prot · GC0995 · 1988-12-31 00:00:00 — Samtliga villor i vårt land skall nufastighetstaxeras i samband med den allmänna fastighetstaxeringen1990. Mycket kraftiga höjningar aviseras inför denna taxering. En stor andel avlandels villaägare befarar därför att få betala förmögenhetsskatt sedan denfastighetstaxeringen är genomförd, i och med att deras förmögenhet dä kommeratt överstiga det skattefria grundbeloppet . Från moderat håll har vi krävt i olika sammanhang allregeringen måste vidta åtgärder så att den nya fastighetstaxeringen inle fårsådana konsekvenser att vanliga villaägare skall betala förmögenhetsskatt påsitt villainnehav. Kan vi fä ett besked från socialdemokralerna om attde tänker vidta sådana åtgärder? Omsättningsskatten på värdepapper och aktier haruppenbarligen bidragit lill minskad omsättning pä . Jagnämnde i mitt inledningsanförande för snart sedan en studie av RagnarLindgren och angående effekterna av minskade transaktionskostnaderi samband med omsättning av aktier och värdepapper. Studien visar alt enhalvering av omsättningsskatten på aktier skulle medföra en ökadomsältningsvolym på . Genom att vidta en sådan halvering i kombination med allslopa "valpskalten" skulle vi kunna ta tillbaka det vi har förloratlill utlandet. Då frågar man sig: Varför är socialdemokraterna motståndare sådan åtgärd, som skulle stimulera till ökad värdepappershandel i vårt landoch pä ? I övrigt skulle jag vilja instämma i inläggnär det gäller det arbetande kapitalet hos småföretagen. Del är viktigt att detsker en ändring av förmögenhetsbeskattningen i det avseendet. 135 (): hänvisar lill elt antalpågående och redan avslutade utredningar för att finna motiv för att avslå enrad motioner. Såvitt jag vet, finns det ingen pågående ulredning som behandlarförmögenhetsbeskattningen av i förelagen arbetande kapital. Där hänvisar KarlHagslröm lill den redan avslutade företagsskaltekommiltén, som avgav sittbetänkande utan att lägga fram förslag i detta hänseende. Del är därför som vi har funnit anledning all på nyttaktualisera de här frågorna i motioner och också följa upp dem med dereservationer som jag har yrkat bifall lill och som del finns allanledning alt stödja, eftersom det här är ett försummatämnesområde. Sedan för ett allmänt resonemang ombeskattningen av aktier, framför alll mot bakgrund av vilka möjligheter olikagrupper av människor har att köpa aktier, och han finner i detta allmännaresonemang motiv för att avstyrka motionen om all befria omsättningen påaktiebörsen för valuiautlänningar från omsättningsskatt. Den omsättningsskatten är inte en beskattning avakfievinster som görs av dem som äger aktierna. Som tidigare påpekats av både och , härden här beskattningen fått till följd att aktiemark naden håller på alt försvinna utomlands. Är det och socialdemokratins mening att viskall ha en fungerande aktiemarknad i ? I sä fall kan jag inte finnaannat , som jag pekade på redan i mitt tidigare inlägg för några kvällarsedan, alt del nu är bara prestige som gör att beslutet om ett undantagande förvalutautlänningar när del gäller omsättningsskatten på aktier fördröjs. 136 (vpk): Inte ens en högerregering skulle ha kunnatåstadkomma en större omfördelning från fattiga till rika. Det är ett citat, menär det eller Sfig som har sagt det? Ingen av dem. Det varBörje , centerpartist, som sade det i den senaste valrörelsen. Jag häller med . Det är en formidabelomfördelning som regeringen håller på med. Den har satsat på en tredje väg, somgett en massa pengar till de rika. Om det finns någon hut, skulle jag viljasäga, tycker jag att man borde kunna ta tillbaka litet grand av det som dentredje vägen har gett i form av den otroliga spekulafion som pågår. Men jag hörju att är mera beredd att tillmötesgå de borgerliga partierna,bl.a. när det gäller valutautlänningarna, än att förlita sig på krafter somstår till vänster, och det är beklagligt. Jag skulle vilja upprepa frågan om bankerna: Hur kommerdet sig att de svenska bankerna är de vinstrikaste