prot · GC09121 · 1988-12-31 00:00:00 — Vi skall vara rädda om försvarsviljan, speciellt den allmännavärnplikten. Därför skall vi slå vakl om de regementen som vi har ule i landel. Jag lyssnade återigen, och som vanligl,myckel noga på meddeballörerna. Först och främsl kan jag bara komma till deninsikten dä del gäller och att folkparliel har fåttväldigt myckel krilik för den uppgörelse som man träffade medsocialdemokralerna. vill man försöka skapa förutsättningar när det gälleratl på något säll ruska av sig den stämpeln. Vi socialdemokrater står föruppgörelsen och tycker alldet är alldeles ulmärkl att vi kunde nä denna uppgörelse med . Mensedan har saker och ling inträffal som har gjorl all vissa objekt har blivitdyrare. När jag lillar på yrkanden, får jag ettintryck, herr talman, av alt man inle tar konsekvenserna av sina egnaresonemang, med ulgångspunkl i den krilik som har riklals molsocialdemokraterna. har anvisat 400 milj. kr. utöver vad regeringenföreslagil. Men vid en granskning av folkparliels förslag visar det sig att 400milj. inle förslår särskill längl. Om polifik skallkonfronteras med verkligheten, innebär del alt landets skattebetalare i slällelmåste avstå ca 1,5 miljarder. har med andra ord lyckals med bedriftenall missbedöma ekonomin med . Till dem, bl.a. , som har berört arméstruklurenvill jag säga följande. Socialdemokralerna har alllid hävdal folkförsvarslankenoch varil mycket angelägna om alt vi skall slå vakt om vårl värnpliktsförsvar.På den punkten har del varit en mycket bred samstämmighet här i kammaren, ochdd är ett av de viktiga element som vi har anledning all vårda myckel ömt. Detär med oro som jag till viss del emellanåt ser inslag som visar alt vi skullevara på väg all glida mol elt elitförsvar. Bakom den tanken döljer sig ökadeslående arméer. Jag vill bestämt avvisa alt vi är pä väg mol någonting sådanl.Men del är kanske vad förordar i stället för folkförsvaret och värtvärnpliklssystem. Ålerigen någol om arméstrukturen. Den sittandeförsvarskommittén har ju fått i uppdrag all med förtur behandla frågan omarméns organisafion i fredslid. Kommittén arbetar med frågan ochskall enligl direktiven avge dt belänkande . I alla organisationerfinns del ju med jämna mellanrum ell behov av översyn och förnyelse. Försvaretulgör inte något undanlag i det fallet. Med hänsyn fill tidens krav är arménskostym för stor. Följaktligen måsle den göras mindre. Arméns fredsorganisationmåste hell enkelt anpassas lill de ulbildningsbehov som finns beträffandevärnpliktiga. Jag har sagt det tidigare, men jag vill ändå här i kammarenålerigen understryka alt jag i grunden är positiv lill ÖB;s förslag. Det ärnödvändigt atl nu lägga ned etl antal regementen. Jag vill också ännu en gängbetona atl det är oerhörl viktigt alt fatta beslul i frågan snarasl möjligl. Enutdragen beslutsprocess skapar bara ytterligare osäkerheter på de orler som. ärberörda av diskussionen. Dessulom kommer en redan anslrängd försvarsekonomialt ytterligare försämras. Jag ser därför med tillförsikt fram emot del betänkandesom försvarskommiltén skall överlämna till mig . Som jagtidigare har nämnl är del min ambition atl återkomma lillriksdagen med en proposition i frågan. Slulligen, herr lalman! i harerinringar mol vad han kallar en omvänd beslulsordning. Låt mig då bara hellstillsamt påminna om atl en enig försvarskommitté förra gångendet begav sig beställde av regeringen ett förnyat underiag, för att man skullekunna ta slällning lill arméns slruklur. Samlliga parlier i försvarskommilténvar ense om det. Prot,1988/89:121 Planering och anslag för det mditära försvarel, m.m. Planering och anslag för det militära försvaret, m.m. En noggrann studie visar att uttalandet innebär: Var vänligoch kom fill med ell underlag, så atl vi kan fatta beslut om den nyaarméstrukluren! Ja, del är precis vad vi nu håller på alt utföra. Det är inte,, en omvänd beslutsordning, ulan dd är i högsta grad ettfullföljande av ett uttalande från försvarskommittén och från . Delkan väl hända, , att det gick an alt vara ense i kommittén om eltsådant uttalande. Är del på del visel alt drömde vid det tillfälletom atl vi skulle behålla arméstrukluren som den ser ut, förslår jag deras oroför alt falla beslut om slruklurförändringar inom armén. Men var lugn, ArneAndersson, för vare sig moderalerna är med eller inte tror jag all det kommeratl gå alt falla beslul om nödvändiga slruklurförändringar. vice lalmannen anmälde atl och i anhållit att fill protokollet få anlecknal alt de inle ägderätt fill jtterligare rephker. 