prot · GC0995 · 1988-12-31 00:00:00 — Del vore därimligt att de som lever på att la upp fisk ur havet och sälja till svenskainvånare också skulle ha ett skydd så att de kan överleva de bekymmer som frånoch till uppstår. Utskottsmajoriieten har dock inte velat gå med på det. Jag skulle vilja fråga varför ni inte villgöra det. Är det inte angeläget att de som sysslar med fiske finns kvar om5,10, ? Är det inte viktigt att någon vågar satsa på detta? Med denosäkerhet som finns kanske man inte vägar göra det. Samma resonemang kan föras även när det gällerfiskerilånen. Det är angeläget att det finns lånemöjligheler så att de som villsatsa också kan göra det. har vi ju gått med på att man har tagit bort dessafiskberedningslån, precis som revisorerna har föreslagit. Men i den härbudgetpropositionen föreslär regeringen lån, och utskottet går med pä det. Idet betänkande som vi nu har fått om priserna på fisk, skriver regeringen attdel vore angelägel alt vidareförädling av den svenska fisken kunde bli merlångtgående än den är . Det är just detta som dessa fiskberedningslånskulle syfta till. Men dem har man tagit bort. Det som sägs går alltså inteihop. När det gäller de alternativametoderna för djurförsök är väl det som sade riktigt, nämligen attden frågan håller på all beredas. Det är inte obetydligt om man kan fåekonomiska resurser för all fortsätta att satsa på detta och göra tester sä får fram sådant som häller. Det är viktigt att denna reservation verkligenvinner. 74 JENSERIKSSON (m) replik; "svartmålar" sägerKaj . Jag undrar vem del är som svartmålar? talar om enöverdimensionerad fiskeflotta, trots att vi har kvoter så att det räcker för de500 skeppen och fiskebåtarna. Han talar också om vattenkvaliteten. Jag glädermig åt alt vattnet i Kattegalt, och har bytts ut undervinterns Jord- och skogsbruk, m.m. stormar.Kaj talar också om hotade laxbestånd. borde veta attlaxbeståndet ännu inte är hotat. De naturreproducerande stammarna som är hotadeär inte i laxbestånd i . Det beståndet är bra. Jag tar upp sådant fill diskussion som man kan göra någotåt. Man kan låta bli alt tafsa och nagga i kanterna varje är på del lilla stödsom det svenska fisket får. Om detta är att svartmåla, kan jag hälla med om attjag nu svartmålar. När del gäller Oslodeklarationen undrar hurdet kan komma att gå med pristillägget. Det enda som EFTA-länderna tycks varaeniga om är, att den svenska prisregleringsavgiften skall tas bort. Avgiften ärinle i enlighet med de regler som gäller inom EFTA. Jag tar det som ett löftefrån socialdemokraternas företrädare här i kammaren all detta skall kompenseraspä annat sätt. Jag skall kontrollera vad det står i protokollet. säger alt fraktstödel skall tas bort ochersättas av ett pristillägg på foderfisk. Det är inte sant. För tredje året irad har vi ett avtal om prisfillägg på foderfisk. Fraktstödet skall tas bortden . Jag påslår fortfarande att man har gjort detta under falskaförespeglingar frän fiskerislyrelsens sida. Jag beklagar att man i utskottetgodtog de skäl som styrelsen angav. När det gäller fiskerilånen är jag tveksam till, medtanke på den lönsamhet som finns inom fisket, att man kan låna pengarna pä denöppna marknaden. Det är inte så bra ekonomi. säger samiidigi attfiskare sliter . Då är det inte lätt att finansiera genomlån på den öppna marknaden. Det är därför vi har fiskerilånen. Detta är ocksåen del av stödet till det svenska fisket. 