i världen, i ett land somsägs vara ett solidariskt samhälle där man skall värna om de små? 137 (): Här fick vi frågan: Vem skall äga i detframtida ? Del kan visst vara hushållen, men då måste vi skapaförutsättningar, och det gör inte en borgerlig pohtik, det visade denborgerliga regeringsperioden. Sedan kom frågan om akfiemarknaden: Var skall aktiehandelnske? Den kan ske i , men det är inte tvunget. varganska duktig på att tala om hur väldigt stor omsättningen är för dagen påbörsen, och det kan väl då inte tyda pä att kapitalplacerarna är rädda för atthandla med svenska aktier på den svenska börsen. Sedan kommer frågan om vi överhuvud tagel skall ha aktier i . Svaret blir detsamma. Det ser vi ju.Finns del något annat land som har en sådan aktiemarknad som vi har i ? vill jag säga följandetill . Ja visst, vi har gött akfiemarknaden och kapitalet underett antal år, men vi har också skapat full sysselsättning efter de borgerligaåren. 138 (): sade att en borgerlig regeringinte skulle se till att hushållen skulle kunna få möjlighet att spara i akfier.Jag vill hävda att det är precis tvärtom. En borgerlig moderat regering skulle,genom alt vi vill sänka skattetrycket och sänka skatterna, ge en klar fördelför hushållen att kunna spara i egna akfier. Det skulle vara en guds välgärningom vi fick den utvecklingen i vårt land. Jag fick inget svar beträffande villaägarna, ochvillaägarna fick framför allt inget svar från sida. Det är högtid att de får besked. lämna insin fastighetsdeklaration och har ingen aning om hureffekterna av den nya fastighetstaxeringen blir när det gäller inkomstax-eringoch förmögenhetsbeskattning. 139 (): Del finns en fråga som jag tycker ärinlressanl alt beröra, den gäller det gåvoskattefria beloppet på . Detinfördes , dvs. Frågan är då om det har skett någonförändring. Nej, det har inte skett en enda uppräkning pä . När maninförde den regeln 1958 var tanken att individer i skulle kunnaöverföra ett mindre belopp sinsemellan utan att staten lade sig i det. Deltabelopp har emellertid inte omräknats på ett sådant sätt att det motsvararvad det var värt 1958. Om så vore fallet, skulle det ligga kring 13 000 kr.Socialdemokraterna vill inle medverka till en förändring ens på denna enklalilla punkt. När det gäller frågan om vi skall ha små eller storaföretag i fick jag inget som helst svar ifrån . Småförelag klarar inte den kapitalbeskattning vi har i . Vi får då storaföretag och mycket små förelag. Däremot får vi inle medelstora förelag. Mindreföretag kan inle växa eftersom de köps upp av de större. Jag har redan förstått att socialdemokralerna är för altakliehandeln skall ske utomlands. När det gäller penningmarknadsinstrumenlenhar jag förstått att del är på samma sätt. Avslutningsvis vill jag säga alt när del gäller förmögenhetsbeskattningenbetalar man i förmögenhetsskall vid . Med den förändring somman förväntar sig när del gäller allmän fastighetstaxering kommertaxeringsvärdet för många villor att mer än fördubblas. Del betyder att mångasmåhusägare i kommer att få betala förmögenhetsskatt som de tidigareinte har behövt göra. Varför kan man inte medverka fill en justering ens pädenna enkla punkt? 140 (); Av svar kan man dra slutsatsenatt för hans och socialdemokratins räkning spelar del ingen roll var handelnmed de svenska aktierna äger rum, om det är på eller någonannanstans. Vi tycker att svenska aktier i alll väsentligt skall säljas ochköpas i . Omsätlningssiffrorna i statistiken talar i detta hänseendesitt lydliga språk. Handeln är på väg att förläggas till andra börser änStockholms fondbörs. kommenterar icke förmögehetsbeskattning avarbetande kapital. Det skall noteras att del är elt i företagen bundet kapital,som icke låter sig konsumeras av den som innehar förmögenheten. Jag kaninstämma i del som sade och sedan citerade,nämligen att förmögenhetsomfördelningen har varit enorm under socialdemokraternassenaste regeringsperiod. Det beror dock inte på brister iförmögenhetsbeskattningen. Del beror på brister i inkomstskallesyslemet, somhar gjort att man har fält denna snedfördelning av förmögenheterna i Sverige.Den förmögenhetsbeskattning som sker av arbetande kapital medför all man måstela ut mycket stora belopp urden verksamhet som företaget bedriver för att man skall kunna betala skatten påförmögenheten. Detta har skadeverkningar, inte i första hand för den enskildesom berörs, utan för hela samhället. 