betänkandet. säger att det ärangeläget att folkrörelsernas arbete underlättas genom olika åtgärder frånsamhällets sida. Dessa principer har utskottets företrädare sig till under debatten här. Men det som hon och andra i utskottetförlitar sig på är dels några förändringar som redan har skett, dels den pågåendeöversynen. Man hänvisar alltså till den utredning som enligt min mening, herrtalman, uppenbarligen har så stora brister. Jag upplever saken så, att detmåste vara fel att vi i detta hus fattar beslut som innebär att vi, samtidigtsom vi talar väl om folkrörelsearbete, medverkar till att det riktas ekonomiskaslag mot folkrörelserna. talar om att organisationerna har problemoch säger att man kan spåra en låg aktivitet. Jag undrar då varförstatsmakterna skall minska på de små slantar som ges. Jag tänker t.ex. påorganisationstidskrifts-stödet. Det gavs inte särskilt många miljoner till deorganisationstidskrifterna. Dessa är en viktig förutsättning förfolkrörelserna när det gäller att föra korrespondens med medlemmarna. Detstödet kom ju till för att kompensera bl.a. höga portokostnader. Men detsopades bort genom ett enda penndrag! talar också om den helhetssyn vi behöverha på folkrörelsernas arbete. Javisst, men får vi inte vidtaåtgärder som ökar de svårigheter som utskottet säger att folkrörelserna har. Det är på denna punkt det blir en stark diskrepans mellan de högstämdaorden och det lilla regering och riksdag vill göra. Eller rättare sagt: manvill t.o.m. upphöra med det som görs. sade under debatten här att det är viktigtatt samhällsstödets konstruktion inte är sådan att den hindrar folkrörelsernasarbete. Naturligtvis är detta viktigt, men jag tror att det gäller att se upp,så att vi inte sopar bort möjligheterna för de folkrörelser som, enligt vad viså enstämmigt säger, har en viktig uppgift. Utskottet har i betänkandet uttalat att den aktuellautredningen skulle leda fram till förslag som skulle underlätta folkrörelsernasarbete. Vad jag saknar är ett uttryck för en klar viljeinriktning. Ett sådantgår att finna i det särskilda yttrande som () ochMargareta () har avgivit. Där står att det måste beklagas att det ändåhar skett klara försämringar för föreningarna , varvidstaten har medverkat. Det ges några exempel på brister i bidragsgivningen, ochdärefter heter det: "Vi förutsätter att frågan om hur de ideellaföreningarnas ekonomiska situation skall kunna förbättras beaktas i denpågående beredningen av folkrörelseutredningens förslag." Den hälsning, herr talman, som jag vill skicka med fråndenna riksdagsdebatt är: o Lägg folkrörelseutredningen - i stora delar - åt sidan. o upp till de högtidliga deklarationerna omfolkrörelsernas betydelse. Prot.1988/89:20 Detta är en uppfordran både fillregeringen och till det beredande organet 9 novernber1988 här i . Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om kulturutskottetsbetänkande 3.) Kammaren övergick till attdebattera kulturutskottets betänkande 3 om bevarande av fäbodbruk. AnL 115STINA ELIÅSSON (c): betänkande nr 3 är föranlettav en motion från alla ledamöterna på Jämtlandsbänken. Motionen aktualiserarbevarandet av fäboddriften. Betänkandet ger en mycket god sammanfattning avfäboddriftens historia och utveckling fram till våra dagar. Bakgrundsbeskrivningeni betänkandet grundar sig på rapporter gjorda av , avfäbodkommittén inom och av länsstyrelserna iJämtlands län och i . Utskottet anser i likhet med motionärerna attfäbodkulturen är en väsentlig del av vårt kulturarv och att det är angelägetatt fäbodkulturen bevaras. Motionärerna får också medhåll av utskottet: att detkrävs insatser från samhällets sida. Så hänvisar utskottet till de möjlighetersom samhället har att stödja fäbodkulturen. Efter all denna positiva skrivning kunde man vänta sig attutskottet skulle biträda motionen, men så sker inte. Därför finns enreservation fogad till betänkandet. Reservanter är och som föreslår att med bifall till motion 1987/88:Kr311 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Jag yrkar bifalltill denna reservation. 