prot · GC0987 · 1988-12-31 00:00:00 — Justitieministern är orolig för att del skallbli en försening. Jag lycker atl en försening genom en parlamentarisk utredninggagnar saken. I delta fall skall man se just till saken. Jag vill frägajustilieminislern varför man lämnar förelagen ulanför i detta förslag. Jag kanocksä hänvisa lill debatten , dä debatterade dennafräga i kammaren, före justitieministerns inlerpellationsdebatl. Dävar den socialdemokrafiska gruppledningen i lagutskottet myckel osäker pä hurman skulle hantera frågan. Man trodde dock all man skulle komma fram pä någotsätt i . För del mäste jag säga att della blir enhalvmesyr. Jag vill än en gäng ställa sammafrågor till justilieminislern. Del mäste finnas ell krav frän allmänheten attäven frågor som gäller den offentliga verksamheten, de affärsdrivande verken,lyfts fram. Det är ju där del ofta inträffar saker som påkallar en uppgörelsemed den enskilde som nyttjar dessa verks tjänster. Jag upprepar alltså minafrågor: Varför görs ingen parlamentarisk utredning? Varför lämnas deaffärsdrivande verken utanför? Varför lämnas företagen utanför? 37ALLAN (): Svaret på mina principiellt vikligafrågor-det var alllsä inte ivå enskilda fall, ulan de principer somåskådliggjordes med dessa båda rättsfall som jag avsäg - förstod jag faktisktinte. Justilieminislern verkar rätt nöjd med denna promemoria. Men jag uppreparatl förfallaren själv inte är Han säger all delta bara är en begränsad översyn och atl det krävs meralångtgående reformer för att tillmötesgå det som han kallar för skärpt ansvarför orikliga myndighelsätgärder. beställning anknyter till den merafullständiga utredning som förespråkas i artikel. Min frägamäste dä bli: Avser jusfitieministern att respektera lagutskottets beställning? Information om viss promemoria , och sig vid frågan om en parlamentarisk utredning. Men om del förslag fränBertil som föreligger i sak tillgodoser de krav som kan ställas päen förändring av skadeståndslagen ser jag ingen mening med en parlamentariskutredning. En parlamentarisk utredning bör ju inle vara något självändamål. Vadjag är ute efler är en ordentlig översyn, och jag tror att vi har fått en sådangenom alt anlita den främste experten på området. Jag är mycket angelägen omatt få en bred enighet kring denna fräga. Lål oss därför avvakta med frågan omytterligare utredande på skadsländslagens omräde tills detta förslag åtminstonehar remissbehandlats. Jag skall givetvis respektera beslut om hurdenna fräga skall hanteras. När det gäller frågan om affärsverken och konsumentskyddeti samband med dessa är jag litet förvånad över frågeställningen. Affärsverken -i den mån de inle betraktas som myndigheter och det är reglerna i 3 kap.skadeståndslagen som är tillämpliga - är att anse såsom privata förelag. Det äralltså dessa skadeståndsregler som blir aktuella. Del förslag som föreligger innebär alt stal och kommunfär samma ansvar som privata arbetsgivare för person- och sakskador somanställda orsakar genom fel eller försummelse i tjänsten. Därtill kommer allstaten och kommunerna får ell längre gående ansvar än privata arbetsgivare förren förmögenhetsskada i dessa fall. Den som drabbas av fel frän statens ellerkommunernas sida kommer alltså att ha etl klart bättre skydd än den somdrabbats av motsvarande fel frän en privat verksamhet. Men de regler som gällerför privat verksamhet gäller givelvis även för de affärsdrivande verken. Med avseende pä det som sade omkonsumentskyddet när det gäller de affärsdrivande verken har diskussionen därhandlat om hell andra frågor än dem som rör skadestånd eller i ännu mindre ulslräckningskadestånd enligt skadeståndslagen. gjorde gällande alt utredningsmannen inle är nöjd med del utredningsförslag som han har lagt fram. Det ärett egendomligt påstående att en expert skulle ha lagt fram elt förslag som hansjälv inte var nöjd med. Del förhållandet atl har ullalat sigi frågan på ett vidare område än del som uppdraget omfattade, innebär all hanär myckel nöjd - så har jag uppfatial det - med det förslag lill förändringarsom han har lagt fram när del gäller skadeståndslagen. Det som han föreslår ärvad han anser behöver göras för att skadeståndsreglerna i 3 kap.skadeståndslagen skall vara tillfredsställande. Däremot har han anfört alt hananser alt del krävs ytterligare förändringar när del gäller de områden där detfinns särskilda regler, t.ex. pä skatteområdet och när del gäller den 4 protokoll 1988/89:87 Information om viss promemoria Och som jag tidigare sade pägår det en översyn även idessa delar. 