prot · GC0964 · 1988-12-31 00:00:00 — Detger naturligtvis en viss publicitet och ger uttryck för otålighet och för enopinion i det enskilda fallet. Men vi måste ändå hålla på en arbetsfördelningsom är rimlig. Jag kan inte tänka mig att menar att regeringenskall sitta och avgöra var, hur och när tåg skall gå fram på olika linjer och ivilken utsträckning de skall medföra sovvagnar. 49 (): Det låter sig naturligtvis sägas att det baraär för att väcka uppmärksamhet som jag tar upp en sådan här fräga. Sä är detinte. Jag är allvarligt bekymrad över utvecklingen och ser denna fråga som ettprincipfall. Jag är medveten om att regeringen kanske inte kan göranågonting i det enskilda ärendet, men den kan ändå tala om att den utvecklingsom SJ främjar på många områden inte medverkar fill en förmiljön bättre trafik. Att för regioner och orter dra inkommunikationsmöjligheterna och på det viset tvinga resenärer ta flyget kan väländå inte överensstämma med och regeringens beslut om målen förtrafikpolitiken? Detta kan väl åtminstone kommunikationsministern svara på:Tycker kommunikafionsministern att framtvinga en övergång från tågtrafik tillflyg är en miljöriktig trafikutveckling i det här landet? Just för att ta upp konkurrensen med flygtrafiken planerasnu en utbyggnad av snabbtågsförbindelserna. 51ELVING (): I det här landet bor det faktiskt människoräven utanför , och . Det är mellan dessa tre orter somsnabbtågen skall sättas in. Skall alla andra människor i det här landet tvingasflyga? Man kan inte enbart satsa på snabbtåg mellan de storabefolkningskoncentrationerna! Man måste även se till att det finnskommunikationsmöjligheter i andra delar av landet och att de kommunikationernaocksä sker på ett miljörikfigt sätt. Det borde kommunikationsministern försökaverka för! Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på fråga 1988/89:421 om Öresundsförbindelserna i har mot bakgrund avvissa tidningsuppgifter frågat mig om jag är beredd, innan slutgiltigt besluttas avseende fasta Öresundsförbindelser, att även seriöst pröva alternativet enkombinerad järnvägs- och bilbro mellan och . De svenska och danska Öresundsdelegationerna har i sintidigare rapport beskrivit förutsättningarna m.m. för en kombinerad väg- ochjärnvägsbro mellan och . Delegationerna har sedan fått i uppdragatt redovisa möjligheterna all anlägga en borrad tunnel för järnvägstrafikunder och möjligheterna att uppföra en kombinerad förbindelse så attförst järnvägs- och senare vägdelen byggs. Denna rapport presenteras inom kortoch kommer att remissbehandlas. Det samlade utredningsmaterialet, vilket bl.a. inkluderar1987 års utredningsrapport och remissynpunkterna pä denna, komnimer senare attligga till grund för regeringens ställningstagande om hur Öresundsförbindelserskall utformas. Svaret pä fråga är således ja. 53STEN i (m): Jag tackar för svaret. Jag tolkar det som sä,att vi nu i alla fall är överens om all vi skall ha en fast förbindelse mellanMalmö och - nu kommer debatten att handla om hur den skall se ut. Jag ser positivt på att man inte har tagit bortalternativet en kombinerad bil- och järnvägsbro. Det alternativ som harpresenterats , nämligen enbart en tägtunnel, innebär ju stora problem,framför allt ekonomiska. Jag tror att de flesta är överens om att man inte kanfå någon bra ekonomi om vi väljer tågtunnel, och dä kan vi hamna i densituationen all vi har dels en tågtunnel som måste med svenska folkets pengarstarkt subventioneras, dels en färjetrafik som gär på halvfart därför atttunneln har tagit en del av den trafik som tidigare gick på färjorna. Det arensituation som jag hoppas ingen vill ha. Jag är därför tacksam för attstatsrådet säger att han seriöst kommer att bedöma även en kombinerad