prot · GC0992 · 1988-12-31 00:00:00 — Vi får kanske anledning att återkomma till diskussionen omjämställdhet, gärna här i kammaren. Men jag hinner inte kommentera den mer . Jag hinner inte heller kommentera videovåldet så mycket.Men jag anser att jag har gjort uttalanden som ganska klart markerar var jagstår. Jag möter ju ämnet videovåld i diskussionen om ungdomsvåldet som tillstor del faktiskt är ett "killvåld". Del är till allra största delen"killar" som står för det. Jag ser alltså baksidan av detta, och jagser även att det finns en jämställdhetsaspekt på detta. Om befrämjande av jämställdheten 159MARGARETA (): sade i sitt första inläggatt jag läste upp en del hårresande citat. Det gjorde jag på grund av att manlitet grand måste lära sig förslå varför vi är som vi är och varför vi inte harhunnit längre. Och i milt sista inlägg i denna debatt vill jag ge någraytteriigare exempel från historien. Det första kommer från , somlevde för mycket länge sedan. Han sade följande: "En hona är en steril man; honan är i själva verkethona på grund av ett slags oförmåga att 'koka ihop' sperma ur näringensslutprodukt på grund av kyla i sin natur." EsaiasTegnér som levde för inte riktigt sedan sade följande: "Beträffande fruntimmer åter, så är jag ense med digatt jag gärna begapar dem som ett slags umgängesmaskiner, som ett slags spelur,vilka låta rätt artigt närde bli vederbörligen uppdragna Men ett obeskrivligt förakt har jagför detta släkte." Slutligen kan man i i läsa följandeganska kända stycke: Prot.1988/89:92 "Såsom kvinnorna tiga i allade heligas församlingar, så må de ock tiga i 7 april1989 edra församlingar. Del är dem icketillstått att tala, utan de böra underordna 7 , f ' ~, sig, såsom lagen bjuder. de hava upplysning omnågot, så må de hemma t"lMh fråga sina män; ty det är en skamför en kvinna att tala i församlingen." Jag är övertygad om, inte minst efter denna lilla diskussion och efterstatsrådets insats i debatten och över huvud laget i dessa frågor, att allt flerkvinnor i framliden kommer att vägra tiga i församlingen. Tredje vice talmannen anmälde allBirgitta och anhållit att till protokollet fåantecknat alt de inte hade rätt till ytterligare inlägg. Överläggningen var härmed avslutad. 31 § Föredrogs och hänvisades 1988/89:141till skatteutskottet 32 § Föredrogs och hänvisades 1988/89:JU12-JU25till juslitieulskottel 33 § Anmäldes och bordlades 1988/89:142om fortsatt valutareglering, m.m. 34 § Anmäldes och bordlades medanledning av prop. 1988/89:95 om ändringar i m.m. 1988/89:Ju26av () 1988/89:Ju27av m.fl. (mp) 1988/89:Ju28av och (båda s) 1988/89:Ju29av m.fl. (fp) 1988/89:Ju30av (vpk) 1988/89:Ju31av m.fl. (m) 1988/89:Ju32av m.fl. (c) med anledning av prop. 1988/89:113 om ändring ibrottsbalken (tjänstefel) 1988/89:Ju33 av () 1988/89:Ju34 avKarin Ahrland m.fl. (fp) 1988/89:Ju35 av m.fl. (m) 1988/89:Ju36av () med anledning av prop.1988/89:132 om särskild vinstskatt, m.m. Prot.1988/89:92 1988/89:Sk47 av CariBildt m.fl. (m) 1988/89:Sk48av m.fl. (vpk) w jj i j . ' Meddelande om inter- 1988/89:Sk49 av m.fl. (mp) .. 1988/89:Sk50 av KjellJohansson m.fl. (fp) " '""' 1988/89:Sk51 av GörelThurdin m.fl. (c) 35§ Anmäldes och bordlades betänkanden /89:FiU22Statistikfrågor 1988/89:FiU23 Statistik för socialavgifterna 1988/89:SkU25Dubbelbeskattningsavtal mellan och Socialförsäkringsutskottetsbetänkanden /89:SfU10 Administration av socialförsäkring 1988/89:SfUllArbetsskadeförsäkringen 1988/89:SfU15 Studiestöd 1988/89:SoU13 Vissa anslagtill omsorg om barn och ungdom 1988/89:SoU17 Ekonomiskt stöd till barnfamiljerm.m. 1988/89:SoU18 Bidrag till barnomsorg 1988/89:JoU12 Statsbudgeten för /90() 1988/89:JoU13 Statsbudgeten för /90(miljö- och ) 36§ Meddelande om interpeliationer Meddelades att följandeinterpeliationer framställts 1988/89:193av i (m) till miljö- och energiministern omkärnkraftsavveckHngen: Riksdagsmajoriteten beslutade att tvåkärnkraftsreaktorer, varav en i i , skall stängas i mitten av1990-talet. Mångahar med rätta reagerat och anser att det enda realistiska alternativet tilldenna onödiga avveckling, vilken dessutom saknar förankring i 1980 årsfolkomröstning, är fossila bränslen med allt vad detta innebär av negativmiljöpåverkan. Ovannämnda riksdagsbeslut innebar också att 1990 skulle enförnyad prövning göras huruvida det är praktiskt möjligt alt genomförastängningen av två reaktorer, utan att ekonomi och miljö riskerar att lidastora skador. Statsrådet har tolkat riksdagsbeslutet på så sätt attdet under inga