prot · GC09114 · 1988-12-31 00:00:00 — skall vela all vi har skolkonferenser, arbetsenhdskonferenser,klasskonferenser, elevvärdskonferenser, klassråd, ämneskonferenser, personalkonferenseroch pedagogiska konferenser. Den svenska skolan behöver säkert inle mer avbeslutande organ. Vad den behöver är ell rejäll direkt föräldrainflytande, ochdel är det som jag försöker stimulera och utveckla. Jag ställer mig litetfrågande till folkparliels skall vi säga nägol formalistiska syn i del härsammanhanget, när man tror all den här lypen av föräldrainflytande bästutvecklas genom att vi bygger upp nya, formella organ. Citatet från intervjun med Kommunförbundetsordförande är starkt förkorlat även i Dagens ekos version. Hade inlresserad av att ta lill sig syn på frågorna, skullehan självfallel ha gäll lill del myckel ulföriiga pressmeddelande som Kommunförbundetlevererade efler det all kompldleringsproposilionen lagts fram.Pressmeddelandet var dessutom förankral i Kommunförbundels förhandlingsdelegationoch i dess slyrelse. Frän kommunernas sida sade man sig vara villig all göra enoffensiv salsning på skolan och pä de vikligasle personerna i skolan vid sidanav eleverna, nämligen lärarna. Man skulle ta etl personalpolitiskt samlalansvar för denna mycket vikliga grupp. Detta uttalande av Kommunförbundelsordförande har av någon anledning gåll förbi. Det passadekanske inle in i den uppläggning som har vall atl använda sigav efter mötet med kompldteringsproposilionens försikliga skrivningar om enförutsättningslös analys av den reglering som lärarna har av sinatjänster. Jag rekommenderar atl läsa pressmeddelandet. Slulligen, herr talman! Vi har en bra skola i . Delär en skola som når goda resullal, senasl bekräflade av en internafionellundersökning. Vi skall vara rädda om den skolan, och vi skall mycket noga aktaoss för att återigen skapa ett system där vi gör skillnad pä barnen beroende påuppväxtmiljön. Därför har jag avvisat några av de ganska enkla nyliberala 1988/89:114 valfrihetsdrömmar som har förts frami deballen. Den svenska linje ligger fasl. Omrekryteringen tid vård- och omsorgsyrken i Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellation 1988/89:204 om rekryteringentill vård- och omsorgsyrken i har frågat socialministern hurhan anser alt överhellningen i ekonomi påverkarrekryleringsmöj-lighderna till värd- och omsorgsyrken och om han avser allvidta några åtgärder för alt ändra denna situation och i så fall vilka. Interpellationenhar överlämnats lill mig för besvarande. Dd är självfallet av största vikl all det kan rekryterastillräckligt med kompetent och engagerad personal inom vården och omsorgen.Ansvarel för della vilar på kommunerna och landslingen. Slockholmsomrädd, medsill slora ulbud av arbelslillfällen, släller särskilda krav pä huvudmännenspersonalpoliliska insalser inom värd- och omsorgsyrkena. Som själv påpekar pågår såväl i Stockholmsstad och övriga kommuner i Siockholms län som inom landslingd ell omfaiiandearbele för all göra värd- och omsorgsarbdena mer allrakliva. Del är enligl minmening väsenlligl all detta arbele fortgår och vidareutvecklas. För attunderlätta och påskynda de olika personalpolitiska insalser som fordras harregeringen vidtagit flera åtgärder. Regeringen har således anvisat medel för utarbetande avinformationsmaterial angående barnomsorgs- och hemljänslyrkena, avsell allanvändas av bl.a. syo-konsulenler och arbdsförmedlare i deras yrkesrädgivning. På uppdrag av regeringen har socialslyrelsen, tillsammansmed företrädare för huvudmännen, de fackliga organisationerna och pensionärs-och handikapporganisationerna, utarbetat förslag till en mängd insatser isyfte atl säkra personalförsörjningen inom . De föreslagnainsatserna är i första hand inriklade på att minska personalomsättning ochsjukfrånvaro, all höja tjänstgöringsgraden och att förbätlrarekryteringsmöjligheterna. Exempel på insalser är arbetsmiljöförbältringar,ökad grund- och fortbildning saml förändringar av arbetsorganisation