prot · GC0960 · 1988-12-31 00:00:00 — Man kan här påolika sätt stödja jord- och/eller skogsbrukaren när det gäller att skapa någonform av kombinationssysselsättning. Man kan också stödja småskalig teknik ochsmåskalig tillverkning samt i övrigt stimulera småföretagsamheten. Det finnsmånga idéer till olika projekt, men det kostar också pengar. Därför behövs detytterligare medel till glesbygdsstödet. Även en sänkning av egen- ocharbetsgivaravgifter för småföretagare, som vi i har föreslagit, skullehär få en positiv effekt. bodde landsbygdsbefolkningen ofta i sina gårdar,men finns det egentligen inte några bostäder att tillgå för dern som villflytta ut på landsbygden. Därför måste det byggas bäde hyres- och bostadsrätterpä landsbygden och i mindre tätorter, så att det finns boendealternativ för demsom vill flytta dit. Här kan det vara aktuellt med stöd ät t,ex. yngre familjersom vill förvärva ett äldre hus. En annan viktig del i landsbygdsutvecklingen ärutbildningen. Skolan är här något av en motor. Det är därför väsentligt attskolans resurser är av den storleken att olika bygdeskolor får leva kvar, ävenvid ett relativt litet elevunderlag. Det mäste även finnas tillgång till kommersiell service.Lanthandeln har här en mycket stor funktion att fylla, dels genom försörjningenav dagligvaror, dels som en socialt sammanhållande länk i bygden. Lanthandelnkan säkerligen utvecklas ytterligare, t.ex. genom att utföra olika uppdrag åtden kommunala . Det glesbygdsstöd som utgår till denkommersiella servicen kan ytterligare utvecklas tiU att gälla ett störreområde. Ytterligare medel bör också därför tillföras glesbygdsstödet. För att landsbygden skall kunna hållas levande är det avstor vikt att det finns goda kommunikationer. Vägarnas betydelse kan därförinte nog poängteras i detta sammanhang. Vårt länsvägnät är ofta av undermåligstandard. Dåliga vägar har utgjort ett hinder för utflyttning tilllandsbygden. Därför behövs det en kraftig satsning på att rusta upp och beläggaen del av vårt grusvägnät. Vi i har i olika motioner föreslagit 500miljoner för upprustning av just grusvägnätet. Jag vill i detta sammanhang betona hur viktigt det är attdet inte sker någon försämring av reseavdragen eller någon bensinskattehöjning.Detta skulle slå oerhört hårt mot glesbygden. Jag har i korta ordalag berört nägra av de delar som ärviktiga för landsbygdsutvecklingen, men som jag har anfört, behövsytterligare medel till lokaliserings- och glesbygdsstöd. har i olikamotioner föreslagit en kraftig höjning av medlen till dessa stöd samtytterligare 230 miljoner enbart till landsbygdsutvecklingen och de projekt somtagits fram i landsbygdskampanjen. har föreslagit ett miljardprogramför landsbygdsutveckling. Jag vet bl.a. att samtliga medel av länsanslaget tillbl.a. glesbygdsstödet i redan är förbrukade. Det ligger ocksämånga ansökningar om stöd till ytterligare projekt. Till detta finns nu ingamedel. i har därför beslutat att hos regeringen ansökaom ytterligare medel för innevarande budgetår. Jag hoppas att denna ansökanskall behandlas välvilligt. Jag tolkar det som statsrådet har sagt såatt hon är positiv till dessa projekt och att mer medel kommer att ställas tillförfogande. Flera andra länsstyrelser har också slut på sina anslag, och detvisar att länsanslaget är otillräckligt och mäste höjas. Ja, herr talman, ska leva har väcktstora förväntningar ute i olika bygder. Därför är det nu viktigt att samhällettar sitt ansvar och ställer upp med resurser till angelägna satsningar. Taletom en levande landsbygd fär inte bara bli en läpparnas bekännelse utan måsteocksä visas i konkret handling. Det är viktigt att hela skall leva, därstad och land kan gä hand i hand. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 61 (): och Bergslagen är en ädeltreklang av natur, kultur och industri, sade nye landshövding,, i en intervju . Han har rätt, och vi hälsar honomvälkommen till vårt län. är ett län med mycket goda möjligheter. Därfinns en utpräglad industritradition, starkt förankrad i människornaserfarenheter sedan generationer tillbaka. Länet har en fin gammalBergslagskultur och en omväxlande natur. Det mest unika är kanskeRidö-Sundbyholmsarkipelagen i . Ingen annanstans i landet finns en såstor ögrupp i en insjö. Därför föreslär flera av länets företrädare att dengörs till nationalpark. geografiska läge i landet samt deförhållandevis korta avstånden inom länet innebär också stora fördelar. Den höga andelen industrisysselsatta var en gångVästmanlands styrka men visade sig innehålla betydanderisker. Omstruktureringen av industrin drabbade mänga människor mycket hårt,som service och annan verksamhet sviktade. Under senare är harsituationen stabiliserats som arbete pågår med att åstadkomma en merdifferentierad arbetsmarknad. har präglats av högkonjunkur och sjunkandearbetslöshetstal. Ändå har stora nedläggningar av industrier skett och mängajobb försvunnit . Låt mig ta några exempel: 275 personer vid i , 200 vid i i Hebykommun, hundratalet jobb vid i , och i har omkring 600arbetstillfällen försvunnit vid nedläggningar eller neddragningar vid olikaindustrier. Ytterligare 1 000 jobb är just nu i farozonen iVästmanlands län. Expertgruppen för forskning om regional utveckling harberäknat att ca 10 000 arbetstillfällen i Bergslagen kan komma att försvinnafram till 1995. Regeringen har i finansplanen framhållit att en av deangelägnaste uppgifterna för den ekonomiska politiken är att stimuleratillväxten i områden där det finns ledig kapacitet samt att dämpa expansionen istorstäderna och satsa på en utbyggnad av infrastrukturen. Detta villjag starkt understryka. Ett bra sätt att stimulera tillväxten i är attsatsa på utbildning och kommunikationer. Mänga människor i länet har kort utbildning somdet råder stor brist på yrkesutbildad arbetskraft. SCB har i en undersökning visat att det är betydligtlättare för människor i storstäderna att få vuxenutbildning än för människornai t.ex. Bergslagen. Trots stora behov får av degenomsnittliga resurserna i landet. Gymnasieskolorna har stor regionalpolitisk betydelse.Ungdomar väljer helst utbildningar som finns på hemorten, och en gymnasieskolaär ett viktigt argument för att kvalificerad arbetskraft skall kunnarekryteras. Vi föreslåratt blir försökslän. Låt våragymnasieskolor få en friare resursanvändning och arbeta med flexiblaretimplaner och regionala varierande delningstal! Högskolans verksamhet i regionen måste byggas ut ochförses med ökade forskningsresurser. Högskolan ligger i ett mycket industritättområde. och har 65 000 industrisysselsattatillsammans. har 95 000. Antalet årsstudieplatser inom tekniskasektorn i är 6 000, vilket kan jämföras med 350 platser vid högskolanEskilstuna/. Företagen i vår region behöver tekniskt utbildadarbetskraft; öch ungdomarna efterfrågar utbildningsmöjligheter. Det är därförav allra största vikt att en satsning görs på högskolan. En utbyggnad av länets kommunikationer har stor betydelseför utvecklingen. har ställt sig positiv till en satsning påMälarbanan. Regeringens särskilde utredningsman skall nu medutgångspunkt från försöksplanering försöka samordna de olikaintressenternas åtaganden vid en utbyggnad av . 1 en första etappbör förutsättningarna prövas för hur avtal om genomförande skallske och de villkor som förknippas därmed. Vi hälsar detta besked medtillfredsställelse. är nödvändig för regionen. Bergslagspendeln ärockså viktig liksom en satsning på våra vägar och sjöfarten. Prot.1988/89:60 . Vi tror på vår bygd. Men för att länets resurser skall kunnatillvaratas behövs nationellt stöd till bl.a. bra kommunikationer och godutbildning. 