43 (); Jag får ordet milt uppe i en debatt. Men jagmärker att det manus som jag har passar ganska bra. Jag tänkte nämligen börja iden s.k. bakvända ordningen. I och för sig låter del sig sägas att den förraförsvarskommiltén beställde etl underlag till beslut om arménsgrundorganisation och att man ville all della skulle vara fristående frånnästkommande försvarsbeslut. Men efter det har man faktiskl fatlat beslul ometl hell nylt försvarsbeslulsarbete. Del leder nu till en ganska konstigordning. Delta är inle bara elt abstrakt akademiskt problem. Den metodologi somdirektiven till försvarskommittén anger kan enligt min mening leda lill altutredningen faktiskt riskerar att göra allvarliga felprioriteringar när detgäller såväl armén och arméstridskrafterna som försvarsmakten i dess helhet. En riktig utredningsmelodologi när man börjar med detförsvarskommil-léarbele som avser hela försvaret skall naturligtvis först prövade olika säkerhetspolitiska ingångsvärdena. Sedan skall man arbeia fram enkrigsor-ganisafionsslruklur som svarar emol en bedömd hotbild och de operativakrav som vår säkerhetspolifik släller. skall man lägga fram förslaglill en effektiv och rationell grundorganisation för produktion av en sådanförsvarsmakt. Den ordningen har faktiskl anvisats av statsmakterna,, i beslutet om försvarels planerings- och ekonomisystem -naturligtvis på myckel goda grunder. En sådan ordning säkerställer nämligen, sålångl det är möjligl när det gäller mänskligt länkande, att försvarsmaktensolika komponenter blir prövade, ställs mot varandra, för att slörsta möjligaeffekl skall kunna åstadkommas och alt försvarsmaktens hela grundorganisationockså kan prövas i etl sammanhang för atl få en koslnadseffektiv produktion. Jagtror att det är viktigt atl säga detta. Del är ju en av moderaternasgrunduppfalt-ningar om del arbele som vi går in i. Men nog om della. Jag skall så beröra några frågor som las uppi della belänkande. Det gäller då dels några anslagsfrågor, dels enspecialfråga om den geografiska indelningen på hög regional nivå. Vi moderater har accepterat en neddragning av antaletmilon och i huvudsak också den inriklning som den geografiska gränsdragningenfår för det nya /Civo Milt. I en utredningsrunda fidigare hade också en av experternauppfaltningen att borde höra till Nedre miliiär- ochcivilområde. Det finns mycket goda skäl för det. Vilka ingångsvärden skallgälla när man gör en bedömning av detta? Jo, när det gäller det riktigaingångsvärdet är det naturligtvis viktigt - jag tror att det var RolandBrännström som tidigare i debatten också sade della - all län ochförsvarsområden har identiska gränser samt atl militärområden och civilområdenhar identiska gränser. I fråga om dessa områden bör man framför allt - eftersomdel handlar om en samverkan mellan det militära och del civila - vara inriktadpå att bilda sådana regioner atl del mihtära försvarel, i händelse av attoperationer måste genomföras, får ell vettigt stöd av del civila samhällel. Mendelta har också atl göra med storleken på områdena samt med möjligheterna ochrimlighelerna när det gäller att leda olika typer av både stridskrafter ochcivil verksamhel. Del nya - omfattande även - blirell synnerligen stort område. Det kommer all sträcka sig ända från norskagränsen, inkl. och , ul lill med ,och . Del bhr alltså etl myckel slort område som encivilbefälhavare och en mihtärbefälhavare skall samverka omkring. De skall