prot · GC099 · 1988-12-31 00:00:00 — Sådana pojkar somåker ut och in i ungdomsvårdsskolor; aldrig någonsin kan de köpa sin egen bil.Att de tar en bil som står på gatan, det tycker jag är fullkomligtsjälvklart." Detär ganska självklart aft man då som ledamot av riksdag också frågarsig, efter det aff jusfitieministern infe har tagit avstånd frän uttalandet:Vad leder det till? Vart syftar justitieministern? Jagönskar henne all lycka till i arbetet på atf skapa ett rättvisare samhälle ochkomma till rätta med brottsligheten. Men det måste också finnas reaktioner frånsamhället på brottslighet. Överläggningenvar härmed avslutad. 43 § Svar på fråga1988/89:68 om åtgärder mot meningslös vandalism har frågat mig vUka åtgärder jag avser atf vidta för affstävja meningslös vandalism som allt oftare drabbar medborgare i värt land, bl.a. i form av skadegörelse på parkerade bilar. Om åtgärder mot meningslös vandalism Sådan skadegörelse är liksom andra former av skadegörelseen typ av broffslighef som har ökat i omfattning . Jag delarMargit oro över denna utveckling som ekonomiskt och på andra sättdrabbar både enskilda och samhället som helhet. Problemet med skadegörelse i olika former är inte bara enfråga om hur lagstiftningen är utformad. Detta innebär naturligtvis infe aft demöjligheter som finns på detta område bör lämnas outnyttjade. Lät mig nämna tvåkonkreta exempel på lagstiftningsåtgärder som kan få särskild betydelse. har införts möjligheter för domstolarna atf i sambandmed villkorlig dom, skyddsfillsyn eller överlämnande till vård inomsocialtjänsten för brott som har vållat skada ålägga den dömde aft biträda medatt avhjälpa skadan. Dessa regler innebär en tydligare reakfion från samhälletssida när det gäller den här typen av brott. Jag vill också hänvisa till det arbete som pågår inomjusfitiedepartementet beträffande sfraffskalorna för de olika brotten. Arbetetbygger på ett förslag av fängelsestraffkommiftén. Kommittén anger som sinuppfattning att det finns skäl atf se allvarligare på skadegörelsebroften änför närvarande. Beredningen av förslaget inom departementet bedrivs också meddenna inriktning. vill jag säga aff jag givetvis är beredd afföverväga de ytterligare lagstiftningsåtgärder som kan bedömas vara motiverade. 190MARGIT (): Jag får tacka jusfifieministern för svaretsom ger mig tillfredsställelsen att se atf vi hyser samma oro över dennaskadegörande verksamhet som sker på gator och torg och som gäller parkeradebilar och annan egendom. Jag noterade också att justitieministern hade vissaförslag, t. ex. att den som gör ofoget också skall avhjälpa skadan.Justitieministern har också tittat på straffskalan. Jag skall vara litet personlig. Jag råkade ut förvandalisering på valdagen och funderade över situationen. Vad beror detegentUgen pä att friska, normala människor kan ge sig på en bil som stårparkerad? ger de sig på människor också och slår dem utan anledning. Jagundrar om man infe måste gå på mera djupgående attityder. Den svenska staten har ofta visatsidvördnad mot äganderätten. Vad de styrande gör sprider sig även fill folket,i alla fall fill de mest lätfledda. Måste vi infe också skydda ägandet, t. ex. ettgrundlagsskydd för äganderätt? Justitieministern sade att hon var öppen förandra lagsfiftningsåtgärder. Jag tror att vi måste börja skydda äganderätten,och det måste vi också göra för att skydda oss mot ännu värre saker, t. ex. ger sig på folk också. Överläggningen var härmed avslutad. 