39 (): Jag måste fråga justitieministern om honlycker alt denna utredning verkligen tillgodoser de önskemål som har förts frami motionerna. Om är nöjd beror det väl på att hans uppdrag varbegränsat till de direktiv som regeringen gav honom. Jag tycker alt regeringenär ansvarig för den försening som har skett när del gäller alt komma till rätlamed skadeståndsfrågan. Det är en fråga som vi i har ältat under desenaste tre fyra åren. Jag vill än en gäng slälla frågan till statsrådet om enparlamentarisk utredning. Ämnar statsrådet driva pä och inle försena en sådan?Det förslag som har lagts fram är ju så begränsat. 40 (): Jag kan anknyta lill senastefrågor. Promemorian motsvarar inle alls dagens krav. Jag åberopar själv som mitt främsta vittne. Han är ju inte nöjd, han vill lösa problemetmed relationen mellan staten och den enskilde pä etl annat sätt. Han pekarockså på själva ansvarsgrunden, culpa, och inle rent strikt ansvar. Ipromemorian görs det i fråga om delta ingen ändring. Den enskilde fär alltsåäven i fortsättningen i stor utsträckning bära den ekonomiska skadan när detgäller åtgärder som han oförskyllt utsätts för. 41 (): Justitieministern undrade över min fråga närdet gäller ersättning frän de statliga verken. Jag vill därför citera vadsocialdemokralerna och vpk skrev i betänkandet då de avstyrkte motionerna: "Då frågan nu åter aktualiserats vill utskottet än engång stryka under atl en skärpning av statens skadeståndsansvar vidaffärsmässig verksamhet är förenad med stora svårigheter och kan leda tillbetydande kostnadsökningar för allmänheten i form av exempelvis högreportoavgifier och dyrare järnvägsresor." Jag ville alltså höra om även justitieministern anser attkonsumentskyddet gentemot högre kostnader är etl motiv för atl inte förbättrakonsumentskyddet på detta område. undrade om motionärerna är nöjdamed detta förslag. Det överlåter jag gärna till motionärerna alt själva avgöra. säger också atl del är regeringen som äransvarig för förseningen. Del är möjligt att man kan se del på della säll. Menjag tycker atl kan vara tacksam över all regeringen nu försöker taigen det som har förlorats i lid genom atl försöka gä fram snabbt och få enändring till ständ . Mot denna bakgrund lycker jag altdet är förvånande atl del förordas att vi i slällel skall försena dettaytterligare. Detta är inget begränsat förslag. påstår alldel skulle vara ett begränsat förslag i något avseende, jag förstår interikligt pä vilket sätt. är ingetbegränsat förslag, ulan förslaget innebär en total översyn av 3 kap.skadeståndslagen. Till vill jag säga alt jag lycker att delinle är riktigt meningsfullt atl diskutera om är nöjd ellerinle. Det är en fråga som han själv ytterst fär avgöra. Jag vill bara göra detpåpekandet alt det i uppdraget till när del gäller översyn av3 kap. skadeståndslagen inte fanns några begränsningar. När det gäller de affärsdrivande verken och tidigarediskussioner som har gällt deras skadeståndsansvar, vill jag säga till MartinOlsson atl svaren i fråga om della har givils mol bakgrund av att deaffärsdrivande verken i skadeståndssammanhang behandlas precis som förelag överhuvud laget med de särskilda avtal som över huvud tagel kan finnas på dellaomräde. Jag skulle tro alt del var delta som även syftade på. Detpägår ett arbete med att justera konsumentskyddet när det gäller t.ex. allingripa mot oskäliga avtalsvillkor som affärsdrivande verk använder sig av, säatt detta skydd blir likartal över hela marknaden. Om rätt att träffa bindande a vtal om att pensionsförsäkringskall utgöra giftorättsgods Överläggningen var härmed avslutad. 