prot · GC0930 · 1988-12-31 00:00:00 — 1 det järnvägspolitiskabeslutet sades att SJ skullefå koncentrera sina resurser till de slag av trafik som SJ kan förväntas varabra på och inle sprida ut sina ansträngningar över hela det trafikpolitiskafältet. Det sades också att det för miljöns skull måste finnas en brajärnvägstrafik mellan storstadsregionerna, där det bor mycket folk och finns ettstort underlag och där järnvägen kan vara ett bra alternafiv till bilen. Dettaär alltså viktigt ur miljösynpunkt. Här blir naturligtvis snabbtågsplanernabetydelsefulla när de genomförs. Det sades vidare att det för miljöns skull skall vara enbra godstrafik på järnväg, där de stora godsströmmarna går, där de störstaproblemen med landsvägstrafiken finns, t.ex. de tunga transporterna på norrastambanan, och där godset går från de stora industriregionerna tillexportmarknaderna. Det är där som det är meningsfullt för SJ att konkurrera.Från miljösynpunkt är det viktigt att SJ kan bryta in och ta överlandsvägstransporter till järnvägen. Sedan kan det finnas regionalpolitiska skäl för att göraavsteg från dessa principer, men det är en annan debatt än den om SJ:sframtidsförutsättningar. Del är viktigt att slå fast, och det behöver tydligengöras gång på gång: . är ett miljövänligt ochett energisnålt trafikmedel, men - och det är ett viktigt men - järnvägen ärbara miljövänlig om den används. inte använder järnvägen utan åkerbredvid den i sina bilar har det ingen miljöpolifisk betydelse alt ytterUgareresurser satsas på järnvägen. Det borde egentligen vara en självklarhet att det bara ärom järnvägen får möjligheter att utvecklas - vilket den inte har fått -, attfölja med sin tid, att vara ett modernt alternativ till andra transportmedel,som järnvägen har en framfid. Det är dessa grunder som de trafikpolitiska besluten, ochsärskilt de järnvägspolitiska besluten, bygger på. Det är den allmännautgångspunkten för dem. Det ingick i detta färska riksdagsbeslut att vi visste atten del trafik som SX bedriver inte är lönsam, att ett antal linjer inte kundedrivas med lönsamhet. har anslagit en klumpsumma istorleksordningen 1,3 miljarder, om man lägger ihop alltsammans. Det är intesamma belopp som vi diskuterar . De pengarna har anslagit utan attegentiigen veta om man har fått någon trafik, eller i varje fall inte vad förslags trafik man har fått. Vi sade att vi skulle ändra på den ordningen. Viskall ha en annan ordning, där vi tar bort bansystemet och för över det tillett särskilt banverk som kan jämställas med . Samhället, staten ochriksdagen tar via anslag över budgeten ansvaret för underhåll och utbyggnad avbansystemet. SJ befrias från den tunga börda SJ har haft, att ha ettföretagsekonomiskt krav på sig att förränta även bansystemet. Det tar vi bort,och därmed ökar vi järnvägens konkurrensförutsättningar. Del var en mycketvikfig och grund- läggande del av detta beslut. När säger att SJ nu bara skall arbeta efterföretagsekonomiska principer, är det riktigt att trafikrörelsen inom SJ skallgöra det. Men den stora skillnaden mot tidigare är att hela bansystemet haravlastats kraven på företagsekonomiska principer, och vi har sagt att det fårutvecklas efter samhällsekonomiska bedömningar. pågår genoriiförandet avdenna organisation, formellt verkställt i årenligtriksdagensbeslut.Det är naturligtvis ett arbete att föra ut detta iverkligheten. Men finns nu och är en påtaglig realitet, som man kangå ut och ta i. får vi denna debatt om att allting skall gå efterföretagsekonomiska; principer. Det är precis så det inle skall vara i detavseendet. Däremot skall trafiken naturligtvis vara lönsam. säger exempelvis all lyxvagnar nu skall finnas på tågen och antyderatt andra får vara med och betala detta. Nej, det är just det som är en avpoängerna. Bygger SJ lyxvagnar, får de förräntas enligt företagsekonomiskaprinciper, och de som använder dem får också betala för dem, enligt deriktlinjer som vi: nu har dragit upp för järnvägspolitiken. Jag tycker att denna debatt är