141 (vpk): och jag tycks vara ganskaöverens om läget på börsen . Det är synd att vi inte kan bli mera överensnär det gäller de krav som vi har ställt i reservalionerna. Man kan åtminstonelycka att ulskotlsmajoriteten skulle kunna gå oss litet mer till mötes. Jag måste kommentera det som sades om högkonjunkturen ochde borgerliga åren. Jag föredrar nog en socialdemokratisk regering - eller jagkanske skall säga att jag har gjort det fidigare - framför en borgerlig. Jagtycker i alla fall att det är något förmätet av socialdemokraterna att ta åt sigäran av den högkonjunktur som vi befinner oss i. Den är världsomspännande i vadgäller västvärlden. Det är inte i första hand eller socialdemokraternasförtjänst. Eftersom vi nu faktiskt befinner oss i denna högkonjunkturvore del bättre att vi försökte se till att fördela litet grand av överskottet,inte bara lill några få ulan till flera av svenskarna. Merparten av Sverigesbefolkning har inle den minsta glädje av denna högkonjunktur, mer än att man ioch för sig har ett arbete. Det är dock bra och viktigt. Överskottet i övrigtfår man emellertid inle del av. Man kan inle betala hyran med hjälp avstatistik som visar att det går bra för . 142 (); tog upp en gammal lag. Jagundrar då varför den borgerliga regeringen inte gjorde någonting åt den, om nubeloppen inte har förändras . De satt väl i regeringsställning underden fiden? Jag skulle vidare vilja fråga när ensocialdemokratisk regering har ställt lill det så att svenskar har fått gä frångärd och grund? Jag kan förslå alt man försöker tolka det på det sättet, men vihar ju sagt att underskottsavdraget inte skall påverkas av boendet i framtidenoch av det framtida skattesystemet. får vi sedan diskutera hur detkommer att se ut. Jag kan dock garantera att svensken inte skall behöva gå frångård och grund fill följd av en socialdemokratisk polilik. 143BRITTA BJELLE (fp): Först vill jag bara kort säga att jag tyckeralt det är riktigt befriande att höra alt vpk ser klart när del gäller denhögkonjuktur som socialdemokraterna har dragit nytta av. Beträffande det gåvoskattefria beloppet måsle jag hållamed socialdemokraterna om att det var beklagligt att vi inte höjde det då..Detär dock inget skäl fill att man inte nu ändå skulle göra något åtdet, eftersom skillnaden har blivit så enorm fram lill 1989. Jag har ingen som helst uppfattning om att jag skulle hasagt att jag trodde att socialdemokraterna har för avsikt all någon skall gåfrån gård och grund. Jag sade att i samband med den allmännafastighetstaxeringen kommer många småhus att få sina taxeringsvärdenfördubblade. Del betyder att de som inte harförmögenhetsskatt förmodligen kommer alt fä del, om Prot.1988/89:95 man inte gör någonting åtden gränsen. Det är en väldig skillnad. mokraterna vägrar attmedverka till en förändring som innebär att man _ , . flyttar upp nivån när detgäller förmögenhetsskatt så att småhus inte kommer ., .. in under den. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) " " ideella föreningar. 