prot · GC09109 · 1988-12-31 00:00:00 — Å andra sidan har statsrådet tidigare - om man slrikllyssnade på hennes ord - sagl all del var fräga om en skärpning. säger honall regeringen fattade de här beslulen för att etablera praxis. Dä fanns del juingen praxis. Anfingen fanns del en praxis eller också fanns del ingen praxis. Sedan säger slalsrådel också alt denna praxis innebar fick slrikl lillämpa de här reglerna. Men då måste del ju tidigare, förenovember 1988, ha varil sä alt del inte var krav på atl man slrikl skullelillämpa dem, ulan alt man de faclo kunde göra förändringar med hänsyn fill deenskilda omständigheterna. Statsrådet kan ju inte säga alt det var samma praxistidigare och senare och sedan säga alt man etablerar praxis. blev detslrikl, och man var tvungen atl göra en skärpning. Det här strider molvartannat. Frågan blir återigen; Har regeringen ändrat den praxis somansetts råda eller har man inle gjort det? Prot.1988/89:109 Anf. 27 Miljö- och energiminister : Det är uppenbart altBo Lundgren inle känner lill den ', grundläggande principen i den gällandemiljölagstiftningen, nämligen att Omredogörelse för , ,..,, ,-,.., j , man kan tränga halso- och miljökravet om man anser att detar viktigt av regeringspropositioner , , ... .. , , r-- med anledning av miljöpoliliska besluil andraskal, som galler sysselsättning, ekonomi eller företagsintressen. Det är alldeles klarl vad det var som gällde ur miljö- ochhälsoskyddssynpunkt ända lill 1982. Enligl regeringens uppfattning har manlälit del väga för lält gentemot andra inlressen. Vi tillämpade den princip som godkände förraårel, nämligen an miljö- och hälsointressena i fortsättningen skall vägatyngre. Och det skäms vi inte för, herr lalman. Det är ocksä alldeles klarl vad lagstiftningen säger,nämligen alt del inle finns nägon ersällningsskyldighd mol förelag i sådana härfall. Del är förorenaren som skall betala. Han är nämligen skyldig att ordnasin verksamhel så, alt den inle innebär risk för andra. Överläggningenvar härmed avslulad. 9 §Svar på interpellation 1988/89:176 om redogörelse för regeringspropositionermed anledning av miljöpolitiska beslut 28 Miljö- och energiminister ; har frågat mig vilka propositionerregeringen har förelagt med anledning av miljöpoliliskabeslul . Jag kan göra del lält för mig genom all svara medproposilionen (1988/89:128) om ändring i bilavgaslagen. Jag vill emellertid,för all undvika evenluella missförsländ från sida, förklara, allregeringens proposition och beslul om miljöpolitiken inför1990-lalel innebär all regeringen är engagerad inom många områden för all nä demål som redovisades i propositionen. Regeringen valde att ge en samladredogörelse för miljöfrågorna. miljöpolitiska beslul varalllsä en uigängspunki för del arbele som pågår. Som elt exempel i detta sammanhang kan jag nämnaregeringens förordning om halon och CFC, i vilken regeringen korl tid eflerriksdagens beslul föreskrev om förbud mol all CFC-användning efter är 1994. OmCarl sä önskar är jag nalurliglvis beredd alt ge honom yllerligareexempel pä vad regeringen har gjorl och gör med anledning avriksdagens miljöpoliliska beslul . Jag vill avslulningsvis tillägga atl regeringen har föravsikl all i en särskild proposition ge en samlad redovisningav näsla sleg i miljöpolitiken. kommer dock au få taslällning lill vikliga delfrågor inom miljöpolitiken. Del gäller l.ex.jordbruks- och avfallsfrågor liksom frågor som rör den framlida energi- ochirafikpoliliken. 