prot · GC0945 · 1988-12-31 00:00:00 — Jagkan förstå att det är besvärande att inte vilja sänka momsen på mat.Folkpartiet har ju en så internationell syn på andra frågor, men inom det härområdet tycks man över huvud taget inte vara påverkad av förhållandena i länderrunt omkring oss. Jag kan nämna som exempel. Om man frågar engelsmännenhur det skall bli, när de eventuellt inom ramen för EG skall ena sig om att införamoms på mat, går det kalla kårar längs ryggraden på dem. 1 har mannämligen som princip att maten skall vara så billig som möjligt. Detär de facto så, att en låginkomsttagare betalar procentuellt mer för maten änen höginkomsttagare. Det måste vara på det sättet, för jag antar attlåginkomsttagare inte skall behöva hålla sig bara till vardagsmat eller sä attsäga till den normala matkonsumtionen. Jag tycker faktiskt att de utfall somgörs av endast är försök att spoliera någonting som partiet självtinte har ställt upp på fidigare och som man inte tänker ställa upp på. Inkomsts katten för , m.m. Till vill jag säga attsvenska folket faktiskt också sade att man kunde tänka sig höjd moms på vissasaker, t.ex. en del kapitalvaror, lyxvaror osv., för att momsen på mat skullekunna sänkas. Därmed tycker jag att man har visat på en viss prioritering avdet slag som efterlyser. Dä det gäller finansieringen börjar jag bli tveksam närjag tänker pä den kommande skattereformen. Jag har en känsla av att moderaternainte kommer att ställa upp på någon finansiering av denna reform, som det låteri dag. Om den här reformen genomförs, höjs nämligen skatterna någon annanstans,och då blir det tveksamt hur vi skall kunna lösa frågan, eftersom det är säviktigt att sänka inkomstskatterna. Det är naturligtvis viktigt för denheltidsarbetande - som sade - att man sänker marginalskatten,för dä blir skillnaden inte lika stor som , om man jobbar färre antaltimmar. Men skatt efter bärkraft måste ändå fortfarande vara det som gäller,och det är detta utgångsläge vi inom har. Jag nöjermig med detta för ögonblicket. Tredje vice talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligarereplik. 10LARS (vpk): skall utöva det svenskafolkets urgamla rätt att sig självt beskatta. Det här att beskatta sig självsäger någonting om vad skatten är. Den är inte en pålaga frän överheten, utandet rör sig om ett samfällt beslut för att gynna landet och oss själva. Genom att utöva denna rätt visar vi att vi förmår att sebortom det korta egenintresset. Hur skall vi nyttja den här rätten ? Ja,vi vet egentligen vilka resultaten blir. Vi diskuterar inte i syfte attändra ståndpunkt från första inlägg till sista replik, för när betänkandena ärjusterade och reservationerna avgivna, då finns också det reellaröstresultatet. Är det någon idé att tala för visserligen öppna öron menlåsta fingrar? Ja, det tror jag. Vi skall se debatten inte som den snabba vägenutan som den enda vägen för att efter hand lyckas vrida debatt och tankar i nyabanor. I debatten kan vi också sända några signaler om hur vpkvill se morgondagens skattesystem. Vi i vpk vet vad vi vill, och vi kännerandras strävanden. Men känner alla andra gränserna för vad vpk vill och kan?Kanske känner inte heller vi i vpk andras bevekelsegrunder sä bra som vi borde. 1 den meningen är debatten viktig, för besluten iskattefrågorna bör vila på en bred bas, sä att den absoluta merparten av deskattskyldiga accepterar principerna för beskattningen. Det här blev ett långt preludium. Men det är viktigt förmig själv, och kanske för någon annan, att påminna om tanken bakom debatten. Däkanske vi kan tillåta oss att vara litet retoriska och polemiska, markera revirosv,, men ändå behålla den goda kärnan i det offentliga samtalet. 