ledabåde militära operationer på den militära sidan och ett mycket omfattandecivilt arbete på den civila sidan. Vi tror alltså atl del är lill nytta bådeför det blivande och för Nedre atl områdena ges en någotannan ulformning. Till bilden hör också atl Nedre har en iförhållande till och en mycket viktig uppgift ihändelse av mihlära operationer i , nämligen att säkerställatransporter till . Transporterna kommer att i betydandeutsträckning gå genom . Det finns alltså ett klarl samband mellan deuppgifter som Nedre har och det som behöver utföras i ochKopparbergs län. Det finns ytterligare en aspekt som jag vill dra fram.Överbefälhavaren har i sin verksamhetsidé, som utskottet i allt väsenlliglaccepierar i delta betänkande, sagt att man i ökande utsträckning skall inrättamyndigheter för krigsbrigaderna som skall finnas redan i fredstid. 1 ökadutsträckning skall fördelningschefer och brigadchefer kunna styra ulbildningenav hela krigs-förbandet Den brigad som utbildas på dalaregementel i har sinuppgift både i och i Nedre . Det är ju enNorrlandsbrigad. Den brigaden kommer all slyras av en fördelningschef och enbrigadchef som kommer att verka i de områdena. Brigaden kommer all samverka iutbildningen med förband som i alll väsentligt finns i och NedreNorrland. Det blir en mycket underlig ordning om styrningen påmiliiär sida skall komma från mililärbefälhavaren i Mitt, dvs. , somalls inte har nägon vare sig operativ uppgift eller någol annal all la hand omnär det gäller della förband. Del skär helt på tvärs mot den blivandeordningen. Planering och anslag för det militära försvaret, m.m. Prot,1988/89:121 Planering och anslag fördel militära försvaret, m.m. prövat deolika alternativen fram och lillbaka har vi funnit atl det är rimligt altKopparbergs län förs till Nedre , Jag yrkar bifall till reservalion 2pä den punklen. För atl bibehålla handlingsfriheten införnäsla försvarsbeslut har krävt medelstillskotl utöver vadregeringen föreslår. Den principiella inriktningen av regeringens förslag lillförstärkningar har vi i alll väsenlligl godtagit Men för atl bevarahandlingsfriheten är det nödvändigt med yllerligare insatser. Jag skall inte gåin på alla insalserna, men jag pekar på rep-övningarna. Det finns där etl slortbehov av återtåg för alt fä förband krigsdugliga igen. Del gäller rep-övningarbäde inom armén och inom marinen. När del gäller ubåtsjaklverksamhelen anser vi moderateralt det förslag som har lagls fram inte är till fyllest för alt bevarahandlingsfriheten. Havsområdenas särskilda belydelse i vårl närområde harunderstrukits i både den förra och den förrförra försvarskommiltén. Det är naturligtvisen självklarhel all ell trovärdigt invasionsförsvar måste sammansättas så attfienden ivingas lill höga och mångsidiga insatser med mänga kostnadskrävandeförbands- och vapensystem. Men det är oerhört vikligl all situationen i freds-och neutralilelsfillslånd också slälls upp som krav på vad försvarsmaktenmåsle kunna. Visar redan i fredslid en helt eller delvis manifesteradoförmåga atl komma lill rätta med kränkningar av vårt territorium, får detåterverkningar som drabbar själva kärnan i neutralitetspolitiken, nämligentrovärdigheten. Konsekvenserna av atl främmande makt redan i fredstid doltförmår skicka militära enheter till vårt land, som förberedelse för evenluellkrigssituation e.d., utan att vi förmår hindra del är naturligtvisutomordentligt allvarligl. Även om del kan vara allmänt förekommande attstormakterna militärt planerar och förbereder för olika tänkbara insalser ocksåi vårl land, måste kränkningarna - som såvitt vi kan förstå av de redogörelsersom har kommit från överbefälhavaren alltjämt fortsätter - och naturligtvisannan säkerhdshotande verksamhet stämma till djupl allvar och eftertanke. Delgäller både bedömningen av den kränkande nationens målmedvetenhet och denrisklagning som präglar uppträdandet. Det måsle naturligtvis också prägla denkrafl med vilken vi måsle vidla motåtgärder. Moderalerna föreslår