prot · GC09121 · 1988-12-31 00:00:00 — Inom alternativ vård finns förebyggande vård och även andravårdformer atl hämla. På konfinenten finns en förslåelse för alternativ vårdsom vi har tappat borl här hemma. Vi behöver den värdformen som kompletteringlill skolmedicinen. Därför vill jag yrka bifall till miljöpartimotionen So547angående kompelens i fråga om alternativ medicin. I motionenyrkas att en företrädare för den alternativa medicinen skall ingå isocialstyrelsens styrelse. I en annan molion, som inte behandlas , yrkar vi påen professur i alternafiv medicin. Del är också myckel vikligl. Prot.1988/89:121 För övrigt yrkar jag bifall till de motioner som nämns ireservalion 7 angående socialstyrelsensorganisation för de drogpoliliska frågorna, nämli- 7, 7~, ! ' gen So29 yrkande 4, So35 samt So326yrkande 2. 81 BOHOLMBERG (s); Förslaget till ny organisation försocialstyrelsen skall ses som etl led i del arbele som pågår alt modernisera vårstatsförvaltning. Del arbetet tar sikle på atl ange lydliga mål för våramyndigheter, alt se lill atl myndigheterna inle skickar ut för mycketddaljföreskrifter gentemot kommuner och landsting och alt regeringen hellerinle i delalj skall lägga sig i myndigheternas säll all sköta sina uppgifler. En annan viktig reformering gäller att myndigheterna blirbättre pä atl följa upp och revidera de välfärdspolitiska målen. Diskussionenhär i har pekal på bristen pä uppföljning i ett läge därvi alltmer arbetar med ramlagstiftning. Jag vill på en punkt ta upp en missuppfattning som harkommit fram i debatten om nya organisation. Man har nämligensagl atl självständighet kommer att inskränkas med det härförslagel. Det är inle på det sättet De bestämmelser i regeringsformen somreglerar förhållandet mellan statsmakterna och myndigheterna gäller också försocialslyrelsen och för framlida organisation. Det finns glädjande nog en bred uppslutning kringförslagel alt slärka slällning. Del gäller inte minstförslaget alt stärka den medicinska professionens ställning men också allsocialstyrelsen skall bli bättre i arbetet på det sociala området, bl.a. närdet gäller alkohol- och narkolikafrågorna. Den kritik som riktades mot socialslyrelsen under 70-talelkom främst från kommuner och landsting. Man tyckte helt enkelt atlsocialstyrelsen petade för mycket i detaljer på områden där kommuner ochlandsting själva hade kompelens och kunnande. Det var en kritik som för övriglriktades mot andra ämbetsverk som låg kvar med detaljstyrning i elt läge därman själv hade byggt upp kunnande och kompetens ute i landet. får socialslyrelsen en roll som bältre stämmer meddagens arbetsfördelning mellan stat och kommun, en arbetsfördelning som jukännetecknas av att kommunerna ges ökad frihel, som staten ställerkrav på atl kunna följa upp hur kommuner och landsting sköter frågorna. Därförblir nu uppgiflen för socialslyrelsen atl utveckla sin expertroll, alt ulvecklamodernare tillsyn på både det sociala och del medicinska områdel, och denprocessen underlättas av atl antalet individärenden minskar och i flera falldecentraliseras lill regional nivå. lycker att det är en bra viljeinriklningför socialslyrelsen. De sociala frågorna och sjukvårdsfrågorna behöverfördjupad kunskap. Jag vill, herr lalman, här peka på en sak.Kammardebalterna kring den sociala välfärdspolitiken har ofla varit alllför generella i den meningen atl man tex. pekar på brisler i sjukvården i , och plölsligl blir det samma brist i alla landsting och alla sjukvårdsområden. .Man pekar på bristen på barnomsorg i storstadsområdena, och plötsligt blir det ungefär 86 samma brist i samtliga 284kommuner. Jag tror inle atl del