prot · GC09114 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:114 Förhandlingarna leddes lill en början av Iredje vicetalmannen. 1 § Föredrogs och hänvisades 1988/89:28till konsfilulionsulskoltel Beiräffande detta förslag haderiksdagens förvaltningskontor föreslagil all skulle beslula attmotionstiden förkortades lill . Kammaren beslöt förkorla molionsiiden lill alt . 2 § Debatt vid remiss av motioner Föredrogs på föredragningslistan upptagna en gängbordlagda motioner. 1 (): Som framgår av uppläsningen här rör del sig om elt mycketstort antal motioner. De skall beredas i finansutskottet och andra utskott inommindre tid än . Vi har i finansutskottet konstaterat att vihittills har 170 yrkanden atl la slällning till. Därlill kommer motionsyrkandenmed anledning av propositionen om höjd löneskatt. Vi kan också räkna med atl endel utskott som skall yttra sig lill finansulskoitel passar på alt samtidigttill behandling överlämna ytterligare yrkanden som ligger sedan allmännamotionstiden. Jag menar att detta belyser den omöjliga situation som riksdagenhamnar i när regeringen väljer att låta kompletleringsproposilionen bli enminibudget med förslag av allehanda slag. Del finns dock trots allt vissa frågor som inte behandlasi propositionen. Det har som benhård regel hävdals att - bortsett frånden allmänna molionsiiden - molion får väckas endasl om den anknylerlill vad regeringen föreslagil i proposition. Jag förslår all kammarkansliet haft en besvärlig uppgiflvid genomgången av inkomna motioner. Regeringen har alldeles klart vidgatområdel för vad som rimligen skall behandlas i en kompleUeringsproposition. Delär då svårt atl sloppa en motion, även om den inle direki berör de ämnen somregeringen råkat ta upp. Sådan bristande anknytning gäller alldeles uppenbartflertalet motioner i miljöpoliliska ämnen. Debatt vid remiss av motioner Etl annat exempel är nägra motioner om tvångssparande. Deär obestridligen ekonomiska till sin inriklning. Men i propositionen sägs inleett ord om Ivångssparande. Enligl den princip för motioners godkännande somtidigare åberopats emol oss skulle dessa mofioner inle ha tillålils. Vetskapen om den hårda gränsdragning sorn brukat görasfick oss moderater alt avslå från all väcka förslag om ålgärder för altstimulera det frivilliga sparandet. Vi förutsåg dessutom att vårt tilltag allföreslå en skatteskala , trols att regeringen vill vänla ,skulle beivras. Men släpps lill vår överraskning även den motionen igenom,vilkel man i och för sig kan vara lacksam över. Jag har alltså ingen invändning mol den generösainställning som visas. Tvärlom är della nägol vi har argumenteral för ienskilda fall . Jag nöjer mig med all konsiaiera all molionsrällenmed det inträffade fär anses ha vidgats väsentligt. Jag ulgår ifrän att dennapraxis skall lillämpas generelll, och inle bara vid de fillfällen dåregeringsparlid för ovanlighetens skull väcker en motion. Överläggningenvar härmed avslutad. Molionerna hänvisades lill ulskoll enligl följande: 1988/89:1988/89: 1988/89 1988/89 1988/89: 1988/89: 1988/89 1988/89 1988/89 1988/89 1988/89 1988/89 1988/89 1988/89 1988/89 1988/89 Fi60yrkande 5 till konstiluiionsuiskoltel i övrigl lill finansutskolld Fi61-Fi63 lillfinansutskottet Fi64 yrkande 28 lill,lagulskottel i övrigl lill finansulskotld Fi65-Fi86 lill finansutskolldFi87 yrkandena 3 och 5 lill arbelsmarknadsutskoltet i övrigl lill finansulskoitel F\88 till finansulskoitelFi89 yrkande 2 till bosladsutskotlel i övrigl lill finansutskottet Fi90-Fi95 tillfinansulskotld K16 och K17 till konsliiutionsutskoltel Ub34-Ub36 lillutbildningsutskottet Ub37 yrkandena 3 och 5 till finansutskottet i övrigttill utbildningsutskotld Ub38 till utbildningsulskoUd Ub39 yrkande 2 lilljordbruksulskolld yrkande 3 lill näringsulskollei yrkande 4 och 6 a lillirafikutskoUd yrkande 6 d och 6 e till näringsulskollei i övrigl lillulbildningsulskoltel T28 till trafikulskoltel N37-N44 lill näringsutskoUel 1988/89:A12-A14 till arbelsmarknadsulskoltel /89:Bol4 