44 § Svar på fråga1988/89:70 om åtgärder mot patent på levande varelser har frågat mig om jag - mot bakgrund avgenteknikens möjligheter till s. k. genmanipulation av djur och även människor- är beredd att för räkning avvisa patenträtt på genmanipuleradelevande varelser. Låtmig redan från början slå fast att jag för min del bestämt avvisar tanken päatt man skall kunna få patent på sådana högre former av liv som nämner. Vilkagränser vi skall sätta för möjligheten att patentera andra biotekniskauppfinningar är en oerhört komplicerad fråga. Framför allt inrymmer dengrundläggande etiska och moraliska aspekter. Men det finns också svärarättstekniska problem. SomBengt noterat har frågan tagits upp i det lagstiftningssamarbetesom äger rum inom (världsorganisationen för den intellektuellaäganderätten). far aktiv del i det arbetet. Även inom EG och intar frågan en framskjuten plats. Dessainternationella diskussioner befinner sig alltjämt i ett inledande skede. Fåländer har bestämt tagit ställning till frågan var gränsen för det patenterbaraområdet skall gå. Det är också för vidkommande för tidigt atf inta endefinitiv ståndpunkt i denna fråga. Allmänt bör vi dock sträva efter att finnaetiskt godtagbara lösningar som kan vinna en bred internafioneUuppslutning. Det är viktigt för att bevara den internafionella rättslikhetenpå området och för atf skapa goda förutsättningar för en fortsatt västeuropeiskintegration. Omåtgärder mot patent på levande varelser 192 (); Jag får tacka justitieministern så mycket för svaret. Jag noterar affbioteknik och genteknik är tvä nya forskningsområden som blivit alltmerpolitiskt aktuella. Det pågår ett utvecklingsarbete som vi är överens om pämånga håll i , i , inom EG och inom FN. Ett kärnproblem ärfrågan om rätt till patent, alltså patenträtten till levande varelser. Då talarvi närmast om genmanipulerade varelser, alltså djur och faktiskt också ytterstmänniskor. Menvi talar också om en patenträtt på själva processen att framställa skall vikalla det konstgjorda varelser. Den officiella svenska inställningen måsteklart och entydigt deklareras. Jagvill nog säga till justitieministern atf vi infe befinner oss i ett inledandeskede. De förhandlingar som sker , där är inblandat, är i ett ganskaavgörande skede. I måste i slutet av de svenskarepresentanterna fa ställning: ja eller nej till patenträtt på levandevarelser. Då är det vikfigt atf inställningen är genomtänkt och atf deninställningen är polifiskt förankrad. Det bör dessutom komma till allmänhetenskännedom var vi står. Jagnoterar av justitieministerns svar aff justitieministern säger nej - vi skallinfe ha sådan patenträtt för egen del. Omåtgärder mot rymningar frän kriminalvårdsanstalter Jatack, det lugnar säkert många, men vad är regeringens officiella inställningfill defta? Dethölls ett sammanträde som var mycket viktigt. Vad avhandlades då?Vilka direktiv gavs? Eller skall tjänstemannarepresentanterna handlasjälvsvåldigt? och svenska folket har rätt till informafion om defta,eller hur, justitieministern? Överläggningenvar härmed avslutad. 45 § Svar på fråga1988/89:89 om åtgärder mot rymningar från kriminalvårdsanstalter har frågat mig om vilka åtgärder jag - mot bakgrund avrymningarna från Väsferviksanstalten - är beredd atfvidta för atf förhindra rymningar från de slutna kriminalvårdsanstalterna.Göthe hänvisar i sammanhanget till mina två företrädares löften omåtgärder mot rymningar från fängelserna. Inledningsvisvill jag erinra om att statsministern i sin regeringsförklaring uttalat attkriminalvården måste bedrivas så att rymningar förhindras. Detta gäUer givetvisalla typer av anstalter. Detfinns dock skillnader i säkerheten vid oUka anstaltstyper. Så ärsäkerhetskraven större på slutna riksansfalter än på slutna lokalansfalter somVästerviksanstalten. På sådana anstalter placeras företrädesvis intagna somdömts fill fängelse i högst . Deåtgärder som mina företrädare har redovisat här i kammaren och i andrasammanhang har rört problemen med rymningar från specialavdelningarna på de slutnariksansfalterna och , där man uteslutande placerarrymningsbenägna intagna med mycket länga fängelsestraff. Jagär helt överens med mina företrädare i den här frågan. Åtgärder har ocksåvidtagits för att höja säkerheten vid specialavdelningarna. Avdelningen påNorrköpingsanstalten har, efter ombyggnad och komplettering avsäkerhetsutrustningen, öppnats på nytt . Personalen har ocksågenomgått speciell säkerhetsutbildning. Båda specialavdelningarna berörs vidareav ett av utarbetat förslag fill åtgärdsprogram