är på det sätlel. En av orsakerna till atl vi för en för yilig diskussiontror jag är brisl på Prot. 1988/89:121 relevant statistik. Vi skulle behövabällre statistik för alt fördjupa välfärdspoliliskadiskussionen här i . , herr lalman, ett par kommentarer lillreservalionerna. Per Stenmarck och argumenterar för att man skallåterinrälla den gamla medicinalstyrelsen. är ju del förslag som riksdagenskall ta ställning inriktat på all slärka den medicinska kompetensen ochprofessionen, och utskottet har därför svårt alt se alt del gamla kravet i dethär läget skulle ha så Slor relevans. Dessutom är det, som Per Stenmarck vel,ett problem all klart skilja mellan social och medicinsk verksamhet. Av delskälel kan det vara en poäng atl ha den sociala och medicinska verksamhetenunder samma tak. Per Stenmarck och moderalerna reserverar sig också för attåterinföra tidigare länsläkarorganisalion. I propositionen föresläs nu enbättre tillsyn genom de regionala lillsynsenhelerna, och del tycker jag stämmermed vad jag förstår alt moderalerna är ute efler. Jag vill till Per Stenmarckockså säga atl det är lätt atl så här i efierhand glömma bort de brister somfaktiskt fanns hos den gamla länsläkarorganisalionen och som var skälet lillatt vi fick en diskussion och etl beslul om förändring. Folkparfiet, cenlern och är litet rädda föralt de drogpolifiska frågorna inle skall få en tillräckligt slark slällning iden nya organisafionen. Det är inle så lält all på förhand kunna veta vadenskildheter i etl slörre organisalionsförslag kommer atl leda till, men syflelmed organisationsförändringen, , är ju atl greppet om dedrogpolitiska frågorna skall stärkas. Del har man ju sagt. Sedan kan del dålyckas all förslagel om hur det skall gå till är bältre eller sämre, men det ärsyftet Utskottet säger också all del drogpolitiska arbelel måsle få en båderenodlad och slark Slällning i den nya organisationen. Allra sist till : Jag har också fäll frågan frånföreträdare för , om propositionen innehåller förslag om förändradSlällning eller slalus för . Jag har själv tittat på det ochkan inte finna all det finns fog för att anse del. Vad proposilionen säger ärall man hoppas på all det skall bli elt bältre samarbele men att man inleändrar statusen för . Med det, herr talman, ber jag att få yrka bifall lillulskoltds hemställan och avslag på reservationerna. 82 (): Jag tror inte alt och jag harolika uppfattningar om ställning i förhållande tillregeringen, men jag vill påminna om all del är inle så förfärligt länge sedanvi hade en socialminister som betecknade socialslyrelsen som sinstabsmyndighet. Del språkbruket förekom ell tag, men del har lyckligtvisförsvunnit från proposilionen och från del material som ligger till grund förpropositionen, och dd uppfattar jag som en tillnyktring från regeringens sida isynen på . Del är viktigt alt socialslyrelsen inle bara är ellredskap för regeringen, vilket den måste vara, utan också en stark och oberoende expertmyndighet som fyller en roll i förhållande till andra organisationer och organ isamhällel, inle minst i förhållande till enskilda individer. Prot.1988/89:121 Jag kan också instämma i det säger omramlagstiftning. 