prot · GC09120 · 1988-12-31 00:00:00 — Vi nämndemän befarar att nästa steg kan bli en neddragning tilltvå, alltså den modell som lillämpas i . Neddragningen ulgör ännuell hol mol domstolarnas anseende, en allvarlig begränsning av medborgarnasinsyn i rättskipningen och därmed en fara för allmänhetens tilltro lill svenskträttsväsende. nämndemän vädjar lill riksdagsmän att röslaemol förslaget." Från såväl allmänl demokratiska synpunklersom av rättssäkerhetsskäl är del angeläget att den i ett mål medverkandenämnde-mannagruppen har en så allsidig sammansättning och bred förankring i 9 prolokoU 1988/89:120 Hovrättsfrågor m. m. Minskningen av anlalel nämndemän från fem till tre har medfört atlden önskvärda allsidighden och bredden har försämrats inom den del avrättskipningen där tyngdpunkten i praktiken ligger i flertalet fall. Del är inle på del sättet som den nuvarande ordningen gerutlryck för, all gränsen mellan å ena sidan mål med kompliceradebevisvärderingsfrågor och grannlaga överväganden i fråga om påföljdsval och åandra sidan mål utan sådana inslag går vid fängelse som straffminimumför brottet, utan sådana mer komplicerade frågeslällningar förekommer i allalyper av mål. Betydelsen av grannlagenhel och omsorg vid rättens bedömning ärsjälvfallet lika slor i alla slags mål. Prövningen av alla enskildheter i ettmål kan allmänt anlas ske på ell bältre sätt och med större säkerhet om femnämndemän deltar i ställd för tre. Från moderata samlingspartiels sida förordar vi enåtergång till den ordning som gällde före är 1983, då anlalel nämndemän itingsrätt var fem i alla mål där nämndemän deltog. En ökning från tre lill femnämndemän betyder att möjligheterna till representativitet i del enskilda målelökar med drygl , Den ändring vi föreslår bör kunna ske redan vid kommandeårsskifte. En naturlig följd av en återgång lill systemet med femnämndemän i alla mål är atl också reglerna om kollektiv rösträtt ålerinförs.Även om vi rent formelll behandlar frågorna om antalet nämndemän ochnämndemännens rösträtt var för sig, är det ändå i realiteten på del sättet allfrågan om rösträtten hänger nära samman med frågan om anlalel nämndemän. Allnämndemännen erhöll individuell rösträtt 1983 var ju närmast en kompromiss föratt begränsa nackdelarna med den då genomförda minskningen av antalet nämndemäntill tre i de flesla mål. Det är angelägel att den lagfarne domarens inflytande pårättens avgöranden inte minskar så att juristdomaren kommer helt i bakgrunden.En ordning som innebär större inflytande för lekmännen än för juristdomaren kaninnebära risker för rättssäkerheten genom ojämnheter i tingsrätternasrättskipning och ökad frekvens av överklaganden till hovrätt. Mol bakgmnd av det ansvar som dessulom åvilar den lagfarnedomaren i dennes egenskap av rättens ordförande kan den individuella rösträtteninle innebära en rimlig avvägning om antalet nämndemän ökas till fem. Dessulombör inte lekmannainflytandd bli avsevärt större i tingsrätt än i hovrätt Beiräffande mandattidens längd förordar vi moderater enåtergång lill sexårsperioder. De längre perioderna garanlerar kontinuitet ocherfarenhet Sexåriga mandatperioder skulle också vara ett ullryck för allnämndeman-naskapet är något förmer än etl vanligl kommunall politiskt uppdrag. Frågan om mandatperiodens längd var föremål föröverväganden i ell lagstiftningsärende är 1975. Den dåvarande juslilieminislernuttalade i ärendet bl.a. följande. "En direkt sammankoppling mellan den kommunalavalperioden och nämndemansmandalel är sålunda ingalunda självklar. Önskemåletom att nämnden fortiöpande anpassas till majoritetsförhållandena i fullmäktigefår här vägas mot behovet, inle minst från rättssäkerhetssynpunkt, av all inomnämnden bevara nödvändig erfarenhet av domslolsarbdd. bakgrundsaknas tillräckliga skäl alt korta av den sedan lång lid lillbaka gällande sexårstiden,vilken visat sig väl ägnad atl tillgodose behovet av kontinuitet hosnämnden." Dettauttalande äger lika stor giltighet som när det gjordes. När det slulligen