lill bosladsulskoltel1988/89:A15 lill arbelsmarknadsulskotlel 3 § Föredrogs men bordlades äler Konstitutionsutskottetsbelänkande /89:KU30 FinansulskoUds belänkande 1988/89:FiU24 Jusliiieulskoudsbelänkanden /89:JuU19 och JuU20 betänkande 1988/89:KrU23Näringsutskottds belänkanden /89:NU26 och NU27 Om EG-anpassningen och den kommunala verksamheten 4 § Svar på interpellation 1988/89:202 om EG-anpassningenoch den kommunala verksamheten har slälll följande frågorlill mig: Vad kommer enEG-anpassning all få för effekler pä den offentliga seklorn? Hur kommer enEG-anpassning all påverka möjlighderna all förhindra en privatisering av olikadelar av den offentliga seklorn? Vad blir detför regional- och arbetsmarknadspoliliska konsekvenser om inle kommuner ochlandsting frill kan slödja olika verksamheter? Blir delmöjligt all förhindra ell uiländskl ägande av delar av den offeniliga sektornvid en EG-anpassning? Frågorna tar sin ulgångspunkl iarbelel med alt ulforma en ny kommunallag saml den pågående väsleuropeiskainlegralionen. Det svenska inlegrationsarbelel bedrivs enligl deriktlinjer som i stor enighel lagl fasl (prop. L 1987/88:66, UU 24).Lål mig lill all börja med slå fast atl vi inte länker ge avkall på våragrundläggande välfärdspoliliska mål. Del kan således inle bli fräga om någonsocial nedruslning, försämrad miljö, minskat konsumentskydd eller urholkadarbdsräll. Det finns heller ingenting i EG:s nuvarande eller planerade direkfivsom ger grund för farhågor om utländskt ägande av för medborgarna viktig offentligverksamhet. Regeringen har offentligt redovisal del svenskainlegralionsarbetet lill mars 1989.1 denna redovisning ingåren rad frågor som berör den offentliga sektorn. Det är emellertid inte möjliglall ännu lämna en samlad bedömning av inlegralionsarbdds effekler på denoffeniliga seklorn av det slag som efterlyser. Jag vill dockgärna ta upp en fråga som är av väsentlig belydelse i sammanhanget Del gällerfrågan om offenllig upphandling. pägår diskussioner mellan EFTA-länderna ochEG-kommissionen om samarbete pä området offenllig upphandling. Dessadiskussioner håller pä all fördjupas och ulvidgas. Ddövergripande förhandlingsmålet frän svensk sida är att nå en Om EG-anpassningen och den kommunala verksamheten överenskommelsemed EG som innebär atl svenska företag, varor och tjänster inte diskriminerasvid upphandling inom EG. Lokala och regionala myndigheter skall läckas i sammaulslräckning som i EG:s direktiv. Vårt frihandelsavtal med EG saknar ullryckliga regler föroffenllig upphandling. Delta innebär alt de upphandlande myndigheterna i kan behandla svenska varor och tjänster, som inte läcks av GATT-reglerna,enligl del egna landets mer eller mindre diskriminerande upphandlingsregler ochpraxis. Detta är otillfredsställande, och det är därför ett starkt svensktintresse alt så långl som möjligt bli delaktiga i den öppning som sker inomEG. Delta kan nalurliglvis komma att leda lill krav pä förändringar av desvenska reglerna för offenllig upphandling på både det statliga och detkommunala området. Frågan om offenllig upphandling ingår som en väsenllig deli del omfattande utrednings- och informationsarbete som pågår inom regeringskanslieti enlighet med beslut. Flera arbetsgrupper analyserar nu EG:sdirektiv vad gäller offentlig upphandling saml konsekvenser för svensk del videlt närmande till dessa. Jag vill också i sammanhanget nämna alt det ingår i denparlamenlariskl sammansalla kommunallagskommitléns uppgifler all behandlafrågan om förändringar i det kommunalrätlsliga systemet om delta skulleaktualiseras lill följd av det västeuropeiska inlegrationsarbelel. Liksom andrakommilléer vilkas arbetsområde kan beröras av inlegralionsarbdd skallkommunal-lagskommillén redovisa hur de förslag som läggs fram förhåller siglill EG;s molsvarande regler. förutsätter en analys av vilken gemensamordning som råder eller planeras inom EG på det kommunalrätlsliga området. Ellsådant karlläggningsarbeie pågår inom kommittén. Jag kan avnaturliga skäl inle gå närmare in på della. Jag menar dock all del måsle varaen självklar ulgångspunkl all en evenluell anpassning inle får urholka deprinciper som gäller för vår kommunala självstyrelse. 