25 maj1989 har ju valt all på det här områdetanvända oss av breda ramlagar, och del .. . j. ställer då mycket slora krav påulvärdering och uppföljning från myndighe- : , lernas och från sida, lidaroU f , . När VI antog socialtjänstlagen för älta moar sedan sade all vi skulle haen parlamentarisk utredning som följde upp lillämpningen av den lagen. En sådan,socialberedningen, inrättades också, men den lades ner innan den var färdig medsitt uppdrag, och har vi inget parlamentariskt organ eller någonutredning som följer upp socialtjänstlagen. Jag tycker del är att viförverkligar det som beslöl när socialtjänstlagen antogs och all vinu fär en ordentlig översyn av socialtjänstlagen. Tyvärr har socialdemokralernatidigare i vår avslagit motionsyrkanden i den riklningen. Jag hoppas all manskall länka om på den punkten och acceplera att vi följer den logik som liggeri en ramlag, nämligen all det också då mäsle ske en uppföljning ochulvärdering, inle bara inom ämbetsverket och den administrativa sfären, utanockså i den politiska sfären under medverkan av parlamentariker. Till slut: Man kan lycka bältre eller sämre om regeringensbehandling av de drogpolitiska frågorna. Jag tycker sämre om regeringensbehandling av de drogpoliliska frågorna. Jag menar att man gett demolillräcklig lyngd och vikt genom alt lägga in dem som en av flera ingredienseri en av de nio enheterna i . Jag tycker del hade varil angelägelatl ge dem en större institutionell tyngd genom atl ge dem en självständigställning. Jag uppfattar dock sä all han ochsocialdemokralerna i vill medverka lill alt dessa frågor verkligenfår en slark ställning i den nya socialslyrelsen. Den inslällningen välkomnarjag. 83 PER STENMARCK (m): Jag lade framför allt märke till tre ord somBo Holmberg sade när han kommenterade det moderala förslagel att återinrällamedicinalstyrelsen. 1 "det här lägel" är det inle aktuellt, sade BoHolmberg. Jag tolkar del som atl han därmed inle vill stänga dörren definitivti denna fråga. När regeringen nu föreslår en rad förändringar gör man detför alt man är missnöjd med en hel del i dagens situation. Annars hade man inlebehövt föreslå några förändringar över huvud laget. När man ändå föreslår enrad ålgärder, i vissa fall lämligen långtgående, varför då inte la steget fulltul? Dela upp i en socialstyrelse och en medicinalstyrelse! Dåskulle man få elt verkligt expertorgan på det medicinska och medicinsktekniskaområdet. Med alla de diskussioner vi kommer atl få på detta område i framlidentror jag del vore av utomordentligt slorl värde alt vi hade elt expertorgan somenbarl sysslade med della, även om jag ocksä kan se vissa förtjänster i en visssamordning med den sociala sidan. Min fråga fill blir därför: Skulle man inlelällare kunna leva upp lill del som också talar om som myckelviktigt, om man genomförde den uppdelning som vi moderaler har föreslagil? 84ROSA ÖSTH (c): kommer atl fungera mycketbättre -ungefär sä sade . Jag undrar hur han kan vara så säker pådet. Centerparliel hoppas att vi skall komma alt få en välfungerande socialstyrelse framöver. Men jag vidhåller att jag lycker det ärbesynnerligt atl inte regeringen lät inlressenterna i sammanhanget vara med iutredningsarbetet. Jag gissar att delar min uppfallning, eflersomhan inle bemött mina påståenden på denna punkl. Det blir nalurliglvis slörrechans alt få en bra funktion om fler blir delaktiga i en omorganisation. När del gäller den alkoholpolitiska enheten menar jag alldel är svärl all förstå atl regeringen efter sina tidigare misslyckanden, somman faktiskt vidgår i propositionen, nu gör en ganska halvhjärtad insals. Manföreslår att de drogpoliliska frågorna skall ingå i en enhet som också skallsyssla med många andra frågor. Det hade naturligtvis - som påpekat här - varil mycket bättre all la till vara tillfället all gedessa frågor den prioritet som de så väl behöver och som den nya och färskastatistiken också ger indikation om. 85 BO (): undrade om del inle var dagsatl på pariamenlarisk grund återuppta det arbete som görs för all utvärderasocialtjänstlagen för alt se om ramlagstiftningens