prot · GC0990 · 1988-12-31 00:00:00 — Med det menar man atl vi riskerar atl få eninflafionsutveckling som leder lill all svårigheterna på arbetsmarknaden blirbetydligt större än vad de är . Jag tror att det finns skäl allunderstryka della. Kanske borde utskottet ha gjorl skarpare markeringar. När man kommer sent in i debatten noterar man naturligtvisskillnaderna i verklighetsbeskrivningar, alltifrån utskottsmajoritetens och deborgerliga reservationernas i slort sett korrekta bild av verkligheten tillvpk:s utomordentligl dystra teckning av verkligheten. å sin sida - jag skall återkomma till det senare - intecknarframliden å del vådligaste, vill jag påstå. Jag skall nu gå över till att något kommentera deviktigaste uppgifterna för . Jag tror atl det är rikfigt, somsagts, att det gäller att sfimulera utbudet på arbetsmarknaden. Vi mästefä in olika nya grupper i arbete, som handikappade, långtidsarbetslösa,flyktingar och invandrare. Det här är en utomordentlig utmaning och egentligentill vissa delar nytt i den svenska arbetsmarknadspolitiken. Här måste vi heltenkelt lyckas, inte minst av sociala skäl. Det gäller också att nyttja dennuvarande högkonjunkturen för att etablera en rejäl regionalpolitisk satsning.Den vägen kan vi reducera kommande belastningar pä arbetsmarknadspolitiken. Delär väldigt vikfigt alt vi nu inle rustar ner när det gäller regionalpolitiskamedel utan håller oss pä en mycket hög och ambitiös nivä. En bra utbildningspolitik i arbelsmarknadsregi ärnaturligtvis ett av de mest effektiva medlen i en bra utbudspolilik ochförenlig med god svensk tradition på detta område. Vi från vill gärnatrycka extra på detta, och gör det i våra förslag. Sedan tänkte jag beröra några av de reservationer som vifrån har fogat till betänkandet och börja med frågan om allmänarbetslöshetsförsäkring. Även om situationen är bra, och vi hoppas attden blir det framöver, kommer det alllid i en dynamisk ekonomi alt finnas s.k.friktionsarbetslöshel: folk byter arbete, väntar på nytt arbete och del finnsgrupper som väntar på inträde på arbetsmarknaden, som jag nämnde förut. Härmenar vi atl skyddet, som påpekade, ärotillfredsställande. Om nära en tredjedel står utanför en försäkring, som iallt väsentligt är finansierad med allmänna medel, då kan man inte vänta medatt vidta åtgärder så som den socialdemokratiska majoriteten anser att vi börgöra. m.fl. har rest krav på att en utredning bör komma tillstånd där man tar itu med den här problematiken. De kraven måste tillgodoses.Alla bör omfattas av den här försäkringen, löntagare såväl som egenföretagare.Det är speciellt viktigt, som jag sade, mot bakgrund av att det i huvudsak äretl statligt finansierat ekonomiskt slöd. Det bör då ge ett rimligt grundskydd.Sedan bör man ha möjlighet alt bygga på med egna försäkringar elleravtalsvägen. Jag mäste fråga socialdemokraternas företrädare: ni egentligen fortsätta att vänta med att ta itu med denna, som vi anser,angelägna fråga om allmän arbetslöshetsförsäkring? Sedan tillreservation 22 som berör rörligheten pä arbetsmarknaden. Enligtcenterpartiet bör stimulanser införas för alt fä kvalificerad arbetskraft tillde landsdelar som har särskilda rekryteringssvärigheter. Jag måsle i likhet 'med verkligen poängtera hur viktigt detta är för enlångsiktigt bra utveckling i många delar av värt land. Del stora problemet inomsåväl det fria näringslivet som offentlig sektor är alt man har svårt attrekrytera kvalificerad arbetskraft. Jag vill påstä att misslyckas man i det häravseendet gör det svenska samhället en betydande välfärdsförlust. Därför måstevi bli djärvare och ge incitament till de enskilda människorna. Vi från har föreslagit att det skall vara möjligtatl göra avskrivningar av de årliga studiemedelsavgiflerna så länge man boroch arbetar i stödområde A eller B. För den enskilde skulle effekten bli ca . mera i plånboken. Det tror vi är elt så pass kraftfulltincitament alt det skulle ge resultat direkt. Reservation 23 gäller vårdens situation. Där återfinnssamma