prot · GC0948 · 1988-12-31 00:00:00 — Det finns allt skäl i världen för oss att varauppmärksamma och mycket generösa i behandlingen av de asylsökande. Vi skall,som sagts, sätta oss in i deras situation som med stora uppoffringaroch efter stor skräck och vånda lyckats komma hit och sedan blir sända tillbakamed nästa flygplan eller efter en lång och påfrestande väntan under ett ellerflera år. Har man flytt så har man bränt sina broar. 12 (): Det fanns ett avsnitt i svarsom jag reagerade på och som jag skulle vilja ta upp. Det gäller det förslagtill ny utlänningslag som statsrådet avlämnat. Förslaget innehåller tydligenökade möjligheter att ta utlänningar i förvar. Vi har ju tidigare i kammarenoch inte minst i diskuterat förvarstagandet av barn. Dåhar vi konstaterat att det som händer i praktiken inte stämmer med det som vihar sagt i , nämligen att det måste föreligga synnerliga skäl för attta barn i förvar. Det har förekommit förvarstagande i betydligt större utsträckningän vad vi har avsett i våra uttalanden här i kammaren. undrar jag om det nyaförslaget kommer att innebära att man i ökad utsträckning kommer att ta barn iförvar. 13HANS (): Detta är en viktig fråga både principielltoch för många flyktingar i praktiken. Den fråga som man måste ställa sig är:Varför är det så pass många asylsökande som antingen förstör sinaidentitetshandlingar eller inte visar upp dem? Den väsentligaste orsakenhärtill är att det bland de asylsökande finns en oro för att de inte skall fäsin sak prövad. Man tror att i och med att man inte har dessa handlingar så ärdet lättare att få sin sak prövad. Som jag uppfattar det har den storamajoriteten asylsökande den inställningen. Det är en mindre, en förhållandevisliten del, som förstör sina handlingar därför att de vill dölja någonting. Debeslut som fattas i dessa ärenden - bifalles - vittnar ju om attdenna ståndpunkt är riktig. Jag menar att det är väsenfiigt att vidta konstruktiva ochpositiva åtgärder i syfte att kunna få asylsökande att verkligen visa upp allade handlingar de har. Informationen pä den punkten behöver bli betydligtbättre. därföroroande att man nu mer ser till att vidta negativa åtgärder för att komma ätdetta problem. Det förslag som invandrarministern här redogör för är ettnegativt förslag. Skillnaden mellan förfarandet när det gäller tullen ochförfarandet när det gäller handlingar som rör en flykting eller asylsökande äratt det inte på nägot sätt är brottsligt att inte tala om sin identitet. Närtullen däremot söker efter sådant som man kan tänkas vilja föra in olagligt, säkan det finnas bakom detta en misstanke om brott. Jag menar att det viktigaste som vi kan göra och somförhoppningsvis ett blivande beslut kommer att innebära är att man görproceduren säkrare i samband med inresa och när det är fråga om avvisning. Denproceduren måste alltså bli rättssäkrare. Det är viktigt att man kan realiseradet förslag som finns om utökad rättshjälp i dessa frågor. Det kommer attsprida sig ganska snabbt ute i världen bland dem som tänker sig att söka asyl iSverige att proceduren är säkrare och att den är snabbare. Det kommer att ledatill en minskning av det här förfarandet att man kastar sina handlingar. Jag vill dessutom säga att det är angeläget att upplysa omatt den omständigheten att man lämnar felaktiga uppgifter om sin färdväg, omsin identitet osv, talar emot ens sak när det gäller ett beslut. Man bör genomupplysning få klart för sig att den absolut allvarligaste konsekvensen för denasylsökande, om han lämnar vilseledande och oriktiga uppgifter, är att det kanleda till ett avslag. Prot..1988/89:48 Jag vill göra några korta kommentarer. Detförhållandet att visum införs för chilenare innebär inte att den som ärskyddsbehövande i skall ha svårigheter eller förhindras att ta sig tillSverige. Vi har tidigare tagit ut många, många på kvot frän . Vi kommeratt fortsätta med det. Det är inte förenat med oöverstigliga svårigheter att fädenna möjlighet för den som verkligen är skyddsbehövande. Vi