prot · GC0960 · 1988-12-31 00:00:00 — Delegationen skall äveninformera om utvecklingen inom området. Hybrid-DNA-delegationen har i enskrivelse till regeringen aktualiserat frågan om en översyn ocheventuell Omanvändningen av genmanipulerade växter komplettering av gällandelagar och förordningar på området. Skrivelsen bereds iregeringskansHet. Jagdelar uppfattning att erfarenheterna är begränsade närdet gäller eventuella bieffekter av gentekniskt modifierade organismer efterutsläpp i miljön. Det aktuella fallet tar upp och som avsersådd av genmanipulerad raps har anmälts till delegationen för hybrid-DNA-frågorför riskbedömning. Delegationen kommer att ta ställning till deeventuella risker som kan föreligga i detta fall. Skulle utredningen visa attdet finns risk för skada på annan växtlighet genom oönskad spridning avgenmanipulerad raps, finns det vissa möjligheter att ingripa medstöd av växtskyddslagen. Inomramen för det av antagna bioteknologiska samarbetsprogrammethar inrättats ett utskott för etik inom bioteknologin, I utskottet ingårexperter inom bl.a. veterinär och human medicin från nordiska universitet ochmyndigheter. Det nordiska samarbetet syftar till att ge underlag tillgemensamma nordiska regler på området. Tillföljd av frågans komplexitet och etiska och ekologiska karaktär är det vikfigtatt vi har en handlingsberedskap för att styra utvecklingen i önskvärdriktning. Inom departementet utarbetas därför ett förslag som innebär attriksdagen bemyndigar regeringen att meddela föreskrifter om användningen avgenteknik på växter. Vidare har jag för avsikt att filisätta en utredning inomdepartementet med uppgift att klarlägga vilka problem som kan vara förknippademed avsiktligt utsläppande av genetiskt modifierade organismer, t.ex. de s.k.supergrödorna, där växtsorter modifieras för att tåla bekämpningsmedel. Behovetav särskilda regleringar på detta område tas upp. 108 (): Jag tackar jordbruksministern för svaret. Biotekniken är ju ganskakomplicerad. Den ger oss möjligheter, men den medför ocksä mycket stora risker. Nunär det finns planer för att så genmanipulerad raps anser jag attjordbruksministern har anledning att uppmärksamma denna fråga. Av svaretframgår det att också jordbruksministern ser allvarligt på detta. Man vet juinte vad den nya växten kan ge upphov fill ute i naturen. Vad kommer att uppståom den korsar sig med andra växter - den möjligheten finns ju. Jordbruksministerntar själv i svaret upp frågan om växter som man har modifierat sä att de tälbekämpningsmedel. Sådana växter kan kanske korsa sig med de värsta ogräsen vihar och göra dem oemottagliga framöver. På så sätt kan tillvaron bli mycketbesvärlig. Över huvud taget vet vi mycket litet om det här. Jordbruksministernsade att hybrid-DNA-delegationen skall göra en utvärdering för att se om detfinns några risker. Dä vill jag fråga jordbruksministern: det över huvudtaget några konsekvensbeskrivningar när det gäller detta område som - såvittjag förstår - är ganska komplicerat. Det borde rimligtvis kunna krävas av densom vill använda genmanipulerat utsäde att man kan förete en sådankonsekvensbeskrivning. Finns det nägra sådana? Vidare vill jag frågajordbruksministern: Om det nu går snett på nägotsätt, vem är det då som har ansvaret för vad som händer? Är det den som harsätt sådan gröda, eller vem är det? Med nuvarande växtskyddslag finns det vissa möjligheteratt reglera detta, säger jordbruksministern. På vilket sätt? Fräncenterpartiets sida har vi krävt en lagstiftning pä det här området, vilketvore rimligt. Vad har jordbruksministern för möjlighet att stoppa användningenav genmanipulerat utsäde? Om användningen av genmanipulerade växter Det speciella fall som om är redan under prövning i hybrid-DNA-delegafionen, och såvitt jag harförstått kommer delegationen att , , taställning till denna specifika fråga om raps och göra enriskbedömning. När det gäller det aktuella fallet finns det bestämmelseri växtskyddslagen som skulle kunna användas för att