prot · GC0990 · 1988-12-31 00:00:00 — Vi spar därmed in kontantaarbetslöshetsunderstöd och vi får ul en mängd nytfigheter: bättre vägar,bättre utbildning, bättre skatteunderlag m.m. Studera det noga, så kan vikanske föra en än mjukare debatt. 69 (vpk) replik: Jag lycker alt del var ett framsteg närarbetsmarknadsministern började diskutera huvudproblemet påarbetsmiljöomrädel. tillstår arbetsmarknadsministern alt man skall förslärkaMBL som man i vanlig ordning säger att det skall ske i samverkan medden part som förorsakar den dåliga arbetsmiljön. Del är en ekvation somabsolut inte går ihop. I så fall skulle vi ha fått en humanistiskt ochidealistiskt inriktad kapitalism just i , men om man tror att så ärfallet är man väl ändå blåögd i överkant. Ute på arbetsplatserna möter vi en myckenhet avkonflikter. Det finns sådant som man är överens om, men i de flesta fall därman kommit överens om miljön pä en arbetsplats har ägaren av maktskäl insettalt man måsle vara överens. Dessutom finns naturligtvis,arbetsmarknadsministern, frågor som man inle har klarat att lösa. Självfalletfinns del problem att ta ställning till framöver. Varför förekommer del inle mera av experiment ochfunderingar över arbetsorganisationen? Jag ser två orsaker till delta. Denförsta orsaken är att det nästan har varit stopp pä arbetsgivarsidan när detgällt alt genomföra experiment och försök av olika slag. Den andra orsaken äratt finna i en fråga som jag kan rikta till som socialdemokratoch som gäller den socialdemokratiska ideologin om klassamarbete: Varför harman inte frigjort fackets styrka för att med egna resurser och egna institutgenomföra sådana försök? I stället har man förlitat sig påarbelarskyddsstyrelsen, på statliga insatser. Det fanns närfackföreningsrörelsen verkligen ville ha egna resurser, icke bundna tillstaten. Jag är mycket ärlig, arbetsmarknadsministern, när jagsäger alt denna utveckling är resultatet av MBL- och klassamarbetsandan i denår antagna medbestämmandelagen. Det stadgas där att parterna skallsamverka för att öka produktiviteten i mycket hög grad och för att åstadkommaarbetstillfredsställelse. Med en sådan skrivning kommer man inle åt depsykosociala frågorna, förslilningsfrågorna, belaslningsfrägorna och alla defrågor som de fackliga företrädarna har atl förhandla om. Den ger inte hellernågon styrka när del gäller förhandlingar om löneformer som ackord, som i dagsliter ul människor i arbetsmiljön. Jag serdock nu ett litet hopp om alt MBL och relationerna på arbetsmiljöområdet skallkunna förändras. Jag uppfattar det sagda som ett löfle och kommer att spridadet. Vi får sedan se hur länge regeringen kommer att slä för att man skallförändra relationerna mellan arbetsköpare och arbetare lill förmån för desenare, så att de kan förstärka sina positioner. Om det är avsikten, är det ettmycket positivt besked i dagens debatt. Anf.70 () replik: Man kan inte göra de jämförelser som här vill göra mellanalll som satsas på handikappolitiken och på sysselsättningsområdet och det somvi menar här skall satsas extra på just de gravt handikappade ungdomarna under25 år. De kommer inte in på arbetsmarknaden ens i den situation som vi har . Gör man inte någonting , när man verkligen har möjligheter lill del, ärdet underligt. Jagfick vidare inte svar på min fråga varför man från regeringens sida inteaccepterar AMS anslagsäskande vad gäller de tekniska hjälpmedlen. Det ärmöjligt att inte känner till TUFFA-projeklet, som avserteknikupphandling för funktionshindrade i arbetsliv och skola, men i så fallvill jag be att studera det noga. Det är ett bra projekt, somsyftar lill personlig utveckling av handikappade och möjlighet för sådana allfå varaktiga jobb. Jagvill också påminna om frågan om de gravida kvinnornas möjligheter tillomplacering. Ställer sig socialdemokraterna bakom det kravet? Jag vill allrasist ta, upp en fråga som jag ställt men inte fått något svar på-kanske kan jag fä etl svar från : Ställer sig socialdemokraternabakom förslag