prot · GC09106 · 1988-12-31 00:00:00 — Eftersomdessa inle kan användas lill den fullständiga ulbyggnaden av dubbelspår mellanGöleborg och , får dessa pengar användas till andra delar avvästkustbanan. Då gör de nytta där. Vi har på del visel alltså tryggat fortsatiaoffensiva saisningar på banan. 33 () replik: Jag lovade att inle lägga mig i debalten mera.Men när här kommer med renl felaktiga uppgifler från lalarslolen,måste jag i alla fall korrigera dem. påstår att banverkel i huvudsak gör sinanyinvesteringar i Storstockholmsområdd. De insatser man görpå Grödingebanan betalas i huvudsak av regionala inlressenler - närmare 400milj. De anslagsmedel banverkel har för investeringar i järnvägsnätetanvänds i huvudsak utanför storstadsområdet. 34 () replik: Inga missförstånd skall råda, !Vad jag syflade på var inle invesleringar som sådana, ulan jag menade den lolala 55 Prot.1988/89:106 investering vi gör i samhällel. Jag kan ocksä hälla med omatt del finns 28 april1989 en gräns för hur mycket man klararav. Det var med tanke pä den stora ~ intensiteten i totalt sett - med byggverksamhet osv. som jagsade atl vi bör satsa på andra regioner. Dä klarar vi alltså cenlerns 40 Till vill jag säga atl vissl har cenlernvaril krilisk när del gäller SJ och banverkel - och framför allltransporträdet. Vad jag har försökt förklara, inte minst i tidningsdebalier, ärall del egentligen är små saker om man skall rikla krilik mol SJ,banverkel osv. Vad del är fråga om är all ge ordenlliga resurser. Dä försl harSJ och möjlighel alt fullgöra sina uppgifter när del gäller bädegods- och persontransporter. Till : Vi har ju sagl i parlimolionen all viinle äremolallman kan diskulera. Men för mig som poliliker har det alllid framståttsom rimligt, när man skall diskutera och förhandla, alt del sitter nägon päandra sidan bordet, och så talar man med varandra och försöker komma överens.Då siller man inte och säger: "Så härskall det vara." Del som släriden handling vi behandlar är ett diktat. Det går inte att komma ifrån,även om jag erkänner all det höll på atl bli belydligt hårdare från början. Detblev något bällre. Självfallel tror vi alt västkuslpolilikerna finner, när deläser minoritetens förslag, alt del frän deras utgångspunkt är belydligtbättre, för det följer den linje som vi hade . 35 () replik; Jag finner del myckel angelägel all RuneThorén fär med sig hem budskapei atl del inle är fråga om utpressning. Del bliren frivillig överenskommelse, om den träffas. Och om man inle iräffar elt avtalav denna typ blir det en senareläggning, som man då tycker atl man kan bära.Det är alltså hell och hälld en lösning av frivillig karaktär. Jag vill understryka atl denna lösning harsin förebild i det avtal - Slrängaviald - som gäller . 36 () replik: Del är ingen bra jämförelse. När del gällerSlockholmsomrä-del var del en helt annan lyp av invesleringar. Här är del frågaom "raka spär" som del gäller atl inveslera i och som inle ger någrapengar tillbaka till kommuner och landsting. Dessutom är del den slora skillnaden atl del här är frågaom alt beiala dubbelt. Man kommer alltså försl att beiala för investering, ochsedan skall man betala banavgifter. Jag har försökl kolla med vårt trafikbolagi . Man säger där att den trafiken säkerligen kommer att kosla mellan 3och 4 milj. kr. Del skulle belyda all man på ell anlal år betalar denhär rälsen tvä gånger om, och del kan ju ändå inle vara rimligt att ha etlsådant syslem. Försle vice lalmannen anmälde allRolf Clarkson anhållil alt lill prolokollel fä antecknat alt han inte ägderätt lill ytterligare replik. 