problemområden. Alla vet vi att det är utomordentligtbesvärligt. Man behöver inte gå till de allra mest glesbefolkade delarna avNorrland, utan situationen är mycket besvärlig i t.ex. BergslagskommunenSmedjebacken som jag kommer ifrån. Det är svårt atl rekrytera bl.a. läkare. Vimenar att man bör ge flytlningsbidrag till läkare och landläkare i samband medt.ex. Alltså: Ökade incitament för en utökad allmän välfärd.Dessa nyckelgrupper klarar vi oss hell enkelt inte utan. Därför vill jag gärnaspeciellt trycka på viklen av snabba och effektiva insatser. När det gäller flytlningsbidraget bör principen enligtcenterns uppfattning vara att både främja regional balans och minskabelastningen på statsbudgeten, skapa balans mellan tillgång och efterfrågan päarbetskraften. Medlet är att i fortsättningen låta arbetsgivarna iexpansionsorterna slå för kostnaderna för rekrytering av arbetskraften frånutflyttningsorlerna. Egentligen blir då centraliseringens kostnader synliga påelt helt annat sätt än nu när samhället går in och subventionerar den typen avrörlighet. Vi lägger därmed etl konkret förslag, fru talman, till attsvalka av överhettningen, som uttryckte det, påarbetsmarknaden i storstäderna. Vi konstaterar inte bara att det behövsåtgärder utan lägger alltså ocksä etl konkret förslag. Merkostnadsbidraget bör följa samma principer och utgäenbart vid flyttning till stödområden. Bergslagskommunerna och sydöstraSverige. För att klara den inomregionala balansen bör det icke gälla de mestexpansiva städerna i dessa landsdelar. Detsamma gäller medflyttningsbidraget.Det är väldigt viktigt alt betona att det för att lyckas rekryteranyckelpersoner ofta är nödvändigt att skaffa arbete för båda makarna ifamiljen. Vi menar atl av den lotala lönesumman bör utgå i bidrag detförsta året. Observera att det är fråga om en höjning till - och ocksåomfattar stödområdet. Jag tänkte sedan kommentera reservation 15, där vi kräveratt regeringen skall återkomma med förslag till åtgärder för flyktingars ochinvandrares inträde på den svenska arbetsmarknaden. harutförligt motiverat kravet, och jag instämmer i det. Vi konstaterar fråncenterns sida atl detta är en underulnyltjad grupp på den svenskaarbetsmarknaden. Det finns många andra skäl också, t.ex. alt skapa förståelsemellan invandrare, flyktingar och hela den svenska befolkningen. Vi tror alt viskulle kunna minska eventuellamotsättningarna om vi kunde skapa ett snabbare inträde pä den svenskaarbetsmarknaden. Det är mycket angeläget. Reservafion28 tar upp en föriängd utbildning för avbytare inom jordbruket. Det är inte såvanligt att kalla avbytaryrket inom jordbruket för bristyrke, men så ärfaktiskt fallet. av behovet är tillgodosett . En orsak, som viser det, är att den förberedande praktiken inte ingår i utbildningen.Enligt uppfattning bör den ingå i densamma. Det innebär en förlängninglill . Det skulle fakfiskt också ge bönder en chans fill denledighet som praktiskt taget alla andra grupper på arbetsmarknaden ärberättigade till. Vihar ytterligare etl förslag som gäller jordbruket, nämligen attstarta-eget-bidrag bör utgå i hela landet på samma premisser som inom Norrland.Det är dyrt och svårt att starta eget vid sidan om jordbruket i Sverige.Det är dyrt att etablera sig som jordbrukare också. Därför behövs den här typenav insatser. Det är en problematik som verkligen är generell för hela landet,och då bör också möjligheterna stå öppna för hela yta. Naturligtvisser man dessa frågor i anknytning fill Landsbygd 90-kampanjen. Jag hoppasverkligen alt socialdemokraterna tycker som vi. Efter kampanjens avslutandeväntar vi beslut om konkreta åtgärder i små praktiska frågor av den typ som jaghär nämnt. Avslutningsvis:Vi har i de reservationer och särskilda yttranden som vi har fogat fillbetänkandet försökt förena - och här är vi i stort sett eniga med övrigaparfier-den höga ambitionen beträffande full sysselsättning totalt sett i densvenska ekonomin med krav på regional balans för en långsiktig, uthäUig och brautveckling, däri