att handikappade på dagcenter inte som skallha pension utan i stället genom en lagändring skall få möjlighet att erhållalön? Det skulle vara mycket betydelsefullt för dem att vela att de fär en lön fördet arbete som de utför. Dettaär mitt sista inlägg i den här replikomgången. Jag måste tyvärr konstatera altsocialdemokraternas tal om att de är garanter för de handikappade klingar någotihåligt . Socialdemokraterna säger nej fill utökning av antaletlönebidragsanställda, till vårt förslag om ökat anslag fill tekniska hjälpmedeloch till vårt förslag om ökade medel till handikapputredningen. De fortsätteratt hävda att handikapputredningen skall ha nolldirektiv. 71Arbetsmarknadsminister : Herr lalman! Allteftersom debattenfortskrider blir jag mer och mer fundersam över vad det är för förslag somutskottet egentHgen har lagl fram. Jag trodde, när jag läste det helt nyHgen,att jag hade förstått vad det handlade om, men jag beklagar att jag efter dehär senaste genomgångarna inte riktigt förstår det. Försökenmed flexibla lönebidrag omfattar samtliga lönebidrag. I kompletteringsproposifionenkommer vi att föreslå, efter en hemställan från AMS, att försöken med de härflexibla lönebidragen skall utökas - från två till fem län. Om jag har förståttutskottsförslaget rätl, skall detta gälla enbart unga handikappade. Iargumenteringen sägs att detta är en förutsättning för att projektet skall fortsätta. Men det är helt fel. ProjektetUnga handikappade kommer att fullföljas inom ramen för regeringens förslagtill budget. Sedan säger att man inte kan göra enjämförelse mellan de 8,5 miljarderna och de 30 miljonerna. Självfallet,, kan man göra delta. Jag känner också väl tillTUFFA-projeklet. Det kommer att fullföljas enligt de ursprungligaintentionerna, och de medel till arbetshjälpmedel som behövs finns inom ramenför regeringens budgetförslag. 72 (): Mycket av samhällets stöd lill dem somdrabbats av arbetsmiljöproblem måste naturligtvis finnas kvar även i värtframtida samhälle, som jag skissade på förut.- Och självfallet stöder vi ävenden hjälp som behövs i dagens situation och som ges via yrkesinspektionen,. Som miljöpartist vill jag ändå gärna framhålla att enabsolut nödvändig väg, om vi vill ha en bättre arbetsmiljö , är attförbättra miljön vid källan, dvs. minska utsläppen lill lufl, mark och vatten -däri inräknat också buller och ökande elektromagnetiska störningar, om vilka viännu inte vet hur de kommer alt påverka våra sinnen och kroppsfunktioner,alltså psykiska och fysiska störningar som är omöjliga att särskilja. Det ärenormt viktigt att vi har uppmärksamheten fäst på denna ytterligare faraför vår hälsa. Jag blir åter och äter besviken över det lilla utrymmedessa grundläggande problem får i vär ordväxling här i kammaren. Men man trorkanske alt det finns vattentäta skott mellan natur och arbelsmiljö. Jag varglad över att log upp frågan om det globala sammanhangetmänniskor emellan. Men det är också ett sammanhang mellan hela vår biosfär ochoss själva. Jag vill även visa på den goda inverkan som närhet ochlagomskala har på människans psyke. Särskilt för barn, handikappade, sjuka ochgamla ger detta en trygg miljö och psykisk hälsa. Jag skall inle myckel förlänga den här långa debatten. Minöversikt gav jag ju redan i mitt inlägg vid behandlingen av betänkande 11.Lars-Ove fär ett miljöpartisvar om EG av . vill jag bara räkna upp de reservationer som vistöder, för att få dem antecknade till protokollet. Jag skulle ha stött demtidigare i utskottet, men erkänner lärlingens underlåtenhetssynd; jag skallbättra mig. Vi yrkar alltså bifall, under mom.1 till reservation 3, under mom. 3 lill reservation 4, under mom. 4 tillreservation 7, under mom. 12 till reservation 13, under mom. 14 till reservation14, under mom. 19 till reservation 17, under mom. 31 till reservation 29, ochunder mom. 36 till reservation 36. 