märklig. Visserligen kanman säga alL journalisterna inte är skyldiga att hålla reda på delta. Men närriksdagen fattar ett beslut så sent som , medvetet skiljer ut detta systemoch säger Prot.1988/89:30, Debatt om trafikpolitiken och dess konsekvenser förmiljön Debattörn Irafikpoliti ken och dess konsekvenser för miljön Prot.1988/89:30 att SJ av regionalpolifiska skäl skall ha betalt för att dessutomdriva trafik på ett antal linjer, är det underligt att alla ibörjan av den diskussionen står upp i stor förvåning och talar om en ny stornedläggningsvåg. har närmare 600 milj. kr. all köpa trafikför. Visserligen har vissa myndigheter i vårt land en rasande förmåga alt göraslut på pengar, bl.a. på uppdrag. Delta har visat sig när vi tittatpå de senaste tio årens ekonomi. Men någonting måste de väl få för dessa 600milj. kr., när de har förhandlat färdigt med SJ. Det är alltså i mina öron enmycket konstig diskussion som förs. Jag kan förslå att de som inte följtjärnvägsdebatten för den, men jag kan inte förstå att de som deltog ijärnvägsdebatten så sent som för denna diskussion om att den nämndatrafiken nu skall läggas ned. Jag viU inte påslå att pengarna räcker till all trafik somönskas ute i olika delar av landet. Det är möjligt att i maj månadanslog för litet pengar till denna typ av trafik. Då får vi ta en ny diskussionmed , om huruvida vi skall öka anslagen. Men jag skulle vilja säga altvi inte skall göra som och delvis även : vi skall inte leta upp varenda förlustbringande järnvägsstump vi kanhitta i landet. Vi skall inte leta efter varenda järnvägsvagn där det intesitter några passagerare och sedan säga: Här vill vi anslå så mycket pengar sommöjligt för att täcka ökade förluster och köra ytterligare lommajärnvägsvagnar. Det är inget förnuftigt sätt att använda skattebetalarnas medelpå. Vi skall i stället fråga oss var vi får den bästa trafiken. Hur kan vi fåen så effektiv trafik som möjligt för de här pengarna? Efter de grunderna skallvi vara beredda att ställa anslag till förfogande, för att kunna upprätthållaen trafik även när trafik-SJ anser att den inle kan bedrivas med lönsamhet. Detta är den väsentliga skillnaden och den nya vikligautgångspunkten för de diskussioner vi skall föra. Om inte detta har framgåttens för dem som själva förde debatten , är del så mycket tacksammareatt vi får upprepa dessa grundläggande principer för hur dessafrågor skall skötas framöver. Jag ser med tillförsikt fram emot nya debatter.Vi kan alltid ha delade meningar om i hur stor omfattning detta slags trafikskall bedrivas, men vi skall veta vad det kostar, och vi skall veta vad vi fårför pengarna. Frågor har ställts omhastigheterna och om trafiktillväxten. Del är inle min avsikt alt inte svara pådem. Jag ber alt få återkomma till dem i nästa inlägg. AnL 14 ROYOTTOSSON (mp): Jag konstaterar att inget annat parfi änmöjligen vpk kan tänka sig att bromsa upp biltrafikökningen. Det är dennaökning som ligger bakom de stora miljöproblem vi fått av trafiken. Det är ettfaktum att vi har haft en trafikökning på de senaste tre åren.Det är ett faktum att vi använder fossila bränslen i bilarna, ett miljöovänligtdrivmedel. Men det verkar inle finnas något annat parfi än möjligen vpk -förutom , förstås - i denna riksdag som är berett att göra något åtdetta. Här försvaras de mycket kraftiga satsningarna på vägtrafiken. Dethandlar om miljardrullningar . Det vi inledningsvis har sagt är att vi måste tänka om ochhålla igen just vägtrafikökningen. 