3 (vpk): Lål mig lill all börja med konstatera atlcivilminislern använder samma besvärjelser i sin inledning som man alllid fårhöra. Det verkar som om ni lägger karbonpapper mellan svaren på alladeparlemenl. Jag har tagit upp ganska många frågor, men så forl man tar uppen fråga -det må vara vilken som helsl - får man höra att den härharmoniseringen inle kommer alt innebära all ger avkall på sinagrundläggande välfärdspoliliska mål. Det blir inle heller fräga om socialnedruslning, försämrad miljö, minskat konsumentskydd eller urholkad arbetsrättDå är väl alla områden inläckta som del inle skall bli några försämringar pä. Civilministern säger också alt del inle finns någon grundför farhågor om utländskt ägande av för medborgarna viktiga offentligaverksamheter. Hur är del möjligt atl civilminislern kan säga delta, när han inäsla avsnitt i interpellationssvaret säger att det ännu inte är möjligt alllämna en samlad bedömning av inlegralionsarbdds effekler pä den offentligaseklorn. av det slag som jag har frågat efler? Hur kan civilminislern vara säsäker pä all del inle kommer alt bli sådana negativa effekler, när del lydligenän så länge över huvud laget inle är möjligl all säga vilka effekler del kanfå? Jag undrar vidare hur civilminislern vill kommenteraMilanoexempld, som jag har fått från en pressuppgift. I fick man såledesbeiala skadestånd för alt endast ilalienska förelag hade fått lämna anbud påelt reningsverk. Det är väl enligt de regler som gäller inom EG. Jag skulle ivarje fall vilja ha en kommenlar till det exemplet När det gäller den offentliga upphandlingen säger man attför vår del handlar det om atl svenska förelags varor och tjänster inte skalldiskrimineras vid upphandling inom EG. Vi skall kunna erbjuda våra varor ochtjänster inom det områdel, och det gäller att bli så delaktiga som möjligl. Fårdet inle då till konsekvens att vi också måsle vara öppna för anbud från deförelag som finns inom EG;s område, när vi skall ta in anbud på våra offentligavaror och Ijänsler och när våra kommuner och landsting skall göraupphandlingar? Vi kan väl inte bara säga att vi skall sälja till dem, men sedansäga all de inte får sälja lill oss eftersom vi av vissa skäl vill förbehållaoss rätlen all själva välja ul vilka vi vill köpa av? Jag menar atl den härfrågan måste ha anknylning lill del kommunala vetot och till spörsmålet ivilken utsträckning man kommer att ha möjlighet atl behålla detta vid enintegrering. Det framhålls också all flera arbetsgrupper analyserarkonsekvenserna av EG-direktiv i frågor om offentlig upphandling. Tydligen harman inte blivit färdig med detta arbete, men det skulle ändå vara intressantatl höra hur detta analyserande fortgår. Del måste väl ändå ha kommit framnågonting av det. Man har hållit på med detta arbele. Jag får konstatera att jag inle har fått något svar på defrågor som jag har slälll. Del finns lydligen ännu inle några svar - ellerrättare sagl; Civilminislern vet inte vilka konsekvenser EG-anpassningenkommer att få. Antingen är del för tidigt atl lala om della, eftersomanalyserna inte är färdiga, eller sä har ingen någon som helst aning omkonsekvenserna. Jag vill sluta där jag började, nämligen med att säga attjag lycker all del är konstigt att civilministern med sådan säkerhet kan slåfast att EG-anpassningen inle kommer alt innebära atl vi ger avkall pä någolav det som vi tycker är bra och värt att försvara - inte ens det kommunalavetot, antar jag. Jag glömde att la upp en fråga. Del står på s. 3:"kan naturligtvis komma att leda till krav på förändringar av desvenska reglerna för offentlig upphandling på bäde det statliga och delkommunala områdel." Jag undrar: Vilka förändringar är det somcivilministern åsyftar? Nej, jag har inle kunnat ge etl fullsländiglsvar på dessa frågor. Del finns inga svar på dem . Jag