7 8 Svar på fråga 1988/89:534 om rätt att träffa bindandeavtal om att pensionsförsäkring skall utgöra giftorättsgods har frågat mig om jagser några avgörande invändningar mot alt man ändrar , sä atlmakarna får möjlighel atl i förväg avtala att en privat pensionsförsäkringskall ingå i bodelning. Som svar pä frågan vill jag nämnaatl kommer att inleda en utvärderingav den familjerältsreform som trädde i kraft . Genom denutvärderingen kommer vi atl fä ett underlag för alt ta ställning lill om detbehövs några ändringar i bl.a. . Den fråga som CharlotteCederschiöld har tagit upp får uppmärksammas i det sammanhanget. 44CHARLOTTE (): Jag får tacka statsrådet för svaret som ärganska intetsägande och saknar del väsentliga, nämligen svaret pä självafrågan, statsrådets syn pä avtalsfrågan. All del skall göras en översyn visstevi förut. Trots alt fler kvinnor tecknar pensionsförsäkringar harkvinnor generellt sett en sämre pensionssituation än män. Den som har tagit ell stort hem- och barnansvar ellerlåtit sin lön gä till löpande utgifter i tron att pensionsförsäkringen skulleingå i boet kan drabbas av lagstiftning ompensionsförsäkring, som har retroaktiv effekt. Avgörande iförsäkringssammanhang är antalet år premien har betalats. Ändå är tidsaspekteninte belyst i proposition eller förarbeten. Om det hade funnits möjlighet atl iförväg avtala om en pensionsförsäkring skall ingå i bodelning eller ej, skullemänniskor ha nägon möjlighet att anpassa Om rätt alt träffa bindande avtal om att pensionsförsäkringskall utgöra giftorättsgods pensionsförsäkringentill rådande verklighet i resp. familj. och har pekatpä denna möjlighet i ett särskilt uttalande i lagutskottet. Livränta behandlas som giflorättsgods med möjlighel attträffa förtida avtal om alt den skall undantas vid en eventuell bodelning.Familjelagssak-kunniga påpekar alt livränta kan fylla samma funktion som enpensionsförsäkring. Denna olika behandling i lagen av livränta ochpensionsförsäkring måsle i realiteten uppfattas som orimlig, även om jag ärmedveten om att det här finns en juridisk distinktion. Pensionsförsäkring ochlivränta som tas i samma syfte borde behandlas lika i lagen, dvs. makarna bordekunna ingå avtal om huruvida livräntan eller pensionsförsäkringen skall ingå ien framtida bodelning. Om statsrådet inte vill ändra på detta förhållande, vilkenmotivering har statsrådet då för att behandla pensionsförsäkring och livräntasom las i samma syfte olika när del gäller möjligheten för makar atl träffaavtal? Frågan om hur pensionsförsäkring skallbehandlas i bodelningssammanhang har diskuterats en hel del i massmedia ochbland dem som är praktiskt verksamma pä familjerättens område. Delta är utantvivel en av de frågor som bör uppmärksammas särskilt vid en kommandeutvärdering. Däremot bör man inte före denna utvärdering la ställning till omdet behövs, och i så fall vilka, ändringar i . Jag noterar attjag inte är ensam om den uppfattningen. deltog själv i utskottets behandling av frågan.Utskottet, vars betänkande i denna del var enhälligt, fann liksom jag alt manbör avvakta utvärderingen av familjerättsreformen, innan man tar ställning tillfrågan om pensionsförsäkring. 1 elt särskilt yttrande till utskottets belänkande anförbl.a. : Hur frågan bör lösas vid den kommande översynenkan vi dock inle la ställning till. Flera alternativ ärtänkbara. Vi är helt överens på den punkten. Jag delar CharlotteCederschiölds och utskottets uppfattning alt vi bör avvakta den kommandeutvärderingen och därefter ta ställning till vilka ändringar som bör göras. 