75ANDERS CASTBERGER (fp) replik; talar i sitt inledningsanförandeom alla de svårigheter och utmaningar som yrkesfiskarna står inför. Hanbeskriver på ett vällovligt sätt de möjligheter som också skulle finnas. Menfolkpartiets analys av detta leder lill satsningar på fiskarna. Det leder lillsatsningar på . Det leder till satsningar på lån ochytterligare vidgade möjligheter för de näringsidkare som yrkesfiskarna utgör.Vi behöver dem, och de behöver på olika sätt ett stöd. I analys blir allt vad regeringen gör bra.Något därutöver behövs inte. Med mycket krumbuktande har man medgivit att 5milj. skulle kunna gå till forskningen. Det är möjligt att förbisåg alt han i sillinledningsanförande nämnde alt yrkesfiskarna minsann jobbar iveckan. Detta är en bakgrund till just att det inte är möjligt för de flestayrkesfiskare alt vara med och delta i de utbildningar som erbjuds utöver deordinarie utbildningslinjerna. Det är brist på insikt frän sida,eller möjligen tror han sig lura oss på något sätt, när han talar om att vårtförslag om . ytterligare till utbildning skulle vara för fiskarnasjälva. Dessa pengar skulle ge ytterligare resurser att produceraoch erbjuda just den yrkesutbildning som yrkesfiskarna skulle kunna la del av.Det är del som är sanningen bakom vårt tilläggsförslag pä . och det ärnågot som borde gå med på - i stället för att raljerande tala omatt "pinka i byxorna" och säga att det möjligen skulle vara skönt förstunden men inle löser problemen långsiktigt. Delta tyder faktiskt på en bristpä insikt om naturens förlopp. får gärna fortsätta att "pinka" påfiskarna, eller möjUgen i sina byxor. Men för del handlar det omnågot mycket mera allvarligt, nämligen att se till att de medel som frigörsgenom att fiskberedningslånen tas bort kan användas lill något annat. Delinnebär inte att vi utökar anslagen. Det innebär att vi använder de pengar somhittills redan har funnits. Det är fiskarna värda. 76 (vpk) rephk: ville ge mig ett gott råd, ochjag är allfid mottaglig för goda råd. Det är självklart att jag skall försökagöra ett studiebesök på , som föreslog. Men jag kanförsäkra att jag redan förstår att gör planer förverksamheten. Det brukar myndigheter göra. Det som avses i vår reservalion ärinte myndigheternas planering, utan ett beslut på den övergripande polifiskanivån i den här församlingen. Visserligen har vi självständiga myndigheter ivårt land, men en viss polifisk styrning kan väl ändå vara önskvärd. Det somavses i vår reservation är just en sådan politisk övergripande diskussion närdet gäller fiskerinäringen. I avvaktan pä en sådan övergripande plan förfiskerinäringens framtid anser vi inte att några större förändringar skallgöras, särskilt inte sådana förändringar som innebär neddragningar av medel ochstöd till fiskerinäringen. tog upp livsmedelskontrollen. Jag vill dåupprepa det som jag sade i mitt första anförande, nämligen att reservation 56,som vpk står bakom, innebär alt medel via stadsbudgeten avsätts tilllivsmedelsverket. På sä sätt kan vi garantera oss att den förbättradelivsmedelskontrollen bhr förverkligad , oavsett om regeringeneventuellt får bakläxa på det förslag till avgiftssystem som har lagts. Jagvill uppmana och övriga ledamöter som är angelägna om en förbättradlivsmedelskontroll att rösta för bifall fill reservation 56. Jord- och skogsbruk, m.m. 77 () replik: Den här debatten har pågått , ochsnart händer kanske det som jag talade om i mitt inledningsanförande. sade att jag hade nämnt attalla problem skulle lösas bara vi fick ha en socialdemokratisk regering. Jagmenar att det inte bara är en socialdemokratisk regering, ,utan också den socialdemokratiska politik som regeringen för som är tryggheten. När det gäller frågan om fiskerilån, som flera talareberört, måste vi vara medvetna om att lånen bara är en liten del av vad etthelt fartyg kostar. Jag tror att man får 1,5 milj. kr. i län.Räntekostnaden är cirka två tredjedelar av diskontot - del är i och för sigmycket posifivt. Det som sker är investeringar i stora fartyg som fordrarmycket privata pengar. Detta leder lill att fiskarna måste fiska intensivt. Detvar detta jag försökte beskriva när jag sade att fiskarna var ute och fiskadealla dagar . Det är alltså för att få det att gå runt. 1988/89:95 12apri]1989 Jord- och skogsbruk, m.m. I mitt anförande sade jag att det måste bli en balans. Harvi rätt sammansättning av fiskeflottan ? Det är inte bara antalet båtarsom är det viktiga, utan det är kapaciteten. Jag menar att det nästan är enöverkapacitet , att vi plundar haven för hårt. När jag, , talade om lax nämnde jag justdella