vill påpeka förGudrun l.ex. alt fråga 3 löd på följande säll: "Vad blir det förregional- och arbetsmarknadspoliliska konsekvenser om inle kommuner ochlandsting frilt kan slödja olika verksamheter?" Det är inle så atlkommuner nu frill kan slödja olika verksamheter. Därför måsle man först klaraut vilka konsekvenser som den nuvarande begränsningen för kommuner ochlandsting för med sig när det gäller all slödja regional- ellerarbetsmarknadspoliliska verksamheter. tycker all det är märkvärdigt att del iinlerpellalionssva-rei finns lankegångar som är likarlade med dem somregeringen har Om EG-anpassningen och den kommunala verksamheten Om EG-anpassningen och den kommunala verksamheten förl frami sina svar. Del lycker inte jagar sä konstigt. Jaglycker alt det skall finnasen samstämmighet mellan regeringens svar pä dessa frågor. Jag har ocksä läslvad slalsminislern har sagl tidigare i frågan, och det skäms jag inte för. Vad jag nämner i interpellationssvaret , ärsådant som vi inte tänker ge avkall pä när vi närmar oss EG i dessafrågeslällningar. Sådana förhandlingspoliliska utgångspunkter finns det mångaav i del arbele som rör anpassningen lill EG. Men del finns självfallel områdendär vi inte har någon klar bild ens av vad EG länker sig. På en radområden finns det inte direktiv utgivna, och därför kan man inte ge enbild av de långsiktiga konsekvenserna av om inlegralionen fåren vissomfattning. Vi har heller inte i den svenska besiäml allintegrationen skall ha en viss omfattning. Först skall elt analysarbetegenomföras. Pä vissa områden kan vi redan nu la slällning till hur vivill se pä frågorna; på andra områden är det ganska svärl all bilda sig enuppfattning om vad EG själv vill och naturligtvis ännu svårare all se vilkakonsekvenser del ena eller andra allernalivel skulle få för svensklvidkommande. Exemplet från har jag ingen kommentar lill. Jag harinte specialstuderat reglerna - de är ganska olikartade i de enskildaEG-länderna. Jag vill bara säga atl samlliga kommuner i har skriviiunder en rekommendation om atl de inle skall diskriminera vid upphandling, ochden rekommendationen gäller inle bara svenska företag ulan alla fördag. 1 andraländer finns del däremol diskriminerande regler. I prakfiken är del nalurliglvis sä i och normalläven i andra länder, bäde när del gäller upphandling av varor - som är detvanliga fallel - och när del gäller upphandling av ijänsler, all del ärinhemska företag som är anbudsgivare. Men del finns alliså på delta områderedan nu en konkurrensmöjlighet - om del nu är det som är räddför. Den egen-regi-verksamhet som finns i den svenska offentliga sektorn ochden kommunala verksamhden råkar inle i fara för det. Så här gör man minsann iandra länder ocksä. Man hedriver verksamhet i egen regi. och det är delnalurliga på slora områden inom den offentliga seklorn. Jag lycker kanske atl del är onödigl av allfräga hur analysarbetet fortgår. Vi har ju lämnat en offenllig rapport,där vi uppdaterar den ganska breda analys som lämnades till i fjoloch dä blev föremål för ställningstagande. Vi har alltså uppdateratden verksamhelen och återkommit med en rapporl om del. Jag lyckerall vi med del har redovisal det analysarbete som pågar. 5 (vpk): Jag lycker inle heller alt civilminislernskall skämmas för all han läser vad slalsminislern skriver. Jag anlar alt nibrukar göra sä pä departementen, att ni lar reda pä vad de andra slår för. Jaglycker ändå att del är märkligl all del verkar finnas ett sådanl behov av altbestämt uttala denna besvärjelse, så forl man lar upp EG-frågan utifrånkritiska ståndpunkter. Del skall inte råda någol ivivel om all detta kommerall båda golt för oss. Med lanke pä den osäkerhd som finns om var delta hamnari sluländan och de frågetecken som fortfarande finns kvar. vilketcivilministern ocksä säger. Om EG-anpassningen och den kommunala verksamhelen lycker jagatl del skulle vara klädsamt om det också hos ministrarna fanns PrOt.1988/89:114 aningen av en reflexion över all allt kanske inte kommer