46 (): Detta andra inlägg var mera positivt. Dethindrar inte atl statsrådet i andra frågor, l.ex. i skadeståndsfrägan som vinyss diskuterade, kunde anlägga principiella synpunkter innan utredningen varklar. Jag vill göra statsrådet uppmärksam på vad som står ipropositionen om äktenskapsbalk /87: "Makar skall liksom hittillsfritt kunna ingå avtal med varandra angående egendomsförhållandena iäktenskapet. En make skall dessutom kunna sluta förmögenhetsrättsliga avtal medden andra maken." Detta mäste av många uppfattas som att det skall gå allfritt träffa förtida avtal om såväl pensionsförsäkring som livränta. Men delgör det alltså inte. Här råder olika förhållanden. Jag hoppas att statsrådet står för andemeningen i citatetovan, sä att vi kan förvänta oss en anpassning av lagen i enlighet med devackra deklarationerna. Överläggningen var härmed avslutad. 8 8Svar på fråga 1988/89:542 om SJ:s driftvärn Med anledning av alt , ,har blivit huvuddelägare i SJ :s underhållsverksläder har frågatmig om SJ:s driflvärn kopplat lill underhållsverksamheten skall slopas ellermöjligen överföras till transnationella ABB. har fått regeringens tillstånd atlorganisera driftvärn. När nu underhållsverkstäderna genom etl beslut av SJsäljs till elt privat företag gäller detta lillsländ inte för företaget.Företaget får därför ansöka om nytt tillstånd alt organisera driftvärn, varvidregeringen beslutar, eller begära att få organisera förelagshemvärn, varvidbeslutanderätten ligger hos rikshem-värnschefen. Alt ägarförhållandena förunderhållsverkstäderna ändras påverkar givetvis inle behovet av skydd avförelaget och dess anställda. Jag förutsätter därför alt företaget kommer attansöka om att fä organisera antingen driftvärn eller företagshemvärn. Jag vill också understryka att företagsägaren, som i dettafall är ett transnationellt företag, inte får inflytande över eller insyn isvensk försvarsplanering genom att det finns någon form av hemvärn vidföretaget. Ledningen av och uppsikten över hemvärnet utövas enligthemvärnskungörelsen (1970:304) av rikshemvärnschefen. Mililärbefälhavarna ochför-svarsomrädesbefälhavarna leder hemvärnet inom sina resp. områden. Dettagäller både det allmänna hemvärnet och driflvärnet. Chefen för driftvärnet vidett företag utövar under rikshemvärnschefen ledningen av och uppsikten överförelagets driftvärn. 48 (vpk): Jag ber att få tacka försvaret. Del låter ju betryggande, men kanske tillåter all jagvidgar begreppet lilel. Det är skrivet elt brev lill ÖB frånslabschefen och civilbefälhavaren för milo nedre , där man alltså inovember hade vissa aningar om vad som komma skulle. I brevet betonarundertecknarna för ÖB del viktiga behovet av en fungerande järnväg. Under krigoch kris handlar det framför allt om beredskap för sjuk- ochförnödenhetstransporler samt om atl ha fordon och maskiner. Man säger att enfungerande järnväg är omöjlig utan fungerande reparationsresurser för rullandemateriel och menar vidare att de nya ägarna måste bindas tillöverlåtelsehandlingar eller liknande som elt k-företag, dvs. ell förelag med ettspeciellt kontrakt vid krig och liknande, där SJ:s nuvarandeberedskapsätaganden klart överlåts till de nya ägarna. Om användningen inomförsvaret av skUda enhetsbegrepp förradioaktiv strålning Jag förutsätter att della är riktigt och vill därför frågaRoine : Finns del farhågor för atl ett transnationellt företag, som ipraktiken har monopol pä underhåll av rullande materiel, kan sätta i ensvär knipa? Finns det i sä fall beredskap? Överläggningen var härmed avslutad. 9 8Svar på fråga 1988/89:529 om användningen inom försvaret av skildaenhetsbegrepp för radioaktiv strålning hänvisar i sin fråga tillatt olika begrepp för stråldos används vid beredskapen mot kärnkraftsolyckoroch inom totalförsvaret. Hon anser att detta är synnerligen olyckligt, efiersomdet skapar risker för onödiga missförstånd inom totalförsvaret. Detallvarligaste är dock enligt hennes bedömning den förvirring allmänhetenriskerar alt utsättas för vid en olycka. Mot denna bakgrund frågar hon mig vilka åtgärder jag ärberedd atl vidta för atl komma till rätla med denna begreppsförvirring. Vid mätningar av joniserande strålning går man förnärvarande successivt över lill det internationellt standardiserade s.k.Sl-systemel. 