ochinnehåll. Kommunernas statsbidrag för slöd och hjälp i boendel harförstärkts med sammanlagt 200 milj. kr. Dessa medel bör enligl min uppfallning geförbällrade möjligheler för huvudmännen all vidta nödvändiga personalpolitiskaåtgärder. Jag vill också hänvisa till de förslag som lagtsfram i regeringens kompldleringsproposition och som syflar lill all genom enlidsbegränsad älslramning av ekonomin dämpa överhellningen. I samma proposifion(bil. 7) har vidare föreslagits alt 5 milj. kr. anvisas för anordnande avspeciella återrekryleringskurser för personal som tidigare arbelal inombarnomsorgen. Jag villslulligen nämna all inom bedrivs etl omfattan- de arbetei syfte atl analysera olika frågeställningar, som berör personalförsörjningeninom vård och omsorg på korl och lång sikl. 98 (): Jag ber all fä lacka för svarel på mininlerpellalion, ell svar som jag gärna konstaterar är utförligt och innehållermånga intressanta synpunkter. Sorn vi vet befinner sig sjukvärden i ien allvarlig kris. Mycket av den sjukvårdskapacitet i form avsjukhusavdelningar som finns kan inte ulnylljas. Grunden för sjukvårdens kris iSiockholms län är i myckel hög grad brislen på personal. Dd leder lill lidandenför många människor, som inle får den vård som de rimligen borde vara beräiiigadelill. Del leder vidare lill allvarliga samhällsekonomiska förlusler, eftersommänniskor Ivingas gä sjukskrivna under långa lider då de inle kan få deoperalioner ulförda som de behöver fä för atl på nyll bli arbetsföra.Silualionen är alltså myckel allvarlig ur flera synvinklar. Grunden till krisen är, som jag sade, i myckel hög gradbrislen på personal. Orsaken till alt del är svårl all rekrylera personal ärden överhettade arbetsmarknadssituationen i . är på inlel säll etl nytt problem. Del har präglal islort sell . I början på 1980-lalel kunde man klara denöverefterfrägan pä arbdskrafl sorn fanns i lånel genom nyinflyllning.Siockholms län växle ocksä mycket slarkl. Vissa perioder handlade del omungefär 15 000 människor om ärel, och var fillväxten i länlika slor som fillväxten i hela landet i övrigl. Denna ulveckling har vänt, men inte lill följd avregionalpolitiska framgångar ulan på grund av bosladspoliliska misslyckanden.Del finns inle bosläder all fä lag på i Slockholm. Människor som annars skulleflylla hil kan inle göra del. Människor som har försökl bo här en lid ger sig iväg lill andra delar av landel för all fä en dräglig boendemiljö. märkskrisen i slällel i form av allvarlig arbdskraflsbrisl inom vikliga sekiorer.Del gäller kollektivtrafiken och olika servicefunktioner, men allvarligast ärnog effekterna på sjukvården. Del är della samband som jag har velal aklualisera i mininlerpellalion. Länge upplevde vi nämligen all del inom regeringsparlid fannsringa förslåelse för alt detta samband faktiskt finns och för atlkonsekvenserna av överhettningen i är myckel allvarliga förmänniskor som bor här. På sislone har vi dock kunnal konsiaiera ell uppvaknandefrån regeringen på della område. Del nämns ocksä i interpellalionssvard allregeringen i komplelleringsproposilionen förl fram förslag lill ålgärder somman menar är ägnade all kyla ned silualionen på arbelsmarknaden i Siockholmslän. Tyvärr, herr lalman, kan jag inle gralulera regeringen till del framlagdaförslagel. Den exlra arbdsgivaravgift som man vill lägga pä Slockholmsregionenlär knappasl hämma de snabbt växande servicebranscherna inom dala, elektronikoch andra kunskapsinlensiva verksamheter som i myckel är drivkraften i dennalillväxl. I ställd riskerar man all slä ut bostadsbyggandet och viktigaservicefunktioner. Om rekryteringen lill vård- och omsorgsyrken i 6 protokoll 1988/89:114 Om rekryteringen till vård- och omsorgs-yrkeri iStockholmsregionen lär det inle bli sä som regeringen har tänkt sig pädenna punkt heller. Men del är naturligtvis vikligl alt det vidlas ålgärder förall dämpa arbelsmarknaden i Siockholms län. Cenlern har föreslagil andraålgärder, främsl en investeringsavgifi i de mesl expansiva