gäller domarsammansätlningen i hovrättgäller den regeln att minst fyra lagfarna domare skall delta om detöverklagade avgörandet fattals av tre eller flera lagfarna ledamöter itingsrätt. Denna regel bör vara kvar. Vi moderater kan inle slälla oss bakomförslaget all anlalel lagfarna ledamöter i hovrätten generellt minskas till tre,eftersom delta skulle innebära en formell försvagning i jämförelse med vad somgäller . Den omständigheten att hovrätten är sammansatt på ett sådanl sällatt dess kompetens framstår som högre än underrätternas har också ettsymbolvärde som inle bör underskattas. I sitt remissyttrande över förslagel har hovrätttagit upp just det här förhållandet Hovrätten skriver bl.a. följande. "En part som underkastar sin sak en ny prövning ihovrätten anser givetvis alt saken blivit oriktigt bedömd av den instans somförst handlagt densamma. Han går till hovrätten för atl få en mer sakkunnigbedömning. Hovrätten bör därför genom sin sammansättning erbjuda slörregarantier för ell rikligl bedömande än den instans som försl avgjorde saken. Att reducera hovrältsförfarandd lill att 'målet bedöms enandra gång' är alt ej infria parternas och allmänhetens förväntningar på högreräll. Inte nog härmed. Utredningens inslällning står därtill i motsättning lillhela idén med ell devolutivl rättsmedel. Och detta i så mycket högre grad somhovrätterna i praktiken inle är blott andra ulan sisla instans i del absolutaflerlalel mål. Rättegångskommitléns värnande om tingsrätternas slagkraft ärvällovligt. Som utredningen framhåller framtvingar emellertid ekonomiskafaktorer prioriteringar som inle alltid är välkomna. Del bör därför framhållasall en förstärkning av överrälterna alltid släller sig billigare eftersom de ärmycket färre lill anlalel än underrätterna. Slutsatsen av det anförda blir attkravet på alt andra (och i praktiken i regel sista) instans skall ha enstarkare sammansällning än första instans inte kan eftersättas." En ordning som innebär alt de nuvarandesammansättnings-reglerna för hovrätt får fortsätta atl gälla innebär också atterforderligt adjunktionsulrymme bibehålls. Dd är ur utbildningssynpunktväsentligt all icke ordinarie domare ges oförminskade tillfällen all della iprövningen av större och mer komplicerade disposiliva tvistemål. Jag yrkarbifall fill reservafionerna nr 1, 3, 4 och 6. 121ANDERS (): I reservalion nr 2 föreslår atlantalet nämndemän i tingsrätt skall vara fyra i alla mål där nämndemän överhuvud lagd förekommer. Den exlra koslnad som då skulle uppstå - om kammarenbeslutar i enlighet med centerförslagd - i förhållande till utskoltsmajoritetensförslag är en extrakostnad som är lätt atl molivera. Rättssäkerheten och ettbrell lekmannainflyiande är goda skäl för den ordningen all del alllid skallvara fyra tjänstgörande nämndemän i de aktuella målen. Tillsammans medjuristdomaren uppnås med fyra nämndemän anlalel fem. det då,utan att lillgripa ordförandens ulslagsröst, atl fä till stånd klaramajoriletsulslag när del förekommer delade meningar. För oss centerpartister är del för övrigl självklarl altvarje nämndeman skall ha en röst. Därför avvisar vi tanken på återinfördkollekliv rösträtt säger all del finns risk för alljurisldomaren kommer i bakgrunden med denna ordning. Jag tror inte det. Denrisken är nog mycket filen med lanke på del kunskapsmässiga överlag somjuristdomaren besitter. själv talade för övrigl om altnämndemän ofla är osäkra och behöver lid för att bli varma i kläderna. Vi i cenlern anser alltså alt det är vikiigare all ökaanlalel nämndemän i de mål där del nu tjänstgör tre-fyra än atl behålla anlalelfem i de av alla mål vid våra fingsrätler, där nämndemän tjänstgör. Manvinner också slörre klarhet genom atl göra reglerna för antalet nämndemän somskall tjänstgöra enhetliga. Risken för atl mål avgörs med fel sammansällningelimineras om antalet allfid skall vara delsamma. Från cenlerns sida har vi kunnal konstatera alt det finnselt brett stöd för vår linje. Utöver representanter för rältegängsutredningenhar enskilda nämndemän, nämndemannaföreningar och andra som är inlresserade avfrågan hört av sig och uttalat sig till förmån för all del skall vara fyranämndemän när sådana skall tjänstgöra i tingsrätt Vi anser det vara vikligl all lyssna inle minsl fill demsom har de praktiska erfarenheterna. Jag yrkar således bifall till reservation nr 2. 