prot · GC0926 · 1988-12-31 00:00:00 — företagetmåste ta ansvar såväl för den personal som direkt förlorar sina arbeten som försysselsättningen på orten i vidare mening. Det räcker således inte att erbjudade anställda nya arbeten i koncernens fabriker på andra håll i landet. Jag har därför redan tidigare förklarat att jag utgår ifrånatt hjälper till med någon form av ersättningsindustri i Karlskrona.Den uppfattningen är väl känd hos de ansvariga inom förelaget. Regeringen har vidtagit en radolika regional- och arbetsmarknadspolitiska åtgärder för attarbetsmarknadsläget i , Hksom i i dess helhet, skallutvecklas positivt. har regeringen t.ex. beviljatlokaliseringsstöd med sammanlagt ca 100 milj. kr. till företag i länet. Det harmedverkat till att investeringar på ca kommit till ståndoch att ca 700 arbetstillfällen tillkommit eller tryggals. Härtill kommer attett stort antal företag i fått utnyttja sinainvesteringsfonder på samma sätt som företag i stödområdena. Anslaget till för regionalautvecklingsinsatser i länet har tredubblats, från 4,2 milj.kr. till 13milj.kr., . De tidigare problemen i har även inneburit attlänet av tilldelats förhållandevis storaarbetsmarknadspolitiska resurser. 1 det s.k. Blekingepaketet beslutades ominsatser för ca 75 milj.kr. Dessa insatser inriktades på förbättringar avtillgängen på riskvilligt kapital, förbättringar av infrastrukturen, utökadhögskoleutbildning och åtgärder för teknikspridning. har beslut fattals om lokalisering av plan- ochbostadsverket samt centrala ledning till . Vidarehar en egen högskola inrättats i länet. Samtliga dessa åtgärder har vidtagits just för attarbetsmarknaden i och i övriga länet skall utvecklas positivt. Utantvivel har åtgärderna redan givit goda resultat. Flertalet åtgärder är dessutomav den karaktären att de är långsiktigt verkande, varför effekterna ännu intehar visat sig fullt ut. Regeringen kommer självfallet att noggrant följautvecklingen i och . Då , som framställt fråga 226, anmältatt han var förhindrad att närvara vid sammanträdet, medgav talmannen att GöranEngström i stället fick delta i överläggningen. AnL 50 (vpk): Jag tackar arbetsmarknadsministern försvaret. är ju ett län som mer än något annat län i vårt land fåttkänna på de stora privatföretagens hänsynslösa schackrande med människor ochkommuner. En av de värsta och mest cyniska schackrarna är Ericsson.Det är inte första gången som företaget slänger ut arbetare på gatan. Vi vetockså vilket råd företagets styrelseordförande, , gett dehundratals människor som blir arbetslösa i . Hur kommerdetta företag att behandla människorna i ? det är inte så svårt atträkna ut. 1 de länder som nu skall flytta fillverkningen till saknas imånga fall elementära mänskliga rättigheter. Vidvarje tillfälle när eller något annat företag slår igen eller minskarsin verksamhet, säger olika arbetsmarknadsministrar att företagen måste ta sillsociala ansvar. Jag betvivlar inte äktheten i engagemang när honuttalar delta. Men det blir ju bara tomma ord, sä länge det saknas instrumentför att se till alt förelagen också i praktisk handling verkligen tar dettaansvar. Jagvill fråga: Tänker arbetsmarknadsministern nu medverka till att det skapasregler eller lagar som gör att företagen har skyldighet att skapa alternafivtillverkning på den plats eller de platser som drabbas? Det är ju detta dethandlar om. Annars kan vi ju stä här , år , ocharbetsmarknadsministrar kommer och går och säger samma sak om vad de anser, menföretagen fortsätter att göra som de vill. OmEricssons nedläggning av telefontillverkning i AnL 51 (): Eftersom frågeställaren är förhindrad att närvara, ber jag all få tackaarbetsmarknadsminister för svaret även på denna fråga. Blekingeoch hela sydöstra har haft det besvärligtarbetsmarknadsmässigt och med en betydande befolkningsminskning. De senasteårens utveckling, som arbetsmarknadsministern beskrev i sitt svar, med enlokalisering av del nya och kustbevakningsmyndigheten till Karlskronaoch lokaliseringen av