införa ett förbud, om manfinner att riskerna med denna raps är för stora. Det är fullt möjligt genom attföra upp rapsen i fräga på listan över växtskadegörare. Detta är det förstaledet. Det andra ledet är då utsädesfrågan. För att få sälja rapssom utsäde i krävs att den statsplomberas. Det finns också enförordning som reglerar detta. Om utsädet på grund av genmanipulation får enkvalitet som man inte accepterar, kan regeringen föreskriva som villkor attsådan raps inte får statsplomberas. Det finns alltså redan nu stora möjligheteratt i det här speciella fallet stoppa utsädet om man bedömer riskerna förstora. Som jag sade delar jag synpunkt att vivet alltför litet på det här området. Det är skälet till de olika åtgärder somman nu planerar att vidta, dels att begära ett bemyndigande av närdet gäller växter - ett sådant finns redan när det gäller djur -, dels skallden utredning, som vi inom mitt departement just nu arbetar med att ge direktivför, göra en mer allsidig belysning av detta område. 110 (): Jordbruksministern säger att detfinns möjligheter, att vi kan förbjuda användning av genmanipulerat utsäde, omvi finner att sådan användning är förknippad med bekymmer. Jordbruksministerndelar ju min uppfattning att vi vet alltför litet om vad den härtekniken kommer att innebära. Enbart detta faktum att vi vet för litet tyckerjag borde vara tillräckligt för att man skulle säga nej till användning. Vimåste veta mera innan vi kan säga ja. Kommer jordbruksministern att utnyttjamöjligheterna att säga nej? Vi vet ju att det i andra länder - i och iTyskland - inte är fillåtet att göra sä som hos oss. Det vore rimligt att viockså väntade med att släppa fram sådan här teknik tills vi vet mer. Jag tycker att det är fullt rimligt, med deinstrument vi har i , att vi först skall se vilken riskbedömning man göri det aktuella fallet innan vi bestämmer oss för huruvida en sak är farligeller inte. Det anser jag vara en rimlig väg att gä. 7 protokoll 1988/89:60 Om användningen av genmanipulerade växter 112LENNART BRUNANDER (c): Det faktum att vi inte vet någonting är ju entillräckligt stor risk. Innan vi vet hur de genmanipulerade växterna kommer attbete sig ute i naturen kan vi inte släppa den här tekniken fri. Det vore att taen alltför stor risk enligt min uppfattning. Min fråga till jordbruksministern är: Kommerjordbruksministern att utnyttja den möjlighet som växtskyddslagen ger att inuläget stoppa användningen av genmanipulerade växter? Såvitt jag förstår ärdetta litet grand av ett test pä hur vi i reagerar. Sedan gär manvidare med andra saker. Man kommer in pä djurområdet, där vi har samma problemmen där de etiska bekymren kommer att bli ännu större; Frågan är naturligtvis om vi över huvud taget skall få enlagstiftning. Jordbruksministern talar om utredningar och föreskrifter och omatt man skall ha en handlingsberedskap. Handlingsberedskapen borde vara att haen lag. Handlingsberedskap har vi såtillvida att viju har instrument, men vi skall väl ändå avvakta hybrid-DNA-delegationensbedömning i frågan. Vi har ju en delegation som skall bedöma detta. Sedan harregeringen, som jag har beskrivit här, handlingsmöjligheter för att förbjuda.Beredskap finns alltså såtillvida. På den punkten tycker jag att LennartBrunander har fel. Han har också fel när han säger att vi i inte kaningripa, som det stär i frågan. Däremot är jag överens med om att dettaär ett område under stark utveckling, ett forskningsområde med en myckel bredforskningsfront, där utvecklingen gär mycket snabbt. Jag är helt överens medLennart Brunander om att vi alltså icke får slå oss till ro med denhandlingsberedskap vi har , som räcker för det aktuella fallet, utan attvi måste se över vad som kan komma , i den mån detta är möjligtgenom en bredare översyn. Den översynen har jag redovisat att vi arbetar med. 114 (): För att få den handlingsberedskap somjordbruksministern talar om krävs det att vi får en konsekvensbeskrivning avvad som händer. Kräver vi av den som vill så genmanipulerat utsäde att lämna ensådan konsekvensbeskrivning? Eller är det hybrid-DNA-delegationen som skall tafram en sådan? Har hybrid-DNA-delegationen i sä fall möjlighet att göra det,och hur tar det? Jag anser att det är orimligt att vi här ikammaren skall föregripa den vetenskapliga bedömning somhybrid-DNA-delegationen skall göra . Jag tycker faktiskt inte attdet är rimligt. 