62 (): har en mer intensivregionalpolitik förts, vilket lett tiU vissa framgångar. Vi kan konstatera attden socialdemokratiska regeringen för en framgångsrik regionalpolitik. Jag vill här fortsätta den regionalpolitiska debatten ochsärskilt belysa läget i . Denna region är allmänt sett en rikregion, men det är en region i obalans. Det finns allvarliga problem, bädestorstadsproblem och glesbygdsproblem. Därför vill jag närmare belysa någraområden. Det gäller bl.a, vägar och kommunikationer. Våra vägar ärhårt belastade, och underhållet är eftersatt. Regionen präglas av pendling istor omfattning. Nästan hälften av alla som arbetar i kommunkommer från andra kommuner. Bortsett från och finns avarbetstillfällena i . Från inte minst miljösynpunkt arenväl utbyggd kollektivtrafik nödvändig för att därigenom minska bilismen iStockholm. Undersökningar visar att av fordonen i åkergenom staden. Det innebär att ca 200 000 fordon i onödan färdas genomStockholm. Utbyggda trafikleder skulle också minska bilismen i . Storainvesteringar är nödvändiga i , men de får inte drabbaytterkommuner som , och . En annan fråga som jag yjU beröra är bostadssituationensom är helt oacceptabel. Det är nästan omöjjigt att få en bostad om maninte har det mycket gott ställt och kn köpa sig er) bostadsrätt. Bostadsbristendrabbar mänga - särskilt våra ungdpmar, Regeringen har tillsatt en särskildbyggde-legation för . Det är positivt. Erfarenheten visar nuatt delegationen bör få ökad befogenhet, så attden kan påverka lokaliseringenav byggprojekt. Ansträngningarna att öka bostadsbyggandet på bekostnad avkontorsbyggnation måste fortsätta. Många bostadsområden kan betraktas som torftigabostadsmiljöer. I dessa flerbostadsområden behöver åtgärder sättas in för attde boende skall få en bättre bostadsmiljö. Det råder brist på arbetskraft i . Detgäller bäde näringsliv och offentlig sektor. Trots detta harlängtidssjukskrivna och invandrare svårt att fä arbete. Här finns möjlighet attvia våra folkrörelser, studieförbund, fackföreningar och invandrarnas egnaorganisationer stötta dessa grupper - alltså invandrare och längtidssjukskrivna- sä att de får fotfäste på arbetsmarknaden. Också särskildaarbetsförmedlingsinsatser måste sättas in. Som jag tidigare sade drabbar bristen på arbetskraft denoffentliga sektorn, Antalet äldre och vårdkrävande kommer att öka de närmasteåren. har ca 1 000 långvårdsplatser stängda pägrund av personalbrist. Denna situation ställer stora krav pä förnyelse inomvårdsektorn. Tyvärr kanman också konstatera att utvecklingen i är negativ. nämligensåvitt gäller kriminalitet och brottslighet. Klotter och vandalisering ökar.Enligt polisens rapporter ökar narkotikatillgången. Antalet ouppklarade brottökar också. Därför är främst en förstärkning av de brottsförebyggandeåtgärderna liksom av polisväsendet nödvändig i . Jag vill särskilt fästa uppmärksamheten på en motion omförstärkta resurser till BRÅ. Det är viktigt att den regionalpolitiskadebatten fortsätter och att vi med kraft tar itu med storstadsproblemen. Frågorsom jag här har tagit upp berör 1,5 miljoner människor. Utvecklingen istorstadsområden är inte bara en angelägenhet för resp. län utan kanske framförallt en nationell angelägenhet. 63BARBRO (): Omstruktureringen inom våra basindustrier harberörts av andra, men även jag avser att ta upp denna fräga. gruvor skall läggas ner 1991 enligt beslut iSSAB:s styrelse. Motivet bakom detta beslut var konkurrensen inom stålindustrinpå världsmarknaden. På en krympande stålmarknad måste företaget ges möjlighetatt utveckla de delar som är livskraftiga och som kan komma att bli framgångsrikai den internationella konkurrensen. I denna strategi passade gruvorinte in. När nu många arbetstillfällen försvinner i -Norduppland är en bygd som drabbats hårt av företagsnedläggningar under nägraår - är det av största vikt att ägaren, i det här fallet , tar sitt ansvarför att medverka till ny sysselsättning. -1983 - lade nerstångstålstillverkningen i . Fagerstakoncernen ansåg det intelönsamt att fortsätta med snabbstålstillverkningen och verksamheten igjuteriet. 