1 stället måste vi satsa på de miljövänligatrafikslagen, t.ex. järnvägen. ligger efter i investeringarjämfört med vägarna. Jag har blivit anklagad för att föra framdomedagsprofetior. Jag har beskrivit den verklighet vi lever i, och det kallasför domedagsprofefior. Jag kan inte rå för att det som hände i Västerhavetfaktiskt hände . Det är sant. Fisken är borta på många områden. Havet ärförgiftat, övergött. Del är faktiskt sant att skogarna börjat dö i sydvästraSverige. De har dött i delar av . Det är sant. Det är ingendomedagsprofetia. Det är en beskrivning av den verklighet vi skall hanlera. All som förespråkare bortdefiniera denverklighet som jag beskrivit och låtsas att det är bilföretagens mer inskränktaverklighet som är den verklighet vi skall anamma, det är att ge upp. Dåstruntar man fullständigt i miljön. Konkreta förslag från har efterlysts. Jag harfaktiskt räknat upp en rad konkreta förslag. Jag gjorde det . Satsa myckelmer på järnvägarna! Vi har föreslagit 65 miljarder till järnvägar ochkollektivtrafik runt storstäderna fram . Självklart skallsatsningar på stora vägprojekt hållas igen. Även om det kan verka som omÖsterleden skulle kunna vara en miljöbevarande åtgärd, eftersom man får borttrafiken från innerstaden, leder denna typ av kringlrafikleder alltid till attbiltrafiken på ökar. Då står vi där i en ny tvångssituation, ochsedan upprepar detta sig. Satsningarna måste alltså vara myckel merlångsiktiga. Del finns också många miljövänliga drivmedel. Jag skallbara som sista punkt nämna molorgasen, som försvann i . Den finns runtom i . Återinför den, salsa på vätgasdrift och andra miljövänliga drivmedel!Då kommer vi ur den här knipan. Debattörn trafikpolitiken och dess konsekvenser förmiljön AnL 15ROLF CLARKSON (m): Till vill jag först, medanledning av hennes yttrande om och hasfighelsbestämmelserna, sägaatt vi är för ett hållande av de gällande hastighetsgränserna. Men vi vill attde på enskilda vägavsnitt skall utformas eller anges så att bilisterna finnerdem motiverade. Finner bilisterna de hastighetsbegränsningar som anges utmedvägarna motiverade, kommer de också på ett bättre sätt än nu att hålla dem. Detär på det sättet vi ser pä denna fråga. Vilket ok är det som ständigt måste bära i allasina trafikpolitiska debatter? Jo, diskussionen, tragglet om SJ, dessutbredning och dess utformning. Jag ansluter mig till praktiskt laget hundraprocent till den stringenta, vältaliga och fylliga förklaring som statsrådetHulterström gav beträffande vårt beslut om SJ:s utformning . Vityckeratt man på vissa punkter ser för legärl på anslagen till den olönsammatrafiken, men sanningen är, , att om vi satsar 65 miljarder kronorpå järnvägsnät som inte vinner passagerare eller gods, blir en sådan satsning idubbel mening miljöförstörande. Vi lar pengar från områden där vi kunde hahjälpt miljön till SJ, som ju inte är fullständigt miljöförskönande i sintrafikutövning. Prot: 1988/89:30 Debatt om trafikpolitiken och dess konsekvenser förmiljön Jag vill avsluta med att ange en allmäninriktning från moderata samlingspartiet när det gäller miljöpolifiken. Mansade i radion att trafiken växer och att transportarbetet växer. Vadberor del på? Jo, det beror på att våra fabriker kör för fullt, attsysselsättningen är hög, och med hög sysselsättningsgrad får de enskildamänniskorna större inkomster. Vi har råd att ha sjukhus, som ökar livslängdenpå medborgarna, vi kan ge våra ungdomar skolor och bra utbildning, som ger demen bra start i livet. Vi för en bra socialpolitik, vi ger enskilda människormöjlighet att resa, vi klarar oss i konkurrensen med omvärlden och kan behållaoch utveckla vårt välstånd. Allt detta är livskvalitet, och då ärmiljöpolitiken ett av inslagen i en Jivskvalitet som skall tillfredsställamedborgarna nu och för framtiden. Det är vad vi i moderata samlingspartiet villverka för. , AnL 16LARS (): Jag hade en diskussion med , och jag skall inte förlänga den så mycket. Men är det inte så,, att om man köper något eller vill satsa mycket på en sak- och jag vet att vill satsa mycket på järnvägarna - då vårdar manockså väl del man viU salsa på och talar väl om det? Jag tyckte faktiskt altAnna i sill första inlägg gnällde litet väl mycket på SJ. Detgäller i stället all diskutera - kanske på del sätt som kommunikationsministerngjorde här - hur vi skall kunna utnyttja den enormt stora och bra .resurssom SJ är. Så till om hastighetsgränserna. Det är inteViola som har sagt all om vi sänker hastighetsgränserna kommer folkatt köra med