116LENNART BRUNANDER (c): Min senaste fråga gällde egentligen om mantänker ta fram det material som krävs för att kunna göra den här vetenskapligabedömningen. Utan konsekvensbeskrivningar av vad som händer när man sår denhär typen av utsäde kan man inte göra en vetenskaplig utvärdering. Har vi krävt det av det företag som sår detta utsäde? Har vi inte gjort det, finns det då en möjlighet förhybrid-DNA-delegationen att ta fram detta material? Hur tar det i såfall? Det är inte kvar när man tänker sädetta utsäde. Man måste få fram ett besked till dess. Det är inte bara fråga omatt göra en förnuftsmässig bedömning, för den förnuftsmässiga bedömningen får iså fall bli att vi inte kan sä genmanipulerat utsäde därför att vi vet förlitet. Om vissa upphandlingar för domänverket och Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på fråga 1988/89:403 om vissa upphandlingar fördomänverket och har frågat mig vilka åtgärderjag är beredd att vidta för att domänverket och i samband medköp av skogsplantor skall utnyttja de konkurrensmöjligheter som finns vid upphandlingoch på ett affärsmässigt sätt behandla anbud och anbudsgivare objektivt ienlighet med upphandlingsförordningen. producerar plantor främst för eget bruk.Skogsstyrelsen skall tillgodose det enskilda skogsbrukets behov avskogsodlingsmaterial i den mån det inte sker pä annat sätt. Den fråga som har ställt behandlarupphandling av skogsplantor. Enligt uppgifter som jag har fått från domänverket harverket inte behov av att göra någon upphandling av plantor. Sådana åtgärder somIngvar tar upp i sin fräga är följaktligen inte aktuella fördomänverkets del. har enomfattande egen produktion av plantor i . Dessutom legoodlar man plantorutomlands enligt längtidskontrakt. Organisationen har därför normalt inte behovav att göra någon upphandling av plantor. Någon enstaka gång kan någon mindrekomplettering behöva göras, med mycket kort varsel, föreplanteringssäsongen. I sädana sammanhang medges enligtupphandlingsbestämmelserna en annan ordning än den beskriver.Även för del saknar frågan följaktligen aktualitet. 118INGVAR (): Jag vill tacka jordbruksministern för svaretpå min fråga. Svaret ger dock anledning till vissa reflexioner och ytteriigarefrågeställningar. Enligtuppgifter som kommit mig till del har såväl domänverket som Prot.1988/89:60 underlåtit att skicka ut av friståendeplantskoleföretag begärt 2 februari1989 förfrågningsunderlag med hänvisningtill att egen plantskoleproduktion Om vissa upphandlingar för domänverket och huvudsakligenskall täcka det egna behovet. Detta strider, såvitt jag kan bedöma,mot bestämmelserna i den statliga upphandlingsförordningen. Enligt 3 §uppharidlingsförordningen skall myndighet vid upphandling skossstyrelsen ° utnyttja de konkurrensmöjlighetersom finns och även iaktta affärsmässighet samtbehandla anbiid och anbudsgivare objektivt. Av riksrevisionsverketsföreskrifter, RRV 1986:612, 6 § upphandlingsförordningen framgår att vidanbudsinfordran utan annonsering skall anbud begäras från så många leverantörersom behövs med hänsyn till upphandlingens storlek och karaktär samt möjlighetenatt få till stånd tillfredsställande konkurrens. En icke tillfrågad leverantörhar enligt samma föreskrifter rätt att på begäran få förfrågningsunderlaget påsamma villkor som en tillfrågad leverantör. Mot bakgrund av detta är det mycket angeläget införframtiden att vi har inhemska, livskraftiga, fristående plantskoleföretag somkan konkurrera, om man vill undvika en monopolbildning. Jag vill frågajordbruksministern: regeringen givit i min fråga nämnd myndighet medgivandeatt göra avsteg från den statliga upphandlingsförordningen? Utöver de plantorsom på kontrakt legoproduceras utomlands kommer åtskilliga plantor in ilandet. Jag vill fråga om inte jordbruksministern känner oro inför dennautveckling med tanke på vad jag har sagt om konkurrens och monopolbildning. 