prot · GC0972 · 1988-12-31 00:00:00 — Därutöver vill jag än en gång understryka attutgångspunkten för mitt svar var att frågan var formulerad som om vi på någotsätt borde införa generella regler för behandlingen av asylsökande frånTurkiet. Det vore, som det står i frågan, "ett tyst politisktställningstagande mot regimens sätt att förtrycka det kurdiskafolket"". Det är mycket viktigt all konstatera att vi inte använderflyktinglagstiftningen för utrikespolitiska ställningstaganden. Det äregentligen i strid med de internationella normer som gäller för asylrätten,dvs. för siats rätt att ge flyktingar . Omständigheterna att en statbeviljar asyl för en flykting skall enligt asylrättens principer inte ses somen fientlig handling gentemot flyktingens hemland. Det är viktigt att man interuckar på denna grundförul- Om politisk asyl för kurdiska flyktingar från 1988/89:72 sättning om man vill bibehålla ochvidareutveckla en väl fungerande flyktingpolitik - medallt vad det innebär. Om vissaktion för att öka komtnunernas flyktingmottagning 88 (): Herr talman! Överläggningen var härmed avslutad. 25 §Svar på fråga 1988/89:470 om viss aktion för att öka kommunernasflyktingmottagning har frågat mig om jag ställermig bakom aktionen "Ja - rum för medmänsklighet" och desspolicynormer. Ett allt större antal asylsökande har kommit till vårtland . Detta har lett till svårighet både att fatta snabbabeslut i ärenden rörande uppehållstillstånd och att ordna kommunplacering fördem som tillåtits stanna här. Genom en rad åtgärder har regeringen verkat föratt minska dessa olägenheter. Även kommunerna har gjort stora insatser för attta emot flyktingar. Det kan emellertid inte bara vara en angelägenhet för stat,kommun eller myndigheter att ansvara för flykfingmottagandei. Även enskildamänniskor och folkrörelser bör ta sitt ansvar. I det perspektivet välkomnar jag varmt aktionen "Ja -rum för medmänsklighet" som genomförs av Rädda barnen. Röda korset,, frikyrkoråd/och . De ochderas medlemmar har en viktig roll att spela. Jag noterar med särskildtillfredsställelse folkrörelsernas engagemang för att öka kommunernasflyktingmottagande. Aktionen har låtit ge ut ett s.k. policydokument, där manredovisar sin syn på hur asylsökande och flyktingar skall bemötas. Jag kan istort sett ställa mig bakom de värderingar som ligger till grund fördokumentet. I huvudsak överensstämmer de med nu gällande flyktingpolitik. 90 (): Jag vill tacka invandrarministern för svaret. Röda korset, och / samt har tillsammans tagitinitiativ för att öka utrymmet för solidariteten och medmänskligheten när detgäller flyktingar. De kallar sin akfion för "Ja - rum förmedmänsklighet". I bakgrunden finns en oro som dessa fem organisationer ochkyrkor har känt för att den svenska målsättningen och praxisen iflyktingpolitiken inte alltid har stämt överens. Av det skälet är det myckettillfredsställande att höra att invandrarministern välkomnar denna aktion ochatt invandrarministern i stort sett ställer sig bakom de värderingar som uttrycksi policydoku-mentet. Med tanke på budskapet i dokumentet är det någotförvånande med denna positiva inställning - även om det är välkommet. Idokumentet finns ett tjugotal punkter med förslag om förbättringar i generösoch humanitär riktning när det gäller flyktingpolitiken. Dessa organisationerhar uttryckt dessa förslag i remissvar pä den utredning som har gjorts omutlänningslagstiftningen. Bland dessa punkter finns t.ex. åsikten att det iframfiden inte längre skall vara möjligt att ta barn i förvar, att man inteskall direktawisa i den omfattning som har skett, att man inte skall hapolismedverkan i en asylutredning, att man skall ha ett joursystem vidmottagandet och atl frivilligorganisationerna också skall vara med vidmottagandet. Det har tagits mycket liten hänsyn till dessa synpunkter ilagrådsremissen. Betyder invandrarministerns svar att regeringen är beredd attpå nytt beakta dessa synpunkter i den kommande propositionen? Avser invandrarministernatt ta vara på erbjudandet om frivilligorganisationernas roll i samband medankomsten till ? Om viss aktion för att öka kommunernas flyktingmottagning Jag kan redan från början konstatera att detinte finns utrymme i en frågestund för att diskutera vare sig de 20 punkternaeller hela den nya asyllagstiftningen, där vi avser att lägga förslag påriksdagens bord . vet ju lika väl som jag att vi fårrika tillfällen att diskutera lagen . Som jag sade i mitt svar kan jag ställa mig bakom devärderingar som ligger till grund för policydokumentet. uppehöllsig speciellt i sin fräga kring den del av aktionen "Ja - rum förmedmänsklighet" som handlar om att öka kommunernas flyktingmottagning. Detvar framför allt detta jag trodde frågan handlade om. Det finns många av dessa 20 punkter som jag kan instämmai. Ett exempel på en punkt där jag känner mig litet tveksam ärpolicydokumentels skrivning om alt beslut om familjesammanföring skall fattassamtidigt som beslut om uppehållstillstånd. Av den kortfattade beskrivning somfinns i dokumentet får man uppfattningen att asylsökandes anhöriga som vistas iannat land och som inle ens ansökt om att fä komma hit automatiskt skall fäuppehållstillstånd. Vidare kräver man en översyn av förtroendeläkarinstitutet.Del är inte aktuellt. Men för att ytterligare stärka barnssituation i utlänningsärenden har regeringen, som säkert vet, ioktober 1988 beslutat atl en särskild förtroendeläkare med barn- ochungdomspsykiatri som specialistkompetens skall utses. Jag vill bara ge dessaexempel på ett par punkter där jag är tveksam, men självfallet finns det mängapunkter där jag kan instämma. 