prot · GC09114 · 1988-12-31 00:00:00 — Birgil gav utlryck föruppfattningen alt en del människor sä småningom blir sansade, blir hedervärdamedborgare och går in i t.o.m. SAP eller folkparliel. En del blir hedervärdamedborgare och går in i vpk också. De kanske har gjorl något mindre laglydigt isin ungdom, och om de sakerna hänger ihop blir de registrerade. Hur är detegenlligen? Jag skulle vilja fä litet mera klara besked om detta. 19HANS (): Inle heller jag lycker all jag har fälllillräckliga svar pä frågorna om vilken polilisk aktivitet som kan bli föremålför registrering. Jag slällde frågorna i det avseendet mycket precist Detsamma gällde frågan om gallring resp. uimönsiring. Jaganknyter där lill vad sade. Är det på del visel alt deuppgifter som skulle vara gallrade verkligen är utmönstrade? Idessa lider tror jag all civilministern förslår skillnaden mellan all gallra iell iräsk, som del här rör sigom, resp. atl utmönstra och se lill alt uppgifler tas bort. En försening i säpokommilléns arbete är etl faktum. Del ärav intresse atl fä informalion från civilminislern, när del verkligen kan blien reformering av den här verksamhelen. Jag utgår från att han inte avser att iadministrativ ordning genomföra förslag om atl förändra regler omhuggning på sätt som föreslog. 20BIRGIT (); Mitt intresse för den här frågan har sinuigängspunki i all vi har behov av en effektiv säkerhetspolis. Det ärnödvändigt au vi har en säkerhdspolis. Verksamhelen störs ständigt av attsäkerhetspolisen håller pä med olaglighder eller sysslar med ineffekiivinlegritdsstörande registrering av personer. Även inom säpo är man missnöjd medden verksamheten och har trappat ned den, utan all någol beslut egentligen harfattats om det. Detta skadar säkerhetspolisen och effektivilelen. Jag slällde några frågor som jag inle fick svar på. Denförsta gällde om civilministern kan garantera all den gamla 70-ialsgallringengjordes effeklivl. Den andra var om han kan garantera all människor inledrabbas på ell felaktigt sätt, därför alt uppgifter ligger kvar för länge omgamla aktiviteter som inle är akluella. Den iredje frågan var omsäpokommillén i dess helhel kommer alt fä samma möjligheter som ensamutredarenCarl hade, nämligen atl ha tillgång lill vilka uppgifler som helsl inomsäkerhetspolisen. Den sisla kommentaren jag skulle vilja göra handlar omhuggningen. Civilministern var litet upprörd för alt jag höjde rösten. Jagtyckte all jag angav skälen till det. har regeringen haflmöjligheter all visa elt engagemang i fråga om alt hindra säkerhetspolisen frånatt fortsätta med de olagliga metoderna av huggning. Men när regeringen skriverproposilioner och annal avstår man tvärlom från del. Därmed ger man signalerned i organisafionen, lill de andra myndighetspersonerna och ijänslemännen, omatl detta kanske inle är sä farligi i alla fall. I Ivångsmedelspropositionensiod det inte etl ord om all det var olagligt, ulan säpokommillén kundefortsälla att arbeia med de här frågorna. När uppdrag gavs lillrikspolisslyrelsen med anledning av utredning - det enda dokumenlsom finns är forlfarande pressmeddelandd, trots atl beslutet fattades förganska länge sedan - fanns det inle heller någon kommenlar från civilminislerni vilken han lalade om atl det är olagligt. Del civilminislern sade i svarel nu var alt han var oroadför uppgifterna om atl del kan ha förekommit verksamhel i slrid med gällanderegler. I övrigl ingen kommenlar. Ta nu lillfälld i akt atl med kraft sägaifrän, atl så här får del inle gä till. Vi måste i detta land ha elt ledarskapfrån regeringens sida. Försl nolerar jag alt Per Gahrlon togtillbaka den värsta anklagelsen, atl medvetet skulle ha läckl ulden här lypen av uppgifler. ägnar han sig äl en annan lyp av beskyllning,atl del skulle vara ulredningen, dvs. sekreteraren, eftersom det var de tvä,som medvetet skulle ha läcktut uppgifter. Jag föreslår all Per vid lämpligt lillfälle tar lillbakaockså den beskyllningen. Per Gahrlon är inte, enligl vad jag har