somsyftar fill att höja säkerheten vid tyngre anstalter. Avsikten är atfprogrammet - efter sedvanliga förhandlingar med de fackliga organisafionerna -skall anpassas till de olika anstalternas särskilda förhållanden. Jag kommergivetvis att fortlöpande följa utveckUngen. Något särskilt initiativ frånregeringens sida är enligt min mening infe motiverat. Anf.194 (): Tack försvaret, justitieministern. Förnågra dagar sedan kunde spionen och landsförrädaren Sfig fira jubileum- i frihet. För dagen är 270 interner på fri fot. 40 av dem ärklassificerade som speciellt farliga. ett fidningsuftalande atfhon inte reflekterade över BergUngs flykt då det begav sig. Det gjorde däremotresten av svenska folket. Jag kan berätta för justitieministern att spionenBergling bokstavligen promenerade ut i friheten. Så slapp var bevakningen.Eller kanske den av regeringen godkända bevakningen helt enkelt syftade fillatt han skulle få möjhghet atf fly? Det hela var rent löjligt, men samtidigtganska förfärligt. Tydligenär det dåligt ställt med bevakningen av fångar även pä en rad anstalter.I år firas rekordår för rymningar inom kriminalvården. Åtgärderna somstatsrådet berättade om har uppenbarligen infe givit resultat. Aldrig förr harså många fångar rymt, skriver , som nog enligt regeringen bör varaett sanningsvittne eftersom den tidningen är LO-ägd och socialdemokrafisk. Jaganser att det svar som statsrådet nu har givit mig andas en passivitet ochliknöjdhet för den här rätt svåra problemafiken. Det är ju infe meningen atf viskall ha vare sig slutna riksanstalter eller slutna lokalansfalter, för affundvika atf man bara medelst en skivstäng skall kunna öppna ett fönster, sornnu skedde i . Är det verkligenstatsrådets avsikt att inte vidta några ytterligare åtgärder? Omåtgärder mot rymningar från kriminalvårdsanstalter Jag vill på nytt poängtera atf rymningar från fängelserna mästeförsväras. Defta får dock infe ske fill vilket pris som helst. Ökad inlåsningoch isolering från yttervärlden skapar en inhuman miljö både för de intagna ochför personalen. Jaganser aff det vore bra om den här rymningsdiskussionen kunde få rimligaproportioner. Man måste således se mycket allvarligt på rymningar frän deslutna riksanstalterna, mycket allvarligare än på rymningar från lokalansfalteroch framför allt från öppna anstalter. Dessutom har antalet rymningar frånslutna riksanstalter och slutna lokalansfalter legat på en oförändrad nivåunder hela 1980-falef, om man far hänsyn till beläggningen. Jag är givetvisinte nöjd med den nivån. Jagvill se en tydlig minskning av rymningarna från våra anstalter. Men frågan omsäkerhet fär inte ses isolerad, utan den skall kopplas fill frågan ominnehållet i vården av kriminella under verksfällighefsfiden. När det gäller BergUngs flykt vill jag påpeka affhan rymde under en permission, och permissionsreglerna för den typen av fångarhar ändrats . 196 (): Det är tydligt aff dessa ändringar av permissionsreglerna infe har letttill något resultat, eftersom 800 interner har avvikit just under permissionerde . Som jag nämnde är 270 på fri fot, varav 40 ärklassificerade som speciellt farliga. Det kan ju inte ge allmänheten denuppfattningen aft landets styrande far allvariigt på problemet. Närdet gäller urskulden som regeringen har, att man ligger på samma rymningsnivånu som fidigare med hänsyn fill omsättningen, kan man bara konstatera affbrottsligheten i landet har ökat, vilket har medfört fler interner. Mensamtidigt är det alltså fler som kliver ut ur fängelserna eller Om åtgärder mot rymningar från kriminalvårdsanstalter som inteföljer gällande permissionsregler, regler som varit alltför generösa.Justitieministerns företrädare i detta ämbete poängterade här i kammaren bl. a.i ett svar till mig att det minsann skulle bli annorlunda. Hon uttaladedetsamma i TV, men ingenting har förändrats. Man frågar sig om man skallskratta eller gråta ät dessa rymningar. Jag rekommenderar läsning av tidningen , åtminstoneen sida i tisdagsnumref: "De kryper genom ventiler. De hoppar över murar.De gräver sig ut .Eller bryter sig helt enkelt ut genom gallerförsedda fönstermed hjälp av bågfilsblad och skivstänger. 