prot · GC0971 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:71 1 § Justerades protokollet för . Hoten frän den globala miljöförstöringenväxer dramatiskt. Antalet fattiga och nödlidande ökar i förfärande takt ochomfattning. lever vi i av hopp om fred och frihet. På bara har förbindelserna mellan stormakternaförbättrats markant. Det gäller och , det gällerockså och . Det första avtalet om nedrustning av kärnvapen har trall ikraft. Vi har anledning att hysa förhoppningar om forisatta framsteg pånedrustningsområdet. Det gäller såväl kärnvapen som kemiska vapen ochkonventionella stridskrafter. Flera internationella konflikter har bragts närmare enlösning. roll i arbetet för fred och säkerhet har stärkts. I pågår en utveckling i riktning mot störrefrihet och respekt för mänskliga rättigheter. I vår världsdel har avspänningenbefästs mellan länder och militärallianser. 1 delta brytningsskede är det viktigt att den svenskaneutralitetspolitiken ligger fast. Neutralitetspolitiken utgör grunden för värsäkerhetspolitik. Den är värt bidrag till stabiliteten i och . Stödd pä ett starkt och allsidigt sammansatt totalförsvarskall neutralitetspolitiken garantera vår säkerhet och vårt oberoende.Samtidigt ger den oss möjligheter att arbeta inlernationellt för samförståndoch solidaritet. Det är min fasta övertygelse alt det breda samförstånd sområder om neutralitetspolitiken i vårt land kommer att bestå och stärkas införde uppgifter som förestår svensk utrikespolitik . Jämför vi det internationella politiska lägeti dag med det som rådde , kan vi konstatera en avgörandeförändring till det bättre. Vågar vi räkna med att denna förbättring kommer attbestå? Den grundläggande maktpolitiska rivaliteten mellan och finns kvar liksom de ideologiska motsättningarna. Viminns också hur tidigare avspänningsperioder har fått ett brått slut. är emellertid förutsättningarna annorlunda. Enexempellös kapprustning i de båda supermakterna har fått ge vika för deförslå, om än försiktiga,stegen på väg mot nukleär och konventionell nedrustning. Den nya öppenheten i , avståndstagandet fråndet stalinistiska systemet, ger oss anledning att se med större förtröstan påavspänningens varaktighet. Del nytänkande i sovjetisk utrikespolitik, somstats- och partichefen gav uttryck för i sitt FN-tal idecember , ger oss skäl att tro pä ett starkare egenintresse iSovjetunionen av att upprätthälla en dialog med de västliga demokratierna,ocksä dä allvarliga konkreta meningsmotsättningar uppstår. Detta förutsättergivetvis att en sovjetisk pragmatisk inställning möts av en pragmatiskinställning i omvärlden. Omdaningspolitiken och den nya öppenheten i Sovjetunionen- perestrojka och glasnost - är av största betydelse för situationen i Europasom helhet liksom för utvecklingen i vår närmaste omgivning. Därför välkomnarvi nya politik. Hur långt och hur snabbt omdaningen av detsovjetiska samhället kan föras är dock omöjligt att bedöma . Särskilt i de baltiska republikerna barman engagerat sigför en omvandling av samhället i demokratisk riktning. Det har vuxit fram bredafolkliga rörelser, intensivt upptagna med grundläggande ekologiska, sociala ochekonomiska frågor. får nu möjlighet all återknyta kontakterna och byggaut förbindelserna med grannfolken i de baltiska republikerna. Där finns en stark önskan att upprätta förbindelser medSverige. Denna önskan möts av en stor välvilja och ett brett intresse pä olikahål i det svenska samhället inom kultur, miljövård, turism och handel och påflera andra områden. Avspänningen mellan supermakterna ochreformsträvandena i och - lät vara med varierande entusiasm - iflera andra östeuropeiska stater öppnar nya möjligheter för . Det ankommer på alla länder, på den europeiskasäkerhets-och samarbetskonferensens samtliga deltagare, att engagera sig aktivtför alt befästa säkerheten och fördjupa samarbelel i vår del av världen.Sverige ser delta som en central uppgift för sin utrikespolitik under kommandeär. ESK-processen är ett utoniordenlligt