73BIRGER (): Jag beklagar att de grönas arbetsmiljömotioninte behandlas i det här betänkandet. Det beror tydligen på någon sorls märklignyordning i arbetsmarknadsutskottet. Jag lycker alt det är viktigt att ta arbetsmiljöfrågornapå allvar. Etl belysande exempel pä att del är allvar är alt Miljöcentrum i enrapport, som bygger på officiell statistik, visar att av alla för tidigadödsfall i åldersgruppen 45-69 årorsakas av just arbetsmiljön. Siffrorna gäller , men man kan självfalletdra paralleller med åtminstone hela och hela . Detkan mycket väl vara så, att hårda krav på arbetsmiljön kan leda fill att denekonomiska tillväxten minskar. Men skall vi verkligen acceptera att människoroffras för att den ekonomiska fillväxten skall hållas hög? Ett av de mest elementärakraven inom arbetsmiljöområdet måste ändå vara att alla gränsvärden blirjuridiskt bindande och att de läggs på en nivå där man utgår frånhälsoaspekter. Ekonomisk tillväxt kan aldrig vara vikfigare än detta. Enannan grundläggande regel bör vara att arbetstagare skall ges full insyn i vaden produkt innehåller. Inga hemligheter kan accepteras. Och skyddsombudenmåste naturligtvis ges laglig rätt att stoppa produkfionen, omarbetsgivaren vägrar att uppge vad produkten innehåller. Vilever i ett mycket tillväxtfixerat samhälle, där vinst och snävförelagsekonomisk lönsamhet styr utvecklingen. Detta leder till att arbetsmiljönblir eftersatt. De som i första hand får glädjen av vinsten upplever inte ivardagen hur dålig arbetsmiljö och förnedrande arbetsvillkor drabbar denenskilda individen. I årfionden har man mördat människor och förvandlatmänniskors liv till elt helsike på grund av att det varit lönsamt. Det kanhandla om asbest, om lösningsmedel, om orimliga ackordsystem. De som gjort ochgör vinslen sitter långt, långt borta. Det anonyma aktiesystemet gör att vi fårett anonymt och ansvarslöst ägande. Den som satsar pengar behöver inte taansvar för sina pengar. Avkastningen blir vikfigare än männniskors liv ochhälsa. Etiken är faktiskt totalt bortblåst. Ägandetmåste alltså komma närmare människorna. Den kooperativa idén mäste dammas av.Kanske borde akfieinnehav bindas till ansvar -ansvar för hur pengarna används. Vihar också frågan om EG. Miljöparfiet fick här en råsop från vpk för att vi intehade tagit upp den frågan tidigare. Men vpk vet väl var vi står när det gällerEG-frågan. Jag kan säga en gång till, att vi anser alt fri rörelse förkapitalet är något fullständigt vansinnigt, eftersom det leder fill storskalighet,ökad centralisering, ännu mer anonym ägarkoncentrafion. Vi får helt enkelt intesälja ut oss till det ensidiga kapitalets intressen. Det är farligt, ochdessutom strider det mol marknadsekonomins grundläggande principer, nämligenatl konsument och producent skall veta vilka de är och ha klarhet i vad det ärsom gäller. EG-anpassningenleder lill en blå planekonomi, en planekonomi som är lika förnedrande som denröda, som finns i . Den blå planekonomin, som ochfolkpartiet hyllar, leder till att allt fler beslut fattas i alll färremultinationella företags styrelserum. Det blir en annan planekonomi, och den ärlika illa som den röda. Densvenska arbetarskyddsstyrelsen och likaså kemikalieinspektionen har redogjortför vad en anpassning till EG innebär när det gäller arbetsmiljön. Del ärmärkligt atl en arbetarregering, som man kallar sig för, inte inser vad manhåller på alt hamna i. I , som är medlem i EG, har cancermärkningenblivit dramafiskt försämrad när det gäller exempelvis lösningsmedel. Arbetsmiljökommissionensuppdrag las upp i ett antal reservationer. sadeyrkar vi bifall fill reservation 3 underskriven av . I dennareservation berörs många centrala saker som vi har med i vår arbetsmiljömotion,vilken alltså inte behandlas i detta betänkande. Viyrkar också bifall till reservationerna 13 och 14 där frågan om gentekniken tasupp. Den frågan har intediskuterats så mycket , trots att den kanske är1990-talets största fråga. Samma tankar som under 1930- och 1940-talengenomsyrade nazismen finns nämligen dolda i den gentekniska utvecklingen. Då, under skräckvälde, sorterades människor