29CARL (): Jag vill lacka för svarel. Jagtycker det är ett ganska magert svar och det känns dåligt. Del är snart ett årsedan log stora vikliga miljöpoliliska beslul. Regeringen har medanledning därav kommit med en proposition. Jag har själv med slort intresse följl regeringens arbeteför halon och CFC. Jag lycker del är etl alldeles utomordentligt arbele somulförls och beslul som fallats pä del internationella planel. Men propositionerhar den egenskapen atl de utmynnar i lagar som slyr förhållandena här iSverige. En ny lag pä förslag från regeringen pä ell år känns väldigl magert idella sammanhang, när vi står inför den silualion som vi gör när det gällervåra miljöfrågor. Men om del nu är så att man inom regeringen inle klarar avatt komma med fler propositioner än en av egen krafl, skulle del kanske varamöjligl all la lill vara många av de förslag som kommer fram i oppositionensmotioner och reservationer. Men så är det inle. De här motionerna ochreservationerna avslås regelmässigl av majoritet. Och del kännsväldigl konsligl. Del kan bara lolkas sä atl man betraktar de här förslagen somså dåliga all de egenlligen inle är värda någoniing. är jag också medveten om atl regeringen naturligtvisinle kan styra sina kamraler i utskotten och . Men jag tror alt detfinns ell samband mellan de socialdemokratiska riksdagsmännen och regeringen -i varje fall ett verbalt samband - som borde ha kunnat leda till att man tagittill vara många av de förslag som har kommit fram, men så har inle skell. Delvisade sig framför alll när vi fållade beslul om irafik, bådejärnvägstrafik och vägtrafik, där man regelmässigt avslog praktiskt taget allade förslag som kom fram. Det känns faktiskl väldigl dåligl all del är pä delsäilel. Inför valkampanjen fanns del vallöften bl.a. om hur manskulle hantera fjällnära skogar. När del kom lill krilan gjordesocialdemokralerna gemensam sak med moderalerna och gick ifrån de härvallöftena. Det känns ocksä väldigt egendomligt atl man, när man är ellvägmäslarparli, väljer alt liera sig med det parti i som faktiskl ärnäslan sämsl när del gäller miljöfrågor. Detta är utomordentligt förvånansvärti en lid då flertalet svenskar kan länka sig att lägga om sin livsstil för atträdda miljön och framliden. Jag hade verkligen hoppats atl regeringen skullekomma fram med belydligt fler propositioner än vad den har gjort. Jag ser med slor förväntan fram emot det som loval . Vi skall ge henne en balalj om delför all vi skallfä väldigl bra miljölagar. Om redogörelse för regeringspropositioner med anledning avriksdagens miljöpolitiska beslul 30Miljö- och energiminister : Herr talman! Här föreligger etlgrundläggande missförstånd. Jag tror alt besjälas av god vilja. Detär så all regeringen i fråga om miljö-, energi-, trafik- och jordbrukspolilikenvalde all samla ell myckel slorl anlal förslag - som vi hade kunnal sprida ul ihundralals proposilioner - till en sorls programförklaring för de närmasteårens arbele. Där redovisade vi samlat vad som skulle göras. Vi hade l.o.m. endeball förra årel om språkbruket i Orn de ekologiska verkningarna av skogsdikningar dessaproposilioner och varför del slod "bör" och inle "skall"över huvud laget. I frågor som direkt underställs skriver man"skall"", medan man i de frågor där man redogör för riksdagenvad regeringen kommer all göra själv eller via sina myndigheter skriver"bör". Vi arbetar nu med genomförandet av de här programförslagenmed slor krafl i , i myndigheterna, på breda fält ule i helasamhällel, i kommuner och länsstyrelser, i de regionala projekten. Samtidigtförbereder vi de nya förslag som blir av samma karaklär, : en samladprogramförklaring för de närmaste årens arbele, så all kan fä enöverblick och samiidigi självfallel en möjlighel all påverka del. Vi välkomnaren dialog. Detta sätt har vi valt för atl arbeta med miljöpolitiken därför allde samhällsförändringar del är fråga om är av så genomgripande karaklär. Jag hoppas, , alt vi näsla gäng skall slippa denhär litet onödiga deballen om valel mellan orden "bör" och'"skall"", så all vi - eftersom dä kanske skall halärt sig atl vi mäsle använda dem för all kunna medverka lill all det blir rällpropositionsordning i - samiidigi kan ge en samladredovisning. 