37OLLE ÖSTRAND (s): Låt mig hell korl ullrycka min sloratillfredsställelse över atl Irafikuiskoild nu i sill betänkande har lyft framsärskilt tvä snabblågspro-jekt, nämligen ochStockholm-Sundsvall. Delta har ju ocksä underslrukits av utskotlels lalesmanRune här . Han sade alt det regionalpolitiskt ärmyckel vikligl all denna snabbtägssalsning kommer i gång med del snarasle. Del är samma slulsalser som har dragils av den arbetsgruppsom nu under ell är har jobbal med del här projektet. Del sakmaterial som vihar tagit fram visar all ett snabbtåg mellan och kommer allvara en av de mest effektiva regionalpolitiska satsningar som kan göras för atlulveckla framför alll . Jag är medvelen om all del är banverkel som har ansvar förinvesterings-planeringen. Men jag vet ocksä atl i sin planering skallta hänsyn till de regionalpoliliska aspekterna. Jag ulgår nu från att banverkel väger in desynpunkler som irafikulskoliet har gett ultryck för i sitt betänkande. 38INGBRITT IRHAMMAR (c); Jag vill ta upp några problem med tågförbindelseri län och i . Del gäller lågförbindelser på väsikuslbananoch särskill dess södra del, slräckan som en del avinterregionala förbindelser söderut men också som en del av Blekingebanan, samlfjärrlågsförbindelser till och Slockholm. Förstnågra synpunkter på järnvägstrafik i allmänhet. Vi skall hellre satsa på utveckling än på nedskärning,menar cenlern. För all öka lönsamhelen inom personlågslrafiken är del klokl,anser vi, all salsa pä fler rabatter, talare och bällre anpassade lurer, bällrespär och vagnar. Del skulle öka järnvägens konkurrenskrafl och få fler alt lalägel. All della är rikligl har ju fakliski visal sig genom de saisningar påröda avgångar som SJ har gjort pä sislone. Persontrafiken pä banan har varilföremål för förhandlingar mellan SJ och transporirådel. Denna sträcka har i dag16 dubbelturer. Förhandlingarna har resulterat i all irafiken på dennaban-siräcka kommer alt reduceras med 6 dubbellurer till 10. Av dessa 10dubbellurer är 4 s.k. rådrumsbeställningar intill nästa förhandlingsomgäng.Denna minskning av antalet dubbelturer innebär väsentliga försämringar avpersontrafiken och kan få allvarliga konsekvenser för den miljövänligajärnvägslrafiken i län och den sydliga landsändan. Nedskärningarnaresulterar bara i ännu större förluster, eftersom folk då väljer andratransportmedel. Och när alll färre personer tar läget, hotar nya nedskärningar.Risken är uppenbar atl de fyra dubbellurer som är s.k. rädrumsbeslällningarförsvinner vid näsla förhandlingsomgång. Då försämras kommunikationerna ochlandsbygden riskerar alt avfolkas. Orn kollektivtrafiken skall kunna fungera, måste detfinnas en helhetssyn på olika förbindelser, såväl regionala som interregionala.Banan måste ses i della helhetsperspektiv tillsammansmed de interregionala förbindelserna, som jag tidigare nämnde. Cenlern vill anvisa 70 milj, kr.ulöver regeringens förslag för all möjliggöra köp av även här nämndanedläggningsdrabbade turer. Därför yrkar jag bifall lill reservation 10. En fortsatt utbyggnad av dubbelspär pävästkustbanan är mycket angelägen, som här har sagls, särskilt motbakgrund av den svåra miljösituationen i . Del är nödvändigl atlföra över så mycket biltrafik som möjligt på järnväg. Del gäller sä väl varu-som persontransporter. Det är ett statligt ansvar alt underhålla och bygga ulvästkustbanan. De medel som banverkel fäll för viss uppbyggnad av denna bana ärotillräckliga. Redan näsla är bör därför 100 milj. kr. användas för särskildanyinvesteringar, och yllerligare anslag bör anvisas kommande budgetär. Därmed lillgodoses syftet i centermotionen T206, där vikräver ytterligare satsningar på . I denna motion pläderar vi ocksä för all en tunnel byggsgenom för att öka trafiksäkerheten. Man minskar dä en mängdplankorsningar mellan väg och järnväg, och därmed ökar trafiksäkerheten. Jag yrkarmed della bifall till reservalion nr 24. I molion T550 av mig m.fl. - enflerparlimoiion - behandlas den södra delen av , slräckanBäslad-Ängelholm-Åstorp-Malmö/. Denna sträcka trafikeras med fyralågturer i stort sett i vardera riktningen. är i dennadel en viktig pendlingsförbindelse, eflersom västra kommit all uppfattassom en gemensam arbetsmarknad. Beläggningen, särskill i arbdspendlingslägen,har därför varit god. Människorna har vant sig vid all väsikuslbanan är enviklig del av samhällenas infrastruktur. Bl.a. av den