en högskola till länet, har gett blekingarna en ny ochförhoppningsfull framtidstro. Jag vill i det här sammanhanget gärna noteravilken betydelse den typen av medveten statlig politik har, så att man även ifortsättningen försöker flytta ut statliga verksamheter där så är möjligt. Mankan ju länka sig hur det senaste företagsnedläggningsbeskedel hade verkat utanden här typen av satsningar. Därom kan vi alltså vara överens, och från centernshäll vill vi gärna trycka på även i fortsättningen. Förelagsnedläggningendrabbar alltså Kariskronaregionen med drygt 700 personer, vilket är ungefärsamma nedgång i sysselsättningen som har skett . Detblir stora problem för kommun, län och region. Vi tycker från vårt håll att detär en självklarhet att en koncern som verkligen ställer upp ochhjälper till i samarbete med kommun och länsmyndigheter för att få så mycketsom möjligt av annan verksamhet till och . Enligt deninformation som frågeställaren har haft är det inte så alldeles klartatt koncernen och dess ledning verkligen har samma inställning. Därför var detsvar har gett mycket tillfredsställande: att regeringen utgår ifrånatt i fortsättningen kommer alt ta sill sociala ansvar. Detta äregentligen en fortsättning på det som en gång kallades Åslingdoktrinen, dvs.att samhället eller staten förutsätter just att företagen spelar med i ettkonstruktivt arbete för att få ny sysselsättning. Än en gång: Tack försvaret! Prot.1988/89:26 AnL 52 ArbetsmarknadsministerINGELA : Om arbetsmarknadspolitiken för ungdomar Detär alltså på det viset att länsmyndigheterna och företaget haren etablerad kontakt. Det pågår förhandlingar - i varje fall kommer de attbörja och fortsätta in -mellanföretagsledningen och de fackliga organisationerna. Med tanke på den kraft medvilken kontaktgruppen i länet har tagit sig an uppgiften är jag övertygad omatt med en beredvillighet från företagen skall det skapas ersättningar för dearbetstillfällen som faller bort när lägger ned telefontillverkningeni . Jag kan också nämna att regeringen harbeviljat lokaliseringsstöd till i , vilket kommer att ge ca140 arbetstillfällen, som naturligtvis i det här läget är ett extra välkommettillskott. AnL 53 (vpk): Det är ju bra att det pågår ett samråd därEricsson finns med. Det skulle ju också vara bra om såg till att detskaffades ersättningsjobb för dem som faller bort - det har talats om 700arbetstillfällen. Är det på det sättet så är det alldeles utmärkt. Men tillåtmig betvivla det, för jag har följt bravader runt om ilandet. Nå, vi får se. svarade inte på min fråga: Vilka instrumenttänker regeringen i fortsättningen skaffa sig för att se till att företagen vetatt när de planerar att lägga ned eller flytta ut någonting skall de också setill att det finns en ersättningsindustri? Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på fråga 1988/89:228 om arbetsmarknadspolitikenför ungdomar AnL 54 Arbetsmarknadsminister : har frågat mig om vilkaungdomspolitiska åtgärder som kommer att finnas kvar eller inrättas närungdomslagen har upphört att gälla. Åtgärderna med syftet att ge ungdomar större möjlighet attkomma in på arbetsmarknaden tillkom, som själv anger, under enperiod då ungdomskullarna var stora och efterfrågan på arbetskraft låg. I daghar förutsättningarna förändrats genom att antalet ungdomar i åldern 18-19 årsjunkit som arbetskraftsbehovet ökat. Företagens rekryteringsbehovav ungdomar är därför mycket stort och kan antas vara betydande ocksåunder 90-talet. Trots detta finns det, och kommer att finnas, behov av enfortsatt ungdomsgaranti för de ungdomar som, trots den goda arbetsmarknaden,har svårigheter att skaffa ett arbete. Av de ca 8 000 ungdomar som hararbete i ungdomslag är ca 1 000 arbetshandikappade. Andra grupper kan ha arbete i ungdomslag beroende på denlokala 26 arbetsmarknaden m.m. På grund av den förändrade arbetsmarknadssituafionen förungdomar är det angeläget att se över ungdomsåtgärderna och därvid utvecklametoder för att de kvarvarande grupperna ungdomar