delarna av länd. Vifår se vad kan länkas komma fram lill. Det är emellertid ocksä viktigt all man är beredd altvidta kraftfulla regionalpolitiska ålgärder för all pä det viset avledaexpansionstryckd från till andra delar av landel. Härvidlaghar vi lyvärr inte hillills märkt nägol särskilt inlresse från regeringen. Men,herr lalman, man kanske kan hoppas på etl nytänkande från regeringspartietockså på det området. Alt vi behöver få en mer balanserad arbetsmarknad iStockholms län för att klara vårdsituationen slär hell klarl. Men det krävsnalurliglvis ocksä ordenlliga personalpolitiska insalser av del slag som ocksåslalsrådel talade om. Del krävs all de som arbelar i vården får ersättning ocharbetsvillkor som gör att de känner att detta med alt vårda människor är minstlika mycket värt som att vårda l.ex. Jag vel inle om del är brukligt atl tacka förkommenlarerna till svarel, men hur som helsl vill jag gärna göra det. Jag ser ingen som helst skillnad mellan alt analysera situationen i och milt egel. Det ärvikligl alt vi här i pä lämpligl sätt diskuterar hur vi skall kommatill rätla med den överhellning som skapar i varje fall en del av problemen iStockholmsområdet Sådana diskussioner pågår också. Som jag ser del måsle vi angripa problemen utifrån de bådautgångspunkterna, nämligen dels angripa överhettningen, dels vidtapersonalpoliliska insalser av del slag som jag har beskrivil och somuppenbarligen även har länkl sig. Såväl inom som iStockholms kommun förekommer del nu en omfattande planering i den riktningen.Det gäller både barnomsorg, äldreomsorg och sjukvård. Lål oss därför hoppas atlen kombination av ålgärder av det slag som vi nu ser framför oss skall kunnaleda lill en bättre persoanlförsörjningssitualion på dessa utomordentligtvikliga områden i hela . 100 (): Den samstämmighet, åtminstone i princip, somskymtar i debatten är onekligen glädjande. Man skulle bara ha önskat atl denklarsyn som framskymtar från regeringen hade kommit några är tidigare.Centern slog ju larm om den bekymmersamma situationen för åtskilliga är sedan,men då var det väldigt svårl att få förståelse för atl detta verkligen kundevara ell problem. Om vi hade vidlagit åtgärder redan då hade kanske inle densvåra situation som vi befinner oss i behövt uppslå. får nalurliglvisriksdagen arbeta vidare med dessa frågor, och del är en förhoppning atl arbetetkan leda fram till åtgärder av del slag som cenlern har föreslagil,bl.a. i sin motion med Prot. 1988/89:114 anledning av kompletleringsproposilionen. Överläggningen var härmed avslulad. 16 § Svar på interpellation 1988/89:211 om Statenshundskola i har ställt följandefrågor lill socialminislern. Avserregeringen öka utnylljandet av den kunskap och erfarenhet som återfinns ihundskolan i ? Vilka ålgärderavser statsrådet vidta för att effektivisera narkotikaspaningen genomanvändande av s.k. knarkhundar? Hur skallhundskolans forskningsresultat kunna få en internationell spridning i akt ochmening all även ulanför våra gränser la lill vara gjorda erfarenheler? Arbelel inom regeringen är såfördelal att del är jag som skall svara på interpellationen. Statens hundskola har hafl betydande svårigheler både allupprätthålla produktionsmålen och alt skapa ekonomisk balans i sin verksamhet.Vid årsskiftet 1987-1988 hade elt rörelseunderskolt på omkring 12 milj. kr.ackumulerats. lade regeringen fram en proposition ominriktningen av verksamhelen vid statens hundskola. Propositionen antogs avriksdagen. Hundskolan fick medel för läckande av del ackumuleraderörelseunderskol-let Vidare gjordes skolan om till en renodladuppdragsmyndighet. Delta innebär alt kostnaderna för skolan skall läckas avintäkter från försäljningen av produkler och tjänster. Skolans ekonomi har förbättrats. För /88har en balanserad budget kunnal uppvisas. beslul innebär vidare atl verksamhelen skallinriklas på produktion av ledar- och polishundar. En förutsättning för attkunna trygga behovet av dessa hundar är en god avelsverksamhd. Hundskolan