31 (): Jag länker inge ge mig in på någon diskussionom "bör" och "skall". Anledningen till att jag log upp della var all del kändesväldigl dåligl all del Irots alll bara kommit en proposition under så lång lidoch alt faktiskl här i många väldigt viktiga förslag i motioner m.m.regelmässigl avslås. I en situation då vi har en galopperande miljöförstöringkunde man rimligen ha tagit upp ell och annal av de här förslagen som skullekunna leda snabbare i den riktning vi vill. Tiden är ju faktiskt knapp. Vi kan inte bara silla ochvänla pä en mängd utredningar, utan del måsle ju ske någonting, och mänga,mänga små sleg kan leda oss räll. När jag kom till hade jag faktisktväntat mig all man under vårsäsongen här skulle kunna falla en lång rad av,kanske små, beslul, som skulle kunna leda i rätt rikining. har del känlsväldigl dåligl all de förslagen genomgående har avslagils. Delta har inlemotiverats, såvitt jag kan erinra mig, med att del kommer stora sammanfallandepropositioner längre fram. - Detta är möjliglvis någonting som kan ha förbigåttmig, men ändå tror jag alt det hade varit bra för svenska folket atl se atlriksdagen hade kunnal falla långa rader av kanske även små beslul, som kundevara sleg i räll rikining. Överläggningen var härmed avslulad. 10§ Svar på interpellation 1988/89:178 om de ekologiska verkningarna avskogsdikningar 32Miljö- och energiminister : har frågat mig vad jag avser all göra för att snabbi få hejd påde av honom pålalade ekologiska verkningarna av skogsdikning- Jag vill försl erinra om de nya beslämmelser inaturvårdslagen om tillsländsplikt för markavvaltning som infördes fr.o.m. den1 . Beslämmelserna innebär alt del krävs tillstånd tillbl.a. Jag är självfallet medveten om atl vätmarksdikning påolika sätt kan medföra problem för naturmiljön. Länsslyrelsernas prövning avtillållighe-ten för olika markavvaltningsfördag innebär bl.a. att skyddsvärdavåtmarker inte bör omfallas av lillstånd för markavvaltning eller att ettevenluelll fillslånd förenas med sådana villkor all en menlig inverkan på naturmiljönbegränsas eller motverkas. Detta gäller även områden utanför själva dikningsomräddsåsom nedan-förliggande områden som kan komma alt påverkas av markavvaltning.Naturvårdsverket har i samråd med bl.a. ulfärdal allmänna rådför tillämpningen av naturvårdslagens beslämmelser om markavvaltning. Vidare ger skogsvärdslagens hänsynsregler liksomnaturvårdslagens bestämmelser om naturvårdsomräden och samrådsskyldighet ocksåmöjlighet atl begränsa eller förhindra avvattning av värdefulla våtmarker. I defall som en prövning av markavvaltningsfördag sker enligt vattenlagen kanvattendomstolen hindra tillstånd lill skadlig markavvaltning.Nalurresurslagens regler om skydd för mark- och vallenområden som är särskiltkänsliga frän ekologisk synpunkl ulgör här etl vikligl slöd. lar också upp frågan om stalsbidrag lilldikningsfördag. Jag vill här upplysa om atl reglerna för bidrag tillskogsdikning är omgärdade med beslämmelser som syftar till atl skyddaväsenlliga naturvärden. Fr.o.m. nästa budgetår minskas de statliga bidragenväsentligt. Jag får i samband med della ocksä påminna om vad jag iproposilionen om miljöpolitiken inför 1990-lalet anfört om viklen av atl bevaraså många våtmarker som möjligl och atl i samband med dikningsfördag begränsaeller motverka skador på naturmiljön. Med en strikt tillämpning av nuvarande beslämmelser kanmark- och vattenområden som är särskill känsliga frän ekologisk synpunklskyddas. Jag ulgår från all såväl de naturvårdande som de skogsvärdandemyndigheterna ulnylljar de möjligheler lagstiftningen ger all skydda ochförhindra skador på naturmiljön. Som jag tidigare i höslas redovisal i i sambandmed ell frågesvar om Emäprojeklet har vi nu en strängare syn på markavvaltningoch exploatering av våtmarker . har också kommil till uttrycki olika regeringsbeslut. Jag vill som exempel nämna beslulen om Hornborgasjönoch . Denna syn kommer även lill ullryck i regeringsdirektiventill den pågående ulredning som har lill uppgifl all göra en översyn avnalurvärdslagen där del särskill framhållits att del är angelägel alt få enbelysning av hur bestämmelsen om tillsländsplikt för markavvaltning hartillämpats och om den fält avsedd effekl. Jag förutsätter alt utredningen föreslär de förändringar ilagstiftningen som kan behövas med