1 det följande skall jag kommentera utskottets betänkande.Jag skall göra det i tre block och göra det momentvis - mom, 1 skatteskalan,mom, 2 skattepolitikens inriktning och mom, 3-11 pensionärernas skatteförhållanden.Detta med moment kommer mig att tänka på en bok som jag läste en gång, Hellers roman , Handlingen utspelar sigunder i en flygflottilj, där alla har en längtan att blihemförlovade. Men enligt moment 22 kan enbart den som är sinnessvag blihemförlovad. Eftersom kriget är vansinnigt måste alla som vill hem vara friska,och enligt moment 22 måste de således stanna i tjänst. Det är ju en absurdhistoria, som strider mot gängse logik. Det tycks mig emellertid som om det i dagens skattedebatthåller på att etableras ett nytt moment 22. Det sägs helt riktigt ipropositionen - och detta är den bakomliggande tanken i propositionen - att detär viktigt att hålla nere inflationen. Det vill man klara genom att begränsalöneökningarna, och detta i sin tur vill man ordna genom att begränsa statensinkomster, dvs. Jag menar att det här resonemanget haltar. Förstoch främst orsakas inflationen inte av stora löneökningar. I Svenska Dagbladetför i går kan vi läsa en genomgång som har gjort. Den visar attprisökningen har varit mycket snabbare än löneökningen. Stora lönehöjningar ärsnarast en följd av inflationen, men diskussionen om vad som kom först -hönaneller ägget - är egentligen en finanspolitisk debatt, och den skall vi inteföra . Vi kan inte lösa det problemet , men jag vill peka på attsambandet mellan löneökning och inflation åtminstone är dubbelsidigt och inteså ensidigt som man gör det till i propositionen. Man vill ha lägre lönekrav i ett läge när industrin görvinster som aldrig förr, när samhällets service urholkas, när hushällen harmindre pengar att röra sig med 1988 än vad de hade 1978 - det sades frånkonsumentverket i går i . Då vittnar det enligt min meninginte om någon större fantasi att dra fill med en sänkning av den statligaskatten. Det vittnar om att man hemfaller åt nyliberalism, och det finns andrarecept. Vpk har skrivit ut några, TCO-ekonomerna har denna höstpåpekat att en enkel åtgärd är att dra in en del av industrins övervinster.Storföretagen hade i vinst , plus,TCO-ekonomerna kunde räkna ut att det skulle gå att ta in pårörelsekapitalet - . Så skulle man kunna göra. Då skulle man i och för sigbeskära löneutrymmet något, men pengarna kunde satsas pä sociala sektorer ellermöjligen på någon typ av skattelättnad som ger mest ät dem som behöver detbäst, de breda grupperna. Sådana skattelättnader borde genomföras först ochfrämst pä det kommunala skatteområdet, för det är kommunalskatten som ärdrygast för normalinkomsttagarna. Även en kommunalskattesänkning innebär ju enminskning av marginalskatten, om man a priori vill ha detta. Man skulle också kunna genomföra skattelättnaderalternativt i form av en allmän eller en riktad skattereduktion, möjligen iform av procentuella minskningar av skatteuttaget i normala inkomstskikt. Dettasenare alternativ har vpk föreslagit i motion Sk21, Vi anser inte att detta ärdet enda rätta, för det finns allfid flera godtagbara alternativ i politiken -det är inte fråga om svart eller vitt. Vi har föreslagit det därför att det skullekunna vara en kompromiss mellan det bästa och det möjliga. Men enligt detbeslut som kommer att fattas gör tvärtom - sänker skatten mestför dem som tjänar mest, alltså för dem som behöver det minst. Vi har i vårmotion Inkomstskatten för , m.m. Inkomstskatten för , m.m. Sk21beskrivit hur detta faktiskt kan leda till högre lönekrav än om riksdag ochregering inte hade gjort någonting alls. Att vår argumentering i det stycket äretablerad visas av det enkla faktum att den socialdemokratiskautskottsargumenteringen på s. 23 i betänkandet sammanfaller med vårargumentering. Men där gäller det för utskottsmajoriteten att avvisa krav påstörre marginalskattesänkningar från och . De negativakonsekvenser som följer av sänkning lär i alla fall i någon mån följa ocksåav sänkning. För inte har väl SAP upptäckt något slags gyllene snitt inomskattevärlden på ? Det kan låta krångligt att en skattesänkning kan vållaskada i avtalsrörelsen. Men det är egentligen ganska enkelt, t.o.m. mycketenkelt. Jag skall ta ett exempel. Om två bröder, en