1988 ser ut att gå till historien somrymningarnas år." Man ger också några exempel; "En 30-årigmordanklagad fånge rymmer från utanför sedan han sågat söndergallret för fönstret med hjälp av ett bågfilsblad. Två interner på Hågaanstalten, rymmer under enbeledsagad permission. En 42-årig fånge, klassad som fariig, avviker under enobevakad permission från riksanstalten i Kumla." Justitieministern,vad är detta? Jag föredrar aft hålla mig fillkriminalvårdsstyrelsens statistik och infe till redovisning avenstaka fall. Det har vidtagits åtgärder när det gäller de slutnariksanstalterna. Det har vidtagits åtgärder när det gäller permissionsreglerna.Men framför allt: Det förhäller sig infe så aff antalet rymningar har ökat. 198 (); Jag kommer givetvis aft mycket noggrantgranska statistik och därefter gä i svaromål mot depåståenden som justitieministern gör i denna debatt. Räknat i antal har rymningarna blivit fler, vilket ävenjag kunde utläsa av den statisfik som presenterades - denblev ju mycket uppmärksammad. Jag tror faktiskt atf är mycketkällkritisk och baserar sig på just den statistiken. Ingen kan väl förneka affdet som jag citerade är korrekt. fortsätter: "Treinterner på kriminalvårds-anstalten i bryter upp ett fönster och far sigöver staketet ut i friheten." Det är inte särskilt svårt aff fa sig utfrån ett fängelse som rimligen eller åtminstone borde vara stängt för dem somär interner. Jag citerar vidare: "Tre interner pä Huddingeanstalten farsig ut genom ett krossat fönster, klättrar över det inre staketet och gräversig under det yttre. En av dem klassas som farlig." Jag hoppas att justitieministern tar itu med dettaproblem. Andra justitieministrar har misslyckats. Överläggningen var härmed avslutad. 46 § Svar på fråga1988/89:90 om organisationsanslutningen till politiskt parti i Bengfsfors har frågat mig hur många fackligaorganisationer som är organisafionsanslutna till socialdemokraterna ochom jag avser aft medverka till aff denna nya anslutningsform kommer affupphöra. Somsvar på frågan om min eventuella medverkan till att den nämndaanslufningsformen skall upphöra har jag ingenting att tillägga till vad minaföreträdare sagt när de här i redovisat regeringens uppfattning omkollektivanslutningen. Jagupprepar alltså aff den föreningsfrihet vi har häri innebär attmedlemmarna i fackliga och polifiska organisationer- lika väl som medlemmar iandra typer av ideella föreningar - själva bör få bestämma hur de vill ha det isin förening, vilka andra organisationer föreningen skall samverka med, i vilkaformer samverkan skall ske, hur föreningens medel skall användas, osv.Regeringen avser inte att medverka till någon begränsning av den friheten. Omorganisationsanslutningen tid politiskt parti 200 iBengfsfors (c): Jag tackar justitieministern för svaret på frågan. Detta var ett svarsom var väntat. Samtliga tidigare justitieministrar har i denna kammare sagtlikadant, så jag har infe vänfat mig någon förändring. Vi har dock i alla fallen ny justitieminister , och det är därför bra atf också testa hennes syn pådefta. Dennya justitieministern har ju tidigare varit chef för . Man kanfråga sig hur en "konsument", en föreningsmedlem, känner sig dåhan/hon blir kollektivt ansluten eller tvångsanslufen till ett poUtiskt parti.Det kan också vara en fråga atf tänka på. Kollektivanslutningenskall upphöra i och med utgång, har man sagt. Det har också beslutatspå den socialdemokrafiska partikongressen. I stället kommer då den nya formenorganisationsanslufning. Den formen har infe varit speciellt mycket debatteradi denna kammare. Justitieministern svarar ändå på exakt samma sätt som manbrukar göra när det gäller kollektivanslutningen. Detnya med organisationsanslufningen är ju att organisafionen, fackföreningsavdelningen,blir medlem i det politiska partiet, socialdemokraterna. Medlemsavgiften somkommer att tas ut skall baseras på det totala antalet medlemmar i den fackligaavdelningen. Häri ligger det nya. Tidigarevar den enskilde medlemmen ansluten. I och med den nya anslutningsformen harmedlemmarna infe ens reservationsrätt. De måste således ställa upp och betala,och de kan inte reservera sig. Om de på fackmöten protesterar motorganisationsanslufningen avslöjar de därmed mer eller mindre sin polifiskahemvist. Jagtycker aft justitieministern skall ta sig en allvarlig funderare på den härfrågan. 