122 (): Timmen börjar bli sen och vädret utanför ärvackerl. Jag skall därför försöka bjuda de närvarande på lilel lid. uttalade sig så väl om reservation nr 1,som också miljöparfiet stödjer. Därför finns det inte någon anledning alt ordamer om den. Jag yrkar alltså bifall lill reservalion nr 1. slår ensaml bakomreservafion nr 5. Den handlar om en minskning av antalet lagfarna domare ivissa fall. Del finns egentligen inte heller så myckel alt orda om denreservationen med lanke på all grunden för reservation nr 5 är precis densammasom för reservation nr 1. vill gärna medverka till effekiiviseringoch kostnadsbesparingar, men på vissa punkter kan vi inte länka oss all göradella, och del är när vi kan befara all del kan påverka rättssäkerheten för denenskilde. All jusl minska antalet lagfarna domare i vissa fall ser vi som ensådan punkt. Av den anledningen yrkar jag bifall också lill reservation nr 5. 123GÖRAN (): I della betänkande 23 från juslitieutskollelföreslås vissa förändringar i hovrättsprocessen saml ändringar i hovrätternasoch tingsrätternas sammansättning. Det har väckls ell antal motioner delsunder den allmänna molionsiiden, dels i anslulning lill proposition 1988/89:95,vilken ligger till grund för delta ärende. Utskollel tillstyrker förslagel i propositionen ulombeträffande antalet nämndemän i tingsrätten, där utskotlsmajoritelen föreslåroförändrade regler,vilket ocksä är i linje med vad som förordas i två motioner som har väckts ianslutning till ärendet. Ulskottd har avstyrkt övriga motioner. Dessulom finnsdet elt anlal reservationer. I betänkandet föreslås alltså ändringar irättegångsbalkens regler för rättegång i hovrätt Syftet med förslagel är altförenkla och effektivisera hovrättsarbetet och koncentrera verksamheten till deviktiga frågorna. Under de senaste årens reformarbete har grunden varit altdet skall finnas tre domstolsinstanser, dvs. fingsrätl, hovrätt och högstadomstolen. Dessa instanser har olika funktioner. I fingsrätten skall parternaerbjudas en fullständig och kvalificerad prövning av sin sak. Hovrättenshuvuduppgift är alt rätta till avgöranden som ändå av någon anledning blivitfelakliga. Högsla domstolen skall svara för prejudikaisbildningen. Del är vikligl all hovrätterna kan ägna huvuddelen av sinverksamhet ål atl granska och överpröva mål som kan vara felakfigt avgjorda itingsrätterna och även åt mål som framstår som svårbedömda eller på annal sättär kvahficerade. Utskottet ställer sig bakom de förändringar som - medbibehållen rättssäkerhet - syflar till alt förenkla och effektiviseradomstolsarbdet Hovrättsprocessen föreslås ändrad så, att möjligheternaall åberopa nytt material justeras. Vidare föreslås atl del skall införasklargörande regler om alt hovrätten i princip inle behöver pröva skuldfrågannär endasl påföljdsfrågan överklagats. Hovrätten har ocksä skyldighet - vilketjag anser vara vikligl - alt utöva materiell processledning underförberedelsearbetet i tvistemål. När det gäller frågan om antalet nämndemän kan detkonstaleras alt det sedan de ändrade reglerna infördes har funnitsmotionsyrkanden, och frågan har varil föremål för kammarbehandling. Ändringarna 1983 innebar atl fem nämndemän skulle finnas irätten i mäl om brott, för vilka inte är stadgat lindrigare straff än två år.Huvudregeln är att rätten är domför med tre nämndemän. En fräga i dettasammanhang frän 1983, som inte rönt lika stor uppmärksamhet som frågan omantalet nämndemän, är alt nämndemännen då också tillerkändes individuell rösträtt.Det har således ökal nämndemännens inflylande i förhållande fill vad som varmöjligl med den kollektiva rösträtten. Man kanske kan karakterisera debattenunder de