målsättningar följts upp.Min erfarenhet, , är atl vi är inne i ell läge där del i förstahand krävs elt tekniskt utvecklingsarbete. Jag vet atl själv väl vet hur svårl det äratl ulveckla definitioner kring effektivitet och produktiviiel och definieramål och hur dessa mål på etl bra sätt skall mätas. Jag upplever all det är ensvårighet Den politiska viljeinriktningen finns, men politikerna kanknappasl snickra ihop de nya verklyg som saknas. Vi måste få forskning ochkvalificerat utvecklingsarbete kring del hela. Det är en annan sak som bekymrar mig. Del görs eltulvecklingsarbete när dd gäller statistik och ulvärdering av mål ule på olikasätt i kommuner och landsting och i de slatliga myndighderna. Men tyvärr görsdel inle samordnat Jag undrar om vi kommer all klara detta i etl läge därkommunerna har en slalistik, landslingen en annan och nationalräkenskapernaytterligare en. Vi kan knappasl lala om skilda verkligheter, utan det måslevara en. är så svårt atl del krävs ordentlig expertis ochsamordning mellan stal och kommun för atl få fram en bra grundläggandestatistik. Kanske den parlamentariska tyngden kan behövas för allinleda och driva etl sådant arbele. Men jag ser ocksä de andra behoven avulveckling för att klara detta med utvärdering av ramlagsfiftningen på ett brasäll. Till Per Stenmarck vill jag säga alt den bedömning somgörs av regeringen, och som utskottet delar, är all del inte finns behov av altåterupprätta medicinalstyrelsen. Personligen har jag svårl all se starka skälför det jusl nu när det finns en bred enighet om atl ge enslark slällning. Etl tag slod del och vägde. Man tyckte ule i landstingen atlman inle behövde en cenlral myndighel kring medicinen. finns del enenighet om della. Prot.1988/89:121 menar jag alt man med detta förslag lägger en myckel god grundför alt 25 maj1989 skall kunnautveckla den medicinska professionen på elt säll 7 som jag förstår att ocksåmoderalerna är ute efler, ulan alt slä sönder de Socialstyrelsensfram- ... , , . möjhgheter och fordelar som trots alllligger i alt kunna se dessa ohka saker Vi politiker får ju kritik mot oss all vara såsekloriserade. Vi ser inte helheten när del gäller de områden som berörmänniskorna djupl, nämligen socialfrågor och hälsovårdsfrågor. Till vill jag säga atl del är väl senl altbegära parlamentarisk medverkan när organisalionsförslagel redan föreligger.Jag tycker ocksä att man skall ha med parlamentariker i stora och vikfigautredningar. Men tåget har ju gått. Jag tycker att har ett så passbra underlag för sill ställningstagande att vi inle behöver veva filmenlillbaka. Jag tror att den organisation som fastställs för, socialstyrelsenskall ge en bra utveckling i framliden. 86 PER STENMARCK (m): Jag tror atl inledningsvis sadeungefär all det är glädjande all man nu vill slärka den medicinskaprofessionens slällning. Om man nu vill prioritera den medicinska och denmedicinsk-tekniska kompetensen, varför skulle man då motsätta sig etl förslagsom rimligtvis innebär en förbättring i detta hänseende? Jag respekterar naturligtvis den linje somsocialdemokralerna och har vall. Jag kan bara ullryckaförhoppningar om att delta verkligen skall fungera. I sitt inledningsanförande log också uppfrågan om en länsläkarorganisalion. Jag vill först och främsl understryka atldet jag och vi moderater har talat om är någon form av länsläkarorganisalion -inte nödvändigtvis precis samma modell som en gäng i liden avskaffades avriksdagen. Den hade sina brister, och vi skall naturligtvis se till att de intekvarstår. Det finns tvä områden som jag vill peka på, där en modernlänsläkarorganisalion skulle kunna spela en betydande