prot · GC0999 · 1988-12-31 00:00:00 — Ulvecklingen får inte tillåtas att slanna upp! Del är den farhågansom gör att vi har avgivit ett särskilt yttrande. Det är av stort värde all kanalisera en betydande del avbiståndet via multilaterala biståndsorgan, särskilt inom ramen för FN-familjen.Multilateralt bistånd gör mottagarländerna mindre beroende av politisk välviljafrån Våraresurser kan också fördelas på fler länder än dem som vi själva har knutit osstill i bilateralt biståndssamarbete. Genom multibiståndd nås praktiskt tagetalla oavsett storlek eller politisk eller ekonomisk betydelse. Vadsom ofta glöms bort är att biståndsmålen också gäller del multilateralabiståndet. Vi i måste agera mera kraftfullt för all man även i detmultilaterala biståndet söker slödja demokratiska tendenser, en demokratisksamhällsutveckling, och för att man söker främja mänskhga rättigheter ochbeakta miljöaspekter. Vii folkparfiet ser därför med stor tillfredsställelse att utskottet nu ställersig bakom vårt förslag om en parlamentariskt förankrad översyn av detmulfilaterala biståndet. De resurser som kanaliseras via multilateralt biståndkommer således till ännu större nytta och slyrs i ännu slörre utsträckning avde svenska bislåndspoliliska målen. Biståndetgenom är också ett uttryck för den stora vikt som vi vill fästa vidFN:s arbete för fred och utveckling i världen. FN:s möjligheter att agera blirstörre endasl om organisationen åtnjuter status och förtroende frånmedlemsländerna. sätt att bidra fill att stärka FN:s ställning är givetvisatt dess olika organ, inte minsl biståndsorganen, får bättre resurser. Dessutomkan man anta att de insatser som organisationen har gjort på senare fid för attlösa regionala konflikter kommer att stärka kraven på biståndsinsatser för skall kunna bygga upp av krig och konflikter förödda länder. Denbristande viljan all förse FN och dess organ med resurser har tyvärr avspeglatsig också i bidragen fill och . Dessa bägge organ har fått minskaderesurser . Det slår hårt mot de två tyngsta multilateralabiståndsorganen, som är inriktade på att stödja de fattigaste -särskill i söder om . andel av bidragen till och minskat . Därför föreslår vi i höjda svenskabidrag fill både och . De insatser som görs av UNRWA, , UNHCR ochUNFPA är också mycket väsentliga. Palestinaflyklingarna, världens 15 miljonerflyktingar och de miljarder barn som finns i tredje världen behöver så oändligtmycket mer än vad som kan kanaliseras via FN-organens magra resurser. Därförföreslär vi i ökade anslag till dessa organisationer. betänkande sägs det att humanitärt bistånd ulgår bl.a. i formav insatser för att främja mänskliga rätfigheter, stödja polifiskt förföljdaoch bidra till återuppbyggnad och förstärkning av politiska organisationer.Några rader längre ned pä samma sida i betänkandet slår ulskottsmajoriielenfast att "det inte finns behov av elt särskilt anslag förhumanitärt bistånd till ". Mot bakgrund av vad som nämnts är det etthårresande uttalande från utskottsmajoriteten. Förhoppningsvis är del integenomtänkt. Självfallet finns det behov i hela del väldiga , behov som kanuppkomma i de mesl skilda länder, av insatser från och svenska enskildaorganisationer. Det finns ingen anledning att begränsa möjligheterna att gehumanitärt bistånd fill människor som har utsatts för förföljelse enbart tillAfrika och Lafinamerika. Inte minst många enskilda organisafioner hämmas starkti sin ambition att stödja människor i olika länder i därför att del inte finns någotanslag. Det är mot den bakgrunden som vi i yrkar på 35 milj. kr.för humanitärt bistånd fill som ell första steg. Beträffande humanitärt bistånd i övrigt vill jag särskillnämna det västsahariska folket, vars frihetskamp har pågått under alldeles förläng fid. Jag kan nog göra mig till lolk för de många riksdagsledamöter somredan har besökt lägren, och dä vill jag säga alt det har slagit oss altPolisario har en utomordentligt exemplarisk administration av sinaflyktingläger. Man har alltså en synnerligen god administrativ förmåga. Men manhar ett stort behov av hjälp. har gett bistånd viaenskilda organisafioner. är det dock dags att gå vidare och erkänna all Polisariokan administrera biståndet väl. Därför föreslår vi i folkparfiet att delhumanitära biståndet skall kunna kanaliseras också fill Polisario, som då skallkunna ta emot anslagel direkt. Med detta yrkar jag bifall lill alla reservationer somfolkparliel har undertecknat. 