järnvägs-och bilbro. Till sistskulle jag i alla fall vilja ställa en fråga. Man skall ju inte ironisera i ,men det har ofta talats om långbänkar från olika statsministrars sida, om någonfråga har varit i långbänk sä är det sanneriigen frågan om förbindelsen mellanMalmö och . Därför är min fråga till statsrådet: När kan vi förväntaoss ett besked eller ett beslut från regeringen i den här frågan? Överläggningen var härmed avslutad. Om renovering av i 17 § Svar på fråga 1988/89:423 om renovering av iStockholm har i en fråga tillbostadsminister frågat om regeringen avser att geigångsättningstillstånd för renovering av i och när dettatillstånd i så fall kommer att lämnas. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall besvara frågan. Regeringen har vid regeringssammanträdet uppdragitåt att låta bygga om . 55 HÄDAR (): Det var ett kort och bra svar - jag tackar. Roligt att regeringen kundeta sig samman så snabbt efter min fråga. Svaret kommer att glädja dem somarbetar i . Det gläder också mig. Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Föredrogs och hänvisades 1988/89:74fill justitieutskottet 19 § Anmäldes och bordlades Proposition 1988/89:30 om godkännande av protokoll mellan och omersättning för bortfall av kommunalskatt i vissa fall, m.m. 20 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1988/89:112 av i (m) tilljustitieministern om likhet inför lagen: Att "ta seden dit man kommer" är sedan lång tidtillbaka ett rättesnöre för många i vårt land. Vi har fått lära oss sedanbarnsben att förhållanden, lagar och regler som gäller i de länder man besökerskall följas. Detta gäller givetvis också då man bosätter sig i ett nytt land. Samma krav bör i konsekvensens namn även gälla för deutlänningar som besöker eller bosätter sig här. Tyvärr verkar så intevara fallet. Följande stod att läsa i en tidning fisdagen den 7februari 1989 angående en dom i : En 16-årigdövstum pojke torterades av sin fosterpappa i en villa i . Pojkens händer och fötter bands och pappan knöt en snararunt hans hals. Han piskades med en kraftig käpp och låstes in i en mörkkällare. Normalt skulle fosterpappan fått fängelse. Men tingsrättentog hänsyn till traditionerna i familjens hemland. Den 39-årige mannen fickvillkorlig dom och dagsböter. Skulle ovan nämnda dom bli prejudicerande, kommer vi atthamna i en ytterst besvärlig situation. Kommer framöver t.ex. en utländsk eller invandradnarkotikahandlare att gripas och ställas inför rätta i , skall hänsyn dåtagas till traditioner som gäller i det land personen i fråga kommer ifrån? Omsvaret blir ja, innebär det att en svensk får ett straff för ett brott och enutlänning eller invandrare ett annat straff för sammma brott. Det är och förblir min bestämda uppfattning, att kommerman hit till får man också finna sig i våra lagar och regler.Domstolarna måste döma efter svensk lagstiftning och inte efter hurtradifionerna är utomlands. Med anledning av domen i önskar jagställa följande fräga fill statsrådet: Är statsrådet beredd medverka tillatt domar som fälls i i huvudsak baseras på brottets art och inte påtraditioner i andra länder? 1988/89:113av i (m) till utbildningsministern om TV-programmet : har beslutat attstoppa lottodragningen i , eftersom det ansågs som ettotillbörligt gynnande av AB Tipstjänst. Detta ställningstagande kan fåförödande konsekvenser för andra mycket populära TV-program. Bortsett från att mänga i och för sig ansåg Zick varaett dåligt TV-program, sä måste förmodligen konsekvensen bli att radionämndenstoppar det av svenska folket mycket uppskattade Tipsextra-programmet med bl.a.inslag av spel på hästar, dvs. V 65, för vad är väl detta program om inte ettgynnande av AB Tipstjänst och AB Trav och Galopp (ATG)? "dom" måste