storebror och en , får olikamycket i veckopeng - som de ju brukar få - så accepterar de det. En lillebrorpä kan få . och storebror på åtta kan få . Så sägerordningssamme pappa att de skall lägga litet i grisen. lägger 10 %och storebror måste lägga - alltså var tionde krona ochstorebror var femte krona. Då knorrar storebror naturHgtvis och blir väldigt sur, menhan ser snart att han får . över, medan bara får 13:50. Barnhänger inte upp sig på procent utan på vad de kan köpa i godisaffären, ochsnart ser storebror att han kan gä på kvartersbion för en femma och ändå harrejält över till godis. däremot får inte ens en tia över efter betaldbio. Och lördagspåsen kostar en tia. Om så den snälle pappan bhr ännu snällare och säger attgrisen är mätt och bara behöver en tredjedel i sparande, behöver Hllebror barage och storebror bara . Det betyder en "skattesänkning"med tvä tredjedelar-"rättvist" fill bägge. Då får storebror en sparsänkningpå fyra gånger sä mycket som . I de vuxnas värld kallas sådant en marginalskattesänkningmed . Med besluten under mom. 1 får en inkomsttagare med dubbelt så storinkomst en fyra gånger så stor skattelättnad, och den som tjänar fyra gångermer får en skattelättnad som är fio gånger så stor. i mitt exempel kan ingen nationalekonomi, hankan inte ens räkna procent, men han kan räkna ut att han inte kanköpa godispåsen för en tia, och han kan se att storebror nu köper ännu störrepåsar till sig själv. Då blir ledsen, sedan blir han arg, och sedankräver han höjd veckopeng. Små människor är som stora människor, fast mindre. Därförvill jag yrka bifall till reservation nr 4 under mom. 1. Jag vet att detyrkandet kommer att falla, och jag vill därför redan nu deklarera attvpk-gruppen därefter avser att stödja reservation nr 3 från under sammamoment. Under mom. 2 behandlar utskottet yrkanden frånmoderaterna, och angående skattepolitiken i stort. Vpk harinte framställt några sådana yrkanden, då vi menar att de här frågorna bättrekan hanteras inom ramen för den allmänna motionstiden och inom deskattepolitiska utredningarna. Dessutom är de redan behandlade . Vikommer därför inte att stödja dessa motioner, och vår argumentering ansluternära till utskottets skrivning på s.23 och 24 i betänkandet. Vihar dock synpunkter på den allmänna skattepolifiken, och vi har redovisat dem.Jag skall inte här gå in på detaljerna, men jag noterar att liggerreservation nr 7 från angående skattepolitiken betydligt närmare vpk:spositioner än vad vi kan finna hos vår storebror eller kusin inomarbetarrörelsen. Det är närmare för oss till än fill SAP. Det är någotmärkligt att det är så från min horisont, och det beror tyvärr inte på bristeri mitt synfält. Förnågra veckor sedan kunde vi bevittna en supershow, där finansminister undan benen på den nyliberala oppositionen i skattefrågan genom att ipraktiken ansluta sig till den. har vi hört vidimera attså är fallet. Industrinsoch finansvärldens representanter har varit posifiva. Deras reaktioner kan bästsammanfattas med en fras från en annan supershow: Det är otroligt, men bra. första delen instämmer jag gärna, men jag förhåller mig tveksam till om detär sä bra. Statsministernhar visserligen sagt att det är ljusår mellan Feldts paket och Westerbergsidéer, och då är det väl det, men det sägs också ibland att universum kanske ärkrökt. Själv är jag mer benägen för kommentaren: Får en bofink se ut precis hursom helst? Och är allting som sägs vara socialdemokratiskt verkligensocialdemokratiskt? frågade man om han hade gett upp sitt motstånd motmarginalskattesänkningar. svarade: Det här är ingenmarginalskattesänkning, det är en skatteomläggning. Manmå tro människor på deras ord, och det är sant att i det dokument sompartistyrelsen antog kan man finna positiva element. Men jag tror att det ärsvårt att i längden tjäna så att man ställer sig in hos den onde. Och detryms många tolkningar av den s.k. bomben i det antagna dokumentet. Detfinns en variant på den tredje vägens skattepolitik som