9 Riksdagensprotokoll 1988/89:7-9 Otn åtgärder för att förhindra att barn utnyttjas förpornografiska alster Även som konsumentombudsman fick jag oftafrågor som rörde just föreningsfriheten. Jag hade ofta anledning aft åberopaden och aft försvara den. Det gör jag även i detta sammanhang. Personligen vill jag säga aff eftersom detsocialdemokratiska kongressbeslutet nu innebär att man frångårkollektivanslutningen och går över fill individuell anslutning, är det enutveckling i rätt riktning. 202 i (c): Jag kan konstatera aft den förrakonsumentchefen, nuvarande jusfitieministern, anser aff det är viktigare medföreningens frihet än med den enskilda människans frihet, och det tycker jag ärallvarligt. Frågan om kollektivanslutningen behandlas just nu i KU,Det finns också ett yrkande om aff skall uttala sig emot atf manorganisafionsanslu-ter föreningar fill polifiska parfier. Jag hoppas verkligenaft det finns en majoritet i KU för denna fråga. Jag vet aff miljöparfiet har sagt aff det är emotkollekfivanslufningen. Det mäste då också vara emot organisationsanslufningen.Vpk, som blev en aning lurat när det skulle bU nya anslutningsformer, kännersig väl litet åsidosatt i den här frågan. Vpk kan nog därför också tänka sigaff reagera negafivt på organisafionsanslutningen. Jag hoppas verkligen atfmajoriteten i konstifu-fionsutskoftet tar ansvar för den enskilda människan. Överläggningen var härmed avslutad. 47§ Svar på fråga 1988/89:93 om åtgärder för att förhindra att barn utnyttjas förpornografiska alster har frågat mig om vilkaåtgärder jag ämnar vidta för aft ingripa mot de människor som utnyttjar barnför pornografiska alster och som driver handel med dessa. Bakgrunden till frågan är uppgifter i massmedia somutpekar som storexportör av barnpornografi, såväl stillbilder somvideofilmer. Uppgifter av det slaget har gång efter annan cirkulerat ipressen och andra media. Det har emellerfid visat sig svårt aft få fram beläggför atf uppgifterna är riktiga. Det har bl, a, påståtts atf barnpornografiskulle sändas frän fill , Jag kan nämna aff en delegation från USAbesökte för överläggningar om åtgärder. Från svensk sidagjordes efterforskningar för aft få veta hur det förhöll sig med påståendena omsändningar frän , Inte heller den gången fick man fram något som styrkteuppgifterna. Vad jag nu har sagt innebär naturligtvis inte atf man kanutesluta att det förekommer aft pornografi av det här slaget sprids frånSverige, Men jag tror atf uppgifterna om omfattningen av spridningen fränSverige måste ses med en viss skepsis. Att problemet såvitt gäller ibland överdrivshindrar infe att handel med barn och utnyttjande av barn för sexuella syften isig utgör mycket Jagdelar fill fullo upprördhet över den företeelse sombarnpornografin utgör och jag anser att man med kraft måste ingripa för atfförhindra att barn exploateras på defta sätt. Anf.204 (): Först vill jag tacka jusfitieministern för svaret pä min fråga. Trotsden kraftfulla slutklämmen tycker jag ändå aft det gav bevis på den skepsis somman överallt möter när det gäller barns utsagor om sådana här oerhördahändelser. Uppgifternaär som sagt hämtade i massmedia, och jag tycker atf de är oerhörda. Vi villinte ens tro att det är möjligt. Det kanske är orsaken fill att så få fall harbeivrats sedan barnpornografi blev kriminaliserad 1980. Vi får ständigt bevisför aft man infe tror på vad barn berättar. Enligtamerikansk full och polis kommer 2 000 paket frän med bilderoch videofilmer. Man tror infe atf dessa filmer