blivit informeradom, ensam om all ha fått etl brev. Då överskattar Per Gahrlon sin egenbelydelse. Del gäller alla som har bett om att få uppgifter från säkerhetspolisenom huruvida det finns uppgifler om dem och vad de i så fall gär ul på. Samlligasom har begärt den lypen av uppgifler har fält etl brev. Jag har faktiskt försökt, under den fid jag har arbelatmed detta, atl se lill all vi skall få en ökad demokratisk insyn och kontrollöver säkerhetspolisen, sä atl alla kan känna sig säkra pä atl det inte skernågonting som inle den svenska eller del svenska folket accepterar.Dd finns också utförligt redovisat i den proposition som vi har lagl fram ochsom behandlas av . Den kommer ganska snarl upp lillavgörande. Där finns det räll utförligt beskrivet vad vi länker oss och vilkaintentionerna är. Därför lyckte jag inte all jag behövde ta upp tiden med allsärskill redovisa det. , del är inle så atl några åsikter skallregistreras. Del förhållandet all personer har en polilisk uppfattning kannaturligtvis vara relevant i elt sammanhang, men vi säger uttryckligen att maninte fär registrera nägon enbarl för dennes politiska uppfattnings skull. Sedanfinns det yllerligare preciserat att medlemmar i och sympatisörer tillorganisationer som enligt sitt program skall verka för alt med våld omstörtasamhället får registreras. En förulsältning för della är alt de genom sillhandlande visar sig vara beredda atl ta del i verksamhel som innebär fara förrikels säkerhet eller som syftar till att med våld förändra del demokratiskasiaisskickei eller påverka landets ställning som oberoende stat är vad somstår. Del borde inle ge vare sig Per eller nägrabekymmer beiräffande deras egen politiska aktivitet och tidigare även Birgil - jaghann inle svara dä - frågade om jag kan ge garantier för alt gallringen somskulle genomföras har fullgjorts på ell hell riktigl sätt, dvs. att allauppgifter som skulle vara inadekvata har gallrats ut. Jag har inle denöverblicken alt jag kan garantera del personligen, genom all ha tagit del avallling som finns. Däremol har frågan belysts av i hans rapport.Han har synpunkten atl en yllerligare gallring kanske borde ske. Frågan om dengallring som blev akluell genom att åsiklsregislrering inte fick ske harprövats av riksdag i konstilulionsutskotlel. Även JK har prövat frågan.Det bör väl vara svar nog. Jag vill bara göra det påpekandet, , allvi har lagt fram en proposition om säkerhetspolisen, vilken naturligtvis är dlullryck för hur angelägel vi anser det vara all rälla lill sådantsom vi inte tycker fungerar fillfredsställande hos säkerhetspolisen. Dit hörnaturligtvis att förstärka ledningsfunktionen, atl ha särskilda förfarandenvarigenom man kan fä insyn i verksamhelen, all inskärpa rikspolissiyrelsensroll i sammanhängd och därigenom skapa den lilllro lill säkerhdspolisensarbele som vi alla menar vara så viklig. Jag kan la lill vara del som BirgilFriggebo sade, atl vi behöver en effektiv säkerhetspolis i del här landet. Delär därför del är så oerhörl vikligl att vi för den här diskussionen, men ocksåatt vi gallrar borl försökentill misskreditering av en viklig och nödvändig verksamhel. Jag är forlfarande, , inte bara förvånadulan ocksä upprörd över att menar all del inte skulle varaklart utsagt alt olaglig verksamhet absolut inte får förekomma och inte kantolereras. Jag vet inte hur vi har sagl della. Det är heller intesant atl del inte skulle vara klargjort i de proposilioner som har framlagts.Och vi har, för alt nu klargöra den frågan ytterligare, redovisat all vi inlekommer all följa del förslag som lade fram om att man skulle ha eltsärskilt rapporteringssystem lill JK, utan vi har inskärpt och redovisat allenligl nuvarande regler sådana förfaranden som är olagliga skallanmälas till åklagare. Tredje vice talmannen anmälde atl anhållilatl till protokollet få antecknat atl hon inte ägde rätt lill yllerligareinlägg. 