viktigt instrument idelta arbete. För en månad sedan avslutades i . Del dokument som då antogs är del utan jämförelse mest ambitiösaoch långtgående sedan slutakten i . Vi fäster särskild vikt vid vad mötet åstadkommit i frågaom mänskliga rättigheter. Det är nödvändigt att kraftfulla ansträngningar görsi det fortsatta ESK-arbetet för att upptiå att staterna efterlever dessaåtaganden. ESK är också ett betydelsefullt forum för ekonomiskt samarbete ochmiljösamarbete i . Samarbete mellan öst och väst i är nödvändigt föratt vi skall komma till rätta med de stora gränsöverskridande miljöproblemen.Miljösamarbetet bidrar också till att skapa förtroende och stärka avspänningenpä vär kontinent. inleds i förhandlingar mellansamtliga ESK-stater om förtroende- och säkerheisskapande åtgärder och på sammagång förhandlingar mellan de alliansbundna ESK-länderna om konventionella stridskrafter.Enligt svensk uppfattning bör de bada överläggningarna sammanförasi en enda, där vi alla kan delta. En varaktig säkerhet i mäste bygga på gemensamsäkerhet för länder och folk. Gemensam säkerhet förutsätter attstyrkenivåer, försvarsdispositioner och övningsmönster inte längre uppfattassom hotande. Därför är det viktigt att man i kommande förhandlingar enas om altminska militäralliansernas offensiva förmåga, och andra medlemmar i harnyligen tillkännagett ensidiga reduktioner av förband och vapen. De äromfattande och betydelsefulla, och de bör, om de genomförs, underlätta dekommande förhandlingarna om konventionell nedrustning. Europeisk nedrustning måste gälla hela . Europeisknedrustning mäste också omfatta alla slags vapen. Även kortdistansmissiler ochandra taktiska kärnvapen måste snabbt bli föremål för överläggningar, somsyftar till deras totala eliminering. uttryckte jag regeringenstillfredsställelse över att vi hade träffat en överenskommelse medSovjetunionen om avgränsningen i . Därefter har vi nått enöverenskommelse med , som undertecknades vid mitt besök där för knappt tvåveckor sedan. Den innebär att vi även här har skapat klarhet iförutsättningarna för fisket och annat utnyttjande av det tidigare omtvistadehavsområdet. förestår motsvarande avgränsningsförhandlingar med . Avtalen om avgränsning i liksom utökadeförbindelser med våra grannfolk pä andra sidan stärker samförståndetoch stabiliteten i vär närmaste omgivning. Det nordatlantiska området har stor strategisk betydelse.Det framgår inte minst av att såväl som fortsätteratt bedriva en omfattande spanings- och övningsverksamhet i de nordligafarvattnen. Det är ett svenskt intresse att minskade rustningar och ökatförtroende i också kommer att gälla det nordeuropeiska ochnordatlantiska området. För oss är det därför naturligt att verka för att marinaförtroende- och säkerheisskapande åtgärder kommer in i det internationellanedrustningsarbetet. Att som alliansfri siat har ett grundläggandeintresse av att styrkebalansen i vår omvärld inte rubbas eller undermineras äruppenbart. De nordiska länderna förenas i sin strävan att slå vakt om lugnetoch stabiliteten i . En kärnvapenfri zon i nordiskt område kan bli en viktigförtroendeskapande åtgärd. Frågan bereds av en ämbetsmannakommitté, utsedd avde nordiska utrikesministrarna. Arbetet mäste fä ta sin tid. Men bara detfaktum att de nordiska länderna - med sina olika säkerhetspolitiska linjer-gemensamt diskuterar en så betydelsefull fräga är mycket värdefullt. Avspänningen i har ännu inte lett till nägonförändring av alliansernas militära dispositioner i vårt närområde. På grundval av överbefälhavarens rapport bedömerregeringen all främmande undervattensverksamhet har förekommit i vårt sjöterritoriumunder det gångna året. Vi har dock inte kunnat säkra bevis på inkräktarenseller inkräktarnas nationalitet. Regeringen ser med största allvar pä kränkningarna avsvenskt territorium. Vi kommer aldrig att finna oss i att vär territoriellaintegritet kränks. Det är regeringens bestämda föresats att den främmandeundervattensverksamheten