väl i konsekvensensnamn betyda att man får visa resultaten, men inte hur det gär till att få framresultaten. Då måste väl detta inte enbart gälla , utan även fotboll och V65. Det är nämligen uppenbart att både AB Tipstjänst och ATGär starkt intresserade av att deras resp. produkter kan sändas, oftast mereller mindre direkt, i Tipsextra-programmet . Med anledning av ovanstående önskar jag svar pä följandefrågor av kulturministern: Är statsrådet beredd vidta åtgärdermed tanke på radionämndens fällning av ? Om radionämnden nu gjort en enligt reglerna korrektbedömning då man stoppade Zick , är då statsrådet beredd informera svenskafolket om skillnaden mellan detta program och lördagseftermiddagarnasuppskattade Tipsextra, som säkerligen gynnar AB Tipstjänst och ATG? 1988/89:114av () fill industriministern om åtgärder mot utförsäljning avstatlig egendom: har man sålt utstatlig egendom - den har privatiserats. Detta har skett på sätt som för mångahar varit stötande. Akfierna har fördelats så att stora företag och vissaprivatpersoner med goda bankförbindelser har gynnats. De vanliga medborgarnahar haft smä möjligheter att få köpa aktierna. Köpkurserna har satts lågt, ochkort efter börsintroduktion har kurserna stigit kraftigt. Ett fåtal har pädetta sätt kunnat berika sig genom den gemensamma egendomen. Det hela är mycket märkligt, och ännu märkligare är detatt det har kunnat ske under en socialdemokratisk regering som ideologisktborde ha haft en annan inställning till gemensam egendom och till frågan vilkasom skall gynnas i samhället. Det är i grund egendomligt att medborgarna skall köpa detsom de redan äger. Det är ju så att statlig egendom tillhör hela svenska folketoch det är medborgarna som har finansierat tillskapandet genom skattemedel.Ännu märkligare är det då att ett fätal skall njuta frukterna av detgemensamma. Det är dags att hela systemet med utförsäljning avgemensam egendom ses över. Vi måste noga överväga hur detta skall gå till föratt de verkliga ägarna inte skall berövas frukterna av sina satsningar. Speciella metoder måste övervägas, så att alla medborgarefår rätt till aktier i sin egendom, aktiersom de sedan kan sälja på den öppnamarknaden. Eftersom medborgarna redan äger den gemensamma egendomen, borde deinte behöva betala för dessa aktier. Jag vill av industriministern ha enredogörelse för vilken syn som regeringen har i denna fråga och vilka åtgärderregeringen överväger för att se till att de verkliga ägarna skyddas. 1988/89:115 av () til! socialministern omtransplantation av vävnader: Enligt uppgifter i massmediaförekommer det att man använder utvecklingsstörda som vävnadsbank för att fåbenmärg till transplantationer. De utvecklingsstörda tillfrågas inte om de villvara med pä operationen. De som godkänner den och de som utför den förutsätterden ovetandes tysta medgivande. För migkänns detta som ett oerhört integritetsbrott som är ovärdigt det Vi måste nu ställa oss frågor om den instrumentella människosyn sombörjar prägla det svenska samhället. Vi har allvarliga tendenser alt se alltlevande ur ett snävt nyttoperspektiv. Vi skall vara nyttiga före livet däaborterade används till kosmetika och mediciner - vid livet - dä somligalevande skall vara vävnadsbanker - ända till att efter döden fungera somorganbank för transplantation. Jag vill med anledning avrapporterna om benmärgstransplantationerna ha en redogörelse för hursocialministern och regeringen ser dels på denna fråga, dels påtransplantationer utan "" uttryckliga medgivanden. 