1 detta sammanhang är två begrepp aktuella. Stråldos är den energimängd som absorberats per massenhetabsorberande material, och den mäts i enheten gray (Gy). Enligt ett beslut avöverbefälhavaren skall denna enhet användas inom försvarsmakten. Dosekvivalent är den stråldos som beräknats utifrån de relativabiologiska verkningarna av olika strålningsformer, och den mäts i enhetensievert (Sv). Denna enhet används i civila strålskyddssammanhang, främst iberedskapen mol kärnenergiolyckor och för arbetarskydd vid kärnkraftverken. Del kan nämnas atl för huvuddelen av den strålning somåtföljer en kärnladdningsexplosion är dosekvivalenien uttryckt i sievertnumerärt ungefär lika med stråldosen uttryckt i gray. Efler olyckan i Tjernobyl har enheten successivtblivil starkt etablerad i och även internationellt. Behovet av enhetliga begrepp har aktualiserats av altinstrument med enheten anskaffats till samtliga kommuner i landet ochtill indikeringsorganisationen kring våra kärnkraftverk. Instrumenten är ävenavsedda att användas under krig i samband med radioaktivt nedfall frånkärnvapenexplosioner. Jag vill informera om att det pågår ett samarbete mellande berörda myndigheterna i syfte all få till stånd enhetliga begrepp. Jagräknar med atl arbetet kommer alt leda lill etl nytt beslut avöverbefälhavaren. I avvaktan på detta finner jag inte behov av att nu vidtanågra åtgärder. 50MARIANNE (): Jag vill tacka försvarsministern för svaret. Jag ställde den här frågan därför atl jag blev mycketbestört när jag fick kännedom om att olika begrepp används för stråldos inomdel militära och det civila försvaret. För mig verkade detta fullständigtologiskl och opraktiskt och dessutom ägnat alt skapa förvirring vid eneventuell kärnkraftsolycka. Alla minns väl den begreppsförvirring som råddeinom flera områden efter olyckan i Tjernobyl. När jag dessutom fick veta all de civilaförsvarsorganisationerna förgäves försökt få en överenskommelse om en förändring,blev jag ännu mer bestört. Jag vet nu atl del har hänt en del sedan jag ställdeden här frågan, och del är positivt. Bl.a. har berörda organisationer träffatsför atl diskutera, och alla var ense om behovet av ett enhetligt syslem i fredoch krig. Del är posilivl all nu höra all del pågår ett samarbete för allåstadkomma en överenskommelse om enhetligt begrepp. Jag hoppas atl delta ledertill ett snabbi resultat. Från civil sida är man överens om att begreppet äratt föredra, efiersom den enheten fär allt större inlernationell användning.Att kommunerna, länsstyrelserna och SSI har mätinstrument med enheten ,och alt det militära försvaret ännu inte har skaffat all sin utrustning, ärytterligare ett skäl för atl just enheten skall användas . Jag vill fräga försvarsministern om han är villig altförorda att enheten skall användas i hela totalförsvarsorganisalionen. Överläggningenvar härmed avslutad. 10 8 Svar på fråga 1988/89:535 om rytmiklärarutbildningen på har frågat utbildningsministernvilka åtgärder han tänker vidta för atl studerande skall bli formellt behörigalill tjänst som musiklärare vid och gymnasieskolan, om de har fåttmusiklärarlinjens fyraåriga rylmiklärarulbildning med lillvalskurs om 50 poängför undervisning i musik. Bakgrunden lill frågan är alt denna utbildning inte finnsmedtagen bland de utbildningsvägar som enligt skolförordningen (1971:235) gerbehörighet till musiklärartjänst, trots alt utbildningen har funnits sedan1980. Arbetet inom regeringen är så fördelat atl del är jag somskall svara på frågan. Jag kommer att föreslå regeringen att den nämndautbildningen möjligt tas in i skolförordningen (1971:235) som en av deulbildningsvägar som ger behörighet till tjänst som musiklärare vid grund- ochgymnasieskolan. 