skall få det stöd de behövervid inträde på arbetsmarknaden. arbetar med dessa frågor bl.a. iutredningen om översyn av kommunernas uppföljningsansvar för ungdomar, vilkenskall omfatta de ungdomar i åldern som inte har någon gymnasialutbildning och som inte studerar eller arbetar. Regeringen är medveten om attlågutbildade ungdomar löper större risk än andra att hamna utanförarbetsmarknaden även under högkonjunktur. En viktig fråga blir därför hur målen för del kommunalauppföljningsansvaret för 1617-åringar skall samordnas med målen förarbetsmarknadsmyndigheternas åtgärder för 18-19-åringarna. Utredningenskall ha slutfört sitt arbete . Inom AMS har man utarbetat ett förslag om förändring avungdomsgarantin för att ge de ungdomar som inte får arbete på den öppnaarbetsmarknaden utökad möjlighet till en praktisk utbildning eller inskolning iarbetslivet. Fråganskall beredas i . Jag är därför inte beredd att mera i detaljinformera om vilka ungdomspolitiska åtgärder som regeringen kommer att föreslåriksdagen ulan ber att få återkomma i denna fråga senare under budgetåret. Om arbetsmarknadspoUtiken för ungdomar AnL 55 (): Jag ber att få tacka arbetsmarknadsministernför svaret. Det var ett positivt och bra svar. Jag tycker det gav en garantiinför framtiden, att regeringen även i fortsättningen känner ansvar för våraungdomar, både dem som har en god utbildning och dem som har en bristandeutbildning. Låt mig få ta fillfället i akt att uttala min positivainställning till ungdomslagen. De har ju varit ett instrument för kommunernaoch för samhället över huvud tagel att använda sig av för att hjälpa ungdomarut på den öppna arbetsmarknaden. Dessutom har de haft många positiva effekterför den offentliga sektorn. Ungdomslagen har också varit en god hjälp förungdomar som fått sin skolgång fördröjd på grund av ett varaktigtfysiskt funktionshinder och även för psykiskt utvecklingsstörda ungdomar. När det gäller ungdomslagen kan man också konstatera attstaten, kommunerna, landstingskommunerna, kommunalförbunden, församlingarnaoch kyrkliga samfälligheler, som i huvudsak varit ungdomarnas arbetsgivare underdessa , har fått arbetsuppgifter utförda. De hade kanske annars aldrigblivit utförda - eller man hade fått vänta på en lösning. Tack vare dessaungdomar har vi fått saker och ting förverkligade som vi önskade. Jag tycker att det är bra om man nuplanerar andra och kanske bättre åtgärder för att åstadkomma bättre möjligheterför ungdomarna ute på arbetsmarknaden. Men glöm inte i den hanteringen degrupper för vilka det är absolut svårast alt få något arbete! Det gäller alltsåde psykiskt utvecklingsstörda och ungdomar med fysiska handikapp. Överläggningenvar härmed avslutad. Prot.1988/89:26 14 § Svar på fråga 1988/89:230 om behandlingen av ansökningarom lokaliseringsstöd Om behandlingen av ansökningar om lokaliseringsstöd har frågat mig om jag villmedverka fill att en ansökan om lokaliseringsstöd behandlas separat avregeringen och att en eventuell ansökan om transportstöd därefter prövas påsätt som fastlagt. Bakgrunden till fråga är regeringensbeslut att avslå en ansökan om lokaliseringsstöd av . Bolaget avser all etablera en anläggning för all produceramineralvatten i i kommun. Regeringen angav som motiv försitt beslut alt lokaliseringsstöd inte borde lämnas med hänsyn till främst demöjligheter till annat statligt stöd till verksamheten som finns enligtgällande regler. En av de andra statliga stödformer som är av stor betydelseför detta projekt är transportstöd. har rätt i att det gäller helt skildaregler för transportstöd och lokaliseringsstöd. En förutsättning för att godstransporlstöd skall lämnas äralt de transporterade produkterna uppfyller de av fastslagnakriterierna bl.a. när det gäller bearbetningsgrad. I del aktuella fallet harbolaget också fått ett positivt förhandsbesked av transporlrådet för sinprodukt. Transportstöd lämnas sedan i efterhand för utförda transporter utansärskild prövning av behovet av stöd för alt verksamheten skall kunna bedrivas. Lokaliseringsstödet är däremot ett selektivt stöd som kanlämnas efter prövning i varje enskilt fall. Den viktigaste frågan vidprövningen är hur stort stöd som behövs för att ett projekt skall komma tillstånd. görs naturligtvis en total bedömning av vilka resurser somsamhället måste mobilisera för att ett projekt skall kunna genomföras. 