bort på grund avs.k. Människor av s.k. fel sort steriliserades, ochdomstolar upprättades med uppdrag att besluta om mord på s.k. felaktiga barnméd icke av staten godkända arvsanlag. Sammarashygieniska tänkande finns illa dolt som en följd av gentekniken. I Sverigehar vi sett hur landsfingspolifiker presenterar uträkningar på hur mångamiljoner kronor samhället skulle kunna spara, om fosterdiagnostiken som enföljd av gentekniken användes för att sortera bort de barn som inte passar,dvs. barn med fel arvsanlag. Precis samma synsätt som genomsyrade nazismen harvi illa dolt i dagens . Därför yrkar jag bifall fill reservationerna 13och 14. Jagskall, herr talman, inte förlänga debatten men vill säga så här. Ingen människakan ta ansvar för en kärnkraftsolycka, inte ens politiker, och enkärnkraftsolycka leder fill en oerhört dålig arbetsmUjö för de människor somtvingas in i de besmittade zonerna. Därför anser jag att kärnkraften skallavvecklas snabbt. Överläggningen var härmedavslutad. Kammarenövergick till att fatta beslut i ärendet. Mom.1 (arbetsmiljökommissionens uppdrag) Hemställan Utskottetshemställan - som ställdes mot hemställan i reservation 1 av ochCharlotte - bifölls med acklamation. Förstbiträddes den i reservation 2 av m.fl. anförda motiveringen med 55röster mot 38 för den i reservation 3 av anförda motiveringen.211 ledamöter avstod från att rösta. Härefter godkändesutskottets motivering med 232 röster mot 57 för den i reservation 2 av SonjaRembo m.fl. anförda motiveringen. 13 ledamöter avstod från att rösta. ElisabetFranzén (mp) anmälde att hon i huvudvoteringen avsett att rösta ja menmarkerats som frånvarande. Mom. 3 (arbetsmiljöproblemför kvinnor) Hemställan Förstbiträddes hemställan i reservation 4 av m.fl. med 93 röster mot20 för hemställan i reservation 5 av . 194 ledamöter avstodfrån att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 196 röster mot 112 för hemställan ireservation 4 av m.fl. Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservafion 6 av m.fl. anfördamotiveringen - godkändes med acklamation. Mom.4 (arbetsmiljön inom lantbruket) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av och - bifölls med acklamafion. Mom.5 (yrkesinspektionens roll m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.6 (säkerhetsdagar i skogsbruket) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av och - bifölls med acklamafion. Mom.7 (anslag till åtgärder som motverkar kvinnors arbetsmiljöproblem) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av och - bifölls med acklamafion. Mom.8 (bidragsgivning till facklig bevakning av EG:s integrationsarbete) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 11 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.12 (anslag till delegationen för hybrid-DNA-frågor) Utskottetshemställan bifölls med 251 röster mot 53 för reservafion 13 av . Mom.17 (åtgärder för ökad sysselsättning åt handikappade) Utskottetshemställan bifölls med 263 röster mot 37 för reservafion 15 av . 1 ledamot avstod från att rösta. () anmälde att hon avsett att röstaja men markerats som frånvarande. Mom.18 (handikappades tillgång till arbetsmarknaden) Utskottetshemställan bifölls med 265 röster mot 40 för reservation 16 av . 1988/89:90 Mom.19 (fillämpning av främjandelagen) Utskottetshemställan bifölls med 267 röster mot 38 för reservation 17 av , T TT Lars-OveHagberg. 3 ledamöter avstod från att rösta. Mom.20 (anslag tUl Yrkesinriktad rehabilitering) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 18 av - bifölls medacklamation. Mom.21 (datorhjälpmedlens betydelse för handikappade) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 19 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.22 (anskaffning av datorutrustning /90) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 20 av ochCharlotte , dels reservafion 21 av -bifölls medacklamation. Mom.25 (lönebidragen) Utskottetshemställan bifölls med 173 röster mot 130 för reservation 22 av . 