inbegripet även en hög livskvalitet. I vissa fall innebär ettbifall till våra förslag att man koncentrerar åtgärderna fill de mest utsattalandsdelarna. Det tror jag är en allmän utveckling som vi måste räkna med närdet gäller arbetsmarknadspolitiken. Eftersomtiden medger det, måste jag ändå kommentera några av de tidigare inläggen. Detblev ett meningsutbyte mellan och . Jag måstesäga att jag här delar uppfattning. Jag är tillräckligt gammal föratt ha sett ett annal samhälle än det nuvarande. Dessutom är jag fillräckligterfaren för att inte så fill den grad inteckna en framlida ekonomisk fillväxt -för det är fakfiskt detta som del är fråga om, - för attdel skaU kunna skapas resurser för att mänga av människorna i det här landetskall kunna sänka arbetstiden fill och därmed minska löneni motsvarande grad. Det var ju vad man sade från miljöparfiets sida. Jag troratt miljöpartisternas påstående att de har analyserat framfiden litet bättre änvi andra är felaktigt. Jag tror också att det är felaktigt att säga att dennärmaste framfiden ger en större chans till etl verkligt val mellan alt arbetaoch att inte göra det. Det förtjänar ibland att påpekas från denna talarstolatt det här nog kan sägas vara litet av ett slags "lyxlir". Jag trorhelt enkelt atl den här typen av utopier trots alll kräver - om man skalllyckas på lång sikl - att vi nu och inom den närmaste framliden har en myckethög sysselsättning i och att de svenska medborgarna arbetar Htethårdare och effekfivare samt att vi organiserar vårt näringsliv effekfivare äni dag. Detta är en förutsättning för Prot.1988/89:90. atl viskall kunna förverkliga något av utopiska krav pä det härområdet. Det är kanske sorgligt alt tillhöra skeptikerna i dennaförsamling. Det är roligt alt höra optimister, och pä etl sympatiskt sätt, men jag lycker atl del finns så storabrister i analysen atl de måste påpekas då och då. Därmed, fru talman, yrkar jag bifall till alla dereservationer där centerpartister återfinns bland undertecknarna. 27 () replik: Fru talman! Ja,jag har alltså intecknat framtiden å det vådligaste, men vill jaggång på gång påminna om att vi behöver visioner för att skapa ett bättresamhälle. Jag trodde att centerpartisterna var mera inne pä det ekologiskatänkandet, men här hör jag en person som enbart talar om högre sysselsättningför atl öka resurserna. Vi vet ju atl inle enbart resurserna ökas på delhär sättet, utan att också miljöförstöringen ökar. 28GÖRAN () replik: Min poäng ligger naturligtvis i atl det inlefinns nägot absolut samband mellan miljöförstöring och ekonomisk tillväxt.Tillväxten kan ske på ett för miljön bra sätt. Jag lycker all ni undervärderarmöjligheterna och att ni i den delen är betydligt mer pessimistiska än vi andrasom talar för en balanserad ekonomisk tillväxt med, naturligtvis, en ambitiösmiljöpolitik. Men jag vill betona vikten av att, skall vi behålla de socialatrygghetssystemen och kunna skapa resurser för arbetsmarknadspolitiken även ifortsättningen, behövs det stora arbetsinsatser och en effektiv organisation.Jag tillhör faktiskt de centerpartister som då och då försöker påpeka det här.Det är faktiskt nödvändigt, om man vill skapa balans i den här typen av debatt. 29 (): Jag upptäckte atl jag hade en motion i del härbetänkandet. Efter att ha läst igenom betänkandet Htet snabbt fann jag att jaghade anledning alt något kommentera min motion. Jag var nämligen inte helt nöjdmed utskottets skrivning. Det rör sig om motion 1988/89: A268, som handlar ominvandrarakademikernas situafion. Man kan först notera att arbetslösheten bland invandrarnaär mycket stor. Det slås ju fast i betänkandet att arbetslösheten blandinvandrarna generellt är fyra gånger så stor som bland svenskarna. När delgäller invandrarakademikerna vet vi lyvärr inte särskilt mycket om hur storarbetslösheten är. Tyvärr fär man nog konstatera alt felsysselsätiningenärmycket stor. Man arbetar alltså inte i det yrke som man har utbildning för. Detcirkulerar uppgifter om att felsysselsältningen