med den naturproducerande laxen och ingenting annat. Jag sade att det varden som utgjorde problemet och som hade föranlett fiskerislyrelsens utredning. När det gäller fiskberedningslån är det ju inleberedningsindusirin som har problem . Den har inte efterfrågat dessa låneller utnyttjat dem. Därför vill man nu omdisponera beredningslånen. När detinte finns användning för rubricerade lån, skall man inte ha dem kvar. Manskall inte ha 10 milj. kr. disponibla för fiskberedningslån i slutet avbudgetperioden. Då skall dessa medel i stället omdisponeras till fiskerilån. sade att när det gäller EFTA bör stödet varakvar. Jag vet att detta är ett problem, men jag har inte på något sätt utlovatatt någonting annat skall komma i stället. Om stödet skall vara kvar förfiskerinäringen, måste vi finna någon annan väg - jag sade om. 78LENNART BRUNANDER (c) replik: Hörde jag rätt, , att nu när viinte behöver fiskberedningslånen, skall de omdisponeras till fiskerilån? Mendet har inte regeringen gjort, ulan man har försökt att behålla dessa 10 milj.kr. och tagit bort dem från fisket. fick vi fill stånd en överenskommelse ijordbruksutskottet, som innebär att 5 av dessa 10 milj. kr. skulle gå tillforskning, vilket jag tycker är bra. Men de övriga 5 milj. kr. håller jusocialdemokraterna fortfarande borta från fisket. sade att deskulle styras om till fiskerilån, men det var väl inte meningen. svarade inte på mina frågor om katastrofskyddoch fiskarnas bekymmer i det sammanhanget, utan han hänvisade till att del inlebara är en socialdemokratisk regering som behövs, det behövs också ensocialdemokratisk politik. Jag vill fråga : När tänker ni ta framden polifiken? 79 () replik: sade att de lån som beviljatsutgör en liten del av vad ett fartyg kostar. Det är alldeles rikfigt. Stödet äralltså litet, men det är ändå ett stöd som har stor betydelse för den som skalletablera sig eller som skall skaffa sig en ny båt. De stora båtarna hör inte hemma i del här sammanhanget,eftersom de inte tar några fiskerilån. Båtar på över 100 bruttoton får ingafiskerilån. Om båtarna inte byggs i och där får förmånliga lån medräntor på , kan fartygskreditsinstitutet betala ut lån som är förmånligareän lån på öppna marknaden. Stora fartyg får inga fiskerilån, utan de är avseddaför del mindre tonnaget, eftersom medlen i anslaget är så begränsade. Att fiskberedningslånen inte utnyttjades var ju bara tillfördel, för då kunde man föra över dessa pengar fill fiskerilån ellerfiskberedningslån, eftersom medlen var överförbara till olika ändamål. gårfisket miste om de 10 milj. kr. som inte utnyttjades. Om de skulle behövas igentill fiskberedningslån, finnsde inte längre kvar. Det rör sig om en avtappning på 10 milj. kr. för näringensom blir följden av detta beslut. Det är inte så underligt attsocialdemokraterna förordar detta. Det är inte dä det lågett förslag pä bord som innebar att fiskerilånen skulle slopas heltoch hållet. går socialdemokraterna pä samma linje. Man får aldrig mig tillatt tro att det är socialdemokratisk politik som är bra för fisket. Det får KajLarsson och möjligen hans parfibröder vara ensamma om att tro. Jaguppfattade kanske fel när han sade att man skall skaffa pengar päannat sätt. Jag skall se efter närmare i det protokoll som kommer, men jagtolkade som att om man tar bort prisregleringsavgiften, måste manse till att man får pengar pä annat sätt. Jord-och skogsbruk, m.m. 80 ()replik: I slutet av mitt förra inlägg sade jag att om fisket skall ha fortsattstöd - jag sade om - måste således annan finansieringskälla sökas. Närdet, , gäller fiskberedningslånen sade jag att vad somförevarit är att industrin inte har utnyttjat dessa lån. Därför villfiskeristyrelsen omdisponera pengarna. När lån inte utnyttjas fill det som deär avsedda för, anser jag att man inte skall ha dem kvar. LennartBrunander är säkert också medveten om den problematik som svenskt fiske ochmycket annat har ställts inför - jag tänker närmast på havsförstöringen. Jagvet inte om menade att