119 Jordbruksminister : Herr talman!Ingvar fråga utgår från upphandlingsförordningen och de bestämmelsersom gäller där vid upphandling. Jag har redan sagt att domänverket över huvudtaget inte har något upphandlingsbehov. Därmed är alltså frågan inte relevant.Skogsvårdsorganisationen har i stort sett inte heller något upphandlingsbehov.Det förekommer, som jag sade i mitt svar, någon enstaka gång att man kan behövagöra någon mindre komplettering före en planteringssäsong, och dägäller andra regler: , som studerat skogsstyrelsensupphandling sä sent som 1986, har ocksä konstaterat att i alltväsentligt tillämpar de principer som föreskrivs i upphandlingsförordningen ochanvisningarna. Frågan är faktiskt inte relevant, såvitt jag kan se. 120 (); Jag tycker att frågan är relevant. Hittillshar ju t.ex. i ganska stor omfattning köpt plantor ocksä fränfristående plantskoleföretag. Men det finns en klar tendens till en minskningav sådan upphandling. Mot den bakgrunden är situationen allvarlig. Det härinnebär ju att det kan finnas en risk för monopol och därmed kanske ocksä fören högre prisnivå när det gäller det enskilda skogsbruket än som är nödvändigt. Det är mot den bakgrunden som jag frågade omjordbruksmiiiistern inte känner oro för en utveckling av nämnda slag, somkanske medför en alltför hög prisnivå . Det talas mycket om konkurrens . Inte minst med tankepå en 100 framtida större marknad är detangeläget att det finns svenska livskraftiga företag.Ännuengångvill jag fråga om inte jordbruksministern är oroad över Prot.1988/89:60 Om statligt stöd liU alternativ odling utvecklingen i det här sammanhanget. Jag upprepar, att denna påupphandlingsförordningen upphängda fråga icke är relevant. Det finns ingetmonopol. har inte utökat sin kapacitet. När manlyssnar till får man dock ett intryck av att motsatsen gäller.I stället har man skurit ned sin organisation. 122 (): Jag har inte samma uppfattning somjordbruksministern, dvs. att frågan inte skulle vara relevant. En förutsättninghär är ju ändå att man fyller sitt eget behov av plantor. Jag vet dock attregeringen kan göra undantag i sädana här sammanhang. I och med att manimporterar fler plantor än man skrivit kontrakt på finns det ju anledning attundra om plantorna inte hade kunnat köpas hos inhemska företag. Det är ocksåmot den bakgrunden som jag tycker att det är viktigt att upphandlingsförordningenkommer med i bilden - såvitt jag förstår. Överläggningenvar härmed avslutad. 13 §Svar på fråga 1988/89:409 om statligt stöd till alternativ odling har frågat mig när detkommer ett besked från regeringen öm stödet till den alternafiva odlingen. Regeringen beslutade om stöd tillalternativ odling. Beslutet följer i allt väsentligt lantbruksstyrelsens förslagsom lämnades till regeringen . 124 (): Jag tackar jordbruksministern för svaret. Detär tillfredsställande att ett besked nu har kommit! Tiden började rinna i väg.Dessutom är det ju snart vårsådd. De människor som tänkt gå över tillalternativ odling behövde alltså fä ett besked. Därför började jag planera denhär frågan . Men när jag fick pressmeddelandet imin hand tänkte jag att det kanske var onödigt att framställa frågan. Hur somhelst är det bra att vi har fått en bekräftelse på hur det blir. Jag har kanske en annan uppfattning om uppläggningen avstödet. Men som en introduktion kan det som gäller vara bra. Det här är dockett kortlivat stöd. Vi borde ha ett stöd som gäller under en ,som är mera kontinuerligt och som skapar litet bättre förutsättningar för demsom vill gä över till alternativ odling eller för dem som väljer fler grödor.Vi fär väl återkomma till frågan . Vidare vill jag säga att vi har väckt en motion medförslag till en förändring. 