1988/89:SkU23Beskattningsregler för ideella föreningar, m.m. Beskattningsreglerför ideella föreningar, m.m. Anf.144 BO (): Det är en stor skillnad mellan den moderata och den socialdemokratiskasynen på arbetet inom de ideella organisationerna. Den socialdemokratiskapolitiken verkar syfta till ett kooperativt system där folkrörelser av olikaslag tas i det kollektiva systemets tjänst. För oss moderater är principen omde ideella organisationernas fria ställning lika vikfig som kravet på en storindividuell frihet. Skillnaden i den grundläggande synen på de ideellaorganisationerna återspeglas också i det sätt på vilket de ideellaorganisationerna skall ha möjlighet att finansiera sin verksamhet. Traditionellthar folkrörelser och ideella organisationer finansierat sin verksamhet genomfrivilliga insatser, lotterier och agerande på spelmarknaden. Men som deflesta känner till, har utvecklingen på spelmarknaden gått ien riktning, där Tipstjänsl och haft monopol pä att utvecklanya spelformer och vidareutveckla gamla. Det har skett på ett sådant sätt attspelmarknaden i realiteten har blivit ett sätt för staten att vid sidan omskatter och avgifter kunna finansiera sin verksamhet. Detta är naturligtvisorimligt. Samtidigtsom möjligheterna till egen finansiering har begränsats genom medveten politikfrån socialdemokraternas sida, har också olika skatter som direkt belastarideell verksamhet vidmakthållits. Det gör naturligtvis att ideell verksamhetoch ideella organisationer har blivit beroende av bidrag från stat och kommun.Lät mig slå fast, herr talman, att det inte är fråga om annat än alt dennaverksamhet i sig är så viktig att det skall finnas elt rejält efter handuppräknat grundstöd från det allmänna. Men det är farligt om organisafionerna ialltför stor utsträckning blir beroende just av denna enda stödform - inle minstdärför att organisationerna utlämnas ät politikernas avgöranden ibudgetsammanhang i prioriteringar mellan det ena och det andra ändamålet. Dettagäller också för de individuella medborgarna. Socialdemokratisk politik innebärockså på delta område att man ser till att genom skatter och avgifter ta såmycket från medborgarna all de de faclo blir beroende av politikernas åtgärder. För alt motverka dennautveckling för de ideella organisationerna har vi 141 1988/89:9512 april 1989 därförlagt flera förslag som syftar till att först och främst ta bort statens monopolpå spelmarknaden och därmed öka utrymmet för ideella organisationer att genomegna aktiviteter finansiera verksamheten. I det här betänkandet har vi tagit upp en del frågor somrör just skattesidan. Andra frågor har behandlats av kulturulskoltel i andrasammanhang. I betänkandet behandlas ell antal förslag som innebär att manlindrar beskattningen och därmed ökar utbytet av egenfinansieringen för ideellaorganisationer. I den första reservationen är vi tillsammans medcenterpartiet, och - vilket i detta sammanhang glädermig - överens om att öka grundavdraget vid inkomstbeskattningen. Då skapar vien möjlighet för organisationerna att genom normal inkomslbeskattad verksamhetklara en del av finansieringen. Grundavdraget innebär alt man rensar undan endel kommersiell verksamhet som bedrivs i liten skala och som inte i någonnämnvärd utsträckning kan sägas konkurrera med vanliga seriösa näringsidkare. I den andra reservationen, där vi tyvärr är ensamma,föreslår vi ett slopande av bingoskatten. Det betyder sammantaget, med enförändring som innebär att man har rätt till penningvinster i bingospel, väsentligt ökar framför alll möjligheterna för organisationerna attförbättra verksamheten för ungdomar. Det är något som borde ligga i allasintresse. Vi föreslår också i en reservation alt man skall tillsältaen utredning som syftar fill att hitta en gränsdragning för reklamskatten. Detleder lill att l.ex. idrottsföreningar slipper betala reklamskatt på deannonser som tas in i programblad. Principen skall vara att reklamskalleuttagetskall kunna tas bort när del inte snedvrider konkurrensen med vanlignäringsverksamhet. Vi har också tagit upp frågor som rör beskattningen avidrottsutövare och idrottsledare. Det finns två aspekter som vi tycker ärviktiga. För alt uppnå en ytterhgare förenkling skall man öka detschablonavdrag som gäller både ledare och utövare. I realiteten liggerdelta avdrag på . Vi menar att avdraget har legat stilla så många åratt man bör öka det fill i varje fall . Slutligen tycker vi att åtgärder måste vidtasför att förbättra situationen för de idrottsutövare av världsklass som pä grundav de effekter de höga marginalskatterna