senasle åren så all det har blivit väl myckel exercerande kring fråganom fem, fyra eller tre nämndemän och vid vilkel anlal som rättssäkerheten ochallmänhetens insyn är fillräckligl tillgodosedd. Lål mig klart och lydligl slå fast allutskottets uppfattning är all etl brell lekmannainflyiande inom rättsväsendet ärulomordenlligl vikfigl. Del är en garanfi för att domstolarnas avgörandenligger i linje med allmänna rättsuppfattningar i samhälld. Särskill viklig ärlekmannamedverkan i bedömningsfrågor, exempelvis när del gäller påföljdsvaleller bevisvärdering. Del är nalurliglvis också vikligl med lekmannainflyiandenär del gäller medborgarnas intresse och insyn i domstolarnas verksamhel ochmedborgarnas förtroende för rättsväsendel. har gjort en ulvärdering av reformen från1983. Det finns ingenting i den utvärderingen som visar all nämndemannareformenhar inneburit någon försämring av rättskipningen. Man kan inle utläsa något sådant avstatistiken över antalet överklaganden eller ändringsfrekvensen i överklagademål. Den kostnadsminskning som eftersträvades - det var faktisktstalsfinansiella skäl som var huvudmotivet för nämndemannareformen - har manockså uppnätt. En nackdel med gällande ordning är naturligtvis somframhålls i utskottsbelänkandet att en del mål kan komma alt avgöras i enfelaklig sammansättning. När utskottet har övervägt denna fråga har del lettfram lill att utskottet nu förordar alt nuvarande regler skall behållas. Dediskuterade nackdelarna anser utskollel vara av sådan art atl de kanaccepteras. I sammanhanget vill jag också något beröra den kollekfivarösträtten. Den tycks vara en förutsättning för yrkande om femnämndemän, och återfinns således i reservalion nr 1. Som framhålls iproposilionen - vilket citeras i ulskollels betänkande - är det inle möjligtatl återinföra den kollektiva rösträtten. Den är inte förenlig med modernaprinciper för lekmannamedverkan i beslutande organ. Jag kan inle underlåta atl framhålla denåsikten alt de moderata reservalionerna 1, för etl anlal på fem nämndemän, och3, om den kollektiva rösträtten, egentligen är villkorade av varandra ochmåhända borde slällas under proposition i etl sammanhang, eflersom argumentationenoch uppläggningen är sådan. Del är för mig litet svårt alt förstå allmiljöpartiet kan vara med på reservation nr 1. Miljöparfiet slår ju vakl omindividens möjligheler till påverkan i samhällel. Jag yrkarsåledes avslag på reservalionerna 1, 2 och 3. I reservalion 4 pläderas för en återgång lill sexårigamandatperioder. Från gäller treåriga mandatperioder. Delfinns nu inle någon anledning att göra några nya överväganden i den frågan ändem som har gjort. Jag yrkar avslag pä reservation 4. Jag yrkar även avslag på reservalion 5. I dennareservafion vill man inle acceplera att domslolarna i vissa fall skall kunnavara domföra med etl mindre anlal domare än enligl nu gällande regler. Denföreslagna ändringen, som även kan godtas ur rättssäkerhetssynpunkt, innebärelt bättre resursutnyttjande. I reservation 6 argumenteras emot uttalanden i endeparlemenlspromemoria som handlar om domstolarnas framtid. Det gällerhovrättens sammansättning. Utskottet anser sig inte i delta beredningslägekunna göra något uttalande på begärl sätt Jag yrkar slutligen bifall lill hemställan ijustitieutskottets betänkande nr 23 vid innevarande . 124ANDERS () replik; säger atl del är vikligl medetl brett lekmannainflytande när del gäller tingsrättens sammansällning.Nuvarande regler innebär all av alla mål avgörs med tre nämndemän. Fråncenterns sida lycker vi att det antalet är för litet. innebär också har elt jämnl antal inkl. juristdomaren. Det medför fortfarande risk för enfelaktig sammansättning, med vad det kan innebära av negativa konsekvenser.Allt delta tycker jag lalar för bifall till reservation nr 2. 