1 det aktuella fallet bedömde regeringen dels attprojektet borde komma till stånd ändå utifrån de företagsekonomiska kalkylersom bolaget presenterat, dels att den totala samhälleliga insatsen var tillräckligäven utan lokaliseringsstöd. AnL 57 (): I Stekenjokk och säger man nu: Detär tur att vi kan lita på schweiziskt storkapital. Vi kunde ju inte lita påregeringen. Schweiziskt kapital gick in där regeringen gick ut. I svaret finns det en mening om att man inle skall gestörre stöd än som behövs för att ett projekt skall kunna komma till stånd. Jag vill dock påminna om att och vid sina etableringar i överheta områden på olika vägar erhöll sammanlaget ca 4 milj. kr. i stöd för varje nytt arbetstillfälle.Det gäller alltså två av rikaste företag, på pendlingsavstånd frånverkligt överheta orter. Men i delta fall är det inte fråga om pendlingsavstånd. De som bor där uppe har egentligen inte så många alternativ. Vi är litet förvånade, eftersom det verkar som om ett generellt stöd har fått slå ut en positiv bedömning i själva lokaliseringsärendet. Vi hoppas att det är en 28 engångsföreteelse. är andralokaliseringsärenden på gång. behöver dessutom en bättreväg för att kunna transportera sitt mineralvatten - det rör sig ommineralvatten för 220 milj.kr. - som skall säljas till . Det finns såledesmöjligheter för regeringen till rehabilitering. Men det var ju principfrågansom var del viktiga här. Jag hoppas att man bedömer var sak för sig hädanefter. Del är väl bra att man bedömer var sak för sig. skullekanske också göra del. Regeringengick ut och det schweiziska kapitalet gick in i stället, säger , det är precis vad del skulle handla om. Det här är ett kommersiellt företagsom skall vara vinstgivande och självbärande - med ägarkapital, styrelse osv.,allt enligt vanlig ordning på en kommersiell marknad. Regeringengjorde bedömningen att företaget, med tanke på de generella grundläggande stödsom förelaget hade rätt till och de kapitalstarka intressen som låg bakom,skulle klara sin etablering, sin drift och sin verksamhet ulan något selektivtlokaliseringsstöd. Den bedömningen har ju också visat sig vara helt riktig.Sedan får vi återkomma till andra lokaliseringsframställningar, precis somframgick av eget inlägg, alltså i särskild ordning: var sak försig, att bedömas efter sina förutsättningar. AnL59 (): När det gäller SIND:s bedömning av ärendet berodde utslaget på att maninte ansåg sig ha fått tillräckliga garantier för att kapital och annat -marknadsföringsplan m.m. - räckte till. Det fanns alltså ett helt annat motiv. Arbetsmarknadsministernmåste förstå att människor i våra trakter fäster avseende vid behandlingen avVolvo och - två av rikaste företag. Där ansåg man att detbehövdes jättekapital för varje nytt arbetstillfälle. Den del av landet som jagföreträder är en mycket utsatt del. Därför upplever vi som bor där bedömningenpå ett annat sätt. Men, som sagt, jag hoppas på en annan behandling framöver.Med delta tackar jag för svaret. Överläggningenvar härmed avslutad. 15 § Svar på fråga1988/89:231 om sysselsättningen i har frågat industriministern om han är beredd altmedverka till att särskilda insatser görs för all ersätta de arbetstillfällensom går förlorade när valsverket i läggs ned. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. valsar och manufakturerar stålprodukter i i Gävlekommun. Bolaget har ca 140 anställda och ingår sedan i juni iWelbondgmppen med ungefär 2 400 anställda. Bolaget har, enligt vad jagerfarit, inlett förhandlingar enligt medbestämmandelagen med de anställdaom nedläggning av valsningsverksamheten i . Denna sysselsättermerparten av de anställda på orten. Så länge förhandlingarna pågår är jag inteberedd att uttala mig i frågan. AnL 61SINIKKA (): Jag vill tacka för svaret påmin fråga. Jag har förståelse för att hon inte är beredd alt uttala sig ifrågan på grund av pågående förhandlingar, men jag skulle ändå vilja tatillfället i akt och berätta vad som har hänt och eventuellt kommer att hända iframtiden. Ett bruk med 400-åriga traditioner i södra än en gång av nedläggning. har varit ett stortjärnbruk, men antalet arbetstillfällen har kraftigt minskat på grund av olika strukturförändringar. Det senaste hotet om nedläggning var 1981. Då räddadesproduktionen med hjälp av intensiva förhandUngar mellan ägargruppen, facken ochGävle kommun. Man kom fram till en överenskommelse, innebärande att verksamhetenskulle fortsätta men i mindre skala, att kommun från företaget köpte fastegendom i form av eldistribution, fastigheter, bostäder och skog, att Fagerstaskulle positivt medverka till att annan industri kom till under tidenfram till 1987 samt att skulle bilda en avvecklingsfond på 9 milj. kr.Forsbacka fick alltså en lidsfrist för att visa att företagetskulle gå med vinst, men i en ny, småskalig form. har drivitsmed normala affärsmässiga principer, med inriktning på småskalighet och kortaserier. Det som händer, när företaget eventuellt skall läggasned, drabbar väldigt många, först och främst de människor som har jobbat därmen också kommun och hela . Mest kanske det drabbar kunderoch leverantörer. T.o.m. verksamheten vid bruk hotas av nedläggningpå grund av situationen i . AnL 62 Arbetsmarknadsminister : Herr talman!Precis som när det gäller övriga frågor som har varit uppe under denna frågestund,t.ex. om , förutsätter jag naturligtvis att också tar ettansvar för sina anställda i en sådan här situation. AnL 63 (): Del kanske inte är som skall taansvaret för verksamheten, utan företaget . Vi har inte gett upp hoppeti , varken facken, kommunen eller de utomstående som arbetar för attlösa problemen, utan vi lever i hopp om att verksamheten skall kunna drivasvidare. Det är inte första gången den är nedläggningshotad. Om försöken atträdda verksamheten inte lyckas, behövs det konkreta åtgärder från statsrådetssida. Överläggningen var härmed avslutad. 16 §Svar på fråga 1988/89:232 om ökade möjligheter till arbete för handikappade AnL 64 Arbetsmarknadsminister : har frågat mig vilka åtgärderregeringen avser att vidta för att underlätta för handikappade ocharbetshandikappade att komma in på arbetsmarknaden. En mycket stor del av de medel, som anvisas förarbetsmarknadspolitiska insatser, avser åtgärder för arbetshandikappade. Dettabudgetår har anvisats för åtgärder, som är direktförbehållna dessa sökande. Dessutom används övriga arbetsmarknadspolitiskaåtgärder i betydande utsträckning för sökande med arbetshandikapp. Budgetåret1987/88 var andelen arbetshandikappade som deltog i arbetsmarknadsutbildningca . Det innebär att andelen var ungefär dubbelt så stor som dearbetshandikappades andel av hela gruppen arbetssökande. () har antagit ett särskilthandikapprogram - Målet är arbete. De åtaganden som man har gjort i programmetligger också till grund för styrelsens anvisningar till länsarbetsnämnderna förderas planering av verksamheten hos nämnderna och arbetsförmedlingarna. Detta är helt i överensstämmelse med regeringensriktlinjer till AMS om planeringen och genomförandet av denarbetsmarknadspolitiska verksamheten. Där föreskriver regeringen bl.a. attverksamheten skall inriktas så att fler arbetshandikappade skall få arbeteeller få del av lämpliga åtgärder som kan hindra alt handikappet leder tilllångtidsarbetslöshet eller utslagning från arbetsmarknaden. Om ökade möjligheter till arbete för handikappade AnL 65KENTH SKÅRVIK (fp): Jag tackar arbetsmarknadsministern försvaret. Där sägs att stora pengar anvisas för dessa insatser. Enligtvad jag kan förstå räcker de inte. Det handlar om människor som redan har detsvårt och som kanske skulle kunna hjälpas på något sätt om de fick ett