46KARIN SÖDER (c): 1989 är elt myckel viktigt är för världensbarn. Förhoppningsvis kommer en barnrältskonvenfion att antas -en konvention som visar att den konvention om de mänskliga rättigheterna somfinns inle är tillräcklig när det gäller att ge barnen det skydd som debehöver. Jag är glad över att statsrådet också tog upp den fråganfidigare . Men vad kommer då efter det all en konvention blivitantagen av ett antal länder? Jo, förverkligandet av denna. Naturligtvis handlardet då också om vilket ansvar vi är beredda att ta både för våra egna barn ochför världens barn över huvud taget. Hur ser barnens värld ut? Vilka rättigheter har barnenverkligen ? Bilden är skrämmande i stora delar av världen. Av framgår att en stor del avvärldens befolkning av framåtskridande nu glider lillbaka ifatfigdom. Det är bl.a. de fattiga ländernas enorma skuldbörda som har medförten sänkning av levnadsstandarden i delar av och Lafinamerikaunder 80-talet. När det gäller hälsovården har man tvingats skära ned.Barnadödligheten ökar i områden där den har minskat. Av andra rapporter framgår att dödligheten bland kvinnor isamband med förlossningar är oerhört hög. Det talas om alt anlalel kvinnor somdör är all jämföra med att dl jumbojetplan fulll av passagerare störtar varfjärde fimme. En enorm kalaslrof sker alllsä var fjärde fimme, något som viegentligen väldigt tyst - för att inte säga sällan - lalar om. Som en följddärav lever det nyfödda barnet under mycket svåra omständigheter, om det nuöver huvud taget överlever. Det här berörde någol fidigare. Honlalade ju om fattigdomens "feminisering". Del här är en del av denhelhel som hon beskrev. Del handlar om kvinnornas lott i världen. Dess värrehinner jag inte la upp den saken här. Men jag instämmer i mycket av det somMaria fidigare sade. Vi måstealltså medverka inle bara till att skuldbördan minskas utan också till attallt fler barn kan räddas lill ett värdigt liv. Del gäller också att spridakunskap om de stora behov som världens barn har. Fattigdom, sväll ochriskerna med förlossningar är inle de enda hoten mot barnen. Därtill kommerflyktingskapel och de fysiska och inte minsl psykiska problem som följer i dessspår. Långa tider får barn leva åtskilda från sina föräldrar. Man kanföreställa sig vad det för med sig och vilka vedermödor som dessa barn får utstå.Bilden av vad som händer dessa barn möter oss i TV, radio ochtidningar - om vi tar lill oss den här bilden ordentligt. I krigens spär följer föräldralösa och sönderskjutna barni en omfattning som inträffal i krigssituationer. är del upptill civila som dör och soldater. Det är en fantastisk ökning iförhållande till vad som hände under . Bland de som dörär del mest kvinnor och barn. Vi känner igen situationen från ,, södra , och , för att nämna några av deplatser där våldshandlingar har skördat många oskyldiga offer. Kemiskastridsmedel har också kommil lill användning, vilka har en fruktansvärd effektpå barnen. Det var mol bakgrund av barnens silualion som vi icenterpartiet med förvåning tog del av bisländspropositionen och fann altmycket lilen uppmärksamhet ägnades ät barnens situation. I praktisktbiståndsarbete frän svensk sida är förhällandet lyckligtvis betydligt bättre,men enligl vår mening speglar ändå den text, som biståndsministern underbyggersina äskanden med, en uppfallning om vad hon anser är del viktigaste. Det är min förhoppning - och det är samiidigi en fråga -att vi i näsla års proposition om biståndet kan utläsa elt klarare och tydligareengagemang för barnen. Det är därför som vi i i reservation 12framhåller