havsförstöringen inte skulle hainträffat om det hade förts en centerpolitik i . Jag tror att vi allablev överrumplade av vad som skedde. Närdet gäller lånen vill jag till säga att det inte finns någonannan näringsgren som har så fördelaktiga lån som fiskerinäringen. Förfiskerilånen betalar man tvä tredjedelar av diskontot i ränta. Det är mycketfördelaktigt, och det kan allfid diskuteras vilket stöd och vilken kvantitetstödet till fisket skall ha. Jag menar att det måste ges en grundläggande plåtför fisket. Det är inte säkert att det måste till en massa pengar för attfisket skall kunna fungera. Det kan röra sig om andra insatser, . vice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägderätt fill ytterligare repliker. Anf.81 (): är det Tjernobylolyckaninträffade. Jag står här i talarstolen just för att jag vill ta uppTjernobyleffekten. Det gäller reservationerna 13, 14 och 16 som berörrennäringen och samerna. 26-27 i detta betänkande har lyckats få utskottet att i sinskrivning ta med att samerna skall garanteras ersättning på grund avradioakfivt nedfall i förlängning, alltså under flera är framöver-"framgent", skriver utskottet. lovade attsamerna skulle få ersättning både för slaktad ren och även för utfodring. Jaghoppas kommer att stå fast vid sitt löfte. 6 protokoll 1988/89:95 1988/89:95 Vi imiljöpartiet anser att det gränsvärde som satts när det gäller renar och vilt,1 500 bq/kg, egentligen borde sänkas till 300 bq cesium/kg. Jord- och skogsbruk, m.m. inte klokt att man höjergränsvärdet så som man gjorde 1986, då gränsvärdet för renkött ökade med femgånger så mycket. Effekten av detta är att det är samerna som kommit istrykklass. Det är inte alls konstigt att slakteriet i Härads har gått ikonkurs. Man får inte blunda för att detta är av betydelse. Om man sänktegränsvärdet till 300 bq och krävde ersättning för varje slaktad ren som haröver 300 bq, skulle kanske samerna klara sig bättre rent kostnadsmässigt. Menden informella sektorn kan man aldrig mäta. Tidigarei dag upplystes om att det betalats ut 5,5 milj. kr. i ersättning när det gällerbär, vilt, jakt och fiske. kr., vad innebär det - om man skall sefill den informella sektorn - i jämförelse med den livskvahtet som gåttförlorad? De människor som bor i de här trakterna, bor där just för att naturenger dem en livskvalitet. Hur skall man kunna ersätta cesiumdrabba-de sjöar? Vii anser att de forskningsresurser som det talas om i reservalion13 bör sättas in för att kalka och kaliumgödsla sjöar och marker samt för attsanera efter . Vianser vidare att man måste mäta både cesium och stronfium. har vi intefått reda på någonting om strontiummätningar. Den första fråga jag ställde närjag kom till handlade om cesium och strontium. Jag menadeatt varje hushåll som hade blivit drabbat av det radioaktiva nedfallet skullefå en rapport om hur det förhåller sig i fråga om strontium i livsmedlen. MatsHellström lovade att vi skulle få en rapport om cesium som skulle komma ut fillhushållen. Jag har ännu inte sett den. Då svarade att den skullekomma "" - det var . Dessutomär uppföljningen oerhört viktig. Det står i reservation 13 att uppföljningskall ske i . Men det är lika vikfigt att följa upp iVästernorrlands län, varifrån jag kommer. Nuvet jag att och högskolan har tagit inifiativ till att följa uppsituationen inom . Man skall dessutom se på vilka epidemiologiskaeffekter det kan ha fått. Kan immunförsvaret ha drabbats på grund av lågdosstrålning?Det är faktiskt känt - det har kommit flera fakta - att lågdosstrålning harstörre effekt på människan än vad man trott. Varför har l.ex. diabetesökat bland barnen? Jag har på nära håll fått kontakt med barn som har fåttdiabetes, även om ingen i familjen tidigare haft diabetes. Detviktigaste är ändå att undanröja hoten, att avveckla kärnkraften. Vi imiljöpartiet de gröna anser att vi snabbt skall avveckla kärnkraften. Vi skallockså påverka internationellt. Därför ser vi det som mycket betydelsefullt attvi får kontakt med balterna och på så vis kan påverka i frågan Ignalina.Ignalina ligger inte längre ifrån än att vi skulle kunna få uppleva ett nyttTjernobylfall. Härmed ber jag att få yrkabifall fill reservafionerna 13, 14 och 16. 