förhållanden är frågan om att inte stänga reaktorerna. skall reaktorerna stängas oavsett de påfrestningar detta kan ha påmiljö och ekonomi. I tidningen nr 1989 säger ordföranden iriksdagens näringsutskott: "Vi kan inte stänga av och Bergslagen.Men skulle det visa sig att vi inte klarar elförsörjningen är det regeringenssak att ompröva beslutet." Även inom fackföreningsrörelsen finns det starkt kritiskasynpunkter mot statsrådets tolkning av riksdagsbeslutet, och man befarar storanegativa sysselsättningseffekter om de båda reaktorerna stängs enligtriksdagsbeslutet. Är det statsrådet tolkning avovannämnda riksdagsbeslut att två kärnkraftsreaktorer, varav en i iSkåne, skall slängas oavsett vad detta kan innebäraav negativ påverkan på miljö och ekonomi? 1988/89:194av () till utbildningsministern om decentraliseradutbildning: ska leva!har varit en stor framgång. Tusentals människor runt om i landet har i lokalagrupper och studiecirklar startat ett arbete för utveckling av landsbygden. De110 budkavlar som vandrat runt bland bygdekommittéerna i landet innehöllomkring 6 000 förslag. Landsbygdsriksdagen i syftade lill attutforma konkreta förslag med utgångspunkt från budkavlarnas innehåll. Det ärviktigt att ta vara på den kraft som finns på landsbygden och som stimuleratsgenom landsbygdskampanjen. Regeringen måste med handling följa upp syftet medkampanjen. För de människor som bor och verkar på landsbygden harfrågor som rör skola, utbildning, föreningsliv och folkbildning stor betydelse.De små skolorna på landsbygden är l.ex. en myckel viktig förutsättning för attmånga skall kunna bo kvar på eller kunna flytta lill landsbygden. Detta visasav den fördelning av ämnesområden som gjorts av de krav som kommit i budkavlarnafrån hela landet. och Utbildning slår för av budskapen. Del är ett ofrånkomligt faktum attutbildningsmöjligheterna är sämre på landsbygden än i städer och tätorter. Detgäller på alla utbildningsnivåer från för- och grundskola till olika former avvuxenutbildning. Gymnasial utbildning finns tillgänglig på knappt 250 orter.Läroanstalter för högre utbildning finns orter. Detta medför studiehinder i form av kostnader för resoreller bosättning på studieorten, tröttande reseförhållanden eller uppbrott frånuppväxtmiljön vid unga år. På grund av den lokala arbetsmarknadens begränsningär det också svårt att på en mindre ort få ett arbete med krav på högutbildning. Detta göratt högre utbildning blir mindre attraktiv för landsbygdsbor som vill ha arbetei eller nära födelseorten. och dess många utmaningar, satsningpå utveckling och med den nya informationsteknikens möjligheter, måste dessainvanda förhållanden omprövas och om möjligt förbylas i sin motsats. Storstäderna, främst , har den högsta andelenhögskoleutbildade och den lägsta andelen med kort utbildning. Samma sak gällerför vuxenutbildning och personalutbildning, storstäderna har den största procentuellaandelen. Däremot visar folkhögskolor och studiecirklar en motsattbild. De är väl företrädda på landsbygden. Cirkelverksamheten har lägst andel istorstäderna och högst i övriga regioner. Folkbildningsarbetet har alltsåstörst betydelse för en förbättrad vuxenutbildning på landsbygden.Utbildningsinsatser som främjar kvinnornas möjligheter på landsbygden är avstörsta betydelse. Mot denna bakgrund vill jag fråga om utbildningsministernär beredd att medverka till att följande krav uppfylls: Ingennedläggning av jord- och skogsbruksskolor bör ske somnuvarande försöksverksamhet med Naturbrukslinjen pågår. bör i ställetutvecklas lill regionala center för all utbildning och fortbildning medanknytning till jordbruk, skogsbruk, trädgård, vattenbruk och andralandsbygdsnäringar. Folkhögskolorsom vill prioritera kursverksamhet riktad till glesbygd/ landsbygd skallerhålla statsbidrag även utöver bidragstaket. Högskoleutbildningenskall göras tillgänglig för landsbygden, l.ex. via lokala studiecenter ochfolkhögskolor. Folkbildningen,med dokumenterade goda resultat att nå kortutbildade, skall ges bättre villkor.Detta mot bakgrund av den urgröpning av bidragens värde som skett under senareår. Särskildaekonomiska möjligheter skall skapas för uppsökande verksamhet i glesbygdriktad mot grupper som är speciellt svåra att nå och motivera för dellagande ifolkbildnings- och utbildningsverksamheten. Dessa nya ekonomiska möjligheterbör användas på traditionellt sätt som nyskapande och även med tanke på attfolkbildningsverksamheten ofta är den enda kulturförmedlaren. 37 §Kammaren åtskildes .