alltså i en parlimolion, och följerupp det i en reservalion, all två kustkorvetter skall anskaffas för all bildaen andra ubåtsjaktstyrka. Det har påtalats från bådeöverbefälhavaren och marinens företrädare, även om de kan göra olikaprioriteringar, atl förutsättningen för alt vi skall kunna uppträda på ellsådanl sätt längs kusten att vi kan stoppa kränkningarna är all vi har tvåoberoende enheter. Förutsättningen för del i sin lur är all vi anskaffar tväkustkorvetter lill. Men inte nog med del. Vi har i vår ram även ytterligaremedel för t.ex. radar lill ubåtsjaklflygplan. Med detta finns del samiidigimöjligheter all säkra sysselsättningen vid Kariskronavarvet åtminstone för denärmaste åren. Vi skapar alltså en betydande handlingsfrihet för bedömningen avhur detta varv skall utvecklas i forlsällningen. Jag skall sluta med att säga några ord om5-månadersulbildningen. Del är i och för sig glädjande all del har skapals enbred polilisk enighel om all 2,5 månadersutbildning för värnpliktiga inle är acceptabel. Men från moderalasamlingspartiels sida vill jag säga all är en nedgång från 7,5månader. Det är en minskning av ambitionen vad gäller värnpliktsulbild-ningen.Vi har tyckt all propositionen har varit något oklar om vad försöken medvärnpliktiga under utbildning faktiskl skall syfta till. Vi harmenal att försöken bör minskas i omfattning. De skall inle omfatta de över 5000 man som regeringen föreslår i proposilionen. Det är faktiskl nära ensjundedel av hela arméns inryckandeslyrka. Försöken kan golt riklas in påungefär 1 000 värnpliktiga. Det måste stå klarl vad försöken syftar till,nämligen all nå försvarskompaninivå. Visar försöken alt del inte går atl nå upptill det målet, måste vi vara beredda atl pröva lider förvärnpliklsulbild-ningen för en ambitionsnivå som siräcker sig längre. Detta är mänskligt all döma den sisla debattsom jag kommer alt genomföra i denna kammare då jag övergår lill andrauppgifter i hösl. Jag vill sluta med atl lacka , alla tjänstemän,ledamöter och kamraler som jag har hafl under mina här. Jag önskar er lyckalill i fortsättningen. Planering och anslag för det mditära försvaret, m.m. 44HANS (): Jag kommer alltså upp i lalarstolen direkiefter , Vi har tagit emot vad han har sagt. Jag har bara enreflexion. kom alldeles för senl till försvarsutskottet, och hanlämnar det alldeles för tidigt Del är ärligt menal. har myckelstor kompelens pä della område. En elak människa, dvs. inte jag, sade en gångom en meningsmotståndare i stadsfullmäktige i , en major, all hanvar ett levande bevis för all de bäsla männen dog i kriget Jag skulle som envänlig människa aldrig säga nägol liknande. har jag en känsla av atl detsvenska försvarel är nägol slags levande bevis pä atl planhushållning inlefungerar, dvs. att kunna slyra uppifrån. När man talar om vad som hände efter 1987 årsförsvarsbeslut, dvs. planeringssystemet, finner man atl något är bisarrt Detråder osäkerhet i planeringen. Man skall titta framåt i liden. Detfinns osäkerhet i objekl som kommer in. Men verkligheten är, att det man intehar kontroll över är verksamheten under löpande budgelår och näsla budgelår.Del är alltså drifien man inte har kontroll över. Del är något som varjestatlig myndighel skall kunna konlrollera, l.ex. lantmäteriverksamhet,jordbruksnämnd osv. Man klarar alltså inte det. Jag vill berömma försvarsminislern. Det är lält för migatt göra det, eflersom ulskollel är enigl på två områden. Del ena är allförsvarsminislern redan nu rycker ut något ur FU88 och genomför endecenlralisering inom försvarsmakten och lägger ansvarel lokalt hoskrigsförbandschefer. Hade man haft ett sådant system där ansvar ochbefogenheter hade följts äl, så hade kanske icke detta hänt. Man lalar om all försvarskommittén skall titta pä della.Jag tror all del är rikligl av försvarsminislern all säga all redannu kan bestämma atl den här decentraliseringen skall göras. Del är nödvändiglall i denna organisation decentralisera ansvarel, och sedan också