roll. Del ena områdelgäller åldringsvården, där vi står inför en fid med nya saisningar, etl ökatansvar för kommunerna och ell ansvarstagande av nytt slag. Jag tror atl del ärväldigl viktigt all detta hgger så nära de ansvariga som möjligl. Jag är heltövertygad om all en länsläkarorganisalion på många sätt skulle kunna spela enbetydligt vikiigare roll än sex regionala organ. Del andra områdel avser tillsynen över den enskiltbedrivna vården, som ofla utövas av en ensam läkare. En dialog med enlänsläkare skulle i många fall kunna vara utomordentligt bra. Ju närmarekontakten i fräga ligger, desto bättre tror jag atl det är. Jag är övertygad omatt en länsläkare skulle kunna göra ell utomordentiigl bra arbele även på dettaområde. Jag vill avsluta med all fråga ; På vilkel sätt anser socialdemokralernaatl den regionala och lokala kontrollfunktionen kommer attfungera bättre med de sex regionala lillsynsenhelerna än med den återgångtill någon form av en länsläkarorganisation, som vi moderaler har 87DANIEL TARSCHYS (fp): Det är bedrövligt alt höra allsocialdemokraterna forlfarande sätter klackarna i backen inför kravet på engenomgripande pariamenta risk översyn av socialtjänstlagen. Denna lag har nuvarit i kraft under älta år. Vi vel all den på en mängd punkler inle alls harkunnal tillämpas i realiteten enligt de ursprungliga intentionerna. Vi vel altdet finns problem som är mycket svåra all bemästra inom missbrukarvärden ochinom äldrevärden. Vi vel alt man när det gäller vård av ungdomar står införenorma problem och alt det inte finns resurser att ta hand om många av de svårtmissanpassade ungdomar som behöver hjälp. Vi vet all helhelsprincipen,,som ären viktig grundval för socialtjänstlagen, har fungerat väl på en del håll, mensämre på andra. Del har rests problem kring hur slark specialisering manbehöver inom socialljänslen. Vi vel också att socialhjälpsnormefna livligt hardiskuterats. Del finns behov av att se över vilka villkor som skall gälla förbeviljande av socialhjälp. Detta är bara en liten del av provkartan överproblem som har dykl upp inom . Det är alldeles uppenbart att vi borde få till stånd denparlamentariska ulvärderingsom beslulade om när lagen antogs, och somdet i flera socialdemokratiska proposilioner därefter - varav jag tror allåtminstone någon är underskriven av - har uttalats att man börgenomföra när det är fråga om ramlagar. Följ era egna principer, och framför alll: bekymra er förde problem som finns inom socialljänslen! Medverka till atl vi får en rejälparlamentarisk översyn av denna lag! Det är de som arbetar inom socialtjänstenoch de som har problem värda. 88 BOHOLMBERG (s): Jag vill mycket korl lill att vissl finns omsorgen när del gäller all socialljänsllagen skallfungera på ell bra säll och i fråga om atl man skall följa upp den och se lillatt lagens intentioner skall kunna fullföljas. Vi får kanske ålerkommayllerligare lill de frågor som jag tog upp lill diskussion. dem inte, men jag anser atl dessa frågor är angelägna för all lösaproblemen med socialtjänstlagen och andra ramlagar. och regeringenbehöver veta om de pohliska mål som man beslutat om verkligen uppfyllls. Min erfarenhet är all organisationens belydelse tenderaratl underskattas. Vi tror att om det fallas bra och vikliga beslul i , sä genomförs de på ell mycket bra sätt och kommer medborgarna filldel. Men det finns många slora och små brisler inom förvaltningen som bidrarfill att del inte förhåller sig på det sättet. Då måste vi få bra styrinstrumentoch en uppföljning av det hela, vilkel jag anser vara en viklig förutsällningför all man skall kunna komma framåt när del gäller dessa