anledningen har slalenanslagit medel för dess upprustning i samband med atl linjesträckningen läggsom över i och med att genomgående järnvägsspår där färdigställs är1991. SJ planerar att vid denna lidpunkt sälla in yllerligare Irafik pårubricerad bandel. I Tägplan 89 som SJ tagit fram föreslås attsamlliga tågförbindelser /slopas med ett undanlag. Somersällning föreslås i slällel att direktbussar sätts in mellan ochMalmö/. Bussarna kommer dock inle all trafikera Bäslad. Dessulomkommer bussresorna all ta myckel längre lid än vad tidigare tågförbindelsergjort, vilket kommer alt innebära atl SJ kommer all förlora en grupp trognaarbetspendlande järnvägsåkare på denna sträcka. I stället tar dessa nalurliglvisbilen lill arbetet del är ell snabbare och bekvämare allernaiiv för dem. Det finns slörre risk alt järnvägstrafiken blir än merolönsam. Dä lägges ytterligare linjer och lurer ned. SJ blir förlorare, miljöpolitiken blir förlorare ochenergipolitiken blir förlorare. Därför bör nuvarande förbindelser mellanNordvästskåne och /bibehållas lill dess alt en ulökad Irafik insättsigen Med deltayrkar jag bifall lill motion T550. Anf.39 HANS (): Prot. I motion T534 hemställer motionärerna allriksdagen mätte ge regeringen lill känna alt någon omklassificering av Blekinge kustbana inle ~. I skulle få ske förrän banan upprustats till modern standard. Orsaken lill vår motion var det anmärkningsvärdaförhällandel alt SJ och redan några månader efler det attriksdagen beslutat all banan skulle ingå i stamnätet föreslog atlbanan skulle utgå ur stamnätet och föras över fill länsjärnvägsnäld. Enligt beslut, som på flera slällen återges itrafikutskottets betänkande, skall järnvägsnätet delas in i stomjärnvägar ochlänsjärnvägar. Till slomnäld skall föras sådana banor som har person- ellergodslrafik som är av nationell och internationell betydelse. Vid avgränsningenav slomnäld valdes i första hand bandelar där trafikunderlaget förpersonirafiken medger minsl fem dagliga dubbellurer. Dessutom logs viss hänsyntill regionalpolifiska förhållanden. beslöt påtrafikutskollels tillstyrkan alt Blekinge kustbana skulle tillföras slomnäld.Vi fann det givetvis ytterst anmärkningsvärt alt transporträdet redan någramånader därefter föreslog alt banan skulle avföras frän stomnälet och senare ocksåträffade överenskommelse härom med SJ. Det är svårl bäde för motionärerna och för berördbefolkning att förstå all de skäl som ledde lill all ell enigtirafikulskotl och en i slorl sett enig riksdag beslulade alt kustbanan skulletillföras slomnäld, skulle vara så annorlunda atl bananskulle ul ur stomnälet. Mig veterligt har heller inget godtagbart skälredovisats för atl det som var en av alla omfattad sanning skullevara lögn . Del är också ytterst förvånande atl utskollel vidbehandlingen av vår motion icke ens höjt på ögonbrynen över en sådan brist pårespekt för ulskoltets och beslul från den verkställandemyndighetens sida. Vi inser självfallel alt den en gång beslulade klassificeringenav landels järnvägar icke kan gälla för evigt, men jag kan knappasl tro allvare sig Irafikuiskoild eller avsett atl den endasl skulle gälla iIremäna-dersperioder. För en bandel som ansetts ha nalionell och internationellbelydelse och som har stor betydelse för ell utsatt läns infrastruktur kan inteförhållandena ändras på så kort lid som några månader. I utlåtandet över vår motion påpekar nu utskottet atl delinle är SJ och som beslutar om överflyttning av banan frånslomnätd lill länsjärnvägarna ulan atl sädana beslut fattas av regeringen. Del var faktiskt vetskapen härom som föranledde molionen.Med hänsyn lill den av SJ och transporirådel föreslagna omklassificeringensyntes det angelägel all trafikulskoltet fick tillfälle ullala all detta f.n.icke kunde slå i överensslämmelse med del trafikpolitiska beslutet föregåendeår, och att om det ändock skulle komma all ske borde den slarkl nedslitnabandelen försl rustas upp. har valt att inte ta upp mofionärernasyrkande i sak ulan