1 samband med behandlingen av den motionen får viåterkomma till saken. Överläggningen var härmed avslutad. Om asylrätten för homosexuella 14 § Svar på fråga 1988/89:393 om asylrätten förhomosexuella Mot bakgrund av ett enskilt ärende har MariaLeissner frågat vilka åtgärder invandrarministern avser att vidta för atttillse att utlänningslagen utgör ett sådant skydd för personer som förföljs pägrund av sin homosexualitet som har uttalat sig för. Som vet är jag på grund avsekretessbestämmelser förhindrad att närmare gå in på enskilda ärenden här ikammaren. Utlänningslagen förutsätter att varje ärende avgörsindividuellt med hänsyn till samtliga relevanta omständigheter. Frågan om skyddför förföljda homosexuella har behandlats i regeringens proposition(1983/84:144) om invandrings- och flyktingpolitiken. Där förklaradeföredragande statsrådet att en samlad värdering borde göras av denhomosexuelles situation och av, om anledning förelåg, om han eller hon skullefä stanna av humanitära skäl. Undantagsvis skulle naturligtvis omständigheternakunna vara av sä allvarlig natur att 6 § utlänningslagen kunde ansestillämplig. Det borde överlåtas till rättstillämpningen att avgöra när så ärfallet. Dessa riktlinjer godkändes också av . Någon ändring har inteheller föreslagits i den lagrådsremiss med förslag till ny utlänningslag somregeringen har beslutat om. Jag vill avslutningsvis erinra om att i rättstillämpningenuppehållstillstånd har getts till förföljda homosexuella. Vidare jämställshomosexuella samboförhållanden med heterosexuella sädana när det gällermöjligheten att fä uppehållstillstånd på grund av anknytning. 126 (): Jag vill först hälsa välkommen isin nya funktion som statsråd. Jag ser fram emot att få mötaMaj-Lis Lööw i denna hennes nya funktion här i kammaren. Frågan om asylrätt för homosexuella har diskuterats vidett flertal tillfällen i . har riksdagenvisserligen avslagit kraven på direkt asylrätt. Men har samtidigtslagit fast att homosexuella kan få stanna i av humanitära skäl, om deriskerar trakasserier och förföljelser i hemlandet. sadesocialutskottet följande: "Enligt utskottets uppfattning erbjudernuvarande tillämpning av utlänningsförordningen i praktiken etttillfredsställande skydd för homosexuella som av sådana skäl behöver en fristadi ." Dessa ord förefaller inte ha betytt mycket. I ett flertalfall har människor som trakasserats i hemlandet för sin homosexualitet ändåinte fått stanna i . RFSL exempelvis säger sig inte känna till ett endafall som gäller något sådant uppehållstillstånd. En större avdokatbyrå somsysslar mycket med flyktingärenden har inte heller någon kännedom om sådanafall med positiv utgång. Som en illustration vill jag berätta om konstnären som, ironiskt nog, - några futtiga dagar före dengenerella amnestin - fick avslag på sin ansökan. Hans problem i accentuerades när han på ett ganskabrutalt sätt fick en utställning stängd av poliser som var beväpnade medkulsprutor. Han blev sedan åtalad för "obscen offentligframställning", eftersom hans konstverk hade sexuella och homosexuellainslag. Efter detta blev hans liv mycket besvärligt. Det blev omöjligt för honomatt arbeta som konstnär. Han har fått uppleva hot från okända män, misshandel,inbrott i bostaden osv. Trots detta fick han alltså inte uppehållstillstånd.Det förefaller således som om lagtexten och försäkringar ipraktiken inte har fått genomslag. Därför vill jag fråga invandrarministern omhon ändå inte tänker se till att praxis motsvarar den lagtext sominvandrarministern har hänvisat till i sitt svar. beskrivning är riktig, och den överensstämmer ocksåmed vad jag har sagt i svaret, att det ges utrymme för att låta de homosexuellasom behöver ett skydd på grund av att de riskerar förföljelse i sitt hemland fåstanna i . Somjag redan har påpekat kan jag inte diskutera enskilda ärenden. Men eftersomMaria redan i sin fråga till invandrarministern har tagit upp den härsaken på basis av ett fall som gäller en argentinsk medborgare som åtalats