är beredda att ökaden kvotuttagningen, om det visar sig att det finns ett behov av detta. Jagvill mycket tydligt markera det. För flykfingar från innebär visumtvångetinget hinder att ta sig till . Rättssaker behandling efterfrågar och ävenHans Göran . En förutsättning för att det verkligen skall bli enrättssaker behandling är ju att vederbörande talar om vem han är, varifrån hankommer och vilka omständigheter som gäller i det enskilda fallet. Vi måstebegära att den asylsökande medverkar till att göra det möjligt med enrättssaker behandling. efterfrågar initiativ till en öppnareflyktingpolitik, en generösare attityd internationellt sett. Först och främst har vi nu bedrivit en alltmer omfattandeflyktingmottagning i , en alltmer generös flyktingpolitik under senareår - det är ovedersägligt. Vi har i olika internationella sammanhang pläderatför detta i andra länder. Jag har tagit upp frågan i och sagtatt det är viktigt att vi fär en samordning. I justitieutskotthar jag efterfrågat samordning. Jag har inför det samlade sagtatt okej, samordning är bra, men låt oss då diskutera i vilken riktningsamordningen skall ske, att den sker i riktning mot en mer generös och Detta har jag pläderat för, och har gått den vägen. Men vi kaninte ensamma gå den vägen. 1988 innebar som sagt ett nytt rekordår i vad gällermottagande av flyktingar. Problemen, problemen med flyktingmottagning ute ikommunerna, har vi diskuterat här i kammaren - de är sombortblåsta i dagens diskussion. Låt oss inte nu begränsa diskussionen omflyktingpolitiken till själva tillståndsgivningen utan också i dettasammanhang ha i beaktande vilka möjligheter vi är beredda att ställa tillförfogande för att ta emot och ta hand om dessa flyktingar. Är dessamöjligheter begränsade, är det desto viktigare att det är just de som harstarka skäl som fär uppehållstillstånd här. Den inriktningen måste vi har påvår flyktingpolitik. Låt oss diskutera den ärligt och uppriktigt och erkännaatt visst förekommer det försök till missbruk. Dem skall vi försöka attbemästra. Men vi får inte låta denna kritik, som utvecklar här,kasta en skugga över praktiskt taget alla som har kommit hit som asylsökandeoch fått uppehållstillstånd. Till vill jag säga att de som har falskapass kastar inte dessa falska pass - de har ju skaffat dem för att utnyttjadem. Men de som vill undanhålla såväl pass - falskt eller äkta - ochidentitetshandlingar i övrigt som biljetter är de som gör anspråk på att fåkomma och bosätta sig i vårt land utan att tala om vilka de är och varifrån dekommer. Jag menar att detta inte utan vidare kan accepteras. Vi måste mötadetta på något sätt. Jag har svårt att förstå vilka konstruktiva och positivaåtgärder vill föra fram för att förmå asylsökanden att visaupp identitetshandlingar. Vi begär att de asylsökande skall visa upp identitetshandlingar,och på så sätt får de en rättssaker behandling. Skall vi lova att de asylsökande får uppehållstillståndalldeles oavsett hur handlingarna ser ut? I en sådan situation är det möjligtatt man inte finner någon anledning att kasta eller förstöra handlingarna. Mendå har vi raderat bort hela lagstiftningen om den reglerade invandringen. Slutligen, : Lagrådsremissen innebär inteen ökning av förvarstagandet av barn, utan tvärtom. Det jag har sagt i mitttidigare interpellationssvar avser inte barn . 15STEN i (m): Statsrådet säger att jag medmin argumentation vill kasta en skugga över det stora antalet flyktingar. Jag ifrågasätter flyktingskapet hos dem som har kommit hitoch under resan hit bevisligen visat upp pass, biljetter och andraID-handlingar, men som strax före ankomsten noggrant förstör dessa. Jag stårför vartenda ord. Till : Hur skall man kunna kontrolleratrovärdigheten hos en person som har kastat bort alla ID-handlingar? Jag troratt det finns många utanför detta hus som i likhet med mig säger att det ärrätt att vi i skall bevilja asyl och ge skydd och åt riktigaflyktingar. Men det är en mycket rimlig begäran att de skall spela med öppnakort. Statsrådet