hänvisar lill gällande beslulsordning. Dock lilläggertrafikutskottd, all om en omklassificering skulle bli akluell, förulsälterutskottet all samråd kommer att ske med kommunen, ochtrafikhuvudmannen. Dåulskollel betonar alt del är regeringen som fattar beslutet :59 Prot.1988/89:106 måste utskoiieis ullalande lolkas på sä säll all regeringen föreelt evenluelll beslul skall samråda med deuppräknade fördrädarna för länd. ~~ alt trafikulskoltet sä klartredovisal beslutsgängen vid ell eventuellt regeringsbeslut i frågan. Av en så välsinnad person som jag kan irafikulskolldsbelänkande inle lolkas på annal sätt än som ett stöd för vär uppfallning.Ulskollel redovisar i sill betänkande de kriterier som skulle gälla vidklassificeringen av järnvägsnätet enligl beslut förra årel,men konstaterar all beslul fallas av regeringen. Ingen kan tro atl trafikutskottet nu menar all de skäl somi maj förra årel föranledde irafikutskottd all föreslå all kustbanan skulleinföras i slomnäld väsentligt förändrats pä några månader. Vi får nu sälla vårtilltro till regeringen och det är inte särskill svårt för mig. Inte heller denkan ha all så snabba förändringar är rimliga att vi skall ha enkvarialspolilik pä järnvägsområdd där kommunikalionsminislern alldeles nyssbelönade frågornas långsikfiga karaklär. Del är nog ocksä sä all de flesla uppfattade riksdagenstrafikpolitiska beslul på del sättet alt järnvägstrafiken skulleutvecklas, och inte all vi skulle skynda oss all avveckla den. Jag är ganskaövertygad om all jag ocksä på denna punkt har slöd av trafikutskottd. Innan jag avslutar mitt anförande skall jag iall korthet kommentera SJ:s och iransportrådels förslag och ålminslone antydavarför samtliga i företrädda parlier frän länd och dessulom 36 000invånare med sina namnunderskrifter slutit upp kring kustbanan. Del kan dock knappasl vara nödvändigl all i denna debaltinför trafikutskottets ledamöler beskriva betydelsen av all del i etl länfinns tillgäng till en väl fungerande järnväg. Inte heller är det nödvändigtatt än en gång betona kommunikationernas infrastruklurella betydelse för enregions ulveckling. Del finns dokumenterat i flera utredningar och betänkanden. Del var också dessa och andra skäl som utgjorde moliv förriksdagens Irafikpoliliska beslut . Vi har i under mer än kämpat medsvära strukturella sysselsättningsproblem. Arbetslösheten har varil slor och befolkningsminskningenbetydande. Under senare är har vi genom lokalise-ringsbeslul och olikaslödformer fått regeringens medverkan för alt förändra etl konventionelltindustrilän lill etl län som bällre sammanfaller med den näringsutveckling vihar i landel i övrigl. Trots atl vi under senare lid drabbals av allvarligabakslag genom diskussionen om varvet och varslen vid har vi varil pägod väg atl lyckas i våra slrävanden. All i delta läge rycka undan den livsnervsom järnvägskommunikationerna ulgör vore en björntjänst bäde ål oss och ålstatsmakterna som gett slöd för alt vi skall kunna vända pä utvecklingen. Nä, kan någon säga, om järnvägen skulle överföras lilllänsjärnvägsnäld belyder det inle all läglrafiken behöver avvecklas. Länet hardå möjlighet all ordna en bra tågtrafik och kan, i varje fall under enövergångstid, få ekonomiskl stöd till driften. Det skulle kunna ligga något i della. SJ har ju inlehiltills visat något mer .60 påtagligt inlresse för bandelen. Svårigheten med en sådan lösning är emellertidatt banan med hänsyn till bäde sträckning och kvalitet är i så dåligl Prot 1988/89* 106 skick alt en godtagbar irafik icke kan upprätthällas.Medelhastigheten pä 28aDril 1989 banan ärhögsl i limmen, och lägmaterielen är olillfredsslällande. är välinle så konsligl om vi då och dä lycker alt det är en underlig deball som Jornvagslrafik förs om all ulveckla tåg som kan köra ifimmen, när man på vår bandel ännu inle har kommil upp till 65! På regeringens uppdrag har ulrell bandelensslalus. Transportrådel har upprättat förslag lill en ombyggnad och elektrifieringav banan. Kostnaden