all bli säoerhörl bra. Del kanske finns någoniing som vi mäsle rucka päeller anpassa åt elt håll som vi inte skulle önska. Någon form av reflexionskulle man ändå vilja ha. Civilminislern säger all vi inle har lagil slällning lillhur långt integreringen skall gä, utan vi skall analysera och sedan får vi se.Men del är i alla fall klart ullalal frän en majorilel av de polifiskapartierna all man vill ha en sä nära anslulning som möjligt Del är enfärdriklning som inle gär alt la misle pä. Man har klarl ullalal all del är vill. Del kanske är onödigl all fräga, men jag gör det i allafall. Jag lycker nämligen all en av de uppenbara brisierna i diskussionen om EGär all del är svärl all få ul material och all man fär diskulera myckel iefierhand. Hela denna fråga har undandragits den offeniliga deballen på ellsådanl säll att jag tror alt det är vikligl atl vi forlsäller all fråga sämyckel som möjligt, vi som är kritiska lill denna harmonisering. Det ärnågonting man som slalsråd får slå ul med, eftersom vi har della frågeinstitut Jag är inte alls irriterad över att GudrunSchyman ställer frågor. Men en del frågor är faktiskt besvarade, och jag tyckerinte atl man kan hävda alt vi inte har gell en bred och utförlig redovisning avde problem vi kommer att möla i integralionsarbeld. Dd finns en stor mängdgrupper i arbete i regeringskanslid för alt hantera olika frågor. Arbelel venermol den offentliga sektorn när del gäller mänga grupper. Det finns redovisatbåde i den proposition som lades och den uppdatering som man gjorde förkorl tid sedan. Där finns myckel all hämla i dessa frågor. Jaglycker emellerfidatt del är angelägel all man för deballen ulifrån det sakmaterialet. Jag vill ocksä säga all vi inle kommer med besvärjelser.Del vi framför är vad vi menar är svenska mål och ulgångspunkler ifall problemkommer upp pä de olika områdena. Om della är onödigt eller inte kan var och enbedöma. Men del finns ocksä svarlbilder av vad ell integralionsarbele överhuvud laget kan leda till, på samma säll som det fanns svarlbilder när viskulle närma oss en integration på varuområdet på 60-lalet. 7 (vpk): Jag är medveten om alt vi har olikaframlidsvisioner av vad denna harmonisering kominer alt innebära. Jag kan barakonsiaiera all del enda vi kan göra är atl försöka hålla den offentligadebalten vid liv och föra deballen så öppel och i så gemylligl samspråk sommöjligl. Överläggningen var härmed avslulad. 5 §Svar på interpellationerna 1988/89:203 och 208 om åsiktsregistrering Per Gahrlon har i en interpellation tillslatsminislern ställt elt antal frågor, som främsl gäller säkerhetspolisenspersonregistrering och som bl.a. lar sikte på atl otillåten åsiktsregistreringskulle förekomma i verksamheten. har i en annan interpellation frågat migom regislrering av politiska åsikter förekommit sedan förbudet mol deltainfördes och, om så är fallet, vilken grunden är för denna registrering ochvilken omfattning den har. Jag har uppfattal del så, all frågorna tar sikte påsäkerhetspolisens verksamhet. har också i sin interpellation frågat omde hemliga föreskrifler som finns på området och om jag vill medverka till atlförekommande uppgifler om åsiklsregislrering hos säkerhetspolisen förstörs.Vidare har frågat varför jusliliekanslern ännu inle harredovisal sitt uppdrag alt utreda om otillåten åsiktsregistrering förekommithos säkerhetspolisen. har slulligen slällt en fråga lill migsom rör avlyssning med dolda mikrofoner. Arbetet inom regeringen är fördelat så, att det är jag somskall svara även på Per interpellation. Jag besvarar de bådainterpellationerna i etl sammanhang. Etl vikligl led i säkerhdspolisens arbele för allförebygga och avslöja broll mot rikels säkerhel består i all samla in materialom personer och företeelser som är av intresse för verksamheten. Del handlarhär givelvis inte bara om uppgifter som rör misslanke om brollslig verksamhel.Också annan informalion kan ha belydelse, såsom uppgifler om alt någon utsattsför hol eller all någon haft en i och för sig