sade även att han hade tagit upp dessa probleminternationellt. Tyvärr har vi sett att det inte har haft någon effekt alls.Tvärtom är det helt andra tongångar ute i - beklagligtvis. Det är något som förvånar mig, herr talman. När vi annarsbrukar ha debatter om flyktingpolitik här i kammaren är minst ett dussinkommunister närvarande. De syns inte här ! Med kommunister förhåller detsig så, att i demokratier där de inte har makt förespråkar de en ytterstgenerös flyktingpolitik. Men där de har makten är antalet flyktingar noll, hade frågat ett antal flyktingar omvarför de hade kastat bort sina pass, - Som man ropar får man svar. Den somkommer hit till , och som vi inte kan bevisa har kommit från t,ex,, kan vi inte skicka tillbaka dit. Detta är en orsak till attflyktingar kastar bort passen, De vet att om de kastar bort passen kan det imånga fall ge dem bättre chanser att stanna i än om de spelar med öppnakort. För tredje gången säger jag till att jaghar aldrig sagt att vår flyktingpolitik ar för generös. Jag har sagt att den ärfelinriktad. Lyssna på vad jag säger! Det är viktigt att vi skall kunna hjälpa deflyktingar som finns i världen. Men ge den största hjälpen till dem som behöverden bäst! Det är faktiskt humant. 16MARIA (): Invandrarministern hävdar att chilenska flyktingarinte kommer att få det svårare med det nya visumtvånget. Hur skall det gä till,invandrarministern? Skall man t.ex. ersätta de nu spontaninresande asylsökandemed kvotflykfingar? Hur skall det ske? Jag undrar bl.a. eftersom UNHCR baraerkänner flyktingar som befinner sig utanför sitt land. Kommer den svenskaambassaden att uppmana chilenare att först lämna sitt land för att Sverigesedan skall kunna plocka över dem som kvotflyktingar? Hur kommer det att se uti verkligheten? Det antal chilenare som söker politisk asyl och som sedan fårstanna i är ju så stort att man kan befara att hela den svenskaflyktingkvoten kommer att gå åt enbart för chilenare. Kommer i sä fall dettaviseringstväng för chilenare att innebära att regeringen fördubblarflyktingkvoten? Det vore i och för sig en välkommen bieffekt. Om man nu inte vill att chilenarna skall lida någon skadaav vårt införda visumkrav, kan en annan väg vara att ge någon form av visum åtde flyktingar som man anser vara säkra. Det är i och för sig ett brott mot våraregler. Men jag kan inte inse hur invandrarministern skall klara att fortsättaatt erbjuda asyl i åt chilenare i samma omfattning som . Invandrarministern vill diskutera problemen medmottagningen av flyktingar. Jag tycker att det är oerhört väsentligt, och jagdiskuterar detta gärna. Men just nu tror jag att det kanske är enklast attkoncentrera sig på problemet med passlöshet och viserings- och passhandlingar.Jag noterar bara att statsrådet återigen vill göra kopplingen,att eftersom vi har svårt att skaka fram platser i kommunerna för mottagandetav flyktingar skall vi vara mycket restriktiva med kraven på en öppnareflyktingpolitik. Den kopplingen tycker jag, liksom tidigare, är oerhörtolycklig. Det tyder på någon form av konjunkturvarierat flyktingmottagande.Jag tycker att det vore mycket beklagligt om invandrarministern eftersöker ettkonjunkturvarierat flyktingmottagande. 2 protokoll 1988/89:48-50 Prot.1988/89:48 ' övrigt vill jag helt instämma ivad sade när del gäller 10 januari1989 rättssäkerheten. Jag lovar att föregen del inte förlänga debatten mer utan ----------------------- låtainvandrarministern resa i väg för att lösa de internationella flyktingpro- Om antaletasyl- j,,gg 17 HANS (): Invandrarministern undrar om man inte skallfä fråga om och utreda asylsökandes identitet. Jo visst, det är självklart. Manskall inte bara fråga, utan man skall noggrant utreda saken. Det gäller ocksåatt noggrant informera den asylsökande om de konsekvenser som kan inträda ochatt det i värsta fall kan bli ett avslag på ansökningen om vederbörande intelämnar upplysningar, om det finns möjligheter att göra det. På den punkten är det inte fråga om någon som helst