125 () replik: Prot, 1988/89:120 Hovrättsfrågor m. m. När del gäller antalet nämndemän kan jag närmast för 24 maj 1989Magnusson berätta att även den socialdemokratiske finansminislern har ullryckluppfaltningen alt tre nämndemän är för litet Finansministern har för övrigtsagt alt även fyra är för litet. När det var fråga om allbestämma storleken på de nyinrättade skattenämnderna förklarade finansministerni proposition 1986/87:47 s, 124 följande; "När del gäller frågan om hurmånga förtroendevalda som skall kallas fill varje sammanträde delar jag intekommitténs uppfattning att endast fyra lekmän skall kallas, I likhel med någrakommiltéledamöler och en del remissinslanser finner jag del lämpligare alt femlekmän kallas. Därigenom ökas möjligheterna atl ge nämnden en mer allsidigsammansättning. Dessutom motverkas en alltför kraffig neddragning av dennuvarande förlroendemannaorganisafionen." Beiräffandeden kollekliva rösträtten har jag i mill inledningsanförande redogjort för deskäl som lalar för alt den kollektiva rösträtten bör återinföras om antaletnämndemän ökas lill fem, 1 del sammanhanget vill jag erinra om alldel förhållande som gjorde all nämndemännen erhöll individuell rösträtt 1983var en kompromiss för att begränsa de nackdelar som skulle komma alt bliföljden genom atl man minskade antalet nämndemän, Anf.126 () replik: När del gäller frågan om antalet nämndemän finns del också anledningalt någol beröra kostnaderna. Av tidigare utredningsmaterial och avproposifionen kan man uppskatta att koslnaden för alt öka antalet nämndemänlill fyra är ungefär 15 milj. kr. Om man skulle välja att bifalla denreservation har tillsammans med skulle kostnaden bliungefär 30 milj. kr. Del är självklarl atl koslnaden har betydelse även omstatsfinanserna nu är i bättre balans än de har varit tidigare. TillAnders och skulle jag vilja säga alt om vi har 15 resp.30 milj. kr. ytterligare att salsa i rättsväsendel, finns del väl anledning altfundera över om det verkligen är så alt etl ökat antal nämndemän skulle varadel bästa sättet all använda pengarna på. Jag är överlygad om all vid enordentlig genomgång av dessa frågor skall vi kunna hitta ytterligare angelägnamål alt satsa pengar i. Jag vill gärna peka på den här ekonomiska aspekten pådenna fråga. Ävenjag har noterat finansministerns uttalanden. Del finns naturligtvis anledningall försöka rätta sig efler finansminislern. Jag hoppas alt hitta ytterligare ett antal punkter där det finns anledning för honom allfölja finansministerns idéer. Anf.127 () replik: Del sista som sade tänker jag inle kommentera i dettasammanhang. Närdel gäller en ökning av antalet nämndemän, anser vi moderaler - som jag fidigare sagl - att det också ökar rällssäkerhelen. Vi menar alt rättssäkerheten aldrig kan bli för dyr. 128ANDERS () replik: När del gäller denna sifferexercis tror jagall dessa 15 milj. kr. var i förhållande till regeringens förslag. Majoritetensförslag är ju något dyrare än regeringens. Vi kan dock nu inte komma fram fillvad den exakia siffran är. Del kostar några kronor mera. Men jag menar allrättssäkerhet och ell brell lekmannainflytande är värt de pengarna. Del är ettställningstagande som centerparliel har gjorl och som socialdemokraternalydligen har uppfattat. 129 () replik: Jo, det är möjhgt att det kan finnasanledning atl juslera med en eller annan miljon kronor. Men givelvis kvarstårsjälva huvudresone-manget Jag vill för något beröra den kollektivarösträtten. Det är klarl ätt det finns anledning atl på allvar se på människornasmöjligheler lill insyn och inflylande även i domslolsprocessen. När man då säkraftfullt skriver om detta och yrkar på att antalet nämndemän skall ökas fillfem och vill återinföra den kollekfiva rösträtten, tar man fillbakaen del av det inflylande och möjligheler fill påverkan som har vunnits mednämndemannareformen . Jag har för min del litet svårl att följa med imoderaternas resonemang om att dd skulle bli så utomordentiigl myckel bältre omvi berövade nämndemännen den enskilda rösträtten. Tredje vice lalmannen anmälde atl ochAnders anhållil all fill protokollet få antecknat alt de inte ägde rättfill yllerligare rephker. 