hänsyn lill nalurvårdens inlressen. Om de ekologiska verkningarna av skogsdikningar Om de ekologiska verkningarna av skogsdikningar 33CARL (): Jag vill tacka för svaret. Påelt sätt är det ell ganska skrämmande svar. Vi slär min uppe i en slor uldikningsprocess i ,byräkraliskl kallad markavvaltning. Den pågår i hela . Del gäller allpressa skogsmarken på mera produktiviiel, mera fällbar skog. Skogslandskapdomformas mer eller mindre lill induslrilandskap. De meloder som används - mer eller mindre ulanvederbörliga lillstånd -leder lill en igenslamning och förstörelse avvallendragen och en Iransporl av näringsämnen och lungmelaller lill sjöar ochhav, och med kända konsekvenser. Igenslamningen av vallendragen med humusinnebär all insektsfaunan slås ul och dör och därmed ocksålivsförulsällningarna för fisk och fågel. Vi fär valtendrag som dör, vi får ettlufthav som dör och vi fär etl hav som dör. Allt della sker i god byråkraliskordning och med slalsbidrag! Statsrådet hänvisade lill all man nu skall se övernaturvårdslagen och då belysa om lagen har fåll önskad effekl när del gällerskogsdikningarna. Del är uppenbarl alt den inte har fått den effekten.Skogsmark förstörs, faunan utrotas och sjöar och valtendrag far illa. Vi kaninte ha det pä det sättet om vi skall spara några ekologiskt intressantabiotoper i ell ularmal induslrilandskap. Vi kan inte bara ha sädana småalibiöar för all visa all ""vissl var del sä här en gång i världen,vissl var vi miljömedvdna". Skövlingen av naluren pågår medan byråkraiinmal och ulredningar pågår ulan synbart slul - ulom för naturen och miljön ochdet levande. Jag sade atl det här var ell skrämmande svar, och dethåller jag fasl vid. Det beror ju på all vi befinner oss mill uppe i en slormiljöförstörelse, som vi kan se med blolla ögal. Den borde ju sloppas . Härfinns ingen bilinduslri eller annat alt la hänsyn till. Varför inte stoppa ochutvärdera nu och tänka ut nya meloder, om man vill skogsdika? Varför medvetetlåta förstörelsen forlsälta och värdera ul skadorna? Skadorna finnsju här och , och de mäsle sloppas. Vi vel vad skogsdikningen släller tillmed. Men vad beräknas dä egentligen insekter och sländor ochfiskar och fåglar ha för värde i ett industrisamhälle? Man fär en känsla av alldet inle är specielll högl. När jag gick ute på landet länkle jag pä vilkel svar jagskulle komma all få av BirgiUa , och del blev på pricken som jag hade länklmig del. Del här var mill i prick: Vi låler uireda och värdera ul, ochsamiidigi låler vi del som pägäll forlsälia. Vi är medvelna om attskogsdikningarna ställer lill dessa problem, och de fär lov att fortsälla, menvi skall värdera ul resullald! Del är svårl alt inle harmas och bli ledsen inför denlypen av medvelen förstörelse. Jag hade faktiskl hoppats all isitt svar skulle kunna säga atl med lanke på de skadeverkningar som man nu kanse - och som visades i etl TV-program för ungefär en månad sedan, där manverkligen fick klarl för sig atl forskarna var otroligt bekymrade över de härfantastiska skadorna och de djupa sär som skogsdikningarna släller lill med -och med tanke pä vad som fakliski försiggår ule i den svenska naluren är deldags all sloppa denna pågående verksamhet och värdera ul den, så all vi fårklarl för oss vad vi bör göra i forlsällningen. Men är del ivärlom: skallvi värdera ul, under det atl del helaforlsäller. Del känns väldigl dåligl! Tack för ordel! Överläggningen var härmed avslutad. Orn miljöhänsynen vid byggande av idrottsanläggningar 11 § Svar på interpellation 1988/89:188 om miljöhänsynenvid byggande av idrottsanläggningar 34 Miljö- och energiminister : har frågat mig hur regeringenavser att handha de övergripande frågorna om hur idrottsanläggningar skallplaneras, placeras och skötas för all de inle skall medverka lill all förslöravär livsmiljö. I frågan ges tvä exempel: dels ett regeringsbeslut angående engolfbana vid Väslervik, dels kommuns planer pä all anlägga en golfbanavid Clasborg pä en sydsluttning av . Vad gäller den senare banan har