tvist.Det rör sig i stället om att invandrarministern vill föreslå en form avkroppsbesiktning av personer som inte är misstänkta för att ha begått någotbrott. Det kan leda till negativa konsekvenser för vår asylpolitik. Jag menardärför att det är mycket viktigare att koncentrera sig på att vidtakonstruktiva åtgärder än att ge sig in på en tvivelaktig metod när det gälleratt komma ät handlingar som vederbörande inte vill visa. Jag upprepar och vill precisera nägra punkter. För detförsta gäller det att förbättra och förstärka informationen, både ute i världenoch här hemma, om konsekvenserna av passlöshet. För det andra gäller det att setill att vi fär ett förfarande när det gäller politiska asylsökande som i sinförlängning leder till det bästa, nämligen att det här blir en civil handling.Redan inom nuvarande ram skaU man till atthandläggningen blir snabb och att den blir sä rättvis som möjligt. För det tredje måste man se till att vederbörande isamband med ankomsten får rättshjälp i ökad utsträckning. På denna punkt undrarjag om invandrarministern verkligen kommer att lägga fram något förslag enligtHans Mattssons utredning. För det fjärde är det fråga om att förstärka kontrollen.Det gäller om den personal som skall hantera de här ärendena har resurser föratt betydligt mer kunna ägna sig åt att utreda och kontrollera förhållandena. Fördet femte fär ju vederbörandeavslag på sin ansökan, om det rör sig om uppenbart falska uppgifter. 18RAGNHILD POHANKA (mp): Jag vidhåller att det är svårt för den somvill fly att skaffa visum. Det är en sak som måste ordnas före flykten. Vissaambassader är också ganska noga bevakade, och människor som förföljs bevakasofta. Djungeltelegrafen, som ju verkar ganska effektivt även pådetta område, skulle om man genomförde förslag också bidratill att minska problemen med dem som saknar pass eller andra identitetshandlingar. Sedan menar jag att man måste lita på människor när denamnger sig själva. Det är det enda som vi har att gå efter, men vi vet att detockså kan vara fråga om falska pass. i uttalade att man måste misstänka eller misstro flyktingar,men har och regeringen en sådan inställning skulle det kunna ökamänniskors misstankar och främlingsfientlighet. Så yttrandekan egentligen vara ganska farligt. Jag instämmer i invandrarministernsyttrande att vi förutsättningslöst måste lita på de människor som har kommithit och att de skall bemötas på ett mycket värdigt sätt. Jag vill säga till att det under de senaste åren årligenhar tagits emot ett par hundra kvotflykfingar från . På det här områdethar vi sådana försäkringar att vi känner oss mycket trygga. Organisationernaför mänskliga rättigheter och andra kan här hjälpa fill, sä att problemen kanlösas för de skyddsbehövande. oroar sig över att helaflyktingkvoten skall kunna gå åt för detta ändamål. Det gör den faktiskt inte.Vi är också beredda att öka kvoten beträffande , om det skulle visa sigatt det finns ett behov av att hjälpa ytteriigare skyddsbehövande. Jagvill bemöta påståendet att jag har ställt kommunerna mot en generösflyktingpolitik. Vi bedriver en flyktingpolitik som är generös och meraomfattande . Men vi får inte sticka huvudet i sanden och blunda förproblemen när vi diskuterar mottagningen och tillståndsgivningen. Viarbetar för att kommunerna verkligen skall kunna klara av mottagningen och föratt vi skall kunna fortsätta med den här polifiken. Att då kräva att vi skallöppna gränserna och inte ställa nägra krav på den asylsökande, att t.ex. krävaatt den asylsökande skall visa sin idenfitet och avstå från alla vi se ringsregi er - det pläderar man tydligen för -, skulle innebära att vårfiyktingpolitik kollapsade. Det är viktigt att vi haren långsiktigflyktingpolitik, så att vi kan bereda verkliga flyktingar en chansfill i vårt land. Jagtycker att resonerar ganska naivt. Han talar om att fråga omidentiteten. Det finns de som inte vill medverka fill att klarlägga sinidentitet. Men de som vill medverka skall inte tas i förvar, deras bagage