skall förhindras. Den pågående förstärkningen avubåtsskyddet, de preciserade reglerna för ubåtsjakt och personalens alltstörre erfarenhet och skicklighet ger allt bättre förutsättningar för att viskall fä framgång i denna föresats. Den västeuropeiska integrationen, som harpågätt , har spelat en viktig roll för att undanröja risken förkrig i . Det är vår förhoppning - och själva kärnan i vårEuropapolitik - att samarbetet mellan alla länder skall utvecklas så attkrig i blir en omöjlighet. När behandlade propositionen om Sverigeoch den västeuropeiska integrationen, var en stor majoritet ense om målet attbredda och fördjupa vårt samarbete med EG så långt det är förenligt medneulralitetspolifiken. uttalande kvarstår att etl svenskt medlemskapinte är ett mål för de diskussioner som förs med EG. Ett intensivt arbete pågar inom när detgäller medverkan i det västeuropeiska samarbetet. En rad nya, konkretaarrangemang har förhandlats fram för att underlättahandeln mellan och . Vi ser mycket positivt på den bild avVästeuropas framtid som ordförande tecknade fören månad sedan - bilden av ett , där EG- och EFTA-länderna har ettmera långtgående och strukturerat samarbete. firar i är sitt 40-ärsjubileum. blirFinland fullvärdig medlem, vilket vi varmt välkomnar. Den europeiska konventionen för de mänskliga rättigheternaär unik i världen med sitt utvecklade kontrollsystem och den enskildaklagorätten. Inom bedrivs ett mångskiftandeharmoniseringsarbete pä de kulturella, sociala och juridiska områdena. Rådelsträvar numera också efter att utveckla förbindelserna med kommer även all ha en viktig uppgift i det europeiskasamarbetet. En av de viktigaste och mest glädjandeföljderna av den internationella avspänningen är att harstärkts som centralt forum i arbetet för fred och säkerhet. Eld upphör mellan och , överenskommelsen somäntligen skall leda till avkolonisering och beslutet om den sovjetiskautmarschen ur är alla exempel på framsteg, där FN och dessgeneralsekreterare har spelat en betydelsefull roll. Värt medlemskap i är en hörnsten i vär utrikespolitik.Vi kommer att verka aktivt för att FN ännu bättre skall kunna fylla sinuppgift. Det gäller inte bara arbetet för fred och säkerhet utan i lika höggrad arbetet för inlernationell solidaritet - för ekonomisk och socialutveckling och för värnandet av vår miljö. Vapenstilleståndet i det utdragna, blodiga kriget mellanIran och aren av de mest glädjande händelserna under det år som har gått.Nu gäller det att omvandla eldupphör till fred. resolution 598måste genomföras. Huvudansvaret för att sä sker vilar givetvis pä ochIrak. Men FN spelar en viktig roll i fredsprocessen - både genomatt leda fredsförhandlingarna och genom militära observatörer. I båda fallenmedverkar svenskar i FN:s ansträngningar. 1 har den sovjetiska militäraaggressionen äntligen upphört. Återtåget är en seger för det afghanska folket,en seger som vi innerligen hoppas kommer att ge det sargade landet fred. Såren efter supermaktens folkrättsvidriga aggressionkommer att ta att läka. Miljoner människor har tvingats fly frän sinahem. Vi är för vår del beredda att med kraft stödja det bistånd tillAfghanistans återuppbyggnad som FN påtagit sig. välkomnar överenskommelsen mellan , ochSydafrika, som öppnar möjlighet för att FN:s säkerhetsråds resolution 435om självständighet för skall kunna omsättas i verklighet. Vi är beredda att inom ramen för vad FN begär av oss biståvid genomförandet av planen för självständighet. Vi har ocksåberedskap för ett långsiktigt bistånd till ett fritt . Apartheid är den grundläggande konfliktorsaken i södraAfrika. Så länge apartheid består, hotas fred och försoning i hela området.Bindande sanktioner, beslutade av , är enligt vår uppfattningdet mest verksamma medlet för att på fredlig väg påskynda avskaffandet av apartheidsystemet. Tillsammans med övriga nordiska länder kommer attfortsätta arbetet för ett beslut av säkerhetsrådet om bindande sanktioner motSydafrika. Vi verkar också för ett