5 ledamöter avstod från att rösta. Mom.27 (anslag till Statsbidrag fill skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare) Utskottetshemställan - som ställdes mol reservation 24 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.28 (inriktningen av verksamheten vid ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 25 av m.fl. - biföUs medacklamafion. Mom.30 (avkastningskravet) Utskottetshemställan bifölls med 282 röster mot 22 för reservation 27 av Lars-OveHagberg. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.31 (inbyggda verkstäder) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 28 av m.fl., delsreservafion 29 av och -bifölls medacklamation. Mom.32 (sysselsättningsvolymen vid ) Utskottetshemställan bifölls med 237 röster mot 67 för reservation 30 av . Mom.33 (driftbidraget fill ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 31 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom. 36 (Samhallsstyrelse) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 36 av och - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan biföUs. 58 Meddelande om information från regeringssammanträde Meddelandeom information från regeringssammanträde Jag får meddela att statsrådet kommer att lämna information här i kammaren om bidrag fillFN:s katastroffond för . Efter statsrådets information ges fillfällefill korta frågor. socialförsäkringsutskottetsbetänkande /89:SfU14 Sjukförsäkringen m.m. 1988/89:83). 1988/89:100 delvis och Anf.75 (): Sjukförsäkringssystemet har varit föremål för en mycket Hvlig debattden , främst beroende på att kostnaderna sfigit högst avsevärt,närmare bestämt med . Det finns allanledning att ställa frågan: Har svenska folket blivit så mycket sjukare? Så ärnaturligtvis inte fallet. Det finns flera orsaker fill de enormakostnadsstegringarna, som inte kan förbigås med tystnad. Enav orsakerna är utan tvivel det nya systemet för korttidssjukpenning, som visatsig vara precis så komplicerat och ha så många bieffekter som vi förutspåddenär systemet infördes. Kostnaden för detta system beräknades till 3,2miljarder, men de verkliga kostnaderna närmar sig . Jagåterkommer senare fill en reservafion i denna fråga. sjuktalet, dvs. antalet sjukdagar per person och år, har ökat från ca 18dagar 1983-1984 fill . Då skall uppmärksammas att enökning med endast kostar ca . Orsaken till ökningenav sjuktalet kan diskuteras. Det är ett känt faktum att sjukskrivningarna ökarunder en högkonjunktur, när det är gott om arbetstUlfällen. Vissa månader harantalet sjukskrivningar ökat . Enligt riksförsäkringsverketsutredningar kan en kostnadsökning om inte förklaras.Enligt uppgifter från verkets chef kan här inrymmas vad vi i dagligt tal brukarkalla missbruk. Andelenlånga sjukskrivningar ökar av flera skäl. Ett skäl är utan tvivel att vårdeninte fungerar som den skall. Detta nämns inte i någon utredning. Mångamänniskor får stå i sjukhusköer i månader och år och går sjukskrivna Rehabiliteringsarbetet ligger så gott som helt nere, framför allt iarbetsskadeärenden, där det dröjer upp till innan ärendena är avgjorda ihögsta instans. Enligt har försäkringsöverdomstolenändrat praxis förutom i arbetsskadeärenden också i sjukskrivningsärenden, t.ex.vad gäller sjukskrivning under utbildning. Detta bidrar till längresjukskrivningar liksom fill att sjukskrivna får vänta fid på att bliförfidspensionerade på grund av atl arbetsanhopningen vid försäkringskassornahar blivit sä stor. Försäkringskassornas kontrollfunktion har varit minimalberoende på att de tvingats prioritera kortfidssjukskrivningar ocharbetsskadeärenden. Det har t.ex. inte funnits en enda sjukkontrollant iStockholm och endast sju åtta sjukkontrollanter i hela landet. Nuskall kontrollen öka, vilket är absolut nödvändigt. Det är uppseendeväckandeatt en stor majoritet av svenska folket - närmare bestämt - enligt en opinionsundersökninganser att människor "fuskar" med sjukförsäkringen. Attsjukförsäkringen dessutom används som ett konfliktvapen gör sannerligen intesaken