samma hastigheter som vi har . Det är andra politiker somsagt del. Men jag menar att del är farligt att resonera så. ärberett att ställa upp på hårda restriktioner. Det gäller kontroller,information och mycket annat. Och det har vi både i debatt och på annat sättfört fram. Del är viktigt. Jag förstår att känner lika kalla kårar närhon talar om som när hon talar om . Men om vi ser på , somjag tror att inte uppskattar särskilt mycket, finner vi att mandär har en övervakning och i stor utsträckning håller hastighetsgränserna. När jag kör med tillåtna hastighet åker bil efter bilförbi och pekar att jag borde köra ut i vägkanten. Del är inte rätt. Har vi enlagsfiftning skall den följas. Såtill : Det finns mycket att säga om . Jag tycker attRoy bör vara,litet försiktig och inte tala sä negativt om denkatalytiska avgasreningen. Han borde vara medveten om att vi med dennaavgasrening fram kommer att få 170 000 lon mindre kväveoxidutsläpp.Är det inte värdefullt för miljön? Och i diskussionen om vägarna säger ni attvi inte skall ha kringfartsleder. har någon möjlighet tillytterligare replik, men jag kan ändå ställa frågan: Hur mänga husfasader skallvittra bort och hur många människor skall bli sjuka i innerstadinnan vi kan få bort trafiken ur innerstaden på grund av att vi inte har brakringfartsleder? Det är en fråga man mycket väl kan ställa. Jag är ledsen att kommunikationsministern inte gav mig desvar jag önskade medan jag har replikmöjlighet, men jag vill säga fillkommunika- tionsministern,söm jag har kritiserat för en del saker, att han när det gällerjärnvägstrafiken har talat som en vän till SJ. Det är den sortenskonstruktiva resonemang vi måste föra. Då får järnvägen möjlighet att ocksåmotverka ökningen av biltrafiken. AnL 17 (): Statsrådet säger att detta är en konstigdebatt, men det är inle vi som tagit upp debatten om att lägga ned en massajärnvägslinjer. Det är SJ i gott sällskap ined järnvägens dödgrävare nummerett, iransportrådets generaldirektör. Jag har aldrig sagt att vi skall köra tåg till varenda by.De järnvägar vi nu diskuterar är delar av det stomjärnvägsnät som statsrådetsjälv fastställde . Jag lyder statsrådets svar så att hannu är beredd alt gå ifrån sitt uttalande . Har jag fel? Vad järnvägen behöver äf ordentliga nyinvesteringar. Därför har centernföreslagit en tilldelning av jämfört medregeringens förslag om . Statsrådet säger att folk och gods inle använderjärnvägen. Del är väl inte folkets och företagens fel! Förbättrad service,punktlighet, anpassning till kundernas tidsönskemål behövs. Och del behövs enoffensiv marknadsföring. Det finns företag som aldrig har fått kontakt med enmarknadsförare ftån SJ. Det är skam att inland är tomt på godslerminalerenligt den karta jag nämnde och också snart kanske blir tomt på järnvägstrafik- när vi har . Vi behöver transittrafik på järnväg, och det harstatsrådet inte hunnit säga någonting om . Vi behöver en terminal iHargshamn, deri finns inle heller med på kartan. vill fortsätta sin kamp för ett miljövänligtdecentraliserat samhälle med livskvalitet. Jag vill ge statsrådet konkreta förslag som går att genomföra nu med detsamma. Ge större anslag till !Det har anslagils 283 milj. kr. till länslrafikanläggningar, men skallgå till . Det kan ändras. Då förbättrar man havsmiljön. tänker börja sortera post på rastplatser utmedvägarna. Det är fel. Kör intelångfärdsbussar parallellt med järnvägen. Till slut, eflersorii detta är min sista replik: Jagtycker faktiskt precis som att har en stor chans att bliföregångare på miljövänlig, samhällsvänlig regionalpolitiskt riktigtrafikpolitik. Att vi sedan inte har samma uppfattning om vad detta är, det ären annan sak. Men vi har en chans att bli föregångare, att sälja know-how pådetta område till den övriga väriden. Debatt om trafikpoUtiken och dess konsekvenser förmiljön AnL 18VIOLA (vpk): Del är märkliga tongångar man får höra idenna debatt, men det jag tror att de flesta som ser och hör på oss som agerarhär lägger märke