1 motionen begärs en utredning som klargörförutsättningarna för ett bevarande av levande fäbodar. Det har känts angelägetför oss i att få föra upp fäbodfrågan på riksnivå, så att man därockså förstår vad det handlar om. hänvisar utskottet till bl.a.länsstyrelserapporterna och säger att där finns underlag för förslag omåtgärder. Den länsrapport som avses är ju mer ett konstaterande av hur lägetär, och det är inte tillräckligt. Det material som utskottet hänvisar tillbehöver kompletteras. Vi behöver en kartering av aktuella problem. Utskottet har inte tänkt på, eller kanske inte förstått,att fäboddriften inte enbart är en fråga om kulturmiljö och turism utan ihögsta grad är en näringsfråga för de aktiva brukarna. Det handlar omoskiljbara enheter, och därför är det viktigt att i en utredning, sommotionärerna begär, inte minst klargöra brukarnas önskemål och villkor samteventuellt komma fram till ett stimulanssystem. Näring och miljö hör alltsåihop här, och motionärerna viU ha en dagsaktuell och fördjupad utredning. Detfinns inte ekonomiska möjligheter att göra detta lokalt. Fäboddriften är ett riksintresse, och naturligtvis ärturism och fäboddrift intressanta och viktiga. Jagvill betona och påminna om att fäboddriften är en unik företeelse inte bara ivårt eget land utan också internationellt. Det är alltså så att motionärerna ärute i ett oerhört viktigt ärende, och utskottets uttalade intresse och finapositiva skrivning borde ha resulterat i ett yrkande om bifall till motionen.Nu har ledamöter möjlighet att rätta till det misstag somkulturutskottets majoritet har gjort. Alltså bifall till reservationen -annarsär det risk för att kon dör medan gräset gror! AnL116 (): skriver i sitt betänkande nr 3 att det är angeläget attfäbodkulturen bevaras. Om detta råder inga meningsskiljaktigheter.Fäbodkulturen är tusenårig och vittnar om då i höglandsområdenaanvändes för djurdrift . Till detta kom aktiviteter med butösereller fäbodstintor som bodde där och fillvaratog mjölkproduktionenför smör- och ostframställning. Denna verksamhet har ett stortkulturhistoriskt värde men är i ringa grad förenlig med dagens rationellajordbruksdrift. Föratt bevara fäbodarna, eller rättare sagt några av dem, fordras därför stöd inågon form. Det finns anledning påpeka att de flesta fäbodarna har bilvägfram till betesmarkerna, och många utnyttjar givetvis dessa betesmarker utanatt detta utnyttjande förenas med vad som i traditionell mening ligger ifäboddrift. Mjölkproducenterna är nämligen själva beroende av att kunnaleverera mjölk i vanlig omfattning. Dessutom är det svårt att få personal tillfäbodarna, personal som väntar sig avtalsenliga löner, vilket ofta inteär förenligt med de jordbruk det här gäller och den ekonomi som de har utanstöd utifrån. omdaning som präglat jordbruket i norra harnedläggningen av fäboddriften varit påtaglig. har här redovisatde undersökningar och utredningar som redan är gjorda. Lät mig säga , som genomförde sinutredning genom en särskild kommitté, ju konstaterade orsakerna till dennanedläggning. Därtill kommer att har gjort mycket ingåendeundersökningar av fäboddriften i vissa kommuner, nämligen i , Rättviksoch kommuner. I samordnas insatser för att sammankoppla turismoch fäbodar. Minpersonliga uppfattning skiljer sig från i så måtto att jag troratt det är den kulturhistoriska faktorn som väger tyngst när det gäller attbevara fäbodarna för framtiden. Det