utkrävaansvar. Det andrajag vill berömma försvarsministern för är atl han i proposilionen 4 prolokoU 1988/89:121 Planering och anslag för det militära försvaret, m.m. säger: Låloss ta borl åtta infanteribrigader, IB 66-orna. Del är på papperd en storminskning, och många har ondgjort sig över denna minskning av försvaret. Manhade nalurliglvis kunnal vänla lill i hösl, men det är bra att det sker . Delär en markering av atl försvarel är i obalans och att vi måsle angripa denobalansen . har ell specielll ansvar för att den offentligaseklorn fungerar, och det gäller i extra hög grad etl sådanl område somförsvarel. Det är inte som inom sjukvården, där patienter och anhöriga hjälpeross alt lala om ifall del inte stämmer, eller som i skolan där elever och derasföräldrar hjälper lill. Signalerna har inte riktigt nått fram, men vet vialt försvaret är i obalans. Etl enigl utskott säger detta nu omkrigsorganisationen. Jag hade önskat atl vi skulle ha en större enighet också ifråga om fredsorganisationen när man gör motsvarande rationalisering. Men detär förmodligen politiskt svårare. Vi försöker nu blicka mot 90-lalet och in på näsla sekel.Jag kan gå sju försvarsministrar tillbaka - till , som lämnade en proposition till riksdag. Vi har kvar till 90-talel, men detta innan 80-lalet började. Då skrev ; "För all brigaderna skall svara mot de krav som 1980-talels stridsmiljö släller krävs emellertid kostnadskrävande investeringar vilka medför stora ekonomiska bind ningar efter planeringsperioden. Den ekonomiska reslriktiviiet som måsle iakttas gör del därför nödvändigt atl minska antalet brigadförband." Sedan föreslog han - och fick ja till - att viskulle ta bort dessa brigader, som vi , senare, för andra gångenbeslutar att ta bort. Man kan naturligtvis som vän av ordning säga; Tänk omdetta riksdagsbeslut hade fullföljts 1972, om de brigaderna hade tagils bortoch förts över till lokalföTSvaret - och om vi då, som sades i proposilionen,hade sell över lokalförsvarets organisation och materiel. Då hade vinaturligtvis inle haft den obalans som vi nu har. Jag tycker att det är myckel posilivl alt vi har fåll ettförslag från regeringen om alt på den här punkten snabbt falla beslul - för detbehövs. Jag har läll alt upprepa vad sade omKopparbergs län - alt del nalurligt hör till . är etlskogslän, och man har i detta miliiär- och civilområde slor kunskap omskogslänens förhållanden. Näringsgeografiskt och operativt hänger Kopparbergsoch mycket nära samman. Dessulom har en hel del resursersom man har brist på i och . Och en poäng medcivilbefälha-varinslitulionen är möjlighelen all fördela mellan län, så att maninte behöver gå lill regeringsnivå för alt kunna göra en sådan fördelning. Menhar man bara bristområden, är del inle så lätt alt fördela. Del är alltså syndatt inte de saker som finns i kan användas i dessa sammanhang. vet vi atl olika aklörer i delta stora miliiär- ochcivilområde myckel gärna har velat lägga beslag på , eftersom man serDalarna som ell område dit man flyttar utrymmande stockholmare. Menlänsstyrelsen i och den militära myndigheten säger mycket klartatl "vi hör naturligt samman med Nedre ". Att det här förslagel från regeringen nu kan gå igenomberor på , som i andra sammanhang gärna markerar sin förslåelseför skogslänen. Del är en htet förvånande konstellation, må jag säga. var vänlig nog alt erinra om altutskottet när det gällde JAS tar fasta på vad vi anfört i en folkpartimofionoch talar om att dd är ett ansvar som man tar på båda sidor. Vad vi sade i denmotionen var att de fyra koncerner som står bakom IG JAS gav trovärdighet åtförmågan alt fullfölja kontraktet. Vi anför i motionen att desäkerhetspolitiska skälen för svensk flygplansproduktion är starka, mensjälvfallet får det inte innebära atl staten kommer i underläge iförhandlingarna. Både industrin och staten måste därför ta ell ansvar i deförhandlingar som föreslår. har haft vänligheten atl nämna enfolkpartimofion och en folkpartireservation rörande skyddsskolan