framställs här, utan atf degörs i . Detta faktum innebär emellertid inte att det finns någonanledning aft skurkar i vårt land skall fä profitera på övergrepp pä ufländskabarn. Ivår lag sägs endast aft spridning av sådana här alster är straffbar. Straffenär dessutom löjligt låga. Det handlar om böter som människor i sådan härsmutsig hantering naturligtvis räknar som rufinmässiga kostnader. Fängelse kan också utdömas. Det har emellerfid infe gjorts hitfills. I USAräknar man innehav och spridning av barnporr som ett oerhört allvarligt brott,och det kan utdömas fängelse . Hos polisen i arbetar 15 -20personer med saken. ISverige händer ingenfing trots atf det uppenbarligen försiggår en omfattandeimport och export och trots att man misstänker att produktion och spridning avbarnpornografi sker i slutna kretsar även här. Jagvill fråga jusfifieministern - som säger sig vilja ingripa med kraft för atfförhindra att barn utnyttjas - om hon är beredd atf akfivera svenskamyndigheter och att lägga fram förslag till skärpning av straffen, i vad gällerbåde längd och omfattning. Jag är beredd aff vidta varje åtgärd för att komma till rätta medanvändandet av barn i pornografiskt syfte och även beträffande det andraproblem som nämner, nämligen att barn över huvud tagetutnyttjas i sexuellt syfte. Beträffandebarnpornografin har vi svårigheter att verkligen finna faktiska förhållandensom styrker de uppgifter som finns i pressen. Jaghar t. ex. talat med generaltullstyrelsen. Man uppger där aft vi sedan imaj har ett tullavfal med som går ut pä atf när vi får en särskildförfrågan och misstanke föreligger, skall vi göra en särskild undersökning föratf finna sändningar som påstås vara på väg. Nägon sådan konkret begäran harinte kommit frän . Jaghar också fått höra aff sedlighetsroteln i har fått tre tips underdet om aft det någonsfans skulle förekomma barnpornografi. Närman har gjort undersökningar på platsen har man infe funnit något. Omåtgärder för att förhindra att barn utnyttjas för pornografiska alster Omåtgärder för att förhindra att barn utnyttjas för pornografiska alster Jagär övertygad om aff alla myndigheter som är inblandade i den här frågan -sociala myndigheter och kanske framför allt polisen och fullmyndigheterna - äroerhört uppmärksammade på frågan. Det finns inga delade meningar hos någon somhar någon anknytning till den här frågan om vikten av att verkUgen komma tillrätta med och finna de eventuella personer som sysslar med denna verksamhet.Jag är övertygad om atf dessa myndigheter kommer att vara oerhört vaksamma iden här frågan . Beträffandestraffskalorna och just pornografin gäller det atf först hitta brottslingen föratt över huvud taget kunna döma honom. Men jag häller med om att straffskalornapå det här området behöver ses över. Det pågår ett arbete inomjustitiedepartementet med en allmän översyn av sfraffskalorna. Den här frågankommer aff beaktas i det sammanhanget. Anf.206 (): Jag tycker det är mycket positivt med justitieministerns engagemang ifrågan, och jag tycker det är bra att vi får beskedet aff det nu pågår enöversyn av sfraffskalorna. Betyder det att vi snart kan vänta ett resultat avöversynen? Jag skulle vara tacksam också för ett sådant besked. Detfullsamarbefsavtal som justitieministern nämner har funnits bara iär. Det innebär ändå aff man nu pä ett helt annat sätt än tidigare kan göra deefterforskningar som tidigare kunde ske endast pä diplomatisk väg. Men detkrävs alltså ett aktiverande någonstans ifrån för atf tullkriminalen skallgöra dessa efterforskningar. Är justitieministern beredd aft medverka ocksåtill detta? Jag kanske skall nämna en rad åtgärder som är pä gång i fråga ominternationella kontakter. Det behövs ju ett internationellt engagemang för attkomma fill rätta med de här frågorna. Pågemensamt nordiskt inifiafiv har tillsaft en kommitté som skallföreslå åtgärder mot handel med barn, barnprostitution och barnpornografi. Pånordiskt inifiafiv fogs samma fråga upp vid det europeiskajustitieministermötet i i är.