22PER (): När det gäller läckagel försöker nupolisministern komma ifrån det väsenlliga. Jag sade inle alt sekreterarenmedvetet har läckt ut uppgifler. Jag sade: Del har läckl ut. Det budskap jagvill ha fram är alt det har läckt ul - om inle frän ulredningen så från dem somhar gett materialet till ulredningen - säpo, antar jag - eller kanske frånnågon som har fåll materialet på . Jag vel inte vem som harläckt. Jag beskyller ingen speciell adressat Jag konslalerar all del finns eltlilel anlal möjliga läckor. Det har läckl. Då är frågan: Vilka juridiska möjligheterhar människor som på detta sätt indirekt utpekas som säkerhetsrisker atl renivåsig? Den frågan har polisministern icke besvarat. Han har icke på något sällangett hur vi skall kunna få fram ell klarl budskap om all denna registreringicke beror på misstankar om säkerhetsrisk. Det är det helt centrala i dennadebatt, och det gäller sannerligen inle bara riksdagsledamöter, s.k. kändisaroch kulturpersonligheter. Problematiken är densamma för alla som drabbas avdella, atl de möts av moment 22, alt de icke pä något säll ens kan fä vela omde är registrerade. De kan inle heller få en dementi. De kan alltså inte fäveta att de inte är regislrerade. Om de är registrerade, finns det ingen somhelst möjlighet för dem alt få vela varför de är registrerade. Del är ju dettasom på någol sätt måsle åtgärdas. Och del kan inte gärna åtgärdas påannal sätt än att personerna i fråga själva eller andra människor medförlroende får göra en ordenllig kontroll och komma med ett besked. En möjlighet är naturligtvis den som här, att den nya säpoulredningen får ta del av samtliga akter ochlämna dt besked. Jag drivs inte av någon fanafisk nyfikenhet att själv hålla påoch rota i dd som säpo kan ha rivit ihop av diverse rapporler och annat, men enIrovärdig kontroll måste ske av anledningen till all dd finns uppgifter och omdet över huvud laget finns uppgifler hos säpo om dessa personer. Denna konirollkan nalurliglvis inle säpo själv göra, ulan den mäsle ulföras av enpariamenlarisk demokratisk gruppering. Då måste givelvis samlliga i riksdagenrepresenterade partier vara med. Om de som ingår i denna grupp får fina påallt material, om de kommer lillbaka och säger atl del inte finns någontingalls noleral omdiverse människor om vilka del läckl ul alt de skulle vara regislrerade, ellerom de säger all del som finns är fullsländigl harmlösl och inle innebär någonsom helsl beskyllning om säkerhetsrisk, dä är jag nöjd, och då anlar jag all deflesla andra är nöjda. Vi har inte sagt all säpo skall läggas ned. men som säpofungerar saknar den lolall förlroende. Då finns del inga andra människorän folkvalda som kan ulföra den här kontrollen. Jag överskattar inte mig själv,men jagar folkvald, och del lycker jag är ganska fint. Tredje vice talmannen anmälde atl Birgil anhållit att till protokollet få antecknat att honinte ägde rätt lill ytterligare inlägg. 23 HANS (): Jag är angelägen om atl understryka viklen avan vi har inle bara en effekfiv ulan också en rältssäker säkerhdspolis och attvi kan skapa en säkerhetspolis som får allmänhetens förtroende och förlroende iskilda polifiska lägen. Dd är en förutsättning för att säkerhelspolisen skallkunna fungera väl. Jag är nöjd med vad civilministern har sagl om atl Lidbomsförslag om huggning inte skall framläggas av regeringen. Jag är också nöjd medalt dd s.k. fördagsskyddd skall bli föremål för ulredning och förslag. Däremot måste jag rikla en replik till civilministern närdel gäller frågan om den proposition som vi skall diskutera senare här ikammaren. Del finns en mycket väsenllig brist i regeringsförslaget och den rörjusl den demokratiska konlrollen. Det behövs en särskild nämnd som kan granskasäkerhetspolisens arbete. Den behövs framför alll därför altrikspolisslyrelsen liksom rikspolischefen inle har möjlighel all göra dengranskning som behövs. Del behövs ocksä en klagomur dil man kan vända sig. skulle kunna vara etl bra forum för della. Slulligen: Civilminislern säger att han inle kan garanleraall uimönsiring-en och/eller gallringen har