uppskattades lill 470 miljoner. Restiden mellan Karlskronaoch skulle minska med nära , och man beräknar allpassageraraniald skulle öka . Länsslyrelsen, ochnäringsdelegalionen har var för sig ularbetal rapporler om kuslbana.Tiden medger inle all jag här redovisar innehållet i dessa utredningar. Deinnehåller flera alternativa lösningar och innehåller alla förslag lill eneffekfiv järnvägskom-munikation mellan och . Alla har defunnil all del finns starka nationella, regionalpoliliska och miljömässiga skälför en modernisering av banan och trafikmedlen. är efter storstadslänen landels mest lälbefolkadelän, och av länets befolkning bor i nära anslutning till kustbanan. Delvore förunderligt om det inle skulle gå atl ordna en effektiv tågtrafik undersådana förhållanden. Man måsle fråga sig: Var skall det dä vara möjligl, medundanlag av storstäderna? En avveckling av persontrafiken pä kustbananär omöjlig att acceptera för länets befolkning. Men vi inser självfallel attdel på grund av tidigare försummelser nu rör sig om myckel pengar för all klarabana och Irafik. Vi har därför sökt oss fram lill allernaliva och billigarelösningar. Del har bl.a. inneburit atl vi sagl oss kunna avstå frånelektrifiering och i stället använda oss av moderna motorvagnslåg, anfingen avdansk modell eller sådana som håller pä all ulvecklas i . Koslnadernaför en upprustning av banan kan dä nedbringas till 300-350 milj. kr. För atlunderlätta medelsanvisningen har vi sagt att investeringen kan ske under åren1989-1993. Vi har t.o.m. i våra mesl generösa ögonblick förklaral att vi skullekunna medverka lill en förskotlering, om del skulle lösa frågan. Utan en statlig upprustning är det en omöjlighet atl ordnaen god järnvägstrafik. Likaså är det orimligt att ett län med landets högstalandstingsskatt och som dras med slora strukturella problem ensamt skulle svaraför en upprustning. Med hänsyn lill alt någon reaklion ännu inle föreligger pådelta alternativa förslag kommer vi all vid dagens omröstning slödjareservalion 35 av och , vars syfte överensstämmermed den av oss framlagda motionen. Jag ber, fru talman, all få yrka bifall lillreservalion nr 35. I della anförande inslämde Chrisler , (alla s). Anf.40 () replik: Jag förstår all jag frestar tålamodet, men jag skallförsöka hålla mig mycket korl. Jag ville säga tre saker. talade om stomnälet och omklassning. Fråncenterpartiets sida har vi tyckt alt detta är en mycket allvarlig fråga, ochvi har l.o.m. velal föra den hit lill . Vi har en reservalion med deninnebörden. Kommer sådana förslag upp måste de, som säger,naturligtvis diskuleras med kommuner och med landsting, men vi lycker också altpolitikerna här i denna kammare bör ha ell inflylande och kunna säga ifrän. Jag har haft förmånen atl vara nere i och la delav er s.k. vision, som har jobbat fram och som jagtycker är en utmärkt produkt. Den visar att det är nödvändiga invesleringar somHans Gustafsson har talat för. Jag vill avsluta med att säga all jag represenlerar enstorstad. Jag skulle naturligtvis skämmas om det vore så att banverkel barahade 10 miljarder lill förfogande, för då försvinner del mesta i ochnågoniing i Väslsverige, och sedan blir det ingenting kvar. Det är jusl därför,fru lalman, som vi säger all del behövs minsl 40 miljarder för atl fä enhygglig infraslruklur här i landel. Jag kan bara undersiryka del som HansGuslafsson har sagl: Det är viktigt alt ha bra och goda kommunikationer iBlekinge. 