ökat internationellt bistånd till de hårtdrabbade frontstaterna och till apartheidpolitikens offer och motståndare. De centralamerikanska presidenternas fredsplan från 1987utgör fortfarande den bästa grunden för fred och framsteg i Centralamerika.Den understryker ländernas vilja att lösa motsättningar och problem med respektför folkrätten och utan inblandning utifrån. välkomnar framgångarnavid det centralamerikanska presidentmötet i . Den nya amerikanska administrationen har en unikmöjlighet att positivt bidra till fredsprocessen. Den kan göra det genom attåteruppta dialogen med . Den kan också göra det genom att delta i ettinternationellt utvecklingssamarbete, som omfattar alla länderna i . ställer sig som tidigare positivt till att stödjainternationella insatser för att i enlighet med de centralamerikanska ländernasönskemål kontrollera och följa upp fredsplanen. Vi fortsätter ocksä att fästa stor vikt vid utvecklandetav ett regionalt bistånd till . Vi välkomnar denutvecklingsstrategi för regionen som den internationella kommissionen förCentralamerika har framlagt. Regeringen kommer att beakta den i sin planeringav vidare biståndsinsatser. Till de konflikter, där vi harkunnat urskilja början till en reglering, hör . För att fä till stånden lösning krävs garantier mot en återgång till Pot-regimensfolkmordspolitik. En förutsättning för att folk självt skall kunnabestämma över sin framtid är att alla främmande trupper dras tillbaka frånlandet. kan göra insatser både humanitärtoch för den ekonomiska utvecklingen i det nya och fredligare , som vibörjar se konturerna av. 1 har enintensiv utveckling ägt rum. Befolkningens uppror mot ockupationsmakten pä deav ockuperade palestinska områdena har pågått i mer än femtonmånader. Ockupationsmaktens övergrepp mot civila palestinierfortsätter. Nästan dödas och såras palestinier, ofta barn. Deisraeliska truppernas övervåld har skarpt kritiserats av en enig världsopinion. En ny situation har skapats i till följd avPLO:s politik efter det palestinska nationalrådets möte i i november1988. PLO har erkänt rätt att existera i fred inom säkra och erkändagränser och principen om en tvåstalslösning. PLO accepterar FN:s säkerhetsrådsresolutioner 242 och 338 och tar avstånd från alla former av terrorism. De krafter som verkar för fred har stärkts pä arabisk och,förefaller det, även på israelisk sida. En dialog har inletts mellan och PLO.Sverige var aktivt engagerat i strävandena att öppna denna dialog. Om parternaså önskar, är berett att också i fortsättningen ge sitt bidrag tillfredsansträngningarna i . Den stöder strävandena att få tillstånd en internationell fredskonferens om i FN:s regi. Det ärSveriges förhoppning att en konferens skall kunna föra samman parterna ikonflikten till direkta förhandlingar och ömsesidiga erkännanden. Tack vare en fast och konsekvent neutralitetspolitikhar vårt land fått ett internationellt förtroende, som är bäde en tillgång ochen förpliktelse. Del gäller t.ex. del internationella nedrustningsarbetet. De båda supermakterna har ingått det första avtaletnågonsin om kärnvapennedruslning, INF-avtalel. Under strikt ömsesidigverifikation har de börjat att förstöra de medeldistansmissiler som sades vara oundgängliga för den egna sidans säkerhet. Viförväntar oss nu att de infriar sin utfästelse att minska sina strategiskakärnvapen med hälften. Kärnvapnen utgör ett fruktansvärt hot mot mänsklighetensöverlevnad. Därför måste det bli omöjligt att tillgripa kärnvapen. Ettbetydelsefullt steg för att nå det målet vore att förbjuda användningen avkärnvapen. Enligt vår mening är tiden mogen att undersöka möjligheten att taett sådant steg. Vi fortsätter att arbeta för ett fullständigt stopp förkärnvapenprov och för att hindra vidare spridning av kärnvapen. Det var av stor betydelse att världens länder påPariskonferensen kunde enas om att skyndsamt slutföra arbetet inedrustningskonferensen i med en konvention om förbud mot kemiska vapen.Del har alltid varit och förblir