slatens naturvårdsverk iell yllrande till i avstyrkt placeringen medhänsyn till att riksintresse för naturvärd och friluftsliv berörs. Idrottsanläggningar fyller en viktig funktion för alllillgodose människors frilids- och rekreationsbehov. I likhel med andraanläggningar skall idrottsanläggningar planeras i enlighet med de bestämmelsersom gäller för markanvändningen enligt bl.a. ochnaturresurslagen. Områden av riksintresse för naturvärden och friluftslivetskall enligt naturresurslagen skyddas mot åtgärder som kan påtagligt skadanatur- eller kulturmiljön. Vidare skall behovel av områden för friluftsliv inärheien av lälorler särskill beaklas. gav ul en vägledning vidplanering och utformning av golfbanor. Skötsel- och underhällsfrågorbehandlades endasl översiktligt. Ytterligare anvisningar om skötsel avgolfbanor har därefler utarbetats av Svenska Golfförbundel. Etl samarbele medall la fram nya anvisningar för anläggande av golfbanor pågår för närvarandemellan Svenska Golfförbundel och svar lill är alllsäall det finns regler och anvisningar om hur golfbanor och andraidrottsanläggningar bör planeras, anläggas och skötas. Jag anser atl kommunernabör ha som uigängspunki an idroilsanläggningar och andra anläggningar planerassä all de inte kommer i konflikt med områden av riksinlresse. Jag föruisällerall berörda myndigheter effeklivl utnyttjar de möjligheler som lagstiftningen iövrigt ger atl skydda värdefull naturmiljö. 35CARL (): Jag vill lacka ocksä för della svar. Anledningen lill att jag har lagil upp frågan om miljö ochidrott är all jag lycker atl den är så viklig. I när merparlen avsvenska folkel är villig all ändra livsslil för att rädda natur och miljö ärdel viktigt all idrotten spelar med i de slrömningarna. När del gällerjordbruket har det beslämls all användningen av gifter skall ha halverats framlill är 1991. eller om del var .1 protokoll 1988/89:109 Prot.1988/89:109 . Del är då bekymmersaml alt man inom golfsporlenanvänder gifter för alt klara ogräs päoklanderligt fina gräsmattor. .,..., .. . , man anfört ekonomiska ochrationalistiska skäl för atl använda gifter. byggande av idrotts anläggningar Sädanaskäl kan man inle gärna åberopa när del gäller sporl. Del borde vara självklart atl man inom idrotten hellskulle avstå från atl använda gifter. Idrotten är ju lill för all bygga upp ossmänniskor under vår fritid så all vi skall kunna ha del bra. Därför är det heltolämpligt atl man inom idrotterna medverkar till atl använda gifter av olikaslag. Sker inte detta inom sporten i sig, tror jag atl del är vikligl all manförsöker reglera delta på nationell grund. Jag är i princip emol det, men omman inle kan klara del på annat säll Iror jag atl del är nödvändigt. När det gäller del aktuella fallet ulanför ,Clasborg, har nalurvårdsverkd sagl nej lill den planerade banans placering.Förhoppningsvis skall del räcka för att hejda entusiasternas intrång på mycketvärdefull mark. Att man på säll som sker i prakfiken framlvingarsportanläggningar pä känslig mark skadar på sikl idrottens renommé och rykte.Det var väl egenlligen inle meningen. Om man inte förslär della inom idrotten,tror jag atl vi mäsle skärpa reglerna för markanvändning så alt nalur och miljöverkligen kan skyddas. Jag lycker att är litet för trosviss i dessafrågor, när mycket siarka exploateringsinlressen medverkar i en kommun. Jaghade hoppals att skulle ha varil någol mera reslrikliv i sinbedömning av dessa frågor. 36 Miljö- och energiminister : Som mycket väl vel har del ännu inle fattals beslut i förstainstans i frågan som berör . Det kan också komma elt vet alt jag här icke kan uttala mig i ärendet. ocksä atl regeringen i beslutet om intog en slrikl hållningoch deklarerade att kommunen borde planera golfbanor så atl de intekommer i konflikt med l.ex. 37 (): Jag har inte begärl atl skulleta ställning i del enskilda fallel. Jag avsäg själva principen. Jag vet all manhar faltal elt beslul i kommunfullmäktige och del är överklagat i kammarrätten.Vi får se var del här specifika ärendet hamnar. Del är dock engrundläggande konflikt där exploateringsinlressen från induslri och kommun villmedverka till att förstöra ett mycket fint botaniskt och faunistiskt områdeutanför . Det vore synd och skam. Överläggningen var härmed avslutad. 