barnens centrala plats i biståndsarbetet och bl.a. visar hur enklamedel som rent vatten, bättre hygien, mat och kläder kan åstadkomma godaresultat. Framför allt måste detta komma fram i ljuset, tillsammans medkvinnornas situation, därför alt barns och kvinnors silualion hör sä intimtsamman. Därtill kommer alt de vaccinationsprogram som bl.a.genomförs genom är oerhört värdefulla i kampen mol barnadödlighet ochför alt i hög grad förebygga olika handikapp. Vi anser därför att bör fäell ökat tillskott med 20 milj. kr. i förhållande lill regeringens förslag,även om vi är medvetna om all den är frikostig när delgäller all stödja . säger att 1,8 miljoner barns liv kan räddasmed ytterligare 3 milj. kr. lill dess vaccinationsprogram. Del är realiteten,och det måsle vara avgörande när vi lar slällning; Hur mänga barns liv kan virädda? Det tillskott som föreslår kan alltså bidra till en ickeföraktlig, slörre insats för all rädda barns liv. Inle minst mol bakgrund av att en konvention om barnensräll nu skall anlas är det myckel viktigt att den svenska regeringenpresenterar sina ambitioner också på barnens område när det gäller attfullfölja denna konventions uppdrag till varje land, både för våra egna barnoch för barn i andra länder. Jag skulle vilja citera vad statsministern har sagl i ellsammanhang när presenlerades. Han säger: "Jag delar uppfattningenall barnfrågan måste få en prioriterad ställning i det inlernalionellasamarbetet. Barnfrågornamåsle behandlas i den ekonomiska, sociala och kulturella verklighet i vilken vialla lever och verkar." Jag instämmer helhjärtat i vad statsministern har sagt ochhoppas att del kommer till uttryck i nästa års proposition och även tidigare. I reservationerna 45 och 46 lar vi upp ytterligareinsatser för södra . De hårt prövade folken i denna del av världenbehöver ökal slöd i form av både regionala insatser och humanitärt bistånd.Apartheidregimens förtryck, förföljelser och avskyvärda handlingar mot folk ibåde och frontstaterna måste med alla lill buds slående medelmotverkas. Barnens lidande i dessa områden är ofla sä förfärande att det saknarmotsvarighet i någon annan del av världen. Jag utgår frän - det framgick också av vad slalsrådeltidigare sade - att vi i vårt arbele måste samarbeta med de lokala, positivakrafterna i delta område, stödja dem och vara myckel observanta på deprioriteringar som de vill att vi skall göra. anser all det ärnödvändigt all yrka pä ytterligare medel för arbetet i detta område. Förregionala insatser föreslår vi yllerligare 35 miljoner, och tillsammans medfolkpartiet föreslår vi 25 miljoner för humanitära insatser i södra . Jag beklagar att utskottet inte har velat slälla sig bakomcenlerns förslag när det gäller nordiskt biståndssamarbete. uttalande frånSveriges riksdag för gemensamma nordiska insatser framför allt i södra varil ell sätt för alt visa alt vi tror på styrkan i ett brettoch gemensamt agerande för demokrati, rättvisa och solidarilel med förtrycktafolk, som kämpar för just demokrati i ett av de hårdast drabbade områdena ivärlden. Del finns förslag och ett nordiskt handlingsprogram iNordiska rådd, och ministerrådet arbetar med frågorna, men del vore väsentligtatt också riksdag ställde sig bakom ambitionerna att upprätta dlsärskill minislerråd för biständsfrägor, som skall lägga fram förslag om nyasamarbelsprojekt, där den miljömässiga, sociala och kulturella dimensionen ibiståndet prioriteras. Vidare bör ulbildning och rekrytering av biståndspersonalsamordnas och gemensamma insatser göras för de fattigaste och mesl skuldtyngdaländerna, där framför allt men också har nämnts. Detskulle vara inlressanl all höra statsrådets syn på dessa saker. Jag vill också ta upp frågan om silualionen på Västbanken.Här vel vi alt inlifadan har gått fram mol barn på dl fruktansvärt sätt, ocharbelel för en fredlig lösning i detta område är nödvändig för rättvisans skulloch för barnens möjligheter all bygga upp en framlid. Utskollel har en ulmärkl skrivning pä denna punkt