är ganska intressant att höra att en fäbodi har besökts av 30 000 människor . Fäbodarna är onekligenomtyckta turistobjekt, och det är angeläget att de så får förbli som en viktigdel av kulturturismen i vårt land. Utskottethar mot bakgrund av de undersökningar som gjorts under detta decennium intefunnit anledning att föreslå någon åtgärd. framhöll ju här reservanternas önskan om en ny utredning i frågan.Utskottet har inte ansett att någon ny sådan utredning behövs. Det är ettförnämligt material, vilket också sade, som vi har till grundför betänkandet. Jag yrkarbifall fill utskottets hemställan. AnL 117STINA ELIÅSSON (c) replik: Jag tolkar inlägg som atthon inte är intresserad av att de aktiva brukare som finns i ganskastor omfattning får det stimulansbidrag och den uppmuntran som motionärernaefterlyser. Jag vill också i marginalen upplysa om att jag varordförande i den fäbodkommitté som hänvisade till. Där gjordevi denna kartläggning. Men jag betonade i mitt anförande att det inte ärtillräckligt. Det är mycket bråttom att göra någonting på den här fronten. Jagkänner fill både vad och vad gör liksomvad de båda länsstyrelserna arbetar med. Man kan inte tala om att det har variten utredning tidigare, utan det är helt enkelt fråga om rapporter och kartläggning. Det är inte riktigt att det, som säger,finns bilväg fill de flesta fäbodar. Det är inte så, men där det finns bilvägoch där man gärna skickar mjölken till mejerierna är det så, IngridSundberg, att mejerierna inte längre anser sig ha råd att hämta mjölkskvättenvid fäbodarna. En del i ett förslag fill hur man skall kunna stimulera en aktivfäboddrift skulle kunna vara att ändra regelsystemet så, att det blir möjligtatt bibehålla mjölkhanteringen i fäbodarna. Sedan håller jag med om att turism ochkultur är viktiga faktorer i detta sammanhang, men jag vill än en gång betonaatt det aktiva brukandet och möjUgheten fill turism och utövande av kultur vidfäbodarna är oskiljaktiga storheter. Vi vill i , och det är även brukarnas ochmotionärernas önskan, att fäbodarna inte enbart skall vara underhållning, därman skall fortsätta med något slags konstgjord andning. Vi vill ha ett levandeliv i fäbodarna. AnL 118INGRID () replik: I början av den rapport som följde på detkommittéarbete för vilket var ordförande står det, attförekomsten av bilväg till av alla fäbodsställen har underlättatför hushållet att självt sköta om djuren . Detta gällervisserligen , men jag har anledning tro att i varje fall mer än hälftenav fäbodarna i de andra berörda länen också har bilväg. Låt mig säga ytterligare en sak. gick in påmöjligheten till stöd för att hålla fäboddriften levande. Den möjligheten finnsredan i dag. Förutom stödet till naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet, dets.k. NOLA-stödet, finns det genom étt beslut som fattade i vårasmöjlighet att söka bidrag också ur de 20 miljoner som anvisades förmiljöförbättrande åtgärder i jordbruket. Från de första 10 miljonerna.NOLA-stödet, har det sökts bidrag, öch det har också lämnats sådant, för atthålla fäboddriften levande. har ju genom miljöbeslut i vårasmöjligheterna till stöd utökats. Det är fel att säga att vi från utskottetssida på något sätt skulle vara negativa till en levande fäboddrift. Tvärtomhänvisar vi till dessa stödmöjligheter. .AnL119 () repUk: Jag har noterat att man i utskottets betänkande har räknat uppriksantikvarieämbetets möjligheter och NOLA-stödet. Men när det gällerriksantikvarieämbetets penninghög i detta sammanhang handlar det om småpengar,och jag kan tala om att väntelistan är lång. NOLA-stödet är avsett för de falldär det gäller ren kulturmiljö, och det är bra. Men var det frågan om attkunna behålla fäboddriften för de aktiva brukarna, och