skett i början pä 70-lald. Jaglycker alt civilminislern skall skaffa sig sådan ulförlig informalion i denfrågan alt han verkligen kan känna sig övertygad om alt della beslul harfullföljls. Jag vill erinra om all förre justitieministern alt situationen var sä allvarlig all han uppdrog åt JK alt uireda fråganom åsiktsregisirering-en. Den ulredningen har vi forlfarande inle fåll. Jaganser all civilministern bör underrätta sig om anledningen till alt den ännuinle har kommil. Civilministern säger att den har blivit så omfattande. Berordel på att della är etl sä slorl problem, eller beror del på någol annat? Jag tror atl det vore bra, Per Gahrlon, allför del första klargöra viklen av alt de namn som har cirkulerat i pressen -oavsett om de var akluella eller inle - var namn pä personer vilkas akter CarlLidbom hade begärt all få se. Huruvida del fanns nägra akter om vederbörandeeller inle är en annan sak. Huruvida begäran blev verkställd eller inteär ytterligare en annan sak. För detandra är det mycket viktigt alt klargöra att del förhällandel alt del finns etlnamn i en akt hos säkerhetspolisen inte är delsamma som all vederbörande självär en säkerhdsrisk. Jag har försökt all klargöra för Per Gahrlon och andra ikammaren varför del förhäller sig pä del säilel. Jag iror all del vore väldiglbra om vi allesamman klargjorde della förhållande för all därmed minska denlypen av, som Per Gahrlon uppfallade det, personliga beskyllningar. Till vill jag säga all jag är glad förde deklarationer som han gjorde. Vi är överens om alt vi behöver en effektivoch rättssaker säkerhetspolis. Vi har precis samma bedömning. Del är mycket angelägel all belöna all vi inte dagligenmen myckel ofla får påminnelser om hur viktigt del är atl vi har ensäkerhetspolis som ibland i samarbete med andra kan följa upp terrorislallenlaloch se i vilken ulslräckning som är berörl eller skulle kunna komma altberöras. Del är också oerhört viktigt alt säkerhetspolisen har förlroende ialla läger. Jag sade alt jag inle personligen kan garanlera attgallringen har utförts pä del sätt som nämnts. Det är jusl därför, Hans GöranFranck, som frågan har prövats av KU i tidigare sammanhang och som JK nu gör enulredning. Om del är så atl del är ganska svårl alt få en fullständig bild avdel hela, har vi ju bäde rapporl och sä småningom JK:s ulredningall lula oss mol, sä all man skall kunna få fullständiga garantier. Jagöverskattar inle mina möjligheler atl själv genom en rent personlig genomgångav allling fä en bild av della. Vi mäsle använda oss av JK, särskildautredningsmän och av särskilda utredningar som arbelar med delta. Slulligen vill jag, herr lalman, säga atl jag glömde atlsvara pä en fräga av Birgil om personalkontrollen. Det var en sak därsom jag vill uppmärksamma på, nämligen atl del är myndighelensom skall la slällning lill huruvida de uppgifler som har begärts ocheventuellt finns är relevanta i del sammanhanget Ifall del ibland har gåll felkan man inle lasla säpo för del. Om avveckling av om-säiiningsskalien på värdepapper, m.m. Överläggningen var härmed avslulad. 6§ Svar på interpellation 1988/89:167 om avveckling av omsättningsskatten på värdepapper,m.m. har frägal om jag är bereddatt avveckla omsällningsskatlen på-värdepapper och om jag i övrigl är bereddalt skapa föruisällningar för all Slockholm skall bli ell finansielli cenlrum. Sedan oinsäliningsskallen på värdepapper infördes harskattesatsen höjts och skallebasen har breddals lill all omfalla flerinslrumenl och mellanhändernas handel i egel lager. I den senasleproposilionen rörande omsällningsskatlen angav jag bl.a. fördelningspolitiskamoliv för en omsättningsskatt på värdepapper. Det är ett slällningslagande somjag fortfarande anser vara moliveral. I den redovisning i interpellationen som leder fram tillLars frågor tillskrivs omsätlningsskallen en rad negafiva effekler.Del skulle vara Om avveckling av omsättningsskatten på värdepapper, m.m. märkliglom vi kunde införa en ny skall hell utan