skallinte undersökas, osv. Det finns emellertid de som vägrar att hjälpa till.Somliga gör anspråk på att få bosätta sig i vårt land utan att på något sättstyrka varifrån de kommer och vilka de är. I sådana fall måste vi ha möjlighetatt kontrollera och inte bara fråga och sedan lita pä vad personerna säger.Tyvärr är verkligheten inte så enkel. De som har arbetat med de här problemenen tid känner fill detta. Vi skulle informera om konsekvenserna av avsaknadav pass, säger man. Av de 2 632 iranier som kom till under de saknade 2 456 pass. Det är inte bara en informafionsfråga. Manmåste vidta åtgärder så att det står klart, att för att en asylsökan i Sverigeskall kunna accepteras, bör vederbörande rimligtvis medverka till att klarläggasin identitet. Talmannenanmälde att och anhållit att till protokolletfå antecknat att de inte ägde rätt till ytterligare inlägg. Överläggningenvar härmed avslutad. 11 §Föredrogs och hänvisades 1988/89:16fill finansutskottet 1988/89-.17till näringsutskottet 12 § Anmäldesoch bordlades Skrivelse 1988/89:72 med meddelande omkommande förslag till lagstiftning om särskild skatt pä företagsvinster 13 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följande interpellationer framställts den22 december 1988/89:98 av Margö (vpk) till justitieministern om kriminalvärdens lokalanstalt Studiegården: föreslär attStudiegården, som är en öppen lokalanstalt med 20 platser, i stängsfr.o.m. Studiegärden är den enda institutionen inom kriminalvärdensom kan erbjuda heltidsstudier och en komplett grundskole- ochgymnasieutbildning. Det finns ocksä möjligheter att erbjuda de intagna studierpå högskole- och universitetsnivå genom att verksamheten är förlagd tillUppsala, som har en mångfald av utbildningsalternativ. Till Studiegården kommer intagna med långaverkställighetstider. Av dem som placerades där 1986 och 1987 kom frånStockholmsområdet, från och från övriga landet. Ingenvar då hemmahörande norr om . På Studiegården har en speciell metod för hur arbetet medresocialisering och rehabilitering av de intagna skall bedrivas utarbetats.Återfallsprocenten på de intagna ligger på , vilket måste bedömas somgoda resultat. De skäl som anförs för Studiegårdens nedläggning är främstekonomiska. Lokalerna är nedslitna, och reparation bedöms som alltför kostsam.Personalen vid Studiegården har en annan mening. De anser att lokalerna kanfungera med mindre reparationer. anser att Ljustadalen, som ärbelägen utanför , kan användas som ersättning för Studiegården. Demenar att studieutbudet i är likvärdigt med . Medhänvisning till det anförda frågar jag justitieministern: Är regeringen beredd att verka föratt Studiegården får fortsätta sin verksamhet tills ersättningslokaler kan fåsi ? 1988/89:99 av () fill statsrådet om förhållandet mellan staten och , m.m.: Under den gångna mandatperiodenuttalade den dåvarande kyrkoministern att regeringen inte hade för avsikt attta några initiativ för att förändra relationerna mellan staten och före valet . När nu valet är över och en ny kyrkominister utsetts ärdet naturligt att fråga hur regeringen ser på stat-kyrka-frågan underinnevarande mandatperiod. Det är också viktigt att utröna om regeringen anser attgrunden för medlemskap i , dvs. om dopet skall konstituera detta,är en angelägenhet för själv eller om staten skall avgöra detta. I en intervju i Svensk harkyrkoministern kommenterat det förhållandet att och katolskakyrkan inte har kvinnliga pastorer och präster med orden: "Det är välnägot man skall se på. Jämställdhet måste ju gälla överallt." "SPT: Hör det till Ditt revir att gå in och försökaåstadkomma kvinnliga katolska präster i , när den katolska kyrkan iövrigt inte har det? MW: Jagvet inte, jag har inte stött på det . SPT: Men Du har den principiella uppfattningen att ingensådan gräns finns? MW: Jag säger att det är svårt att dra den där gränsen,att säga nägot entydigt, man kommer alltid till svåra avvägningar. Men jagmåste säga bestämt, att när det gäller lagstiftning om t.ex. jämställdhet kaninte vissa vara undantagna." Inte minst inför det stundande påvebesöket i ochde samtal som då skall föras är det av intresse att veta vilka åtgärderkyrkoministern avser att föreslå påven i detta avseende. Medhänvisning till ovanstående vill jag fråga kyrkoministern: Vilka åtgärderavser regeringen att vidta för att ge ökad frihet i förhållandetill staten? Vilka åtgärderavser regeringen att vidta för att förmå romersk-katolska kyrkan att förändrasin syn på prästämbetet? 