för övrigt kan jag ocksåberätta att jag även höll i länsstyrelserapporten. De synpunkter som vi kommeratt få höra senare är välkända för mig. vill jag betona att näringen,turismen, kulturminnesvården och hela miljön hör ihop. Om de inte gjorde detskulle det inte bli någonting annat av verksamheten än underhållning. AnL 120 (): Jag håller med motionärerna som anser att det nu levande fäbodbruket ären unik resurs, och att detta är av riksintresse. Motionärerna framhållervidare att fäbodarna bör ges möjligheter att leva vidare. Motionärernasäger också att besök på levande fäbodar är en attraktion framför allt försommarturister som upplever detta som mycket positivt. Ensatsning på fäbodarna skulle innebära ett stöd för den lokala kulturen samt gefäbodbrukarna ökad stimulans, säger motionärerna. Alltdetta här kan jag naturligtvis hålla med om, men att behöva gå så långt som atttillsätta en särskild utredning tycker jag är onödigt, då man i princip kaninhämta stora delar av det efterfrågade materialet i de gjorda och pågåendeinventeringarna i och . Möjligtvissaknas underlag för delar av motionernas krav vad gäller hur individen-brukarenupplever sin situation. Jaghar varit i kontakt med i och frågat omman har idéer om hur man skall gå vidare med dessa frågor. Jag fick då tillsvar att man nu aktivt arbetar för att finna underlag för förslag till åtgärderi motionärernas syfte men på lokal basis. Detta arbete sker nugemensamt med i . Naturligtvisär inte detta helt rikstäckande, men det lokala arbetet måste enligt mitt sättatt se saken kunna vara grunden till hur vi på andra håll i landet skall kunnabevara fäbodbruket. Jagförstår inte riktigt varför inte kan ställa sig bakom utskottetssynsätt utan skall driva detta fill ett centralstyrt utredningsdirektiv, trotsatt de lokala aktörerna är mest lämpade för detta arbete, enligt min bedömning. Jagvill i detta sammanhang säga att det redan nu finns möjlighet att få stöd förfäbodbruk, även om dessa möjligheter kanske inte är tillräckliga. Därförarbetar länsstyrelserna i och med att försöka hitta nya vägaratt stödja den här verksamheten, och utskottet har fakfiskt skrivit i sittbetänkande att det förväntar sig konkreta förslag från de berörda länsstyrelserna. Riksantikvarieämbetetsoch medel, det s.k. NOLA-stödet, kan ju användas, vilketredan tidigare har sagts här i debatten. Även de utökade stödformerna ärmöjliga att använda. Det finns även andra glesbygdsmedel som haranvänts i detta arbete. Somsagt är kanske dessa stödmöjligheter otillräckliga, men jag vill liksomutskottet vänta och se vad länsstyrelserna i och kommer attföreslå. Jagvill hänvisa till en skrivelse som jag fick i min hand och som är dateradi september . Det är ett frågeformulär till samtliga fäbodbrukare iDalarna, där man ber dem svara på följande typ av frågor: Anser du attfäbodbidraget skulle utformas på annat sätt? Vilka problem har du somfäbodbrukare med djurhållningen vid fäboden? Svar på frågorna har begärts tillden . Utifrån dessa och ett antal andra frågor skall konkretaförslag utarbetas till hur vi skall kunna behålla våra riksintressanta fäbodar.Detta är ett lokalt arbete som måste få sitt eget stöd. Meddetta yrkar jag bifall till utskottets hemställan och avslag på reservationen. AnL121 () replik: Varför skall man behöva gå så långt, undrar . Jo, därför attdet är ett riksintresse. Jaghar varit i kontakt med i mitt hemlän. Där finns ingapengar för att gå vidare med någon kompletterande utredning. Förslagen somframkommit från fäbodbrukarna finns helt visst. Menar då att det ärkulturutskottet som skall samla ihop förslagen och sedan göra en egenutredning? Detär inte för mycket begärt att någon på riksplanet - det behövs bara en person,inte någon stor