bieffekter. Jag vill dock hävda attden omsätlningsminskning som skett inte enbart är en följd av skatten. Jag kannämna åtminstone två faktorer som bör ha bidragit till den minskadeomsättningen. Överskottet i statens budget och en relativt stabilränteutveckling har sålunda bidragit till all reducera omsättningen. Ocksåulomlands har omsättningen varil sjunkande efter börskraschen i slutet av 1987.Denna tendens har gällt alla finansiella marknader och tycks ännu inte haavklingat. Börskraschen gjorde aktörerna obenägna att över huvud laget delta ifinansiella transaktioner. Vidare hävdar att skatleintäklerna kommeratl bli lägre än vad som ursprungligen angetts. Det är alllid svårl alluppskatta intäkterna från nya skaller. har vi endasl fåll in ell fålalskatleuppbördsrappor-ler. Enligt milt förmenande är det alldeles för tidigt alluttala sig om hur stora de slulliga skatleintäklerna kommer atl bli. Den utvidgade omsätlningsskallen har trätt i krafl.I väntan pä ytterligare erfarenheter från de genomförda förändringarna har jagdärför inle för avsikl atl föreslå nägon ändring av nu gällande lagsliflning. I dagslägel pågår flera stora skatteutredningar med syfteall rätta lill brister i rådande skattesystem. När vi fått ett skattesystem medmindre skatleplanering och en mer likformig beskattning av arbets- ochkapilalinkomster kommer frågan om omsättningsskatten i etl annal läge. Dåbortfaller några av motiven för omsättningsskatten på värdepapper, och det kandå finnas skäl all la upp frågan lill nytt övervägande. Den föreståendeavvecklingen av valutaregleringen kan också ulgöra moliv för en översyn avlagen. Låt mig så övergå till frågan om Slockholm som eltframtida finansiellt centrum. Olika delar av den svenska finansmarknaden hargenomgått och kommer all genomgå en rad olika utvecklingsfaser. Etl sätt attbeskriva skeendet är alt dela in händelserna i fyra olika faser. Med hjälp av regleringar sökte man på administrativ vägfördela nafionens tillgängliga sparande. Därefter följde, frän början av80-lalet, en period med en i del närmaste fullständig avreglering av de inhemskamarknaderna. slår vi inför ett iredje ulvecklingssleg, nämligen enavreglering av kapitalrörelserna mellan och omvärlden. Både deninhemska avregleringen och valutaregleringens avskaffande skapar automatisktett tryck på strukturomvandling inom den svenska finanssektorn. För alt skapakonkurrenskraftiga dynamiska marknader är det nödvändigl med ell fjärde sleg.Lagstiftningen mäsle i olika avseenden anpassas lill de nya förutsättningarna. Genom ell omfattande utredningsarbete, bl.a. inom ramenför kredil-marknadskommillén och försäkringsverksamhelskommittén, är grundenlagd för detta fjärde steg. Vidare pågår del elt omfattande arbete ivärdepappersmarknadskommitlén. Därtill bedrivs inom etlinlernl arbete med frågor rörande branschglidning mellan bank- ochförsäkringsverksamhet, nya försäkringsformer, etablering av utländskabankfilialer i och anpassning av kapilalläckningsreglerna lillCooke-kommilléns internationella standard. I delta utredningsarbete beaklasockså i hög grad ulvecklingen inom EG. kommer en radförslag atl lämnas från regeringen med syfle att genomgripande ändra regelverketför de svenska finansiella marknaderna. Jag är övertygad om atl vi härigenom kommer atl skapa godaförutsättningar för alt svenska finansiella förelag skall kunna fungera i enalltmer internationaliserad värld. Jag tror också att denna ulveckling kommeralt göra del möjligl för Slockholm all stärka sin slällning som finansielltcenlrum i den internationella konkurrensen. Om avveckling av omsättningsskatten på värdepapper, m.m. 26LARS (): Jag tackar finansminislern för svaret. Menjag skall inle dölja an del var en stor besvikelse. Ända sedan omsällningsskatlen på akfier infördes förutsells få så stora skadeverkningar alt den skulle komma atl försvinnaigen. När skatten utvidgades till andra värdepapper än aktier, bl.a.obligationer, förutspåddes ännu slörre svårigheter, som skulle