leder åt olika håll förolika grupper, till himlen för vissa och nedåt för andra. är detmestadels kapitalförvaltarna som har haft anledning att glädjas. Så visstrymmer skattebomben en fördelningspolitisk sprängkraft när man en talarom momshöjningar och sorgfälligt undviker att tala om kommunalskatterna. Dethär med momshöjningar är något av akilleshälen i ett nytt skattesystem. Iandra länder med lägre skatteuttag kan man tämligen lätt kompensera sänkt skattpå arbete med t.ex. ökad indirekt beskattning, men i vårt land har vi redan enhög moms. Då får man gä till andra skattebaser och källor. Menvisst skall vi i vpk vara med och diskutera bomben och försöka desarmera en delav dess hotande beståndsdelar. Vi kan gärna sända signaler om att vi på ettkonstrukfivt sätt kan diskutera skattepolitik. Vi skall inte bara säga nej,nej. Allamåste ju hälsa förenklingar med fillfredsställelse. Vi vill inom RINK och KIStala om en verklig beskattning av kapitaltillväxt och en differentierad moms.Det som går i nästan hela EG bör ju även kunna gå i . Vihar inget emot sänkt skatt på arbetsinkomster, tvärtom. Och personligenupplever jag beslutet om att snabbutreda en real kapitalbeskattning som mycketspännande. Om sedan utredningen om företagsskatter kan konstru- Inkomstskatten för , m.m. era ettsystem som ger samma effekfiva skatteuttag för stora som för små företag, sä ärdet utmärkt. Men återigen måste liksom helasocialdemokratin börja fundera över med vem det nya skattesystemet skallgenomföras. Skall SAP gå i armkrok med och somtre glada pepparkaksgubbar? Då måste man nog lämna inte bara grisen utan en radprinciper och ideal hemma vid spisen. Det finns ett annat läger som kan skönjas , ochdet är den skattepolifiska inriktning som alltjämt ser skattepolitiken ur ettfördelnings-politiskt perspekfiv. Jag tänker då på vpk men också på ochmiljöpartiet. Man skall inte räkna i andras portmonnäer, men jagmisstänker att betydande delar av det socialdemokratiska partiet också vill seskattepolitiken i ett fördelningsperspektiv. Men då gäller det att välja sida. Höger eller vänster? Attvälja sida betyder inte att sluta tala med andra intressenter. Jag menar att vibör sträva efter ett skattesystem med bredaste möjliga acceptans, men grundenkan inte fä byggas på nyliberalism och vise män från . Angående pensionärerna - mom. 3-11 - har utskottet gjortväsentliga förbättringar i propositionen i vad gäller extra avdrag ochKBT-reducering på grund av förmögenhet som härrör från det egna boendet. Det ärbra, för det har varit orimligt att tro att väggar och tak kan spela någonprakfisk roll för det dagliga uppehället. Det kan det bara göra om man bor iett pepparkakshus, men det gör inga människor. I andra avseenden skall jag erkänna att utskottet harlyckats sämre. Det gäller t.ex. frågan om avtrappningsreglerna ochmarginaleffekterna för pensionärerna. Jag tycker inte att nuvarande system ärbra. Å andra sidan var regeringens förslag inte heller bra. Särskilt stötandeblev den föreslagna skattehöjningen, när vi visste att de välbeställdahöginkomsttagarna skulle få väldigt stora skattesänkningar. Den här frågan har likt en pingpongboll turnerat mellanriksdag och regering i flera omgångar. Jag tror att om regeringssidan hade argumenterattydligare för sina ståndpunkter och mål i proposifionen och sedan i utskottetsnabbare och mer förutsättningslöst hanterat frågan och inte hoppats på att fåmed sig , så hade utskottet kunnat komma fram till bättre resultat. Det vi inte lyckades med den här gången får vi anledningatt återkomma till. kan vi dock notera att inga pensionärer fårnågon skattehöjning genom riksdagsbeslut som tas . I reservation 13 från bl.a. angående mom. 6 finnsockså en uppslagsände beträffande höjd pension som vi i vpk avser att stödja ikommande votering. Slutligen angående propositionens syfte att sfimulera flerpensionärer till yrkesverksamhet: Vpk har inte motsatt sig att man tar bortreduceringen av KBT för inkomst av tjänst. Men vi har