bättre. Alla sådana tendenser måste med kraft avvisas, om vi skallbehålla respekten för vårt socialförsäkringssystem. Det är glädjande alt vi iopinionsundersökningen kunde konstatera att en majoritet ville atl kontrollenskall öka och atl man tycks ha förståelse för att politikerna vill vidta vissaåtgärder. I det här betänkandet behandlas dels anslagsom föreslagits i budgetproposifionen, dels ett stort antal motioner frånallmänna motionstiden men också propositionen om tillämpningsföreskrifter närdel gäller nedsättning av avgifter för pensionärer i sjukhusvård. I delsistnämnda ärendet fattade vi etl beslut för , varför jag härinte ämnar orda mer om det. Jag vill endast uttrycka min tillfredsställelseöver att vi nått en överenskommelse som innebär att en egen bostad, bostadsrättoch/eller fritidshus inte skall utgöra hinder för avgiftsnedsättning. Därmedövergår jag till reservationerna. I reservafion 1 upprepar vi vårt gamla besparingsförslagom att kompensationsnivån i sjukförsäkringen skall minskas till av en sjukperiod . Delta vårt förslag har ennaturlig bakgrund i vårt skattesänkningsförslag, som innebär att de flestafaktiskt får mer kvar av sin sjukpenning efter skatt än vad fallet är medden 90-procenfiga kompensationsnivån. Besparingseffekten bör filiföras statsbudgetengenom en omfördelning av avgiftsuttaget. I reservation 2 konstaterar vi att de nya reglerna vidkorllidssjukskrivning givit helt orimliga effekter. Vid undersökningar somgjorts vid flera försäkringskassor har konstaterats att det i nio fall av tiogjorts felaktiga utbetalningar. Ersättningsnivåerna har varierat från hälftenav den ersättning som bort utgå till dubbel ersättning. På grund avarbetsbelastningen vid kassorna har heller inte kontroller medhunnits. Systemetär sväradministrerat och kräver stora arbetsinsatser från försäkringskassanssida, och trots detta sker alltså massor av felaktiga utbetalningar. I uppemot45 % av ärendena får man för mycket i ersättning, medan man i av fallenfår för litet. Det är naturliglvis mycket otillfredsställande. Systemets uppbyggnad kan i sig ge orimliga effekter. "Det är inte moraliskt försvarbart att sjuka skall få mer i lön än de somjobbar", utropade t.ex. Metallfacket vid SKFi i LO-fidhihgen nr 38 . Jag delar den åsikten. I det härfallet gjorde man i så, att man lade"överskottspengarna" i en särskild pott. Men det kan faktiskt inteförsvaras att sjukförsäkringssystemet är uppbyggt på det sättet. Här bör alltsåen ändring komma fill stånd. Detär alldeles uppenbart att del nya systemet medfört ökade kostnader försjukförsäkringen, och vi anser att regeringen 'bör komma med förslagtill ett nytt, rättvisande regelsystem för korttidssjukskrivna. interpellationsdebatt för någon vecka sedan gav jag socialministern ett fipsom hur man kunde förfara. Det tipset har jag fått från personalen vid min egenförsäkringskassa. Det liknar det norska systemet. När man lämnar in sittsjukintyg lämnar man in ett intyg från arbetsgivaren där det uppgeshur stort inkomstbortfallet blir, och så får man helt enkelt av denbortfallna inkomsten - ett mycket enkelt system som skulle ta bort mycket avdet krångel som föreligger när det gäller uträkningar. Socialministernlovade att åtminstone fitta på förslaget. Jag hoppas att han tycker att det ärbra. Ireservafion 4 föreslår vi tillsammans med representanter en s.k.arbetsgivarperiod . Kostnaderna inom försäkringenkunde på det sättet minskas. De insparade personalresurserna vidförsäkringskassorna kunde i stället användas tiU betydligt angelägnare ändamål,nämligen till rehabilitering av längtidssjukskrivna, vilkas sjukskrivningstiddå kunde minska. För arbetstagarna skulle detta system innebära en god trygghetvid sjukdom, samfidigt som arbetsgivarna finge ett ökat incitament till attmotverka arbetsskador genom arbetsmiljöförbättrande åtgärder. Vi anser attregeringen bör förbereda ett sådant förslag, som bl.a. framlagts avriksförsäkringsverkets generaldirektör och som tillämpas t.ex. i .