82 MARGARETAFOGELBERG (fp); Prot. Jord- och skogsbruk, m.m. De minst sagt spektakulära händelser som drabbade 12 april 1989Västerhavet - med giftalger i mängd, säldöd och syrebrist somslog ut allt liv över stora bottenytor - kom knappast som en överraskning förvästkustfiskarna. Långt tidigare hade de fått känna på hur miljöförstör-ningarundan för undan krävt sin tribut; fångsterna minskade och vissa arter saknades iblandhelt och hållet. En del fisk har flytt till vatten där de kunde överleva. Ettskaldjur som havskräftan betraktas som för alltid förlorad åtminstone vidHallandskusten. fiskare har drabbats mycket hårt av den försämrade havsmiljön.Fisket är deras yrke, och fiskare vill de förbli. Och vi andra behöver derastjänster även i fortsättningen. Om nu regeringen har för avsikt att ge ettvisst stöd till fiskenäringen och ställer speciella krav på det, vill ChristerEirefelt och jag med vår motion fästa uppmärksamheten på den omständigheten,att nya och fullt brukbara fiskeredskap likväl blir oanvändbara och måstebytas ut när fiskarna måste söka sig till nya fiskevatten och ändra sinfångsfinriktning. Sill, torsk och kräftor låter sig inte fångas i samma garn.Vårt yrkande går ut på att skall göra ett fillkännagivande om detta,en i vårt tycke ganska anspråkslös begäran. Jag yrkardärför bifall fill reservation 48. Anf.83 HANS LEGHAMMAR (mp); Fiskets och fiskerinäringens betydelse är väldigt stor. Det är intebara fråga om kost och inkomstkällor för många. Det påminner oss omatt vi måste ha större vördnad inför naturen och alt det finns en nära kopplingmellan människan och naturen. Självsom grabb uppväxt i , i staden , kom jag väldigt snabbt ikontakt med natur och miljö. Tonfisken gick i , somen gång i tiden har varil ett av de bästa tonfiskvattnen i världen. Som grabbhissnade jag inför upplevelsen att få gå ut på piren och fiska makrill. Menunder mina ungdomsår i fick jag också uppleva att makrillen intelängre gick in i . Tidigt insåg jag alt vi hade begränsade kunskaper omfisket och miljöpåverkan. Jagyrkar bifall till en gemensam reservation från och omkatastrofskydd för fiskare. Reservafionen baserar sig pä en ceniermo-fion. Visjälva i har skrivit en motion med ungefär samma lydelse somantagligen hamnat i ett annat utskott. Jag vill också yrka bifall tillreservation 48 av , som baserar sig på en folkpartimofion. Hade inteÅsa suttit i jordbruksutskottet, hade inte den här reservationenfunnits. Man kan undra vad det beror på. Hallandsfiskarnaär kanske de som fiskar mest ekologiskt riktigt. Det är kustnära fiske. Men det fisket slås ut snabbt. Fiskarna har inga stora båtar som kan gå ut i eller långt ut i , utan de är beroende av det kustnära fisket. De har drabbats hårt av den miljöförstöring som har skett i . Därför är det viktigt att vi solidariskt ställer upp och inte bara skyller ifrån oss och säger att det har vidtagits arbetsmark nadspolitiska åtgärder. Jag har tidigare här i kammaren haft en debatt med . Den visade ganska tydligt att de arbetsmarknadspoliliska 83 Jord'och skogsbruk, m.m. åtgärder som finns påmånga andra områden inte riktigt gäller för fiskarna. Fiskarna är en speciellkategori yrkesarbetare. De har ett dåligt skydd om det händer någontingliknande det som har hänt inom miljöområdet. Angåendereservation 48 vill jag ställa en fråga till : Kommerfolkpartisterna att stödja reservationen gemensamt, eller är det bara enenskild ledamot som gör det? Det kunde vara intressant att vela innan vi gårtill röstning. Jagyrkar vidare bifall till reservation 53 om bidrag fill fiskevård. Den går ut påatt man skall höja bidraget med 1 miljon jämfört med vad som föreslås avregeringen. I övrigt yrkar jag bifall fill utskottets förslag. Överläggningenvar härmed avslutad. Kammarenövergick till att fatta beslut i ärendet. Mom.4 