arbete. En sak som vi fick höra ofta under valrörelsen och som jagsjälv har nämnt i min fråga till arbetsmarknadsministern är att det just nuråder ett gott läge på den svenska arbetsmarknaden. Delta gäller både för demsom har arbete och för dem som söker arbete. Det finns givetvis undantag. En grupp som däremot har det svårt i många sammanhang ärde arbetshandikappade. Det ökande antalet förtidspensionärer och flerarbetshandikappade arbetssökande vid arbetsförmedlingarna under det senasteåret tyder på all utslagningen inom arbetslivet fortsätter- detta trots att delfinns relativt god fillgång på arbete på den svenska arbetsmarknaden. I , , statistik definierasarbetslösa som kvarstående arbetssökande utan arbete, aktuella för omedelbararbetsplacering. Med utgångspunkt i denna definition var 7 500arbetshandikappade arbetslösa . Under sammaperiod var dock 38 800 arbetshandikappade registrerade som sökande påarbetsförmedlingen . I denna större grupp ingick även de arbetshandikappadesom av olika skäl inle var aktuella för omedelbar arbetsplacering underperioden. Prot.1988/89:26 Från sida har vi iflera partimotioner fört fram tanken på att Om saneringen av s.k. sjuka hus föra över pengarfrån socialförsäkringssidan till arbetsmarknadssidan, allt för att ge störreutrymme för arbetshandikappade att få fler arbetstillfällen. Men tyvärr har viinle lyckats få gehör för dessa tankar i socialförsäkringsutskoltet. Kanarbetsmarknadsministern länka sig en sådan lösning? Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på fråga 1988/89:154 om saneringen av s.k. sjukahus AnL 66 Bostadsminister : har frågat mig vilka konkretaåtgärder jag avser att vidta för att öka kunskapen om hur sanering av s.k.sjuka hus bör genomföras. Bakgrunden till frågan är den nu pågående debatten omhygieniska problem i vissa delar av bebyggelsen och vad man kan göra för attkomma till rätta med dessa olägenheter. Jag delar uppfattning att det är viktigtall det nu görs en ordentlig analys av problemen så att rikliga åtgärder vidtasmed ett gott och varaktigt resultat, med hänsyn både till de boende och tillkostnaderna. För att noga granska dessa frågor har en särskild arbetsgrupptillsalts inom . En av gruppens uppgifter är att redovisatillgänglig kunskap på området och föreslå åtgärder som undanröjer förhållandeni byggnader som kan vålla besvär och ohälsa. (S 1986:02)arbetar också - delvis från en annan utgångspunkt - med frågor som rör sjukahus. Även från den utredningen kan vi räkna med förslag till åtgärder. Jag harfått veta att utredningen kommer att lägga fram sitt betänkande . Utöver de insatser som jag nu har nämnt pågår ett ganskaintensivt forsknings- och utvecklingsarbete, och det är främst genom forskningoch experiment som vi kan få större kunskap om hur sanering av sjuka hus börske. Därför har jag för avsikt att undersöka möjligheterna att ytterligare ökaforskningsinsatserna vad gäller inomhusmiljön. Del är också nödvändigt all ansvar kan utkrävas avbyggentreprenörer och materialtillverkare. Jag har därför gett den särskildaarbetsgruppen i uppgift att se över lagstiftningen i detta avseende. Gruppenskall också undersöka om behov finns av en särskild skadefond. Det är viktigtatt de boende, som oförskyllt drabbas, kan hållas skadeslösa. Då , som framställtfrågan, anmält att han var förhindrad alt närvara vid sammanträdet, medgav talmannenatt i stället fick delta i överläggningen. AnL 67 (): Jag ber att fåtacka för svaret på fråga. Bakgrunden till frågeställningen hänger delvis ihop med den utfrågning vi 32 hade i bostadsutskottet med en radföreträdare för olika intressen, och var detnågonting man fick klart för sig i samband med utfrågningen så var det att delfinns en stor osäkerhet på området. Man skyller på varandra. Därför är detangeläget att få klarhet i vad som orsakar problemen och naturligtvis dåframför allt att åtgärder vidtas för att rätta till det som är så besvärligtför mänga människor i värt land, nämligen den inre miljön i våra bostäder.