naturlig koniakt med en personsom slår under särskild övervakning. Sådana uppgifler, liksom skenbartbetydelselösa uppgifter, kan nämligen visa sig vara vikliga, när de vidbearbetning ställs samman med andra omständigheter. Det är därför nödvändiglalt säkerhetspolisen bedriver sin verksamhet med slor bredd, och del är en förverksamhelen främmande lanke att tex. vissa kategorier av personer skulle slåulanför säkerhetspolisens arbetsfält. Uppgifter som säkerhetspolisen inhämiar får antecknas isäkerhetspolisens register. De föreskrifler som gäller om regislreringen finnsi personalkonlrollkungörelse. Enligl dessa får det - med undanlag föruppgifler om politiska åsikter - i regislret antecknas de uppgifler som behövsför den polisiära säkerhetstjänsten. Några andra begränsningar gäller inte. Denna ganska vidsträckta befogenhet att registrerauppgifter skall ses mot bakgrund av verksamhetens särskilda beskaffenhet Manmåste också komma ihåg atl registret i första hand är ett spaningsregister. Delär avsett all vara en upplysningskälla och en arbetshjälp för personalen vidsäkerhetspolisen. Grundmaterialet till uppgifterna i regislret finns i regelsamlal i särskilda akter. Uppgifterna där anses ocksä ingå i registrel iregisterlagstiftningens mening. Jag vill här undersiryka all sekreless gäller föruppgifterna i registret, och uppgifterna fär givetvis inle användas för annatändamål än del som registret För all inle syftet med verksamhelen skall äveniyras gäller Sekretessengivetvis också i förhållande lill den som upptas i regislret. Säkerhetspolisens regisler har emellertid också ett annalsyfte än atl vara elt spaningsregisler. Del skall även tjäna som hjälpmedel vidden säkerhetsbedömning som görs inom ramen för personalkonlrollsystemd. Närregislret används för detta ändamål gäller särskilda regler lill skydd för denenskildes integritet som tar sikte på vilka uppgifter som får lämnas ul isamband med personalkontroll. Som jag nämnde finns det ipersonalkontrollkungörelsen en regel om ' förbud mot regislrering av någonspolitiska åsikter. Enligt denna regel fär anteckning i säkerhetspolisensregister inle göras enbart av det skälel att någon genom att höra till enorganisation eller på något annal sätt har gett uttryck för en poliliskuppfattning. Detta förbud mot åsiktsregistrering infördes vidpersonalkonirollkungörelsens tillkomst . En regel om förbud molåsiktsregistrering i allmänt regisler finns numera i regeringsformen. Avlagmotiven fill denna regel framgår alt förbudd inle ulgör någol hinder mot allanteckningar l.ex. om tillhörighet lill polilisk organisation tillförs ellregister över personer som på andra grunder än enbarl sin politiska åskådningkan belraklas som säkerhetsrisker. Närmare bestämmelser om tillämpningen avförbudet mot åsiktsregistrering pä säkerhetspolisens omräde har meddelats avregeringen genom såväl öppna som hemliga föreskrifter. De allmänl hållna, öppnaföreskrifterna går i korthet ul på följande. Medlemmar i ochsympatisörer lill organisafioner som enligt sitt program skall verka för atlmed våld omstörta samhällel fär registreras. En förutsättning för delta är allde genom sill handlande visal sig vara beredda an la del i verksamhet sominnebär fara för rikets säkerhet eller som syflar till atl med våld förändradel demokraliska statsskicket eller påverka landels Slällning som oberoendestal. Vidare ulgör medlemskap i grupper som kan befaras i praktiken bedrivaomstörtande verksamhel med våldsamma medel skäl för regislrering. De mer detaljerade hemliga föreskrifterna - som finns i enförordning frän - innebär bl.a. alt personer med anknytning lill vissauppräknade exlremistorganisationer får antecknas i registret under de närmareförutsättningar som anges i föreskrifterna. Uppräkningen av vilkaorganisationer det gäller har ändrats , i både utvidgande ochinskränkande riktning. Med hänvisning lill vad jag nu har sagl kan jagsammanfattningsvis slå fast att åsiktsregistrering inle får förekomma isäkerhetspolisens verksamhel.