till är nog deri samstämmighet som råder mellan socialdemokratisk regeringsföreträdare och , Prot.1988/89:30 språkrör för trafikpolitiken. Jag måste säga att jag som medlem av arbetarrörelsen upplever detta somganska plågsamt, och jag tror nog att , ~ ~r~ och -systrar gör det också. De borde i varie Debatt omtrafikpohii- , , , fall göra det. ken ochdess konse- , . ... Fru talman! gick alla deborgerliga partierna och socialdemokrater- kvenserfor miljon ..... . , , , , , .. . , na - pamitiativ av socialdemokraterna - till verket med att saga ja till den ena moderatmotionenefter den andra på trafikpolifikens område. främstsprängde man SJ i två delar, ett banverk och ett affärsdrivande SJ. är dettaaffärsdrivande SJ som inte har annat i tankarna än lönsamhet - Här får vi höra låta precis som den nyaSJ-direktören. Men okej, del har fattats ett beslut som har öppnat vägen förjust precis detta agerande. Därför krävde vpk , utan stöd frånnågot annat parti, att järnvägen skulle tilldelas 45 miljarder fram till år2000. Den skulle inte splittras, och staten skulle ha huvudansvaret ekonomiskt,socialt, miljömässigt och regionalpolitiskt för att banorna i landet skulle fåleva. Vi i vpk anser verkligen att Hela skall leva. Mende som i regel syns i jippoliknande kampanjer bakom slagordet Hela Sverigeskall leva har i praktiken inte gjort ett uns för att den miljövänligajärnvägen skall få leva på rikligt. Det går inte att diskutera en enda trafikgren och dessöverlevnad och miljövänlighet osv., om man inte ser till vilka förutsättningarsom ges för den. har ni i alla partier samstämmigt sagt nej tillflygbränsleskatt, trots att ni talar om fri konkurrens och trots att flyget taröver marknadsandelar i förfärande takt från järnvägen. , detvore väl bra om tågen stannade på en del stationer, så att folk kunde användade banor och tåg som finns? Under detta anförande överlogförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. AnL 19 Kommunikationsminister : Frutalman! säger att det är anmärkningsvärt, att somrepresentant för moderata samlingspartiet och jag som socialdemokrat kan varaöverens på vissa punkter när det gäller järnvägspoH-tiken. Jag tror inte att viär överens på alla punkter när det gäller järnvägspolitiken. Vad vi är överensom, och det var nog det ville understryka, är hur vi skallhantera frågorna för att vi skall få ett riktigt underlag för våra beslut. en punkt skiljer vi oss ganska tydligt, nämligen att när dessa frågorbehandlades ville och hans parti inte alls anslå debelopp som transportrådet nu har till sitt förfogande för att gå in och avregionalpolitiska skäl köpa olönsam järnvägstrafik av SJ. På den punkten tyckerRolf Clarkson att slösar bort alldeles för mycket pengar. Jag är inteberedd att gå till mötes på den punkten. Det ärkonstigt att tydligen inte alls var medveten om att ett Det är del beloppet som skall diskuteras. 32 alltså inte föreslagit att manskall lägga ner ett antal linjer, utan SJ har talat om att mankör med förlust på ett antal linjer, och SJ undrar nu om staten via riksdagenär beredd att betala för trafiken på dessa linjer och i så fall hur mycket. Delkan vi naturligtvis alltid diskutera. Jag tycker alt vi skall granska varjesådan utgift mycket noga och se vad vi får för den och om den verkligen hart.ex. en miljöpolitisk eller trafikpolifisk betydelse. Det är det som är detvikfiga. Därför vill jag även säga till , att om jag hade 45miljarder kronor alt satsa på järnvägen , dvs. drygt fyragånger det belopp som vi i regeringen har uttalat oss för och som vi tyckerutgör en hygglig nysatsning på järnvägen jämfört med hur den har levt desenaste 20-30 åren, skulle jag inte satsa pengarna på de banor där man har detsämsta underlaget i form av gles trafik och små förutsättningar för att pengarnaskulle ha någon effekt. Naturligtvis skulle jag satsa pengarna där de ur bådeperson- och godstrafiksynpunkt stora trafikströmmarna går. Sedan skulle jaghitta andra lösningar för att få en bra trafiksituation där