parlamentarisk utredning - gör en utredning och kommer medförslag. Vi kan bistå och komma med de verkligt goda tipsen. Jag rekommenderar att i fäboddriftensintresse rösta för reservationen. AnL 122 (): Herrtalman, riksdagsledamöter! Ja, museum och turister i all ära, men detta gällerfaktiskt levande fäbodar, 30 000 besökare på en fäbod kan också innebäradöden för en levande fäbod. Turister behövs och är en stimulans för fäbodarna,men fäbodarna skall egentligen inte leva på turismen. Fäboddriften är ju ettsätt att sköta jord- och skogsbruk och även djurhållningen naturligtvis. Såtill reservationen och motionen. Det är en bra motion, och reservationen är enförbättring av utskottets yttrande, men det behövs ett ytterligareförtydligande. vill trycka på. Det handlar om fäbodarna. På grundav brukarnas höga genomsnittsålder är det bråttom att göra något. Vi vill inteha utredningar. Inventeringarna finns, vi vill ha åtgärdspaket. Det handlär omen gammal kultur som helt kan försvinna. I finns många fler fäbodar ibruk. därför att staten där intar en annan hållning i frågan. Dettaär alltså ett riksintresse, och därför behövs det-statliga direktiv och enpositiv inställning från statens sida för att få fäbodarna att fungera. Det ärenkla stöd som skulle kunna ge ekonomisk och praktisk möjlighet för fortsattdrift. har en egen koras som heter rödkullan, och den förekommer påflera fäbodar. Det finns inte många exemplar kvar i , men de har enmöjlighet att fortleva på fäbodarna. Detbehövs stöd för att hålla igenväxande betesmarker öppna och stöd fillreparafioner av de gamla husen vid fäbodarna. Det kanske behövs hjälp till enbrunn. Fäbodbrukarna behöver också möjlighet, att sälja den mjölk deproducerar, eftersom de har endast få kor. De får alltså inte sälja sin mjölk -iblandinte ens om en mjölkbil går förbi och de kan lämna sin mjölk vid vägkanten. Detbehövs alltså ganska mycket stöd och arbete för att fäbodarna skaU kunnaforfleva. Det finns även yngre fäbodbrukare , men de har mycket svårt attfå verksamheten att fungera. Sommargästernakan ibland vara ett mycket svårt hinder för fäbodbrukarna att behålla sinfäbod. Sommargästerna tycker nämligen att det är störande med kor och getterkring de hus som sommargästerna har uppe i skogen. Miljöpartietkommer att under den allmänna motionsfiden återkomma med en mofion i dennafråga. AnL123 (): efterlyste ett åtgärdspaket. Motionärerna ochreservanterna anser att ett sådant skall bli resultatet av en utredning. Detunderlag som finns i rapporterna är mycket användbart, men det behöver alltsåkompletteras. Jag tackar i alla fall för uppbackningen från . RagnhildPohanka tog upp en aspekt här, det var konkurrensen mellan turism ochfäboddrift som vi vet kan komplicera sammanhangen. Det råder ofta en konkurrensmellan turism och brukandet av fäbodarna. Även sådana konfliktsituationer börman i en liten utredning kunna belysa och komma med förslag till lösningar. Vihar ytterligare en sak som komplicerar situafionen för aktiva fäbodbrukare,och det är exploateringsvågen.Denna är alltså ytterligare en komplikation. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. Kammarenövergick till att fatta beslut i de förevarande ärendena. Mom. 1 () Utskottetshemställan bifölls med 279" röster mot 17 för reservation 1 av AlexanderChrisopoulos. 8 ledamöter avstod från att rösta. Mom.2 (ett Östersjömuseum i m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av - biföllsmed acklamation. Mom. 3-6 Utskottets hemställan bifölls. 1988/89:20 betänkande 2 Mom. 1-3 Mom.4 (stimulansåtgärder för ideellt föreningsarbete) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservationen av och - bifölls med acklamation. Utskottetshemställan bifölls med 252 röster mot 51 för reservafionen av ochStina . 