14 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1988/89:349 av () till finansministern omvärderingen av aktier vid taxering: Med anledning av regeringensförslag till ny engångsskatt pä företagens vinster vill jag fråga: 1988/89:48 Ärfinansministern beredd att föreslå att värdet av akfieinnehav vid 1988 årsslut vid deklaration skall tas upp till det värde aktiekurserna hade den 2 ------------- ]- januari1989? 1988/89:350av () till statsrådet om vapenexporten tillIndonesien: invaderade den f.d.portugisiska kolonin . Ca 200 000 östtimoreser har dött för sittoberoende. började regeringen exportera vapen till . Detvar borgerligt styre, och socialdemokrater och vpk-are var djupt upprörda. Närden socialdemokrafiska regeringen tog över makten var därförförhoppningarna stora. skulle vapenexporten till militärdiktaturenIndonesien stoppas. Men det motsatta inträffade: vapenexporten till . Den mest uppmärksammade och största vapenleveransen godkändes ifebruari 1986, och ett fortsatt stöd från socialdemokratisk sida att beväpnamilitären sker, trots att omvärlden reagerat mot behandling avtimoreserna; tortyr, brist på mat, summariska avrättningar, folkomflyttningaroch tvångssteriliseringar. som utredde vapenexporten fann att ockupationen avÖsttimor utgör ett "fullgott skäl för att avstå från varje form avvapenexport" fill . Minfråga till är: Kommersvenska regeringen att avstå från vapenexport till ? 1988/89:351av () fill utrikesministern om biståndet fill : , ,invaderades av . Omvärlden reagerade kraffigt då eninvasionsarmé stängde gränser, körde ut eller mördade allajournalister och biståndsarbetare och inledde ett av efterkrigstidens värstafolkmord. och säkerhetsråd antog med överväldigande majoriteterresolutioner som innebar ett tillbakadragande av de indonesiskaväpnade styrkorna från . avbröt sina diplomafiskaförbindelser med . Sverigehar trots omvärldens reaktioner fortsatt handelsförbindelserna med denindonesiska regeringen, både vad beträffar vapenleveranser och teknisktekonomiskt samarbete. BITS, beredningen för internationellt tekniskt ekonomisktsamarbete, fattade beslut om att lämna 20 milj. kr. i biståndtill militärdiktaturen . Situationenför folket i har dokumenterats, och 40 amerikanska senatorer harskrivit under ett brev till utrikesminister , , där en nyindonesisk militäroffensiv i Östfimor beskrivs. Tortyr, folkomflyttningar,summariska avrättningar, grova kränkningar av timore-sernas mänskligarättigheter och tvångssteriliseringar beskrivs i brevet. Min fråga till är: Kommer att dra in biståndettill , så länge i strid mot folkrätten ockuperar ,och kommer i FN att stödja rätt till självbestämmande? 1988/89:352 a\() till kommunikationsministernom ökningen av vägtransporterna: Vägtrafiken orsakar mycketallvarliga miljöproblem, bl.a. genom kväveoxidutsläpp och utsläpp av kolväten.Energiförbrukningen är betydligt högre än vid motsvarande transporter påjärnväg. Dessutom dödas och skadas många människor på grund avvägtrafiken. Enligt transportrådets beräkningar kommer vägtransporterna att ökamed till är 2020. Tror kommunikationsministern atttransporträdets prognos är riktig? Och vill i så fall kommunikationsministerngöra nägot åt denna utveckling? 1988/89:353 av () till justifieministernom sekretesskyddet för uppgifter om vapeninnehav: Kammarrätten har för sedanprövat frågan om vapenregistrens tillgänglighet. Innebörden synes vara den attuppgifter, ofta mycket detaljerade, kan inhämtas ur licensansökningarna. Dessabetraktas som offentliga handlingar.