ochvisar vad som görs när del gäller och . I cenlerns reservafionlar vi upp frågan om elt utvecklingsbistånd på ytterligare 2 milj. kr. tillpalestinierna, för all de skall kunna utveckla sin egen ekonomi genom egen produktion,såsom jordbruk och hantverk. Allra sisl, fru talman, skulle jag vilja la upp deenskilda organisationernas arbete. Del är en fantastiskt viktig del av hela densvenska biståndsinsatsen. Dessa organisationer hjälper till att sprida opinionför vårt bistånd, som vi betalar över skattemedel. På detta sätt får människorockså möjligheler att Prot.1988/89:99 helt med egna insatser bidra till ett ännu slörre bistånd ändet som beslutas Mot bakgrund av den respekt som de enskildaorganisationerna åtnjuter i och regeringen, vill vi i yrka påytterligare 100 milj. kr. till de enskilda organisationernas biståndsinsatser,dvs. sammanlaget 675 miljoner. Med dessa kortfattade synpunkter påväsentliga frågor vill jag, fru lalman, yrka bifall lill reservalionerna 12,20, 45, 46, 53 och 58. 47KARL-ERIK SVARTBERG (s); Jag hade förmånen all hälsa en kärgäst välkommen lill . siller hon som talmannens gäst på läktaren,en levande legend i bislåndssammanhang - från . Hon ärmissionär och har under varit ledamot av . Hon hararbetat praktiskt med del som vi deballerar om här , och hon gjorde delfaktiskt innan vi här i riksdag hade formulerat en biståndspolitik. deltog jag tillsammans med IngerKoch i en konferens i om slöd lill inför självständigheten. deltog parlamentariker frän fronlslaterna och , en storSWAPO-delegation under ledning av ordföranden saml en stordelegation frän kyrkorådet i . Det huvudintryck som jag fick från konferensen, avdirektrapporlerna inifrån och av de olika observalörsrapporterna är allSydafrika håller på att tolall manipulera hela fredsprocessen i . AllSWAPO direki fick skulden för de strider som bröt ul på fredsprocessens förstadag ser jag som ett tecken på alt tillåts styrahändelseförloppet i alltför slor utsträckning. Vi lalade med en västtysk förbundsdagsledamol, som hadevarit inne i . Hon reste , alltså , uppemot gräns mot . Hon fann lill sin förvåning all hon mäsie köraom en stor sydafrikansk pansarkolonn, som var på väg mol gränstrakterna. Denvar alltså tvärtemot alla överenskommelser på väg norrut när den egenlligenskulle dra sig mot sina baser. Det är den pansarkolonn som vi har kunnat seoperera där uppe mot civilbefolkningen och också mot SWAPO. Del namibiska kyrkorådet sände en delegation av högdignitet till stridsområdena uppe i norr för att ta reda pä fakta. I en rapportsom vi fick la del av där nere hänvisar ögonvittnen som man fick kontakt medlill all del var sydafrikansk militär som omringade SWAPO-grupperingarna ochbörjade skjutandet. Det var ingalunda några SWAPO-anfall. Bara i byn åtminstone 33 SWAPO-soldaters liv vid del här första tillfället. Det stora problemet i är ju att FN-slyrkornainte klarar av sina bevakningsuppdrag. Av de 4 650 FN-soldater somsäkerhetsrådet har beslutat om var bara knappt en fjärdedel pä plals. Det är jusä - vi kan konstalera del , tror jag - att de 4 650 FN-soldaterna intekommer all räcka. Av torftiga ekonomiska skäl har man skurit ned denursprungligen beslutade styrkan om 7 500 FN-soldater. Man kritiserar FN för det här. Ja, det är lätt attkritisera FN, men de som skall kritiseras är naturligtvis de medlemsstater somhar fallat beslutet, och här falleransvaret tungt på de permanenta medlemmarna i säkerhetsrådet. Det är mot demsom kritiken bör riktas. Men del riktas självfallet också hård kritik både frånkyrkorådet och från SWAPO mol Marifi , som är generalsekreterarensspecielle representant där nere, och framför alll mol beslutet att låtaSydafrikas 101 :a bataljon svara för, som man säger, säkerheten i landet. Del är just dessa mördarstyrkor som vi har bett FN skyddavårl folk emot, sade på en presskonferens som jag åhörde där nere.Del namibiska kyrkorådet har dessutom kritiserat FN-styrkorna dels för att deinte finns till hands när de behövs, dels för att de