å andra sidan litet svårtatt förstå hur detta i någon högre grad skall kunna leda till åsyftat resultat.Det är ju främst gruppen äldre äldre som har KBT. Och den gruppen - oftastkvinnor med ringa bakgrund på arbetsmarknaden - tror jag har begränsad viljaoch möjlighet att söka sig ut på den s.k. marknaden. Vi i vpk har motionerat om etttjänsteavdrag på . Vi tror att det skulle vara enkraftig stimulansfaktor för angivet ändamål, och det skulle dessutom mildravissa marginaleffekter. Vi har dock inte fått något större gehör i utskottetför detta förslag utan kritik för de fördelningspolitiska aspekterna.Jag erkänner att det finns nackdelar med vpk-förslaget men menar att fördelarnauppväger dessa. Jag inser dock att det inte finns acceptans för denna variantoch kan bara konstatera att vi får återkomma till utskottet med mer slipadeargument i frågan. Med detta yrkar jag bifall till reservation 12 avseendemom. vill jag, herr talman, deklarera att jag inte avser att drivafrågan till votering. Vi måste enligt min mening skapa ett skattesystem som tarfasta på en paroll som jag har stulit från ett politiskt parti i ,nämligen: Del godene. Fritt översatt till våra förhållanden skulle det betyda:Dela det goda. Det är därför vi har skatter. Men om vi skall kunna dela detgoda, då måste också skatt tas ut efter bärkraft. Det skulle vi ha kunnat göra,om majoriteten hade handlat på ett annat sätt än den gör . Inkomstskatten för , m.m. 11 BOLUNDGREN (m) replik: Det är roligt att lyssna till ,även om det ibland blir en debatt som påminner om jordbruksutskottets debatt omdjurskyddslagen. börjar att tala om galten Särimner, och LarsBäckström fortsätter att prata om hönor, ägg, bofinkar och mycket annat. Med tanke på den snabba uppkopplingen av mig och moderatasamlingspartiet med och det socialdemokratiska partiet villjag säga att det finns vissa avgörande skillnader mellan våra uppfattningar.Min förhoppning är att , som säger att man skall se också tillandras bevekelsegrunder, kan instämma i tanken - när nu marginalskatterna sänksför att försöka få i gång arbete och sparande - att omläggningen inte skalltotalfinansieras så att det höga skattetrycket vidmakthålls. Det är ju det somgör att s.k. vanliga inkomsttagare inte har så mycket pengar kvar av inkomstenefter skatt. Skulle vi inte kunna träffa en uppgörelse, som gjorde att vpk blevintresserat av att sänka skattetrycket? Det skulle betyda att marginalskatternakunde sänkas som andra skatter, vilka skulle drabba låginkomsttagarna,inte höjdes. 12 () replik: Jag vet, , att nyliberalernainte på något sätt är nöjda med förslag. Inte heller tror jag attde är nöjda med det förslag som nu har lagt fram. Genomförsdet senare förslaget kommer fortfarande att ligga högt i deninternationella ligan vad gäller skattetryck och t.o.m. inkomstskatter. Även om utläggning om förhandlingarna medbarnen inte helt överensstämmer med de erfarenheter som jag själv har gjort isamma situation, vill jag ändå ge honom en eloge för att han försöker föra nedsamtalet till gripbar nivå. Inkomstskatten för , m.m. 13 (): Låt mig först anmäla att jag har en annanmening än i fråga om rösträkning. Har man inte tid att tillgriparösträkning ens vid de samlade voteringstillfällena här, då är det illa beställt.En del av resultaten av voteringarna i miljövårdsfrågorna var faktiskt riktigtintressanta. Det var en väl använd timme, och jag kan inte utlova passivitet idet avseendet. Så åter till de zoologiska trädgårdarna, där det inte barafinns djur utan kanske också tomtar. Jag skulle gärna prata om dem, om jagtrodde att de gick till rätt personer. Men i fråga om inkomstskattens skalorverkar det som om tomtarna koncentrerar sig på ganska högavlönade personer, ossriksdagsledamöter och kanske ytterligare någon bråkdel av svenska folket. Densatsning som görs med sänkta marginalskatter kommer framför allt att gynnade högavlönade. För att man skall tjäna mer än . på reformen måste ensårsinkomst uppgå till . de gröna har