en central uppgift i svensk utrikespolitik attverka för respekt för folkrätten och de mänskliga rättigheterna. är fr.o.m. pä nytt medlem av FN:s kommissionför de mänskliga rättigheterna. Kommissionen spelar en viktig roll för skyddetav de mänskliga rättigheterna genom att lägga fasl ett internationellt regelsystem.Trots det förekommer allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna runtom i världen. Därför måste världssamfundets arbete inriktas på att alla staterföljer de regler som FN antagit. kommer att slå vakt om de internationellagranskningsmekanismerna och verka för att de förstärks. Det är också viktigt att en konvention om barnetsrättigheter kan antas . Vi befinner oss verkligen i ett brytningsskede.Vi kan hysa optimism . Det finns förutsättningar för fortsattavspänning mellan stormakterna. Flera internationella konflikter kan komma attföras närmare en lösning. Men den optimismen blir en chimär, om vi inte samtidigtkan se en utveckling till det bättre i de stora ödesfrägorna - fattigdomen ochmiljöförstöringen. Skuldkrisen hämmar utvecklingen i länder i alla världsdelar.Mänga länder i och är särskilt hårt drabbade. Världens länder kan inte i längden leva i ett harmonisktoch konfliktfritt förhållande till varandra, om de skriande skillnader ochorättvisor som existerar skulle bestå. Världens länder inser alt dehar ett gemensamt ansvar för miljöförstöringen på vär jord. 'De rika ländernabär huvudskulden. Därför ankommer det främst på de rika länderna att ta pä sigansvaret för att vi skall komma till rätta med problemen. Det är uppmuntrandeatt insikten om detta kommit till uttryck i det enhälliga beslut som FN:sgeneralförsamling har fattat på bl.a. svenskt initiativ om en ommiljö och utveckling . är ett rikt land. är ett vetenskapligt ochteknologiskt högt utvecklat land. Svenska folket är ett lyckligt lottat folk,som har levt i fred i generationer. Vi har därför en förpliktelse att arbetaför internationell solidaritet. Vi gör det av medkänsla men ocksä i värt egetintresse. Freden, säkerheten och tryggheten är odelbara i vär värld. En aktiv utrikespolitik för internationell solidaritet päneutralitetspolitikens fasta grund är den bästa garantin för vår framtid ifred och frihet. Kring den politiken mäste vi alla stå enade. 2 (): En bedömning av de inlernationellaförändringar som inträffat sedan fjolårets ulrikesdeklaration kan lätt målas iljusa färger: Tillbakadragandet från . Överenskommelsen om Namibia.Islossningen mellan och . De försonliga tonfallen mellanWashington och . Vapenvilan mellan Iranoch . Framstegen när det gäller . Trotsdenna ljusa bild finns barbariet så påtagligt närvarande i vår värld. har hela den i genuin meningciviliserade världen upprörts över den dödsdom högsta ledare utfärdat motSalman och hans bokförlag. Händelsen är, såvitt jag kan förstå, heltutan motsvarighet eller parallell i den moderna historien. En regim som sätter sig till doms över andra nationersmedborgare för deras tros eller deras uppfattningars skull, och som uppmanar allaoch envar som följer dess bud att mörda denne person, ställer sig bäde reelltoch formellt utanför det internationella samfundet. Vi kan bara spekulera i vilka inre och yttre krafter somhar lett högsta ledare till detta ställningstagande. Säkert, det ärviktigt att veta, finns det i delta i mänga hänseenden högt bildade mångaindivider som känner samma avsky som vi inför detta återfall i mörkretsbarbari. Vår reaktion måste vara bestämd och fast och klar. Sverigefår inte sväva på målet i en fräga så grundläggande som denna. Därför var detbra att regeringen i går kom till samma slutsats som EG i förrgår och fattadebeslut om att kalla hem chargé d'affaires från . I frågor somdessa är det en styrka att alla demokratier talar samma tydliga språk. Men barbariet finns inte bara i andra delar av vår världoch i andra kultur-och troskretsar än den som är vår egen. I går dömdes i Väclav till nio månadersfängelse. Formellt handlade det om att han