harnu lagt upp elt program för alt förbällra aveln. har skelt i samarbelemed . Det vikligasle för hundskolan nu är all klara deuppställda produktionsmålen när del gäller polis- och ledarhundar. Ökadesaisningar på andra områden får göras i lakl med att utrymme skapas för detta,l.ex. när del gäller bevaknings- och sökhundar. Som svar på frågan om effekiivisering avnarkolikaspaningen kan jag upplysa all fler s.k. knarkhundar kommer allanvändas inom tullen. har anslagit yllerligare medel lilldella för nästa budgelår. Jag vill slulligen framhålla atl forsknings- ochulvecklingsarbetel vid skolan är intensivt Flundskolan kan bl.a. uppvisagodaresultat när del gäller bekämpningen av olika ärftligt betingade sjukdomar. Om Statens hundskola i Nalurliglvis har hundskolans erfarenheler slorl värde ävenför andra nafioner, på samma säll som forskningsresullal på områdel ulomlandsär av intresse för hundskolan. Internationellt erfarenhetsutbyte förekommerocksä. Jag ulgär från att konlakterna vidareutvecklas. 102 (); Jag ber alt få tacka slatsrädd för svarel pämin inlerpellalion om hundskolan i . Hundskolan i grundades och firade således50-ärsjubileum för etl par är sedan. På den liden tränade man framför allldraghundar, sjukvårdshundar och rapporthundar för militära ändamål. ärhundskolan civil och man utbildar hundar för olika ändamål. Del är nu fråga omnarkotikahundar, polis- och ledarhundar saml röt- och mögelhundar. Skolan hardock en ännu längre hisloria bakom sig. Uppfödning av apport- och minhundarstartades, enligl vad jag har fäll lära mig, vid tiden för första världskrigelfrån parter av och . Man höll redan då en hög kvalilelinternalionelll sell. Del är naturligtvis viktigt atl kvaliteten bibehålls.Del förtjänar ocksä atl noteras all arabländerna köper hundar från hundskolanför narkotikaspaning. Del är väsenlligl alt vi har en inhemsk hundavel och altden bedrivs och främjas av statsmakterna. Sker import så bör det endasl blifråga om något enstaka djur. Aveln inom landet är grundläggande för kvalitetenoch för möjligheterna att få fram fler och bra hundar, både vakthundar, min-och sökhundar, narkotikahundar och andra typer av hundar som jag harnämnl. I den proposition som statsrådet angav, vilken framlades imars 1988, fastslogs atl hundskolan i skulle vara samordnare avavelsljänsien för att pä så sätt kunna garantera tillgången pä hundar. Enliglmin mening har vi anledning all beklaga atl man betonade inriklningen påproduklionen av polis- och ledarhundar så hårl som gjordes, pä bekostnad avknark- och sökhundar. Del är bl.a. med tanke på detta som jag har slällt dennainlerpellalion. När det gäller knarkhundar vet vi att vi har etlfyrtiotal i användning inom vårl land, och vi skulle kunna använda mångdubbeltfler. Jag skulle vilja utvidga de frågor jag har slällllill statsrådet. Anser statsrådet atl ell ökat anlal knarkhundar skulle bidratill all effekfivisera narkolikaspaningen? Anser slalsrådel all etl ökal antalbeställningar av olika slag av Ijänstehundar, således inle med en sä starkmarkerad tonvikt på polis-och ledarhundar, skulle bidra lill all främjahundskolans möjlighet till avel och till fortsall verksamhel saml på det sättetbidra till alt skolan fär dén ekonomiska bärighet som man har beslulal skallgälla? Vad händer, statsrådet , om hundskolan inte klarar av kravensom slälls pä dess ekonomi ? Är statsrådet i så fall beredd att se om manmåste gå in och stödja verksamhelen? 