har i alt tvingas flyttautomlands. Även efter en eventuell skatteomläggning eller skattereform, somsyftar fill sänkta marginalskatter, kommer vi i att ha sä högamarginalskatter att det finns anledning att vidta särskilda åtgärder för justidrottsutövare och andra som tjänar in mycket pengar. Tanken ärdä alt man skall skapa någon form av avsättningsmöjlighet som innebär att mankan avsätta inkomsten och la ut inkomsten fill denbeskattning som gäller vid det tillfället. Det skulle kunna leda till alt inteså mänga idrottsmän skulle behöva flytta till andra länder för att undvika dealltför höga skattesatserna i . Med hänvisning lill vad jag anfört yrkar jagbifall till de reservationer i belänkandet som har moderat dellagande. 145 INGRIDHASSELSTRÖM NYVALL (fp): Detta betänkande om beskattningsregler för ideella föreningar speglarett inte ovanligt läge i : en utredning eller ett kommittéarbetepågår, och de flesta av frågorna som tas upp i betänkandet får vänta påutredningens ställningstagande. Detta är en vedertagen och ofta klokbeslutsprocess. Men man kan ju fråga sig om vi då skall uppta riksdagensalltmer trängda tid med dessa problem. Detär dock som vi alla vet av betydelse att motioner väcks även under enutredningstid och att man därigenom uttrycker önskemål och viljeinriktning pådet som utredningen, eller i delta fall Sfiftelse- ochföreningsskattekom-mittén, behandlar. Reservafionernai betänkandet speglar l.ex. folkparfiets uppfattning, att man borde underlättaför människor som under en kort fid har stora inkomster att skattemässigtutjämna dessa över . Majoriteten i utskottet hänvisar till demöjhgheter som redan finns. Men dessa är uppenbarligen inte alls tillräckliga.Varför flyttar i så fall så många så fort de börjar tjäna litet pengar? Detfinns andra yrkeskatogorier med samma inkomst- och skatteproblem. Menidrottsutövarna, som reservation 5 gäller, har ofta några mycket få år avförhöjda inkomster. Därför är vi tillsammans med moderater och centerpartisterberedda att minska marginaleffekterna på deras skatt. förhoppningär givetvis också att en eventuell marginalskattereform skall undanröja en delav problemen. Betydelsenav mer ideellt arbete i dagens samhälle tas ofta fram i debatter och tal. Ihandling kunde vi omsätta det tack vare att idella föreningar får lägre skattgenom ett grundavdrag anpassat till kostnadsutvecklingen. Vi stöder därförförslaget i reservation 1 på en uppräkning . Dettaskulle även förenkla deklarationsarbetet. Utöver stöd till reservationerna 1 och 5, och i övrigt fill utskottetshemställan, vill jag också uttrycka förhoppningen alt den kommitté som arbetarmed stiftelse- och föreningsskattefrågorna också verkligen behandlar de frågorsom tar upp i motion Sk465. 146 (): Med hänvisning fill och med huvudsakligt instämmande i denargumentation som har anförts för reservation 1 i tidigare inlägg, vill jaginledningsvis yrka bifall fill densamma. Jagvill också yrka bifall till reservation 5, också där med huvudsakligtinstämmande i fidigare inlägg. Därutöver vill jag peka på det alldelesexceptionella värdet av att elitidrottsutövare stannar kvar inom landetsgränser och också erlägger sin skatt här. Jag tänker då inte närmast på värdetav det ekonomiska utfallet för statsbudgeten, vilket från slatsbudgetsyn-punktär försumbart. Det stora värdet ligger i den positiva påverkan påbreddutövandet när det gäller resp. idrottsverksamhet som kan ske genom attehfidrottsmännen stannar i . Ungdomartycker alltid att det är positivt att se sina idoler in natura. Detger också idrottsutövarna möjlighet all delge dessa ungdomar sina erfarenheter,antingen i ledarroll eller vid spontana sammankomster. Beskattningsregler för ideella föreningar, m.m. Jag vill redan i mitt inledningsanförande ställa en frågatill med anledning av majoritetens motiv för att avstyrkamofionerna i detta hänseende. I betänkandet kan nämligen läsas att"gällande regler erbjuder möjligheter till inkomstutjämning genompensionsförsäkring eller genom förskjutning av beskattningen till senare är,exempelvis genom en årlig fördelning av de ersättningar som utgår". Hurkan denna förskjutning ske på ett smidigare sätt än det som föreslås ireservationen, nämligen det skogskontoliknande system som där berörs? 