umgås för mycket medSydafrikas trupper. Det skapar en bild av att FN inte är opartiskt. Det voreförödande om namibierna inte vågar lita pä FN. Därför måste det nu till slorainsatser från FN:s sida för alt återvinna namibiernas förtroende för FN. Detnamibiska folket behöver FN:s stöd, och det behöver också vårt stöd. Jag har velat lämna den här bilden som enbakgrund, en ögonvittnesskildring direki där nerifrån. FN har naturligtvisslora problem i många sammanhang, men del är ju oftast FN:s medlemsländer somär orsaken lill problemen. Del är därför som det är viktigt att ge de härexemplen. I sin bok refererar den kanadensiske pariamentsledamoten en undersökning,där FN-politik jämförs med den som bedrivs av andra medelslorademokratiska i-länder. Jag citerar några rader: "En annan fråga som slälldes gällde vilket land somfrån början stött FN mest konsekvent. En fjärdedel svarade: De nordiskaländerna." De nordiska länderna har redan från början varit FN;sallra bästa vänner. I varje fall vågar jag säga alt det i de nordiska ländernafinns dl brett folkligt stöd för FN, för dess arbete och för dess idéer. Dagens ämne är mycket konkret. Och för många människorrunt vårt klot är FN en realitet. I sitt tal i generalförsamlingen vid FN:s40-årsjubileum sade ; "För många människor runt om i världen står FN förnågot mycket konkret, ett viktigt inslag i deras personliga vardagsliv. Ett barn i lär sig läsa i en skola som finansierasav . En jordbrukare i får en säck utsäde med FAO:s ellerWFP;s" -Världslivsmedelsprogrammets -" namn pä. FN:sutveckhngsprogram UNDP berör med sina biståndsprojekt nästan alla . Flyktingar i alla väridsdelar får skydd av FN:sflyktingkommissariat. Kvinnor som kämpar för jämlikhet och värdighet får slödav diskussionerna på FN-mölen som exempelvis . Många vanligamänniskor i en rad länder har känt sig tryggare lack vare närvaron av FN:sfredsbevarande styrkor. Om, vilkel vi uppriktigt hoppas, WHO;s och ;sinitiativ att vaccinera all världens barn mol allvarliga smiitsjukdomar krönsmed framgång kommer oräkneliga familjer att betrakta FN som en välgörare." FN står nu som alltid i sin historia införmånga slora utmaningar. Dä är det naturligtvis tragiskt att behöva konstalera -som också biståndsministern gjorde i sitt anförande - att de rikaindustriländerna i stor Det gör ju att det redan skeva bdalningsmönstrd när det gäller FN:sfrivilliga fonder blir ännu skevare. är den största bidragsgivaren tillUnicef, FN;s barnfond. jämfört med de stora, rika länderna! Jaghar tidigare - jag tror det var 1987 - hänvisat till att de smånordiska länderna gav mer fill i dollar räknat än vad stormakterna ,, , och kunde prestera tillsammans. Detta är förödande. Vi är näst störst när det gällerbidrag fill UNDP - så jag förslår inte varifrån har fåttuppgiften att vår andel där sjunker. Vi är alltså nu näst störst, och jag velatt det har förekommit resonemang om - eller farhågor för, om man så vill - allSverige skulle bli allra störst. Vi strävar ju inte efter all vara störst i de härsammanhangen. Vår strävan måste vara att få de rika länderna att ta sill ansvarför FN, för FN:s frivilliga fonder och för världens barn och kvinnor - och alltvad vi vill räkna upp. Ytteriigare höjningar behövs. Jag vet att del finns reservationer till utskottetsbetänkande. Vi har gjort avvägningar inom biståndsramen. Men jag vet - och jaghar kunnal konstatera det är - alt utöver de anslag som vi fördelar ärregeringen allfid beredd all slälla särskilda medel till förfogande när såkrävs. Jag tror att att del kommer alt krävas när det gäller exempelvisNamibia. , barnfondschefen, presenterade den 4 aprilnere i tillsammans med president en ny rapport om Children on theFront - barn i fronlslaterna. Det är en skrämmande dokumentation, somkommer att visa att del behövs ytterligare insatser i , ochMozambique. Jag är glad över att vår statsminister, när det stod klarlatt vi inte fick della i UNTAG, de fredsbevarande styrkorna i , gjordeklart att de pengar vi hade avsett att använda där skall sältas in sombistånd i . 