2 ledamöter avstod från att rösta. 13§ Till kammarkansliet hade inkommit följande ansökan om ledighet: Jag anhåller härmed om ledighet från riksdagenunder tiden den 12 novemberden på grund av uppdrag somFN-delegat. Framställningenbifölls av kammaren. Tredje vice talmannen anmälde att () skulle tjänstgöra som ersättare för . 14§ Anmäldes och bordlades 1988/89:57 omskattebefrielse för vissa intäkter av kottplockning 15§ Anmäldes och bordlades Motionerna med anledning av prop.1988/89:16 om lagstiftning med kompletteringar till reformen av svenska kyrkansorganisation på lokal- och stiftsplanet, m.m. 1988/89:K2 av . (fp) 1988/89:K3 av och (båda c) Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1988/89:56 av i (m) tillfinansministern om tidningsuttalanden om Malmös ekonomiska förvaltning, rn.m. Innan och under den nu avhållnavalrörelsen uttalade socialdemokratiska statsråd skarp kritik mot denborgeriiga majoriteten i , har någon kommun i varit såfokuserad som fallet varit med , Regeringen och olika statsråd vidtogåtgärder som hitintills inte skådats för att störta den av väljarna valdamajoriteten. .Även efter valet har hamnat i blickpunkten ochfinansministern uttalade följande i : "håller för ögonblicket på att studera Malmöefter en period med borgerligt styre och säger att spåren förskräcker: - Det är ganska ruggigt. har utgifterna ikommunen ökat och inkomsterna med 22. Borgarna har sålt ut vadMalmö äger av räntabla tillgångar för att finansiera sitt laboratorium." Är statsrådet korrekt citerad dåhan lämnar den helt felaktiga uppgiften, att under borgerligt styre såltut allt vad man äger av räntabla tillgångar? Avser statsrådet vidta åtgärder som förhindrar kommunernaatt sälja egendom och tillgångar vilka kan förbättra kommunernas ekonomi? 1988/89:57 av () till statsrådet om svårt rörelsehindrade elevers rätt till gymnasieutbildning: Under harkunskapen om handikappade elevers behov ökat. påtalade1969 att utbildningsinsatser måste följas upp med sociala insatser som gör detmöjligt för studerande med handikapp att delta på samma villkor som ickehandikappade. Ambitionen har varit att så långt som möjligt anpassa detordinarie skolsystemet efter den handikappade elevens särskilda behov.Samtidigt har insikten ökat om att vissa handikappade elever har sådana svårahandikapp att en total integrering på hemorten visat sig vara omöjlig.Tydligast har denna insikt markerats genom att döva och gravt hörselskadadeelever har ett särskilt gymnasium i , som bekostas av statliga medel. Rörelsehindrade elever skall självfallet i så storutsträckning som är möjligt fullfölja sin skolgång på hemorten. Men allaerfarenheter visar nu att det för 50-60 svårt rörelsehindrade ungdomar årligenfinns behov av undervisning utanför hemorten. Deras handikapp är så stora attdet krävs omfattande såväl pedagogiska som sociala stödinsatser för att derasskolgång skall bli meningsfull. bedriver styrelsen för vårdartjänst enförsöksverksamhet av rikskaraktär med boendeservice, habiliteringsverksamhetm.m. för svårt rörelsehindrade elever vid gymnasium. svaradestaten för finansieringen av omvårdnadsverksamheten. Därefter harfinansieringen ändrats så att primärkommunen betalar av kostnaderna förelevernas omvårdnad m.m. och landstingen . Kostnaden per plats för de elever som har såväl boende somomvårdnad och rehabiUtering beräknas av styrelsen för vårdtjänst till ca . Skoltiden för de berörda eleverna blir ofta förlängd,eftersom de ibland kräver en långsam studietakt. En treårig gymnasieutbildningkan i praktiken innebära . Efter beslutet om att elevernas hemkommuner och landstingnu skall betala för den enskilde eleven, har svårigheter uppstått på flera hålli landet.