1 det skedet tog 75 anställda över gjuteriet och gjorde det till ettlöntagarägt företag som går mycket bra. Det visar lönsamhet, investerarför framtiden och utvecklar nya produkter. Detta visar att det går att utvecklaföretag som kanske tidigare ansetts olönsamma. När nedläggningsbeslutet om gruvan kom tillsattelänsstyrelsen i län en särskild arbetsgrupp - Dannemorautvecklingsgrupp - som fick i uppgift att ta vara på lokala idéer ochförutsättningar för att utveckla Österby-Dannemora-området. Gruppens målsättning är att minst 200 nya jobb skalltillskapas i bygden när nu gruvan läggs ner. Gruppen har arbetat mestmed infrastrukturen. Väg 290 mellan och har förts in ivägverkets plan, ett nytt industriområde med bl.a. en företagsby planeras.Busstrafiken mellan och har förbättrats med bl.a.snabbussar vissa turer. Nya bostadsområden planeras, och ett företagshus hållerpå att ställas \ ordning med bl.a. en tele/datastuga, företagscentrum m.m.Tele/datastugan kan medverka vid utbildning av t.ex. gruvarbetare för nya jobb. Mycket arbete görs alltså redan nu i bygden och inom länetför att motverka de negativa effekterna, och i detta arbete är det nödvändigtatt deltar och tar sitt ansvar i vad gäller nya arbetstillfällen och föratt se 5 protokoll 1988/89:60 till att samhälle inte får skatta åtförgängelsen utan fortsätter vara ett levande samhälle. gruvor harfunnits i mer än 500 är och har haft stor betydelse för utvecklingen avjärnhanteringen i landet och för industrins framväxt. svarademalmen från för av landets ståltillverkning som skedde vid denorduppländska bruken som då var många. När nu lämnar sitt ansvar för ser vi detsom ett krav att man tar sitt sociala ansvar för samhället. Företaget äger allmark samt bostäder och industriområdet. Det har låtit byggnader förfalla ochinte gjort något för den kulturhistoriskt värdefulla gruvmiljön. Ett litet mentrivsamt gruvsamhälle hotas att helt spolieras. Det finns många liknandeexempel i Bergslagen där brukssamhällen och gruvbyar läggs öde. Jag anser attbäde statliga och privata företag, när de är den dominerande arbetsgivaren påen ort, borde åläggas att städa efter sig, sä att säga, liksom att medverkatill att nya arbetstillfällen kommer till stånd. Denna min uppfattning delas avriksdagen. 1 näringsutskottets betänkande NU 1986/87:22 sombehandlades i kammaren står att "ett ansvar för att mildrade effekter av produktionsminskningar som uppstår på de berörda orterna åvilaralla oavsett ägare." Betänkandet behandlade just och den aktuellastrukturomvandlingen. Diskussioner om gruvpensioner och avgångsvederlag försockså bland gruvarbetarna i . Detta är i första hand en fackligförhandlingsfråga som jag hoppas fär en positiv lösning, eftersom den kan haen avgörande betydelse för de människor som arbetar i gruvan och som 1991kommer att mista sina jobb. Det är min förhoppning att på bästa sättkommer att medverka för att till slut ändå fä en någorlunda hygglig lösning påett svårt problem: att gruvarbetarna i fär nya jobb på hemorten ochatt fortsätter att vara en levande och blomstrande bygd. Många arbetsgivare framför sin oro överatt de har svårt att rekrytera arbetskraft. Det hade de i den förrahögkonjunkturen också. Skillnaden är att i den här högkonjunkturen gär detavsevärt snabbare att tillsätta lediga platser med arbetssökande. Det här ärbara ett exempel på det goda betyg man kan ge åt den svenskaarbetsmarknadspolitiken. /83, dä arbetslösheten var som högst, har dendolda och den öppna arbetslösheten gått ned med 142 000 personer eller . Särskilt glädjande är att långtidsarbetslösheten och deltidsarbetslöshetenfortsätter att minska. Från regeringens sida har vi hävdat attsamhället inte har räd att låta människor stä utanför arbetsmarknaden. I dagöppnas, eller borde öppnas, möjligheter för stora grupper att komma in pä arbetsmarknaden.Även marknadskrafterna pä arbetsmarknaden mäste tvingas inse att vi inte harräd att låta människor gå utan arbete. 