en annan syn på saken. Vi anseratt ett kraftigt förhöjt grundavdrag är en mer angelägen reform. En rimligsatsning på de svagaste grupperna i samhället skulle vara ett grundavdrag på . samt en skatt på i skiktet . Den skattesatsenär sä avpassad att det inte blir någon skattehöjning i skiktet upp till 85 000kr. Den av regeringen föreslagna och av utskottet stöddaminskningen av marginalskatten är en dyr reform. Den kostar 6,6 miljarderkronor. Man frågar sig hur en socialdemokratisk finansminister kan lägga framett sådant förslag. Om avsikten varit att få med moderater och folkpartister pådenna linje, så har det faktiskt inte lyckats. De vill gå ännu längre iojämlikhetens riktning. Med detta, herr talman, yrkar jag avslag på utskottetshemställan i mom. 1 och 2 samt på reservationerna 1 och 2 men bifall till iförsta hand reservation 5. Även för folkpensionärernas del är de grönamest inriktat på att få fram en låglöneprofil. Tyvärr var vi inte med vid förrariksmötet, då det fattades beslut om att satsa på en extra höjning avbasbeloppet snarare än att satsa på höjd folkpension och pensionstillskott. Vianser fortfarande att pensionärerna borde fä en 2-procentig höjning avgrundpensionen. Det är vårt minimikrav, och det kostar ungefär 1,3 miljarder. Enligt vår mening är det inte tillräckligt att gepensionärer chansen att extraknäcka med bra förmåner. Mänga gamla i just degrupper det gäller är slitna och vill helt enkelt inte längre ägna sig åtlönearbete. Varför skulle de tvingas till det och tillhöra en framtidaunderklass av icke-arbetande pensionärer? Det är människors fulla rätt attefter uppnådd pensionsålder inte ägna sig åt lönearbete. Jag yrkar bifall till reservation 13 i mom. 6 samtidigtsom jag beklagar att reservationen endast stöds av och oss. Om den hadehaft utsikt att få majoritet, skulle jag också ha varit beredd att ge mitt stödåt de i och för sig bättre avtrappningsregler som socialdemokraterna föreslår,dvs. reservation 9 i mom. 13. Som det nu är yrkar jag bifall till utskottetshemställan i detta moment. Jagnoterar med tillfredsställelse att förmögenhetsprövningen för det extra avdraget för folkpensionärer enligt utskottet nu inteinkluderar förmögenhet som är bunden i boende upp fill en gräns av 400 000 kr.Samma regel kommer också att tillämpas för den prövning av förmögenhet som görsi samband med ansökan om kommunalt bostadstillägg. Hemställans mom. 8 och 11innebär alltså väsentliga förbättringar jämfört med regeringens ursprungligaproposition; När det gäller avgiften på fyllnadsinbetalningar avpreliminär B-skatt som inte gjorts före men före ,vill jag säga att vi i stort sett går på utskottets linje. Dock följer viriksskatteverkets linje i fråga om storleken av det fribelopp, , förvilket ingen avgift behöver betalas. Jag yrkar bifall fill reservation 19 imom. 14 och yrkar avslag på reservafion 18 samt hemställan i dettamoment. Att beklagar att detta innebär attnäringsidkare måste hålla reda på sin bokföring är på något sätt en avslöjandereakfion från näringslivet. Inkomstskatten för , m.m. 14 BO () replik: När det gäller procedurfrågorna blirnaturligtvis var och en salig på sin tro. Det finns tillfällen dä det kan varaintressant att veta hur ett parti eller enskilda ledamöter har röstat. Med värtpartisystem är det när det gäller enskilda ledamöter oftast fråga omfeltryckningar. Var och en prioriterar ju sin fid som han eller hon självönskar. Jag tror ändå att det är viktigt att vi riksdagsledamöter i första handförsöker ägna oss ät väsentiighe-terna. Det finns anledning att skärskåda ett nyttpartis politik i mänga avseenden, och naturligtvis är det intressant att se vadmiljöpartiet vill pä andra områden än just miljöpolitikens. Vi kan konstatera att för en politik somsyftar till att höja det totala skattetrycket. De förslag man lade fram ivalrörelsen innebar en skärpning med i vart fall - även om det var svårt atträkna fram -, . per inkomsttagare eller . per svenskt hushåll. Det är mycket pengar!