1988/89:116 av () till miljö- ochenergiministern om miljöfarligt avfall: från den 8februari har det rapporterats att det sker en omfattande export av miljöfarligtavfall från till i huvudsak . Den länge uttalade principen har varit att varje landskall ta ansvar för sitt avfall. Den gällde intill dess att regeringen medgavimport och lagring av det högradioaktiva MOX-bränslet från . Den uppluckring av principen om egenansvaret som importenav MOX-bränslet innebar har uppenbariigen smittat av sig på svensk industri. Mänga har lurats av skrupelfria industrimän attmot ringa vederlag ta hand om miljöfarligt avfall. Med tanke på de stämningarsom finns inom EG kan vi befara att svenskt miljöfarligt avfall kan vidareexporteras. Uppenbarligen är export av miljöfarligt avfall enintressant historia som omsätter stora belopp som man befriar sigfrån sitt ansvar. I en ekonomi som betonar det fria flödet av varor och kapitaloch ser ökning av BNP som mätt pä välfärd och framgång blir också handeln medmiljöfarligt avfall en helt naturlig företeelse. Den är helt enkelt bra; delsblir vi av med eländet, dels ökar vi vär penningomsättning. Det utgår inte momspå exportprodukter. Företagen får dessutom resfilution på ingående moms. Det ärsäkert en god affär för företagen och för . Jag skulle vilja ha besked frånmiljö- och energiministern om vad regeringen avser att göra för att: - kartläggaomfattningen av den nu avslöjade trafiken - ta reda pä vaddet är för sorts avfall som exporteras - undersöka om viinte måste införa slutanvändarintyg för denna export - utreda om vikan införa lagar som säger att det fordras speciella tillstånd för att fåexportera miljöfarligt avfall - vi skall kunnai lag fastslå grundprincipen att varje land måste ansvara för sitt eget avfall - aktivt arbetafram lagar och regler som äntligen gör det möjligt att minska det miljöfarligaavfallet. 1988/89:117 av () till justitieministernom ungdomsgängsbrottsligheten: På nytt plågas innerstadnattetid av pojkgäng som vandaliserar egendom och misshandlar människor. Det är en mycket liten grupp ungdomar det handlar om.Kärnan i gänget uppskattas till totalt ca 15 pojkar. Kring dessa ledarfigurersamlar sig dock ytterligare ungdomar, så att gängen när de drar fram kanomfatta upp till 50 pojkar. Dessa ungdomsgäng sprider ängslan och oro. Visserligen ärdet få personer som faktiskt blir utsatta för gängens våld, men de hot somgängen sprider innebär att människor förändrar sitt beteende. Många vägar interöra sig i pä kvällarna, man ängslas för att vänner ochanhöriga skall råka illa ut etc. Därtill kommer att kostnaderna för gängensklotter och annan vandalisering blir omfattande. har samhällets åtgärder för att motverka dessapojkligor visat sig praktiskt taget verkningslösa. En mycket liten grupp ungapojkar kan därför i praktiken härja fritt helg efter helg. Detta är självfalletoacceptabelt. Det räcker inte att, som justitieministern gör, förklaraatt pojkarna misshandlar och förstör för att ingen bryr sig om dem. Det gårinte rimligen heller att hävda att de lagar som finns är tillräckliga föratt samhället skall kunna förhindra att pojkligorna fortsätter att terroriseraStockholms innerstad. Sanningen är i stället den att samhället inte har någrafungerande medel för att omhändertaga och behandla den mycket lilla grupp avhårt brottsligt belastade ungdomar det är fräga om. Inte minst från polisenssida vittnas om den frustration det innebär att gång på gång gripa samma pojkaroch överlämna dem till de sociala myndigheterna, från vilka pojkarna sedansläpps eller rymmer för att därefter begå kriminella handlingar och pä nyttgripas av polis. Att tillåta att de nuvarande förhållandena fortsätter äroacceptabelt med tanke på en rättsstats självklara ansvar för att skyddamedborgarnas liv och egendom. Att inte göra något är också inhumant mot depojkar som inom ramen för gängens anonymitet utvecklas till veritablagangsters. En arbetsgrupp inom