1 dentidigare debatten om arbetsmarknadspolitiken gjorde jag klart att regeringenställer stora krav pä effektiviteten i de arbetsmarknadspolitiska åtgärdernaoch på att utvecklingen i arbetslivet vänds. Regeringen har gettarbetsmiljöfrägorna högsta prioritet. Det goda arbetsmarknadsläget måste ocksåutnyttjas på det regionalpolitiska området. De långsiktiga regionalpolitiskainsatserna börjar att ge resultat. Vi har fått en mer balanseradbefolkningsutveckling. Regionalpolitiken har alltmer koncentrerats på attförbättra infrastrukturerna i regionerna, allt för att ge regionerna bästamöjliga grogrund för en framtida utveckling. Jag sade att jag inte försummar nägottillfälle att upplysa företagare om att kapital är rörligt. harocksä tagit fasta på möjligheten att bidra till den regionalpolitiska balansengenom att etablera sig på nya orter utanför de överhettade storstadsregionerna.Exempel på detta är de företag i som efter samtal medmedarbetare i departementet och från industriverket beslutat att lokaliseraverksamhet till eller i anslutning till stödområden. har flerahundra jobb utanför storstadsområdena tillkommit på det här sättet.Trendbrottet har också varit påtagligt i den enorma idérikedom ochinitiativkraft som blommat upp genom landsbygdskampanjen. Sä någraord om det som har sagts i de senaste inläggen. När det gäller har det beskrivits hurdiskussionen har förts fram till den uppvaktning som skeddehäromveckan. Jag vill säga att den arbetsgrupp som då utlovades nu har bildats,och jag kommer att besöka länet för att diskutera det program somlänsstyrelsen har tagit fram. Detta kommer naturligtvis att bilda underlag fördiskussionerna om hur man skall kunna stödja länet på bästa sätt. Vi har ocksånoterat att har slutförhandlat och att resultatet även om det kanske intetillmötesgår alla önskemål ändå har blivit oväntat gott. Regeringen har i dagbeslutat om 5 milj. kr. till arbetsmarknadsutbildningen i och drygt 5milj. till arbetsmarknadsutbildningen i . och var inne påsituationen i och Bergslagen. Jag tror att det är alldeles riktigtsom de båda och flera andra har konstaterat, att strukturer behöver byggas uppmed hjälp av kommunikationer och med hjälp av kunskapscentra av olika slag -inte bara högskolor utan ocksä teknikcentra och resurscentra, där företag,kommuner, län och utbildare får samlas för att sprida möjligheterna tillutveckling som ringar pä vattnet. Jag skall bara nämna ett exempel, nämligen deinslag som finns i Bergslagspropositionen, där runt 160 milj. kr. var inriktadepå just den typen av insatser. berörde situationen i storstadsområdetSkäne-Malmö och förde med utgångspunkt från detta en diskussion om huruvidahela landet skall leva. Jag delar mycket av principiellauppfattningar, och det tycker jag får uttryck i diskussionerna omglesbygdskampanjen. När det gäller den speciella frågan om får väldiskussionen återkomma efter det att de grupper som förbereder frågan omÖresundsbron har gjort klart sitt arbete. En del av de synpunkter som har kommit upp skall jag beatt få återkomma till. Jag vill ändå avsluta det här inlägget med att säga attjag med stor Prot.1988/89:60 förväntan ser fram mot den regionalpolitiska kommitténs förslag.Jag kan 2 februari1989 försäkra att regeringen kommer att fortsätta att prioriteraregionalpolitiken All It' k fl h som . Inteminst i en situation som den nuvarande, med hög efterfrågan påarbetskraft och med flaskhalsar i ekonomin, visas det med eftertryck att regionalpolitikenhar en mycket viktig roll i den ekonomiska politiken. Debattenom regionalpolitik var härmed avslutad. Kammaren övergick till att debatteratrafik. 65 (vpk): Det inlägg jag nu skall göra har placeratsunder avsnittet Trafik, och jag kommer också att ta upp regeringenstrafikpolitik när det gäller såväl godstrafik som persontrafik i framför alltnorra . Men mitt inlägg skulle ocksä ha kunnat placeras under avsnittenom arbetsmarknad, näringspolitik eller regionalpolitik, för de är områden somkommer att påverkas av den trafikpolitik som förs . Mitt inlägg skullerent av ha kunnat platsa under det ekonomiska avsnittet, som ett exempel päregeringens okritiska anpassning till marknadsekonomin och pä hur regeringenhar fjärmat sig sä långt från sina gamla socialdemokratiska mål att moderateroch folkpartister knappt kan hitta något att kritisera och stär