52INGEGERD (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Rytmiklärarnas inträde i skolan har medfört elt starktintresse för ämnet musik. Utbildningen ingår som en särskild inriktning inommusiklärarlinjen. Man utbildas därigenom till musiklärare med rytmik somhuvudämne eller fördjupning och genomgår samma basutbildning som övrigamusiklärarstuderande på utbildningslinjen. har ca 50 lärare utexaminerats frän dennautbildning i tron att de erhållit formell behörighet. Del blev givetvis en vissoro hos dessa lärare -och även kommunerna - när de upptäckte all de inle hadeden formella behörigheten. Därför är jag mycket glad över statsrådetssvar, atl dessa lärare skall få sin formella behörighet. Vad beträffar rytmiklärarulbildningen om 80 poäng harlärare med denna utbildning den övervägande delen av sin metodik- ochpraktikutbildning på förskole-, låg- och mellanstadiet. Jag hoppas därför attäven dessa lärare erhåller behörighet sä att de kan undervisa i . Efiersom jag är sista lalare denna senaskärlorsdagseftermiddag ber jag att få önska herr talmannen, statsrådet ochpersonalen en glad påsk. Överläggningen var härmed avslutad. 118 Föredrogs och hänvisades 1988/89:86till socialförsäkringsutskoltet 12 8 Föredrogs och hänvisades 1988/89:Sk42-Sk45till skatteutskottet 1988/89:Ju3-Ju10 till justitieutskottet 1988/89:Föl7-Föl9till försvarsutskottet 1988/89:Fi43-Fi48till finansulskotlel 13 § Anmäldes och bordlades 1988/89:121om lag om en folk- och bostadsräkning 1988/89:129 med förslag till medelsberäkningar förSveriges Radio m.m. 14 8Anmäldes och bordlades medanledning av prop. 1988/89:96 om legitimation för vissa kiropraktorer, m.m. 1988/89:Sol9 av m.fi. (m) 1988/89:So20av () 1988/89:So21 av m.fl. (vpk) 1988/89:So22av och (båda s) 1988/89:So23av m.fl. (c) 1988/89:So24av och (båda s) 1988/89:So25av m.fl. (fp) 1988/89:So26av Hans Nyhage (m) 1988/89:So27av m.fl. (mp) med anledning av prop. 1988/89:109 om ny inriktning avarbetsmarknadspolitiska åtgärder för unga 1988/89:A3 av m.fl.(mp) 1988/89:A4 av m.fl. (c) 1988/89:A5 av m.fl. (m)1988/89:A6 av m.fl. (vpk) 1988/89:A7 av m.fl. (fp) med anledning av prop. 1988/89:111 om utlandssvenskarnasavgifter vid sjukvård i , m.m. 1988/89:Sf24 av m.fl.(vpk) 1988/89:Sf25 av m.fl. (m) 1988/89:Sf26 av m.fl.(fp) med anledning av förvaltningskontors förs. 1988/89:22 om ändring av vissa arvoden m.m. 1988/89:K10 av MarianneSamuelsson m.fl. (mp) 1988/89:K11 av m.fl. (vpk) 15 8 Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1988/89:170av () lill kommunikationsministern om rätten till studiestöd vidflygutbildning: Genom den utveckling civil luftfartfått världen över, och inte minst inom svenskt inrikesflyg, har en radbristyrken inom den civila luftfarten uppstått. Det gäller flygtekniker,flygledare och även piloter. I samtliga fall har från statens sida storaansträngningar gjorts för att "snabba upp" utbildning ulan att ge avkallpä kvalitetskrav. Sä har t.ex. den utbildning flygledarna får i störreutsträckning baserats på praktisk tjänstgöring och delals i tvä, avsnittvarigenom man vunnit arbetskraft. Vad gäller pilotulbildning medges numerastatligt stöd för utbildning i privata flygskolor, även om detta slöd ärtämligen blygsamt. Många ungdomar med brinnande intresse och fallenhet förflyg lar lån och söker sig till akademier i andra länder, t.ex. . Efterintensiva studier och avlägger eleven de prov som ger CommercialLicence och har han/hon tillägnat sig rätt goda kunskaper i engelska,vilkel onekligen är ett plus, då del gemensamma luftfartsspräkel ju ärengelska. Den unga eleven vill nu kanske hem för alt blitrafikflygare pä hemmaplan, men det är sannerligen inle sä lätt; delskonverteras ett amerikanskt certifikat inte utan vidare, utan det fordrasoftast ytterligare skolning med ytterligare lån och ytterligare uppoffringar,dels är del lång väntetid för alt komma in på den utbildning som ger delsvenska certifikat han/hon så hell åslundar. På grund av kostnaderna avslår mänga från all söka utbildasig ulomlands trots alt vi så väl behöver nya piloter. Det uppskattas alt vibehöver.ca 150 piloter pä grund av avgångar genompension vid 60 eller och på grund av medicinska krav. Det finns möjlighet alt få studiestöd för vissautbildningar utomlands.