i . Del är,tycker vi, allvarligl att man nu går atl fatta ett beslut om alt en myndighetinom försvarsmakten skall kunna bli den myndighel där man utbildar vapenfria.Vi har aldrig - i varje fall aldrig - kommenderatvapenfria till ulbildning eller tjänstgöring vid en militär myndighel. Dettakan leda till skada på det sättet att man kan misstänkliggöra helavapenfriinstilutionen. Den som blir uttagen till vapenfri tjänst vet ju inte idetta fall om han kommer alt hamna på en miUtär myndighet. När inte hade någonreplikmöjUghet kvar, passade försvarsministern på att betygsälta iett avseende: Fanns det någon rimlighet i vad vi sade om pengar och ambitioner?Försvarsministern anförde alt vad föreslår är 400 milj, kr. Vad visagt är att det är 400 milj, kr. det här budgetåret och 800 milj. kr, nästabudgetår, alltså summa . Egentligen skulle man inte behöva ha några pengar alls,för vad det är fråga om är beställningsbemyndigande. Vi har sagt att det ärfyra konkreta objekt. Del första är luflvärnsrobotar. Beställer man , sålevereras de ju inle förrän , Det andra objektet ärhelikoptrar. Även om vi snabbi skulle fatta beslut om att importera enhelikopter, så kommer leveransen, dvs, utbetalningen, . När det gäller ubåtar, del Iredje objektet, har vi sagtatt det låg en signaleffekt i försvarsbeslutet; man skall öka antalet ubåtarlill 14, Vi vel all ekonomin är pressad, och del behöver inle bli vad som låg iförsvarsbeslutet -fem nya Ubåt 90 och livstidsförlängning av två Sjöormar, Detkan ju bli en varianl - fyra Ubåt 90 och i så fall livstidsförlängning av treSjöormar. Då skiljer del på en ubåt, och vad koslar en ubåt? Vi vet atl om manbygger tre ubåtar blir slyckprisel på dem myckel högl. Ubåt nr 4 kostar 60-70 %av vad de andra kostar. Det fjärde objektet var kustroboiar. Vi har sagt att ingenvet vad ett kustrobotbalteri kostar. Man kan nämligen länka sig att göra mindreenheter - kanske färre fordon. Det underlällar också därigenom att del ärlättare att gömma dem. Och hur många robolar skall man ha? Vill man säga altetl kustrobotbalteri skall ha elt visst antal robolar? Men vi kan se allasjömålsrobotar som en enhet, och sedan kan man skjula från kustkorvetl, frånrobolbål eller från kuslrobot. Poängen är alt man maximerar en angriparesförbekämpningskapacild; man ökar plallformama. Dessutom är flera av dessa saker- del gäller helikoptraroch luftvärnsrobo-lar - innefattade i ÖB:s planer. Det är bara del alt manskall göra en lilen förskjutning i tiden. Då är frågan: Vilkenplaneringsperiod? Planering och anslag för det militära försvaret, m.m. Planering och anslag för det militära försvarel, m.m. Den bedömning vi har gjorl, 1,2 miljarder, kan vararimlig. Sedan vet vi atl man, som i alla sådana här sammanhang, inle skallspela med helt öppna kort. kan vi säga till industrin: "Vi köper enfjärde ubåt om vi får ett rimligt bud från er." Del är della som gjorl allvi inte har försökt specificera de fyra objekten, för del är delsamma som altha etl golv vid förhandlingar. har jag i och för sig dålig erfarenhet av alt la framsiffror. Men vi har icke använl myndigheterna som referens, utan vi har självainom parliel försökt göra en bedömning. Och innan någon har sagt på vad sättsiffran är fel - låt mig säga alt det som försvarsminislern sade om 400 milj.kr. är en oriktig återgivning av vad som står i vår molion. Med delta, herr talman, yrkar jag bifall till sammareservationer som har yrkal bifall till. 45 () replik: Jag försökle redan tidigare alt få en replik,men det uppmärksammades inle av lalmannen, vilket jag beklagar. Eftersom HansLindblad log upp samma fråga på nyll, nämligen miloindelningen, försöker jagalt göra en kommentar . Redan i mill inledningsanförande sade jag alt del rör sigom en fråga där del finns moliv för såväl del ena som det andra. Här gäller detvalel mellan och utskottsmajoriieten lillslut förordade berodde framför alll på dd som ÖB och regeringen hadelagt i vågskålen. Då vägde del över för delta alternativ.