skall vara omkring 50-procentig- det anges i en folkpartireservation. För min del har jag andra uppgifter somtyder på atl felsysselsältningen är mycket större. Arbetslösheten är kanskeinte så stor, men just felsysselsättningen är mycket stor. är allvarligt,eftersom det rör sig om en grupp människor med kunskaper som vi borde utnyttja.Jag lycker att frågan om invandrarakademikerna har fått alldeles för liten uppmärksamheti den svenska samhällsdebatten, särskilt med tanke på de stora svårigheter sominvandrarakademikerna fakfiskt har. Jag vill hävda att det här är fråga om enliten, utsatt grupp i samhället, vilken behöver mer stöd än den hitfills harfått. Detta bevisas av att t.o.m. andra generationens invandrare kan drabbas avutslagning på arbetsmarknaden. De får inte de arbeten som de rätteligen bordeha. Frågan berörs i betänkandet. Det framhålls vad regeringenhar gjort. Detta understryks också i propositionen. Det har också gjorts en heldel, och del är bra. Men jag tycker inte alt det räcker. Enligt min mening ärbelänkandet något passivt i denna fråga. Man skulle kunna tackla problemet påett mer offensivt sätt och peka pä vissa av de ytterligare åtgärder som faktisktkan vidtas. I en generell fras heter det alt det är "synnerligen angelägetatl ansträngningarna frän myndigheternas sida intensifieras". Det är bra,men jag tycker inte alt det är tillräckligt aktivt. Jag har kommit i kontakt med problemet på mänga olikasäll, bl.a. genom den organisation som tidigare nämnts, nämligen . Detta är en ideell riksorganisation,som har bildats just därför atl del visat sig att problemet är så stort. Efterall ha följt det hela har jag faktiskt blivit skrämd över situationen. Det ärorimligt atl en grupp skall vara så utsatt i del svenska samhället. Man bordegöra allt vad man kan för att vidta betydligt fler åtgärder, särskilt med tankepå att sysselsättningsläget i är så bra att det faktiskt ropas efterarbetskraft, även kvalificerad och utbildad arbetskraft med akademisk bakgrund.Men de här människorna får ofta inga arbeten och framför alll får de inte derätla arbetena. Jag tycker inte att det är rimligt att vi låter en kvalificeradinvandrargrupp, som vi så väl behöver för alt utveckla det svenska samhället,gå med fel arbete eller kanske t.o.m. i vissa fall utan arbete. Ansvaret för alt vidta åtgärder åvilar självfalletregeringen och de statliga myndigheterna, men jag vill framhålla att ocksäarbetsgivare och fack har ett ansvar i denna fråga. Den enkät somorganisationen har gjort-den kan kanske inte betecknas som en vetenskapligundersökning, eftersom urvalet är så litet - pekar enligt min mening tydligt päproblemet. Del framhålls att en tredjedel av de tillfrågade uppger altarbetsgivarna är negativt inställda fill utländsk utbildning. Personligen trorjag att del är värre än sä: arbetsgivarna är ofta negativt inställda tillutlänningar från vissa länder. Det gäller t.ex. sydeuropéer och asiater, ochdetta trots alt vederbörande kan ha en mycket kvalificerad utbildning och trotsatl vederbörande dessutom är flerspråkig. De flesta har kanske t.o.m. engelskakunskaper, vilka vi också behöver i den internationella integration som vi meroch mer går in i. Jag tycker att det finns några ytterligare saker som manskulle kunna göra. Man skulle kunna förbättra svenskundervisningen. Somorganisafionen SIPA framhållit skulle man kunna fackinrikta fler kurser, sä attvederbörande fär den specialkompetens som behövs på den svenska marknaden.Vidare behövs del specialkurser inom vissa områden. Gruppen måsle också genomolika typer av informationsinsatser marknadsföras. Självfallet behöver manockså kartlägga situationen för att kunna vidta de rikliga åtgärderna. Ibetänkandet framhålls att jag i min motion har pekat på en heltäckandekartläggning. Det har jag inte alls gjort. Jag har pekat på atl man bör göra någon formav kartläggning för att få ett bättre grepp. Jag tror ocksä, som det står ibetänkandet, att det är svårt att göra en riksomfattande kartläggning, ' vilketfolkpartiet