medförabetydande merkostnader, bl.a. för staten själv. I sitt svar bestrider inle finansministern att negativaeffekter har uppkommil. Men lydligen anser han atl fördelningspolitiska molivväger lyngre. För au få räknestyckd all gä ihop ivingas han då fill etl antalborlförklaringar. Men faklum kvarstår; omsättningen pä de finansiellamarknaderna har minskal kraftigt, och en stor del av handeln har flyttatutomlands. Någon tröst kan kanske hämtas i medgivandet all näryllerligare erfarenheter vunnits kan det bli tal om ändringar ilagsliflningen. Men av allt all döma fär vi vänla lills den kommande sloraskalleomläggningen är genomförd, . Möjligen kan man också ulläsaen distinktion i kommentaren all den föreslående avvecklingen avvalutaregleringen kan ulgöra motiv för en översyn av lagen. Får jag däomedelbart fråga, om det skall tolkas så, alt den del av skatten som av nyssnämndafördelningspoliliska moliv kommil alt uppkallas efter ännu ej rumsrena hundar,kan komma att avvecklas med förtur? Del skulle i så fall bekräfta tidigarepåpekanden om all en iransaklionsskatl av detta slag blir omöjlig all behållanär obligalionshan-deln släpps fri över gränserna. Som jag påpekar i min interpellation gär införande ochåterkommande skärpningar av Iransaklionsskaller på handeln med värdepapper påtvärs mol ulvecklingen i vär omgivning. Inom EG kan de rester som finnskvar vänlas hell försvinna. När omsällningen pä Oslobörsen föll kraftigt efterinförandet av en omsättningsskall lägre än den svenska, logs denna borl eflerbara etl år - av en socialdemokralisk regering. . . Den utflyttning av handeln med svenska aktier som jagpåvisade i interpellationen bara fortsätter. Uttryckt i antal aktier haromsättningen i ökat lillhittills . var del fyra av våra slora börsbolag som omsatte mer iLondon än här hemma - nu är dd nio! Andra sidan av detta förhållande är densärskilt låga aktiviteten på den svenska fondbörsen. För alll fleraktieslag gär del inle längre all tala om en fungerande marknad. innebär alt förelagen fär svårigheler all påhemmaplan skaffa riskvilligt kapilal. Därmed läggs ytterligare etl moliv motkvarslannande i landel lill alla andra. De höga marginalskatterna ochskattetrycket i allmänhet gör del svårt atl rekrylera kvalificerad arbetskraft Därfill Om avveckling av omsätlningsskallen på värdepapper, m.m. föreliggerosäkerhet om regeringens EG-politik och energipolitik. På den sistnämndapunklen lär vi ha större anledning lill oro enligl vad jagförslår. Så har vi alla snabba förändringar i näringslivetsspelregler med vinslskat-ter. likvidilelsindragningar, löneskatter,Ivångssparande m.m. När vi nu nätt därhän att stora svenska företag sett sigtvungna att etablera sig pä ulländska börser för all skaffa sill kapilal där,har yllerligare ell sleg lagils mot den gräns där förelagen flyttar ul hela sinverksamhel för golt. De investeringar som finansmarknadens aktörer nu gör iandra länder går inle all göra ogjorda. Utflyttningen till , Frankfurteller blir därmed inle lätt alt vända. Ju längretransaktionsskatterna fär vara kvar, deslo slörre risk löper att räknassom en randstal i finansiellt avseende. Dä hjälper det inte ell dugg, omfinansdepartementet bedriver ell omfattande utrednings- och lagstiftningsarbetede närmaste åren. chans all utvecklas lill ell finansiellt centrumför norra kommer att vara försullen. Om del nu inle går all förmå finansminislern alt i ellslag göra det enda raka, nämligen all omedelbarl och fulll ul slopaomsättningsskatten pä handeln med värdepapper, vill jag fräga, om han ändå intekan länka sig all gå etappvis fram. Jag har redan berört sambandet mellanavregleringen av valulapoliliken och den s.k. valpskallens avskaffande. Vidarefinns del skäl all särskill snabbi befria utlänningars handel med svenskaaktier frän omsättningsskall. En annan angelägen korrigering är atl ta bortskallen på bankernas och fondkommissionärernas handel i egel lager, vilkel inteminsl skulle underiälta småspararnas aktieaffärer.