utvärderingar. Till Per Stenmarck vill jag säga att jag är förvånad överatt ni moderaler hyser så stor tilltro till all återuppväckalänsläkarorganisationen. När Per Stenmarck säger all det inle är fråga om dengamla organisationen, hälsar jag denna tillnyktring med tillfredsställelse. Vadär det då för skillnad med att bygga upp en tillsyn av del här slagel? Jag menaratl den organisation som vi nu föreslår kommer atl ge oss erfarenheler och godamöjligheler lill en regional tillsyn. Prot.1988/89:121 När det gäller de områden som skall utvecklas inom äldrevården,finns del 25 maj1989 ju en medicinsk kunskap i detavseendet på landsfingssidan och även i c ., , r samarbete mellan kommuner ochlandsting. Man bör akta sigför all säga att , .. man pa grund av att man inle litarpa kommuner och landsting skall bygga upp enstatlig organisation med läkare som är bällre än de kommunala och Med della vill jag inle ha sagl atl det inle är vikfiglall göra en uppföljning av del hela. Men man får se lill alt avgränsningarnainte blir oklara. Lål ossålerkomma, Per Stenmarck, lill denna diskussion när den nya organisationenhar stabiliserats så, atl vi kan se vad den kan stå för och vad 89 PER STENMARCK (m); Skillnaden mellan vårt förslag om enlänsläkarorganisation och den organisation som socialdemokraterna föreslår äratl ert förslag rör sig om ell mycket begränsat anlal personer som kommer allsyssla med della inom elt antal regionala organ. Vi föreslår ett stort antallänsläkare, och då får man en hell annan närhet fill den enskilde läkaren ellerlill den enskilde patienten. Del gläder mig emellertid atl säger att viskall skaffa oss erfarenhet av detta. Det är bra, och jag hoppas all det skallkunna leda fram lill någoniing i framliden. säger också atl vi fårålerkomma lill denna diskussion när den nya organisationen har stabiliserats.Jag tror all jag kan leva all vi kommer atl ålerkomma, liksom vi kommer atlfölja upp vad som kommer ul av delta beslul. Som jag tidigare varil inne på är det uppenbarligen så,atl regeringen inle är missnöjd enbart med den centrala kontrollen som i dagutövas. Man är också missnöjd med den kontrollverksamhet som bedrivs på båderegional och lokal nivå. Ändå motsätter sig socialdemokralerna den form av enförbättring på den centrala nivån som jag är helt överlygad om all eltåterinrältande av medicinalstyrelsen skulle innebära saml den form avförbättring pä den lokala och regionala nivån som vi tror atl enlänsläkarorga-nisafion också skulle komma atl innebära. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslul i ärendet skulle fattas vid nästa arbelsplenum.) 11 § Kammaren beslöt atl ärendebehandlingen skullefortsättas vid arbelsplenum . 12 § Anmäldes och bordlades medanledning av skr. 1988/89:147 med redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten 1988/89:U7 av m.fl, (vpk) 92 1988/89:U8 av ochCharlotte Braniing (båda fp) 1988/89:U9av m,fl, (mp) 13 § Kammaren åtskildeskl, 20,57, Prot, 1988/89:121 Prot, Förteckning över talare 1988/89:121 (Siffrornaavser sida i protokollet) ,, i () 16, 26, 29, 30, 35, 36, 40, 43 ,() 8 ,() 30, 35, 37, 52 ,, försvarsminister 37, 42, 44 Ciszuk,() 27, 29, 41 De ,() 8 ,Kersfin (fp) 18, 34, 36, 40, 43 ,() 62 EvermoPalmerlund, () 57, 62 ,() 10, 13, 14 ,Bo (s) 86, 89, 91 ,Margö (vpk) 74, 77, 78, 80 Jennehag,(vpk) 24, 26 ,, i Benglsfors (c) 21, 35, 41, 44, 52, 54 Kjörnsberg,() 11, 13, 14 Köriof,() 46, 61 ,Hans (fp) 49, 53, 54 ,(vpk) 8, 12, 14, 15 ,() 54 ,(vpk) 67, 69, 80 ,() 78, 79, 85 Stenmarck,Per (m) 66, 68, 69, 72, 73, 82, 88, 90, 92 Tarschys,() 79, 80, 81, 87, 91 ,() 6 Wesfin, () 69, 72, 74, 76, 77, 79 Öslh, () 83, 89