har föreslagit. Men någon form av kartläggning skulle man ju ändåkunna prestera. Jag tror vidare att det allra viktigaste i dettasammanhang är atl man ser till att denna grupp får praktik. På det områdettycker jag atl man skulle kunna göra mer. Vissa insatser som har gjorts harpekat på all detta är en bra väg att gå. Ger man invandrare praktik så får delättare möjlighet alt komma in på arbetsmarknaden. Man borde därför sätta inbetydligt större insatser på detta område. Jag skulle t.o.m. vilja gå så långtsom att säga alt nyckeln till framgång skulle kunna vara just dessapraktikinsatser. Jag hoppas att denna fråga skall föras framåt underkommande är, så att vi skall kunna få se att vårainvandrarakademiker kommer till nytta på ett helt annat sätt i det svenskasamhällslivet. 30 () replik: Jag delar kritik motutskottsmajorileten och mot regeringens uppfattning. Jag vill bara här passa påalt ge ett gott råd och hoppas att flera socialdemokrater också kommer attrösta på folkparfiets reservation nr 14, där dessa synpunkter är företrädda. 31 () replik: Det kan kanske låta bra. I folkparfietsreservation avstyrks emellerfid min mofion, och det var inte särskilt snällt.Reservationen lar dessutom egentHgen bara upp frågan om en kartläggning. Dengår således inte in på problemet och vad man skall göra för att lösa del, utanden talar bara om en riksomfattande kartläggning. Jag häller medutskottsmajoriteten om att det inte är realisfiskt att tro på en riksomfattandekartläggning. 32 () replik: Jag är övertygad om att med en kartläggningskulle vi kunna lösa många av de problem som man just nu har pekat på frånsocialdemokrafiskt håll. 33 (): i debatten har i enreplik givit ullryck för en stor skepsis gentemot lokal tillverkning som talade om. Vi i anser faktiskt att det för såvälmänniskors som för miljöns skull vore värdefullt om den lokala, regionala ochnationella självförsörjningen ökade i stället för att gradvis minska. vill ha en ekonomisk utveckling som innebär ökadsmåskalig-het och fortsatt och ökad mångfald när det gäller arbete ochnäringsliv. En sådan utveckling skulle innebära bibehållen och ökad mångfald imänniskors kunnande och erfarenheter och arbetsmöjligheter i stället för enfortsättning av den nuvarande centraliserings- och slorskalighetspoliliken, sommedför en lokal, regional och i vissa fall även nafionell utarmning avkunnande, erfarenheter och av mångfald när det gäller arbetsmöjligheter. sammanhanget vill jagsärskill säga atl en okritisk anpassning till EG och dess inre marknad skulleinnebära en upptrappning av denna utarmning. Deninriktning på samhällsutvecklingen och den ekonomiska utvecklingen sommiljöpartiet vill ha medför således en arbetsmarknad som ger större valfrihelför individen. Det leder också till en ökad valfrihel när det gäUer var iSverige man kan bo, livnära sig och bidra till andras försörjning och en ökadvalfrihet när det gäller alt fördela sin arbetsfid mellan lönearbetsfid ochobetalt arbete i den informella sektorn. vill ha en lagfäst rättför människor alt välja att gå ner i arbetstid lill t.ex. tre fjärdedels tideller halvtid, utan att man t.ex. behöver åberopa studier. Det medförnaturHgtvis sänkt lön, något annal är ju inte ekonomiskt genomförbart. Medmiljöparfiets inriktning för den ekonomiska utvecklingen och förarbetsmarknadspolitiken ökar valfriheten och välfärden, samfidigt somsamhällets sårbarhet minskar. Denna inriktning innebär förvisso inget tvång. Ökadsjälvförsörjning lokalt, regionalt, i hela landet och i är inte baraviktig för ökad valfrihet på arbetsmarknaden och för ökad välfärd. Det är ocksåen viktig förutsättning för att man skall kunna minska trafik- ochtransportvolymen på vägarna och i luften. Minskad vägtrafik betyder faktisktfärre olyckor, mindre förbrukning av fossila bränslen - som är en ändlig resurs- och minskad miljöförstöring. TillGöran vill jag säga att låt oss gemensaml arbeta för en ekonomiskpolitik och utveckHng som just innebär ökad tillväxt i mänsklig välfärd, ulanatt