järnvägen inte harsärskilt goda förutsättningar att klara sig. Även om pengarna fanns - vilket de inte gör, och ViolaClaesson behöver inte bekymra sig för alt skaffa fram dem - skulle jag inteanvända dem på det sätt som rekommenderar. Låt mig i detsammanhanget säga, och del gäller även , att det gårnaturligtvis bra att ställa sådana krav. Del är ju ni i och vpkoch miljöparfiet som har de mest långtgående kraven när del gäller att satsa påjärnvägen. Jag har ingen anledning att polemisera mot detta. Men pengarna skallfram! En av de åtgärder vi i regeringen vidtog , intebara för järnvägens del utan också för att klara uppgifter i vägsystemet, varatt höja bensinskatten med . Var fanns då? Jag vetall inle har tillfälle att replikera, men hon kan funderatill nästa gång frågan kommer upp. Inte heller var det så lätt att få vpk:sgrupp att ställa upp på detta. Del var förfärligt många diskussioner underflera månaders tid. Jag tycker att vi skall hålla miljöparfiet räkning för attdet säger rent ut, även om det säkert inte är populärt i alla kretsar, attbensinskatten skall höjas kraftigt så att man få resurser till en mermiljövänlig trafikpolitik. Jag är medveten om, inte minst efter vårensförhandlingar, att det finns gränser för hur långt man kan komma i detavseendet. Men jag delar uppfattning att om man på kort sikt villåstadkomma en dämpning av trafiken är ekonomin förmodligen den väsentligastepunkten. Då oljepriserna på 70-lalet höjdes dämpadestrafiktillväxten, och priserna var förmodligen effektiva i det avseendet. Mende har så många andra konsekvenser, som också belystes i vårens debatt. Vi hardärför i regeringen inte ansett att vi har kunnat ställa upp på miljöpartietskrav i de avseendena. Men det är okej att man står för sina förslag i detstycket. Det har dessutom ställts frågor om bl.a. hastigheterna ochtrafiktillväxten. Jag skall försöka svara på några av frågorna. När del gällerIrafiktillväxten kan man naturligtvis tycka att det är underligt att dentillåts öka så myckel som har redovisats, dvs. Jag tyckeratt vi skall ha som utgångspunkt att det bör ske en dämpning. Vi bör vidtaåtgärder för att det skall ske en dämpning av biltrafikens tillväxt. Det kan vivara överens om. Men jag tycker också att det är viktigt att vi funderar övervarför biltrafiken växer. Del finns inle bara negativa orsaker. DebaU om trafikpolitiken och dess konse-k venser förmiljön 3 protokoU 1988/89:30 Debattom trafikpoliti-ken och dess konsekvenser för miljön Enorsak har redan påpekats i debatten, nämligen att vi har en allmän ökning avden ekonomiska aktiviteten. Det för också med sig en ökad trafik, för trafikenär inle en isolerad företeelse, som skiljer sig från samhället i övrigt. Mendet finns också andra orsaker. Många tycker t.ex. att det är bra att människorskall kunna bo i en barnvänlig miljö. Det är inle så länge sedan vi formligenhade en i vårt samhälle. Man ville alltså bo i en villa ien förort i stället för i tätare bebyggelse i flerfamiljshus. En konsekvens avdetta blir då ofta ökad biltrafik. Vitycker att det är riktigt att kvinnor skall kunna yrkesarbeta. Det är närmasten självklarhet i , även om det inte är del i många andra länder. Detråder inget tvivel om att denna strävan medför extra arbetsresor. Vi tycker attdet är bra alt fler pensionärer har en tryggad ekonomi. Men en konsekvens avdet blir naturligtvis alt fler pensionärer har bil och att de utnyttjar bilenoch rör på sig. Jagville bara peka på dessa punkter, eftersom jag tycker att det är viktigt attsäga att allt blir inle negativt som en följd av trafikökningen. Men det är denegativa effekterna som vi vill ta bort. En sådan negativ effekt uppkommer, somLars påpekade, av höga hastigheter. Del är flera som har frågat vad vii regeringen är beredda alt göra för att dämpa hastigheterna. Vissa åtgärderhar redan vidtagits. Jag tror inte alt så många bilister har upptäckt att vidgrova hastighetsöverträdelser riskerar bilisten att på ett mera märkbart sättän att mista körkortet.