103EVA (): har i sitt betänkande1988/89:19 understrukit atl efterfrågan på kvalificerade ijänstehundar, ledar-och polishundar, måste kunna lillgodoses saml all del är viktigt alt avel,dressyr och annan utbildning i fråga omdessa tjänstehundar hälls på en kvalitativt hög nivå. Hundskolan i svarar väl mol de kvalildskravenoch kommer förhoppningsvis även all kunna leverera del anlal ledarhundar somefterfrågas. Skolan är nu en renodlad uppdragsmyndighd med uppgifl allproducera främsl polis- och ledarhundar. Koslnaderna skall läckas av intäklerfrän försäljning av produkler och tjänster. Frän skolan levereras ca 150hundar . För all fä fram dessa hundar föder man upp belydligt flervalpar, eflersom endasl av hundarna fyller de kvalitetskrav som ställs.Varje hund koslar . fram lill dressyr. Av de hundar somdresseras är drygl hälflen lämpliga alt tränas fill polis- och ledarhundar,medan övriga är mest lämpade atl tränas till narkotika-, bomb-, skydds-, vakt-eller bevakningshundar. Tyvärr har dock ulvecklingen blivit sådan all efierfråganpå bevakningshundar har en så liten omfattning all skolan inle har sell nägonannan ulväg än atl skänka borl flera sädana hundar. Skolan skulle kunnaleverera belydligl fler narkolikahundar än som sker. Det skulle varapositivt om flera narkotikahundar kunde placeras hos tullen. I jämförelse medmånga andra länder använder vi i fä narkotikahundar. Jag vill fräga minislern om flygvapnet verkligen skall haen egen produktion av bevakningshundar. Del kallas Ijänslehund 2. Skallflygvapnd bygga upp en egen hundskola med alla de kostnader det medför, närhundskolan i förutom sin huvuduppgift att producera polis- ochledarhundar faktiskt "som en biprodukt" producerar bevakningshundarav mycket hög kvalitet? Om så sker kommer hundskolan att ivingas la ul myckelhöga priser för polis- och ledarhundar eller att få mycket svårt all klara sinekonomi. Om Statens httndskola i I de frågor som har ställts kan jag utläsaell slort inlresse för all man skall ulveckla möjligheterna all använda hundari olika vikliga sammanhang. Det är inget Ivivel om att vi kan ta hundarnasIjänsler i anspråk för fler insalser än vad vi gör . Bakgrunden till proposilionen om ledarhundskolans framlidär atl hundskolan har hafl ulomordenlligl slora svårigheler med all nå upptill' de uppsatta produktionsmålen och med atl klara sin ekonomi. I mintidigare egenskap som ordförande i synskadades riksförbund har jag under enfemtonårsperiod följt den här verksamhelen. Inle ett enda är har hundskolanlevererat del antal hundar som den haft pengar för. Dessutom har hundskolanutvecklat, som sades i svaret, ell betydande rörelseunderskolt. Alt olika delarav försvarel och andra intressenter har övervägl atl skaffa hundar på annathåll har all göra med det mycket höga pris som hundskolan ivingas ta ul. Med andra ord framgår del myckel lydligl all det behövsrationaliseringar av hela verksamhelen vid hundskolan. När del gäller levandematerial som hundar är del dock lällare all lala om en rationalisering än allfakliski genomföra den. Vi måsle ändå gå i den riklningen om vi skall kunna fåordning pä delta. Vi hardärför bestämt oss för all hundskolan skall koncenlrera sin Om Statens hundskola i verksamhetpå två lyper av hundar- ledarhundar och polishundar. I den mån hundskolan sedangenom sin egen duglighet och sitt försäljningsresullat fär ulrymme för all ävenutveckla insatser när del gäller övriga hundslag, är det naturligtvis viktigtall den får göra det. När del gäller frågan om ytterligare medel för atthundskolan skall kunna ulveckla sin verksamhet vill jag ärligen säga alt vi, ioch med all vi avskrev det myckel betydande rörelseunderskolt som skolan hadeulvecklal, har gjorl en väsenllig insats för att sanera hundskolans ekonomi. Nugäller det för hundskolan atl visa att den kan klara uppställda mäl som densjälv har varit med om atl formulera. Försl därefter och i mån av utrymme börskolan ge sig in på andra åtaganden. Man får då med andra ord i konkurrens medandra hundproducenter tävla om alt tex. ulveckla bevakningshundar och annal somkan behövas till flygel eller andra delar av försvaret. Jag tror atl hundskolan på sikl, med den utomordentligtslora kunskap som finns där och med de långa traditionerna i atl utbilda ochträna hundar, kommer atl visa sig beslå den ulmaningen. Del är vikligl althundskolan nu framöver får möjlighet atl själv visa all denfakfiskt kan klara den uppgiften. 