tillvänster om regeringen. Av tradition har utveckling också varitjärnvägens. epos om järnbanan visar vilken genomgripande betydelseden har haft både för människorna och för möjligheten att exploatera våranaturtillgångar. , stambanan och tvärbanorna är viktiga delar avinfrastrukturen i vår del av . Transporten av malm, timmer och sågadeträvaror har skett på dessa järnvägar. Men häller stora förändringar på att ske. Mindre än ettår efter det trafikpolitiska beslutet är socialdemokraterna på väg att brytamot alla de trafikpolitiska målen. Det gäller begränsningen av trafikensmiljöpåverkan, att höja effektiviteten, att öka trafiksäkerheten och attsäkerställa en tillfredsställande trafikförsörjning i alla delar av vårt land.Detta var saker som man då sade var mycket viktiga att nå men som man nu hållerpä att helt och hållet överge. Visserligen har vi nu fått en ny kommunikationsminister,som kommer från och som förvisso vet vilka problem som ärförknippade med de långa avstånden, men att döma av vad jag har hört av deuttalanden som gjorts har vi tyvärr inte så mycket att hoppas på, visom tycker att regeringen skall föra en annan politik. När det t.ex. gäller godstransporterna i ochNorrbotten säger att man inte kan konkurrera med landsvägstransporterna ompriset. Frågan är, tycker jag: Vill regeringen eller SJ konkurrera om priset? För det första ser man inte till vare sig miljön,samhällsekonomin eller de regionalpolitiska målen när man säger attjärnvägstransporterna inte lönar sig. För det andra har regeringen en konstig prispolitik närdet gäller och tvärbanorna. Spåravgifterna på dessa banor är merän tvä och enhalv gäng högre än på stambanan. Det gäller också för motorvagnstå-gen, sombetalar högre avgift på tvärbanorna än på stambanan. Det förklarar man med attstandarden är lägre på dessa banor, vilket leder till högreunderhällskostnader. Vpk kan naturligtvis inte acceptera en sådan orättvisa,som utfaller till järnvägstrafikens nackdel jämfört med vägtransporter, därkostnaden är densamma oberoende av vägstandard. Konsekvensen av den här politiken blir att t.ex. Bolidenlägger över sina malmtransporter till lastbilar. Det betyder i.dagsläget att 46stycken 70-tons malmbilar kommer att köra rakt igenom centrum avSkellefteå. Effekten är ocksä att timmertransporterna och därmedarbetstillfällen i inlandet hotas. I , och kommerlastning av styckegods att upphöra. För del - en liten kommun somunder haft den största avfolkningen i - innebär det attgods motsvarande 300 järnvägsvagnar kommer att överföras på lastbil och bli enytterligare belastning på de dåligt underhållna vägarna. Sedan tänkte jag gå in på persontrafiken och SJ:s senastestolligheter -röda avgängar. När jag har läst tabellen kan jag bara tolka detpä ett sätt, och det är att SJ vill avskaffa persontrafiken på . Jagskall ge några exempel. Om man vill åka täg söderut från ochVästerbotten på röd avgång - dvs. för halva priset - måste man åka tillStockholm. De tåg som går söderut till andra städer än - t.ex.Göteborg eller -har ingen röd avgång. Man är ocksä tvungen att åka liggvagn. Vill man åkasovvagn får man betala fullt pris. Om man däremot vill åka till med nattåget frånÖstersund, finner man att det inte är någon röd avgång. Skall man åka med rödavgång frän , måste man ta dagtåget. man frän måste manåka . Hur kan man tolka dessa exempel på annat sätt än så, attdet är meningen att det skall bli så krångligt för oss som skall åka att upp försöken innan man ens kommit till biljettluckan? Vpk vill ge järnvägstrafiken en helt annan inriktning ochuppgift i samhället. Vi tycker det är självklart att det är regering ochriksdag som skall ha kontrollen över järnvägspolifiken; man skall inte överlåtaden till de kommersiella intressen som häller på att ta över i form av ABBoch andra. Vi tycker också att man skall ha en politisk ledning somkan mobilisera stöd bland allmänheten och som man kan påverka i valen. Vi tycker att det är självklart att man skall öppnastationer som man har stängt.