48 () replik: lalar väl om del svenskabiståndet fill FN:s olika organ. Men tyvärr har den svenska andelen av budgetar trots detta sjunkit på senare fid. När det gäller UNDP varSveriges andel , men den ligger nu på . När det gäller var vår andel vid den sjätte påfyllningen i början av 80-lalet, men vid den åttondepåfyllningen i slutet av 80-ialel är den nere på . Tyvärr är del nog jag, ochinle , som har rätt. 49KARL-ERIK SVARTBERG (s) replik: Får jag då till säga alt IDA-bidraget avgörs i förhandlingar . Vi driver alltsåuppfattningen att det skall vara en real höjning totalt, och det arbetet pågårför närvarande. När det gäller UNDP är det faktiskt så, att de nordiskaländerna fillsammans- med främsl i del ledet - står för avUNDP:s budget. Det är inte bra, , att dessa små länder skallsvara för nästan en tredjedel av UNDP:s budget. Vi måsle bearbeta andra länderför alt deskall öka sina bidrag, framför allt de rikaste och de största länderna. Det ärdelta som del är fråga om. 50 () replik; Del är ledsamt att höra hur Karl-ErikSvartberg försvarar en neddragning av den svenska andelen av IDA:s och framföralll UNDP:s budget med att de nordiska länderna ju tillsammans ger sä passmycket. Det tråkiga är all denna neddragning sker vid en lid när UNDP:s bidragblir mindre - när man får mindre resurser frän världssamfundet. Då är det jurimligt att åtminstone har kvar den andel som man hade tidigare, alldelesoavsetl problemel med balansen mellan de nordiska länderna och övriga länder. 51 () replik: Delta är ju en ofruktbar argumentation. Vi ärstörst när det gäller , vi är näst störst när det gäller UNDP. Vi förhandlartillsammans med de andra om IDA-bidragd, och vi driver alltså frågan om enhöjning totalt - precis på samma säll som vi driver frågan om en höjning totaltav bidragen till UNDP och fill FN:s alla övriga frivilliga fonder. Det ärviktigt alt vi gör detta, och jag skulle önska att vi kunde göra det litet merkonkret tillsammans när det gäller övriga länder. Det är där vi måste sätta inattackerna. Förste vice lalmannen anmälde all anhållitatt lill protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt till ytterligarereplik. 52 (vpk): Del finns ell stort och stabilt stöd föru-landsbislånd hos del svenska folket, det visar Statistiska centralbyrånsårliga opinionsmätning. SCB-undersökningen visar även att svenskarna tror attstödet gör nytta. Del finns alltså en tilltro lill biståndet inle bara som idéutan även som praktisk politik. har vi sell och hört det mesta när detgäller svällande och döende människor - oftast kvinnor och barn. Vi har i våraTV-apparaler selt deras förlvivlade, mörka, undrande ögon. Men hungern ochsvälten skapar också en vrede hos människorna i dessa länder, en vrede som ilängden inle låter sig tyglas. Ambassadör skrev i ettdebattinlägg att minimikravet för all förhindra alt "den socialabomben" briserar är all utvecklingsbiståndet från de rika länderna höjslill av BNP. hoppas på all socialdemokraterna vid sin nästakongress skall fatta ett sådanl beslut. Men skulle kunna la ett steg mot del målet redani dag. Vi vet ju att vi har det svenska folket bakom oss. Del svenska u-landsbiståndet är . Vi hadeslor tilltro till biståndet på 60-lalel. Vi trodde att med biståndelshjälp snart skulle ta sig in i de utvecklade ländernas skara. Sent 7Ö-lal och80-ialel har skingrat en del av dessa förhoppningar. Lidandel och orättvisorna i världen har bestämda orsaker. 1988/89:99 finns ett direkt samband mellan svält och miljöförstöring i och ekonomiskutveckling i i-länderna. Den orättvisa och orättfärdiga handeln är en av orsakerna. 1972behövde ett u-land producera bomull för att köpa en lastbil från etti-land. måsle man producera för att kunna köpa ° en lastbil. Det är en talande siffra, som visar hur den orättvisahandeln har Desvenska programländerna i södra tillhör de länder som mest gällkräftgång. Yttre omständigheter har naturligtvis spelat in, men bärockså en del av skulden.