105ELISABETH (): Del gläder mig all statsrådet anser alt detär bra atl skolan ulvecklas och atl man utvecklar användningen av hundar.Slalsrådel säger dock all del gäller för hundskolan all klara sina uppgifler.Jag lycker mig här märka en viss okunskap. När man bedriver hundavel befinnerman sig inle i samma silualion som när man fabricerar l.ex. kaffebryggare,cyklar eller bilar. I de sislnämnda fallen kan man från början beslämma vilkaegenskaper produkten skall ha. Hundar är som människor, individer med olikaegenskaper. Under uppfödningen kan del visa sig all hundarna harsädana egenskaper som passar väl för det ändamål som regeringen har bestämt,nämligen polis-och ledarhundar. Del kan också finnas hundar som icke passartill delta. De kanske passar bältre som knark-, röt-, sök- och vakthundar avolika slag. Därför tror jag att den här stelbentheten när man säger alt skolanskall koncentera sig pä polis- och ledarhundar, är sä olycklig. Del vore bättreom man kunde finna ett spektrum för användningen av dessa hundar. Då skulle mankunna utnyttja varje hund maximalt. På det sättet skulle man i sluländan . fåen bältre ekonomi. Denna fråga kan vi naturligtvis inle lösa här i kammaren . Jag tror dock, Bengl , att vi alla har anledning atl kommalillbaka till dessa frågor för all se hur man skall kunna sköta avel,uppfödning, ekonomi osv. Vi får inle glömma bort att dessa hundar i sluländannär de är ule pä sin Ijänslgöring belyder stora besparingar för samhällel. Vadbelyder del inle om vi kan öka knarkbeslagen med si eller så många procent? Vadbetyder del inte om synskadade i myckel större utsträckning än kan fåledarhundar? Vad belyder del inte om vi kan hilla röta i hus och itelefonstolpar ? Jag skall sluta exemplifieringen här. Allt detta skullebetyda stora vinster. Jag tror därför alt vi mycket noga skall försöka hjälpatill sä all inle hundskolan behöver läggas ned l.ex. på grund av en epidemi.Skolan drabbades av valpsjukaför , och det höll på all la en ände med förskräckelse. Sådanlkan vi nalurliglvis inle acceplera. 106 (): Jag skulle vilja undersiryka atl Sverigekanske är för lilel för alt ha tvä hundskolor. Hundskolans huvuduppgift är allproducera polis- och ledarhundar. Man har de facto inte nått upp till de fyrtiohundar , som efterfrågas av de synskadade. SkaU man komma dithän och hadt rimligt pris pä hundarna, måste man också beakta all man när man producerarpolis- och ledarhundar får fram hundar som tex. lämpar sig sombevakningshundar inom försvaret. Då måste del finnas en efierfrågan på dehundarna. Jag tror alt man i den konkurrens som man nu har fått, när försvarethar vänt sig lill andra hundproducenter och man har tvingais skänka bort hundarutan atl få någonfing alls för dem, kommer atl kunna anpassa prisel, så atl manblir konkurrenskraftig. Dessutom måste väl också kvalitet efterfrågas. Här ärdet vikfigt att hundskolan vel att det finns en marknad och atl del inte kommeratl växa upp konkurrerande hundskolor, inom försvarel eller någon annanslans,som drivs med slalliga medel. Meddelande om interpellationss var Överläggningen var härmed avslulad. 17 § Meddelande om svar på interpellation 1988/89:210 Jag vill anmäla atl jag pä grund av tidsbristinte kan besvara interpellation om barnfamiljernasekonomi inom föreskriven lid. Jag avser all besvara interpellationen den 22maj. 18§ Svar på interpellation 1988/89:200 om offentligrättsligaställning har mot bakgrund av nägra avhonom refererade händelser frågat mig vad jag vill göra för alt medverka sådan respekt för självständighet och inflylande som mersvarar mol de principiella deklaralioner som gjorls av regeringen i della ämne. Den kyrkomötesreform som trädde 1983 innebaratt del inom ramen för etl bevarat samband mellan stal och kyrka skedde enklarare kompetensfördelning i enlighet med den nya regeringsformens principer.Riksdagen ensam stiftar lag. Kyrkomötet skall emellertid enligtövergångsbestämmelserna till regeringsformen ytlra sig innan stiftarlag i vissa ämnen som rör kyrkan. Bara i fråga om föreskrifter om medlemskapeti kyrkan krävs kyrkomötets sarnlycke vid lagstiftningen.