130 (): Lål mig, liksom tidigare talare, börja medalt betona all lekmännens, dvs. förtroendemännens, medverkan i den dömandeverksamheten är vikfig. Den bidrar lill all upprätthålla medborgarnasförlroende för våra domstolar, bl.a. genom den insyn nämndemännen får idömandet Del är ytterst en garanti för rättssäkerheten. Nämndemannareformen innebar bl.a. atl anlalelnämndemän i tingsrätt i de flesla brottmål minskades från fem till tre. I målom myckel grova broll skulle dock, som förul, fem nämndemän tjänstgöra. Nämndemannareformen har utvärderats av ,vilkel har påpekats här. Reformen har av allt all döma inle inneburit, sommånga fruktade, atl det har blivit fler överklaganden. Den har inle inneburilall ändringarna i högre instans har blivit vanligare än före reformen. Pengarhar med andra ord sparats utan alt det har gått ut över rättssäkerheten. I del regeringsförslag som vi nu behandlar hävdarjustitieministern alt man enligl hennes mening i och för sig kan åberopa skäl förden nuvarande ordningen med tre nämndemän i brottmål i allmänhet och femnämndemän i de allvarligaste brottmålen. Den bygger på den princip som i andrasammanhang har setts som en processrättslig ledsljärna, nämligen en smidiganpassning till vad de olika målen typiskt sett kräver. Del är mol den bakgrunden del är svårl alt förstå attregeringen kunde lägga fram elt förslag om atl minska antalet nämndemän lilltre i samtliga brottmål. I en motion avvisade vi i folkparliel förslaget. Visåg det som elt allvarligl hol mol domstolarnas anseende. Det är bra ochglädjande all utskottet i detta betänkande gör delsamma. Regeringen råkar utför ell välförtjänt nederlag i denna fråga. Del är detta som är del politisktintressanta i det betänkande som vi nu behandlar. Regeringen lider nederlag ien viklig fråga. Jag beralt få yrka bifall till utskotlels hemslällan. Prot, 1988/89:120 Överläggningen var härmed avslulad, (Beslul i ärendel skulle fattas vid näsla arbelsplenum,) 1988/89:LU34Upphovsräll och datorprogram (prop, 1988/89:85), 131ELISABETH (vpk): Hade någon närboktryckarkonsten var ung påstått atl del skulle finnas böcker ilusental i någol som kallades för bibliolek för fri ullåning, skulle nog denpersonen i fråga ha blivit anklagad för häxeri eller för alt på något annatsätt vara i förbund med den onde. Men är vi där. Del är en fullsländig självklarhetför oss all vi frilt skall kunna låna böcker och ta del av dem utan all ägadem. har en ny materia gjort sitt inträde på marknaden. Datorprogramkonkurrerar med del skrivna ordet Vi skall falla beslul om all låladatorprogram lyda under samma lagar när det gäller upphovsrätten som andrakonslnärliga uttrycksmedel, t.ex. litteratur och musik. kommunisterna släller sig i slort sellbakom betänkandet om upphovsrätt och datorprogram med undanlag i ett avseende.Vi har reserverat oss mot förslaget alt ändra på 23 §, som gör det möjligt attlåna eller hyra ut litterära verk utan upphovsmannens tillstånd. Vi lycker atldel är alldeles onödigl all , innan vi vel hur framfiden och marknaden kommeralt bli för datorprogram, ändra denna lag och sloppa möjligheterna för enutlåning av datorprogram. Jag tror all vi begår elt slort misslag om vi gördelta. Jag delar inte alls ulskoltets bedömning all detta skulle vara fillförfång för dalormarknaden och all dd skulle ge upphov fill olaglig kopieringosv. Tvärlom tror jag att det är angeläget att ha en liten venfil som gör delmöjligl alt på laglig väg låna etl datorprogram, pröva och se om del passarulan all behöva köpa del. De datorprogram som skulle komma i fråga är sådanasom har etl innehåll som är intressant för vanhga människor, t,ex, ordbehandlingsprogram,bokföringsprogram osv. Det gäller alltså inle mer specialbe-ställdadatorprogram. Jag tror all dd skulle vara angelägel jusl för all förhindraolaga kopiering att denna möjlighet lill ulhyrning eller ullåning av Prot.1988/89:120 datorprogram finns ulan atl för varje program behöva fåupphovsmannens 24 maj1989 tillstånd. Jag tror att parallellen med böcker på 1500- och1600-ialen är god och bra alt ha i minnet.