12 §Svar på interpellationerna 1988/89:189 och 193 om kärnkraftsavvecklingen ochlandets ekonomi 38 Miljö- och energiminister : Slen i har frågatfinansministern dels om han är medvelen om atl en förlida avveckling avkärnkraflen innebär en enorm påfrestning på ekonomi, dels vilkaålgärder som kan förvänlas i syfle atl lindra verkningarna av densamma. Slen har vidare frägal mig om det är mintolkning av det energipoliliska riksdagsbeslutet all tväkärnkraftsreaktorer, varav en i , skall slängas under mitten av90-talel oavsetl vad della kan innebära av negativ påverkan på miljö ochekonomi. Arbelel inom är sä fördelal all del ärjag som skall svara på båda interpellationerna. Jag besvarar de tvåinterpellationerna i ell sammanhang. Den fråga som Slen har slällt mig är myckel likden interpel/atron från som jag besvarade della år. Låt mig därför inledningsvis återigen påminna omriksdagens energipolitiska beslut (prop. 1987/88:90, NU 40, rskr.375). Beslutet innebär att kärnkraftsavvecklingen skall inledas med att enförsta reaktor tar ur drift och en andra - en i Ringhalsverketoch en i . skall regeringen förelägga förslagom vilken av dessa två reaktorer som försl skall las ur drift och omturordningen mellan dem. har således tagit klar slällning i frågan omavstängning av de två första reaktorerna. Enligt näringsutskotlets betänkande(NU 1987/88:40) var de grundläggande politiska ulgångspunklerna för dettabeslut bl.a. folkomröslningen om kärnkraft är 1980 och beslut sammaår pä grundval av folkomröstningen. De fasta planeringsförutsättningar som riksdagsbeslutetinnebär för producenterna och användarna av el ökar möjligheterna lill ensuccessiv anpassning och teknikutveckling. Den förhållandevis långaavvecklingsperioden förbättrar också förutsättningarna för ny kraftproduktionatl klara stränga miljökrav. En avveckling pä lio är eller korlare lid skullekräva slora uppoffringar såväl ekonomiskl som miljömässigt. Delta gäller - somframhölls i den energipoliliska proposilionen - oavsett om avvecklingen läggstidigt eller sent fram . En viss del av kärnkraflen måste ersällas medkraftproduktion i nya anläggningar. Ny elproduklionskapacild kan innebära ökadepåfresiningar på miljön. När ny elproduklionskapacilet tas i drifl medför dellaockså höjda koslnader, vilkel verkar prishöjande. En kraflfull elhushållning är del bäsla sätlel atl minskabehovel av ny elproduklionskapacilet. Flera ulredningar har konstaterat attmöjligheterna till lönsam elhushållning är mycket slora. Genom hushållning kankommande prishöjningar på el begränsas och energisystemets påverkan pä miljönminskas. En viktig del i regeringens handlingsplan för kärnkraflsavveckling-ensinledning är därför del elhushållningsprogram som startade sommaren 1988.Programmet innebär bl.a. ett slöd för teknikupphandling av eleffektiva ochelersättande produkler. 1988/89:1098 maj 1989 Om kärnkraftsavvecklingen och landets ekonomi Om kärnkraftsavvpck-lingen och landets ekonomi Arbelel med elhushållning har lagil fart efter beslutetalt inleda kärnkraflsavvecklingen är 1995 och visar en lovande utveckling.Regeringen följer elanvändningen och del arbele som görs för atl effektiviseradenna. ärs energipoliliska beslul avser jag alt redovisaerfarenheterna från och slutsatserna av det pågående arbetet pä della omräde.Om så behövs kommer elhushållningsprogrammet att yllerligare skärpas. Kärnkraftsavvecklingen skall genomföras utan atlpåfrestningarna pä miljön ökar. Delta är en utgångspunkt för energipolitiken.Myckel stränga miljökrav kommer också att ställas på alla nyaenergianläggningar. Kraftvärme och industriellt mottryck skall byggas ut sälångt del är ekonomiskt rimligt. Därigenom kan bränslenas energiinnehållutnyttjas på effektivaste möjliga sätt.