147 (): När jag hör frågar jag mig vadmoderaterna egentligen menar med ideella organisationer, dessa ideellaorganisationer som sponsras med stora medel och som finansieras reklamvägen.Della har vuxit till en större affär än jag skulle tro egentligen var meningenmed idrott och andra, från början ideella organisationer. Låt mig därför först uttrycka mitt beklagande över att mani en reservafion tycks anse all reklam på idrottsmän och idroltskvinnor skalluppmuntras skattevägen. Jag anser att det tvärtom är förnedrande attidrottsfolk skall tvingas springa omkring som levande reklampelare förElectrolux eller . Detta är en av de mänga beklagliga konsekvenserav kommersialiseringen av idrotten, särskilt då elitidrotten. Jag yrkar alltsåett djupt känt avslag på den moderata reservationen i detta avseende. Däremot är jag glad över att vi har kunnat förena oss ireservalion 1. Motiven hos de partier som står bakom reservationen kanmöjligtvis vara olika. Jag kan bara redogöra för de gröna motiv.Vi ser ökningen av avdraget med . för de ideella föreningarna som ettsteg mot erkännandet av den informella sektorn. Människor skall kunna ägna sigåt jobb som inle är betalda, just av intresse, idealitet eller av ansvar försina medmänniskor. Idrottsföreningar och andra klubbar är just en sådan miljö,och då tänker jag i första hand pä de flesta vanliga klubbarna - de som intesponsras av reklam eller drar in stora summor på elitidrotten och dessåskådare. För dessa vanliga, så värdefulla ideella föreningar är avdraget på . av stor betydelse. Därför yrkar jag bifall lill reservation 1. Under delta anförande övertogtalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 148BO () replik: frågade vad vi moderater menarmed ideella organisationer. Låt mig först säga att ideella organisationer kanvara förbund eller distriktsorganisationer. Basen för ideell verksamhet är oftalokala föreningar. De kan vara stora eller små. När det gäller idrott kan delvara fråga om elitklubbar eller klubbar som enbart sysslar med ungdomsverksamhet.Det kan också vara fråga om klubbar som sysslar med både elit- ochungdomsverksamhet - allt lika nyttigt ur samhällssynpunkt. Elilverksamhe-tenutgör ofta ett föredöme för de yngre och för motionsidrottarna, och den kan gesysselsättning och rekreation för människor som är passiva konsumenter avidrott - något som i och för sig är nog så viktigt i del här samhället. säger all det är hemskt alt se idrottsmänspringa omkring som levande reklampelare för olika varumärken såsom Electroluxeller . Se efter hur det egentligen fungerar. Som exempel kannämnas den lilla föreningen i i norra som bedriverishockeyverksamhet. Man bedriver också en elitverksamhel som visserligen inleär stor, men föreningen har även en omfattande ungdomsverksamhet. För att få pengar lill utrustning och för att klara resormed ungdomslaget till matcher kanske man lyckas förmå de lokala affärsidkarnaoch företagarna att stödja verksamheten genom alt annonsera i det programbladsom utges av föreningen. Enligt nuvarande regler utgår då reklamskatt för denannons som införs i delta programblad. Dessa pengar går lill staten. Det kommeralltså staten fill godo all en lokal näringsidkare vill stödja sin lokalaungdomsidrott - någonting som är positivt för hela samhället. sägeratt han anser det vara rätt alt la ul reklamskatt i det här sammanhanget. Jagvill då fråga : Vet ni i - som uppenbarligen också idet här avseendet inte lever i verkligheten - egentligen vad ideell verksamhetoch ungdomsidrott innebär? 149 () replik: Jo, del vet vi visst. Ideell verksamhet ärsådan som inle är direkt betald och där det i stor utsträckning inle hellerutgår någon skatt. Vi har också sett att det numera har gäll ganska snett justmed idrotten.