för"obscen offentlig framställning", kan jag i det här fallet konstateraatt åtalet hade ogillats. Men till detta skall läggas att man i pägrund av homosexualitet inte drar på sig, enligt vad jag har erfarit,myndigheternas intresse eller missnöje. Anf.128 (): Jag förstår självfallet att man inte kan diskutera enskilda fall här italarstolen, och min fräga är föranledd av ett problem som inte bara berördetta enskilda fall utan som, såvitt jag förstår, är en generell behandling avhomosexuella. Enligt vad invandrarministern säger, förekommer det positivabeslut, men det måste vara i yttersta undantagsfall. Dettaär mycket allvarligt, mot bakgrund av att uppenbariigen vid fleratillfällen har sagt att människor skall få stanna om de behöver skydd på grundav trakasserier för att de är homosexuella. Det är märkligt, om man medhänvisning till det generella tillståndet i ett land, t.ex. , med hänvisningtill att det råder demokrati och allmän ordning där, ändå säger att en enskildmänniska som har mycket klara bevis för trakasserier inte skall fåuppehållstillstånd. Det måste ändå göras en individuell bedömning, och denmåste göras i lagstiftningens anda. Överläggningenvar härmed avslutad. Om uppehållstillståndet för vissa flyktingar 15 § Svar på fråga 1988/89:407 om uppehållstillståndet för vissa flyktingar har frågat om ensammairanska barn inte omfattas av den s.k. allmänna amnestin. Regeringen låter dem stanna som haransökt om asyl före , om inte särskilda skäl i det enskildafallet talar däremot. Regeln kommer naturligtvis ocksä att tillämpas på barnsom sökt asyl före det datumet. Problemet med ensamma barn frän i allmänhet finns imånga länder i . FN:s flyktingkommissarie har visat stort intresse förfrågan och arbetar i samråd med olika länder på lösningar. Närdet gäller ensamma barn som flyktingar finns det motstridiga intressen, och detär en grannlaga uppgift att bedöma vad som är bäst för barnet. En utgångspunktför flyktingpolitiken har ju alltid varit att söka återförena barn ochföräldrar. Det får självfallet bli enskildheterna i varje ärende som får avgörahur det skall bedömas. 130 (): Jag tackar för svaret. Jäg vill ocksä instämma med och välkomna på postensom invandrarminister. Jag tror att det kan bli ett fall framåt för frågorna. Jag har tagit upp de iranska barnens situation. Jag harhaft tillfälle att träffa fiera iranska barn i i ett kollektiv, därdet bor 16 barn. Några av dem har varit i . svarar att regeln om allmän amnestinaturligtvis också skall tillämpas på barn som har sökt asyl före den 1 januari1988. Men faktum är att två barn nu har fått besked frän invandrarverket att deskall utvisas. De är båda . Den ene pojken har en yngre bror, varsärende inte har behandlats. Här skiljer man alltså pä två bröder. Jag tycker att dessa barn har behandlats på ett mycketolyckligt sätt. De har alltså suttit i och inte fått sinsak behandlad. Det har dröjt mycket länge, innan polisen över huvud taget hargjort den första utredningen. Det är ren terror mot dessa barn att behandladem på-detta sätt. Jag vet inte vilka särskilda skäl som skulle gälla för attjust de iranska barnen inte skulle få stanna här. talar ommotstridiga intressen och om vad som är bäst för barnen. Det sätt som barnenhittills har behandlats på har i alla fall inte varit bra. Det är alldeles förlånga väntetider. Man kan inte heller påstå att detbästa för barnen skulle vara att de skickas tillbaka till sina föräldrar, medtanke på vad som sker i och den osäkerhet som råder där. Vi har ju nyligenfått uppgifter om hur kvinnor har behandlats. Frågan är vad som händer barnenom de skickas tillbaka. Jag kan naturligtvis inte kommentera de tvåenskilda fall som hänvisar till. Jag vill bara säga, att vinu liksom i alla andra fall kommer att pröva ansökningar mot denna regel omallmän amnesti. Även här behandlasnaturligtvis varje enskilt fall för sig. Jagbegärde ordet, därför att jag än en gång vill understryka hur viktigt det äratt denna fräga hanteras på ett riktigt sätt.