41 HANS () replik: Också jag skall falla mig korl. Man kan naturligtvis föra en diskussion om vem det är somskall fatta beslul om omklassificeringar. har tidigare gjorlsitt ställningstagande, men jag finner i utskottets belänkande atltrafikulskoltet tar en något annorlunda slällning jämfört med1988. ullalar nu alt underlagd när del gällt all köpa irafikpä slomnätd har varil för dåligl och att man vill ha en bättre redovisning. Låt mig också slulligenfå säga följande. Del har i olika sammanhang i debatten framförts - även omRune inte berörde delta nu - all den omständigheten alt en bana ingår isiomnätel inle skulle innebära all del har lämnals någon garanti för alt detskall vara trafik på den. Del är i och för sig elt ganska underligt påslående,som jag har hört komma även från . Det är väldigl braall trafikulskotlet nu så lydligl slår fasl att på slomnätd skall staten köpatrafik där den inte är affärsmässigt möjlig att genomföra och där det finnsstarka regionalpolitiska skäl alt göra del. Jag vill gärna ha anlecknal att jagsätter stort värde på all trafikutskottet har intagit den ställningen. 42KARL-GÖSTA (): beslulade atl Blekingekustbana skall tillhöra stomjärnvägsnätet. beslul mottogs myckel positivtav invånarna i . Äntligen, Irodde man, hade dörren öppnats för enupprustning av banan. Riksdagsbeslutet kunde enligl vår mening inle lolkas päannal sätt än all staten hade tagit sill regionalpoliliska ansvar för etl länsom har haft och forlfarande har bekymmer med sysselsättningen. En positiv utveckling för vidkommande kräver enförbättrad infrastruktur. Fullgoda kommunikationer är absolul nödvändiga förall skapa en positiv ulveckling i vårt län. I detta avseende har slalen ellövergripande ansvar för att denna möjlighet även står till buds för oss. Blekingebornas förhoppning om en upprustning av Blekingekustbana och därmed förbättrade kommunikafioner med vår omgivning fick enallvarlig knäck när transporträdet och SJ endast några månader efter beslutet iriksdagen förhandlade om alt överföra banan frän stomjärnvägsnätet lilllänsjärnvägsnälel. En sådan åtgärd innebär - enligl min mening ivarje fall - att kustbanan kommer all läggas ned. En överföring tilllänsjärnvägsnäld kan inle aklualiseras innan en fullgod upprustning av bananverkställts. Del är statens ansvar all så sker. Reaktionerna från länds invånare har varit mycket starkaefter beskedel om en evenluell omklassificering av banan. Vi kan inte accepleraall man medvetet försämrar förutsättningarna för en posifiv ulveckling i länd. Mol bakgrund av alt vårt land förhoppningsvis är pä vägtill etl myckel nära samarbele med EG och all vi själva skall kunna bidra fasl förbindelse över , är det ofattbart alt slalen kan medverka lillall befintliga investeringar i kuslbana raseras och därmed reduceramöjligheterna för en landsända all pä lika villkor med andra områden i vårtland ta del av den dynamiska ulveckling som ett EG-iniräde i kombinalion med enfasl förbindelse över kommer att föra med sig. Jag har, tillsammans med förelrädare försocialdemokraterna, cenlern och vpk, i en molion angående kuslbanauttalat all en omklassificering av banan inte får ske förrän banan rustals upplill modern standard. Vi är hell överens om all ansvarel för denna upprustningåvilar slalen. Vi är också hell överens om all en upprustning av järnvägen ärden enda framkomliga vägen atl, vad kollektivtrafiken beträffar, tidsmässigtkrympa avståndet mellan kommunerna i länet och, framför allt, mellan värt länoch . Länsslyrelsen i har i en omfaiiande utredningbenämnd Blekingevision med hjälp bl.a. avl.f. professor visatpå den samhällsekonomiska vinst som en upprustning av kustbanan utmynnar i. Inom EG slyrs regionalpoliliska satsningar lillinfrastruklurella invesleringar. Myckel slora pengar satsas i de länder somhar en svag infrastruktur. Kustbanan är en viktig komponent för enpositiv ulveckling i . Kustbanan är en viktig länk för all vi skallkunna knyta kontakter med våra blivande samarbetspartner i . Restidenmellan länets kommuner kan reduceras avsevärt med en upprustad kuslbana. Restidenmellan och kan reduceras lill - en restid som inleens bilen kan konkurrera med. Dessa framtidsmöjligheter för får inlebegränsas. kuslbana måste därför ruslas upp. 43SVEN-OLOF (): En väl ulbyggd infrastruktur är en av deviktigaste faktorerna för all åstadkomma en långsiktig, positiv regionalutveckling. Arbelel med alt förbätlra kommunikationerna är också ellpriorileral område inom del regionalautvecklingsarbde som bedrivs i .