miljön förstörs. Vi har inle sett fillräckligt av det . Vi tycker atlman måste se på tillväxtens innehåll och inle bara okrifiskt tala om tillväxt. Avslutningsvis vill jag säga att alla arbetsmöjligheter inte ärposifiva. Det finns saker som man vill göra för att arbetsmöjligheternaskall öka och tillgången på arbete skall tryggas. Det finns bl.a. de som villfortsätta atl satsa på svensk kärnkraft av det skälet. Jag vill varna för attdet kan leda lill utomordentligt oönskade arbetstillfällen. Det har det gjort iSovjetunionen. Man talar om alt om man arbetar för mycket så kan man bliutbränd. Det kan också bli fallet när man arbetar med fel saker. Jag anser att den svenska kärnkraften skall avvecklas. 34 (): Jag förstår att kände ett behov av att ila till undsättning när det gällde att beskriva politikoch konsekvenserna av den. Det klarläggande som han trodde att han gavfiliförde emellerfid icke någonfing nytt i sak. Om jag kommer ihåg rätt sadeAnna atl vi behöver bli mer av mångsysslare ochöverievnadskonstnärer. I sanning, fru talman, kommer vi att behöva bU verkligaöverlevnadskonstnärer om vi skall kunna klara oss med politik. 1988/89:90 Anf.35 (): Det är väl roligt om vi får användning för vår kreativitet. Jag tyckeremellertid inte att man kan se så negativt, som gör här, på våramöjligheter att faktiskt också öka självförsörjningen. Jag kan inte förstå varidet negativa skulle ligga. Iett förslag till statsbudget har vi visat, som redan harpåpekat, att vår ekvation går ihop. Anf.36 (): Det ligger ingenting negativt i självförsörjning, under förutsättningatt den går att förena med välstånd, välfärd och en god ekonomi. Den måsteockså gå att anpassa fill den myckel internationella värld som vi leveri. Vi skall faktiskt vara tacksamma för atl den är internationell. Det lederotvivelaktigt till mycket större möjligheter när man försöker bevara frihet ochfred i världen. Anf.37 (): Vi har inga skilda uppfattningar när det gäller detta. Del finns ävenvärdefulla inslag. Däremot tror vi inle att man skall sikta på ett ökatutlandsberoende. Det ökar den svenska och den nordiska sårbarheten. Det ökarockså risken för påtryckningar. Vi tror att vi kan uppnå de mål som vi tydligenär överens om och ändå kunna öka den lokala, regionala och nordiskasjälvförsörjningen. Överläggningenvar härmed avslutad. Kammarenövergick till att fatta beslut i ärendet. Mom.1 (förutsättningar för arbetsmarknadspolifiken) Förstbiträddes reservation 1 av m.fl. med 128 röster mot 22 förreservation 2 av . 161 ledamöter avstod från atl rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 141röster mot 132 för reservation 1 av m.fl. 40 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom. 2(arbetsmarknadspolifikens inriktning) Hemställan Förstbiträddes hemställan i reservation 5 av och med54 röster mot 22 för hemställan i reservation 6 av . 236ledamöter avstod från att rösta. Härefterbiträddes hemställan i reservafion 5 av och med57 röster mot 40 för hemställan i reservation 4 av och . 215 ledamöter avstod från att rösta. Därpåbiträddes hemstäUan i reservafion 5 av och med57 röster mot 56 för hemställan i reservation 3 av m.fl. 200ledamöter avstod från att rösta. Slutligenbifölls utskottets hemställan med 141 röster mol 57 för hemställan ireservation 5 av och . 115 ledamöter avstod frånatt rösla. Utskottets motivering godkändes med 175 röster mot20 för den i reservation 7 av anfördamotiveringen. 113 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 3 (arbetsmarknadsverketsorganisafion m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 8 av m.fl., delsreservation 9 av Kersfi och -bifölls med acklamafion. Mom.4 (sammansättningen av ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av m.fl. - biföUs medacklamafion. Mom.5 (rekryteringen fill hantverksyrkena) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 11 av och - bifölls med acklamafion. Mom.6 (arbetsförmedlingens arbete med att bereda de anställda inom Samhallanställning hos andra arbetsgivare)