a (anslag till rådgivning i alternativ odling) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 1 av - bifölls medacklamafion. Mom.4 b och c (anslag till åtgärder för minskat växtnäringsläckage) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av och -bifölls med acklamation. Mom.4 d (anslag fill utökad rådgivning i ekologisk odling, m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av -bifölls medacklamafion. Mom.5 a (ekonomiskt stöd fill svensk biodling) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av och - bifölls med acklamafion. Mom.5 b (åtgärder för att främja konsumtion och produktion av svenskproduceradhonung) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av och -bifölls med acklamation. Mom.6 (anslag till Lantbruksnämnderna) Utskottetshemställan bifölls med 248 röster mot 52 för reservation 9 av . Mom.8 (anslag till Bidrag till jordbrukets rafionalisering, m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av m.fl. -bifölls med acklamafion. Mom. 10 (försäljning avmark från jordfonden) Utskottetshemställan bifölls med 241 röster mot 60 för reservation 11 av m.fl. Mom. 14 och 15 (anslagfill Bidrag till trädgårdsnäringens rationalisering, Prot. 1988/89:95 m.m.) Jord- och skogsbruk, m.m. Utskottets hemställan - som ställdes motreservation 12 av och - bifölls medacklamation. Mom. 18 (uppföljning avTjernobylolyckan m.m.) Utskottetshemställan bifölls med 233 röster mot 68 för reservation 13 av . Mom.19 (en samlad proposition om same- och rennäringsfrågorna) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 14 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.20 (rovdjurspolitiken) Utskottetshemställan bifölls med 279 röster mot 19 för reservation 15 av . Mom.22 (ändrad anslagskonstruktion för prisstödet till rennäringen) Reservafion16 av m.fl. bifölls med 159 röster mot 142 för utskottetshemställan. Mom.24 (fortsatt stöd fill slakteriföretag m.m.) Utskottetshemställan bifölls med 278 röster mot 20 för reservation 17 av . Mom.25 (anslag till Främjande av rennäringen) Utskottetshemställan bifölls med 275 röster mot 19 för reservation 18 av . Mom.28 (statsbidrag till lagring av stallgödsel) LUskottetshemställan bifölls med 251 röster mot 48 för reservafion 19 av . Mom.31 (anslag till Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 21 av , delsreservafion 22 av - bifölls med acklamafion. Mom.33 (samordning av vissa stödformer) Utskottetshemställan bifölls med 206 röster mot 95 för reservation 23 av m.fl. Jord- och skogsbruk, m.m. Mom. 38(anslag till Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område) Först biträddes reservation 25 av och med 32 röster mot 19 för reservafion 27 av . 250 ledamöteravstod från att rösta. Härefter biträddes reservalion 24 av . - som ställdes mot reservation 25 av och -genom uppresning. Därpå biträddes reservafion 24 av m.fl.med 68 röster mot 62 för reservation 26 av m.fl. 171ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottels hemställan med 149 röster mot69 för reservation 24 av m.fl. 82 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 40(statens delansvar skörd) Utskottets hemställan bifölls med178 röster mot 123 för reservation 28 av m.fl. (() anmälde att hon avsett att rösta nejmen markerats ha röstat ja.) Mom. 49 (utredning m.m.) . Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 29 avSven m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 50 (anslag till : Investeringar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 30 avSven m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 51 a (bidrag till skogsodling efter avveckling avlågproducerande bestånd) Utskottets hemställan bifölls med 230 röster mot 69 förreservation 31 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 52 (anslag till Bidrag fill skogsvård m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation32 av m.f\., dels reservalion 33 av och , dels reservation 34 av och , delsreservation 35 av , dels reservation 36 av - biföllsmed acklamation.