hade brutit mot några av dentjeckoslovakiska diktaturens demonstrationsregler. Reellt handlade detsjälvfallet om en politisk process i hjärtat av det som i högtidligadeklarationer sagt att sådana skall tillhöra en gången tid. Väclav är en av det europeiska samvetets känsligasteröster i vår fid. I poesi och prosa, tal och tidskrifter, i fängelse ochfrihet, har han pekat inte bara pä de totalitära systemens omänsklighet utanockså på många av de utmaningar och hot som är gemensamma för européer på ömsesidor av den tragiska järnridån. Väclav är den ledande europeiska talesmannenför det han själv kallat antipolitisk politik och för ett politiskt agerandesom alltid tar sin utgångspunkt i individens uppfattning om vad som är rätt,sant och gott. Han skriver att om man har ett politiskt handlande fråndenna utgångspunkt då visar det sig "att det också i den värld vi lever inu - och till om med just vid denna dess yttersta bastion, där den isigastevinden blåser - går att ställa den personliga erfarenheten och den naturligavärlden mot den osynliga 'makten' och avslöja dess skuld". Det har Väclav gjort . Han gör det igen. Närregimen i nu driver politisk process mot honom och dömer honom tillfängelse, anklagar den och dömer sig själv i ögon. Vi har anledning att ge honom allt vårt stöd, för hansskull, men också för vår egen. De idéer och värderingar han företräder är detEuropas framtid måste byggas på. Utrikesdeklarationen utgör - som vanligt - ensnabb genomgång av väridens olika problem. De förses vart och ett med envälformulerad, ibland enkelt formulerad, liten lösning i den tradition somsedan länge burit upp svensk utrikespolitik. På de allra flesta punkter råder en bred enighet mellanriksdagens stora partier kring de åsikter och den syn som deklarationen också iår ger utryck för. Det är självfallet en nationell styrka. Utan att vilja nedvärdera den historiska konflikten iMellersta Östern, den imponerande dynamiken i bortre , de socialaspänningarna i eller den fortsatta konflikten i södra ärjag övertygad om att blir årtionde. Det decennium då den nödvändiga omvandlingen i Europasöstra hälft, i förening med den nya dynamiken och vitaliteten i dess västradel, kanske ger oss möjligheten att bygga en ny europeisk ordning för frihet,fred och framsteg. Jag tror att det är viktigt att vi förstår de krafter somnu så tydligt håller pä att förvandla den europeiska verkligheten. Efterkrigsdecenniernas kamp mellan de bägge sociala ochekonomiska systemen är slut. Den socialistiska idén med dess planhushållningoch centralisering har misslyckats var den än prövats. Det är i de friasamhällena och i de fria ekonomierna som framstegen bärs fram. står vi inför revolutionerande förändringar inomvetenskap och teknologi. Och med dessa följer helt nya möjligheter tillomvandling och tillväxt i riktning mot samhällen som är i vidaste mening rikaresamtidigt som de är långt mindre miljöbelastande än dagens. Det är omvandling som är nyckeln till framtiden. Denekonomiska och industriella omvandlingen ersätter gammalt med nytt. Dennaomvandling är möjlig i de samhällen som kännetecknas av frihet, mångfald ochpluralism. 1 hela världen ser vi en process av frigörelse,avreglering och öppning av ekonomier och samhällsstrukturer. Det tryck som tvingar att försökaförändra den sovjetiska ekonomin är inte principiellt annorlunda än det trycksom fär att bygga sin inre marknad, eller för all del Kjell-OlofFeldt att diskutera att kasta delar av socialdemokratins gamla fördelnings- ochmarginalskattepolitik överbord. Det är detta utvecklingens krav pä frigörelse fränföråldrade strukturer i öst såväl som i väst som gör atf vi kan se med vissoptimism på möjligheterna att bygga ett nytt . Värt europeiska engagemang får inte göra skillnad mellanöst och väst. är en lika naturlig och självklar del av vårt Europasom . Men måste vi erkänna de olika förutsättningar som råderoch kommer att råda framöver på bägge sidor om den mur som sedan1945 skilt europé frän europé.