har nyligenpresenterat ett åtgärdspaket för att snabbt kunna komma till rätta medungdomsväldet. Bl.a. vill man kunna använda LVU för att göra snabbaomhändertaganden av barn och ungdomar som ertappas i samband med brott. Ensådan tillämpning av LVU kräver en ändring av LVU och därför ett initiativ frånregeringen. Jag villfråga justitieministern: Vilka initiativ avserjustitieministern att vidta för att snabbt kunna komma fill rätta med problemenmed pojkligors framfart? Prot.1988/89:64 21 § Meddelande om frågor TZ Meddelades att följande frågorframställts 1988/89:429 av () till utrikesministern om författarenVäclav : Vad gör den föratt författaren skall släppas fri? 1988/89:430 av () tillkommunikationsministern om timmertransporterna från inland: 1 regeringens trafikpolitiskaproposition sägs att målen inför 1990-talet skall vara att genom en högservicegrad och konkurrenskraftiga priser åstadkomma dels en fortsatt expansionav den gränsöverskridande kombitra-fiken, dels en betydande överföring av deninrikes fjärrtrafiken på landsväg fill kombitrafik. Men med den prispolitik som SJ nu för riskerar allt tungtgods att styras över till landsväg. Det gäller flera tvärbanor i vadavser gods- och fimmertransporter. På sträckan slås järnvägen ut med SJ:s nyaprispolitik. Detta har gett kraftiga reaktioner i berörda kommuner, som kräverkraftfulla åtgärder frän regeringen. Jag villdärför fräga statsrådet: Är statsrådet beredd att medverkatill sådana åtgärder som gör all de tunga timmertransporterna från Norrlandsinland lill kusten även i fortsättningen kan ske via järnväg? 1988/89:431 av (vpk) tillkommunikationsministern om persontågstrafiken i : Täg 985/987 gär fränVännäs och söderut. Tåget har anslutningar till både , ,, . m.fl. stora städer. Detta täg är inte en s.k. rödavgång, och resenärer till dessa platser blir hänvisade till täg 91, som harröd avgång /vecka och gär till . Risken är stor att antaletresande med täg 985/987 blir så lågt att SJ ej anser det lönsamt och drar indetta tåg. Min frågatill kommunikationsministern blir då: Tänker kommunikationsministernvidta några åtgärder för att utöka antalet röda avgångar från ? 1988/89:432av (vpk) till kommunikafionsministern om SJ:s biljettprissystem: SJ genomför en omfattande kampanjför "röda avgängar". Systemet har kritiserats hårt för att detfungerar godtyckligt och för att det bara gynnar vissa resenärer och vissabandelar. har alla övriga järnvägsresor blivit mycket dyrare äntidigare. Risken finns att många inte har råd att åka täg i fortsättningen. Jag villdärför fråga kommunikationsministern: Finns det planer på att förbättraSJ:s biljettprissystem så att fler resenärer har räd att välja detmiljövänligare tåget? 1988/89:433 av () till statsrådet om rättssäkerheten för flyktingar: I programmet Förmiddag i P 1 den 8februari sades att flyktingar avvisas eller utvisas till länder där politisktförtryck och förföljelse råder. Bl.a. utvisas kurder till , där vi vetatt de är utsatta för förföljelse. JO har anklagat för maktmissbruk men avståttfrån att väcka åtal med motiveringen att förfarandet i de aktuella ärendenavarit sanktionerat från ledningens sida. Jag viUfråga invandrarministern: Vilka åtgärder ämnarinvandrarministern vidta för att utlänningslagen skall följas och för atträttssäkerheten för flyktingar skall ökas? 1988/89:434 av () fill utrikesministernom det polifiska våldet i : Det politiska våldet tilltar iColombia. Fackliga ledare mördas systematiskt, men ändå går gärningsmännen fria.Rena massakrer pä oskyldiga människor förekommer också. Avser utrikesministern attaktualisera det politiska väldet i vid konferensen om de mänskligarättigheterna i , eller på annat sätt aktualisera frågan? 22 §Kammaren åtskildes .