92MARIA (): Jag tackar invandrarministern för dessakompletterande upplysningar om vad som framförts i policydokumentet. Men detkan finnas anledning att särskilt fundera över det allmänna innehåll som finnsi policydokumentet. Det är de skälen som ligger bakom att dessa femorganisationer och kyrkor nu gär ut i en aktion. Det handlar inte enbart om attförsöka övertyga ibland litet ovilliga politiker och invånare i kommuner attöka sitt mottagande av flyktingar. I denna akfion handlar det mycket om att fåtill siänd framför allt en mera generös praxis när det gäller utlännings- Om viss aktion för att öka kommunernas flykiingmoitagning ärendenoch när det gäller flyktinglagstiftningen än vad som har varit fallet. Manskall helt enkelt fä praxis att stämma överens med nuvarande lag och få ettantal förslag om hur lagen skall kunna bli mera medmänsklig. Jag hoppas att invandrarministerns svar innebär att maninnan propositionen läggs kommer att ta i förnyat beaktandedet som har föreslagits från dessa organisationer. Vill man verkligen göra en humanitär insatsför flyktingarna , skall man lägga stor vikt vid inte bara en generösbedömning av flyktingar utan framför allt vid ett generöst flyktingmottagandeute i kommunerna. Där välkomnar jag verkligen denna aktions bidrag. Jag hoppaspå ett starkt engagemang - inte bara från dessa folkrörelser, utan från allafolkrörelser. 94 (): Jag skulle vilja återkomma till den fräga somjag tidigare ställde till invandrarministern. Det finns ett förslag i dettapolicydokument som är ganska nytt. Det innebär att dessa fem organisationer ochkyrkor erbjuder sig att ha en roll vid ankomsten för flyktingar, bl.a. genomatt upplysa dem om svensk lagstiftning och om svenska regler samt för att biståi största allmänhet i den ganska svåra situation som mänga asylsökande kan varai när de kommer till . Det här är något ganska nytt. Detta förslag har dessaorganisationer kanske inte tidigare gått fram med gemensamt. Jag är därförsärskilt intresserad av att höra hur invandrarministern vid uppvaktningen harställt sig till just denna del av deras budskap. Jag ser det som ett utmärktsätt att förstärka generositeten i svenskt flyktingmottagande. Det är ettutmärkt komplement till den mottagning som stat, regering och verk kan stå för. Jag är inte beredd atti dag direkt la ställning till just det här konkreta förslaget. Så fort jag fåren chans avser jag emellertid att fördjupa mina kontakter med alla svenskafolkrörelser, för att diskutera hur vi på olika sätt skall få folkrörelsernaatt konkret engagera sig i ett välkomnande av de grupper som söker sig tillSverige. 96MARIA (): Jag vill bara till slut be invandrarministernatt, innan propositionen färdigställs och läggs pä bord, ta enförnyad titt på de remissvar som frivilligorganisationerna och kyrkorna harlämnat till utredningen om den nya utlänningslagen. Jag hoppas attinvandrarministern, som ny på den här posten och därmed med fräscht och öppetsinne, försöker sätta sig in och se efter om man inte pä ett antal punkterskulle kunna föra in dessa mycket kloka synpunkter som har förts fram efter ettlångt och gediget arbete med flyktingfrågor. Jag tror atl svenskflyktingpolitik har mycket att vinna på att invandrarministern noga studerarderas förslag. Överläggningen var härmed avslutad. 26 §Svar på fråga 1988/89:468 om polisens användning av elektronisk avlyssning har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att förbättra informationen till polisenom de regler som gäller för avlyssning som tvångsmedel. Telefonavlyssning får användas som tvångsmedel i brottmåloch för vissa andra ändamål. Telefonavlyssning innebär vittgående möjligheter tillingrepp i förtrolig kommunikation. Det är därför noga reglerat i lag undervilka förutsättningar telefonavlyssning fär ske. S.k. huggning, dvs. avlyssningmed dold mikrofon, är däremot inte tillåtet som straffprocessuellt tvångsmedel.Det finns bestämmelser i om straff för brytande av telehemlighetoch för olovlig avlyssning. Regeringen har överlämnat en lagrådsremiss om vissatvångsmedels-frågor. I remissen läggs fram förslag till ändrade regler omövervakning av telekommunikation. Något förslag om rätt att utföra avlyssningmed dold mikrofon tas inte upp i remissen. De personer hos rättsväsendets myndigheter som skalltillämpa regler om avlyssning måste självfallet noga hälla sig informerade omvad som gäller på området. Ansvaret för att reglernas innebörd och förändringari regelsystemet förs ut till personalen åvilar i första hand myndigheternaschefer. Jag vill tillfoga att massmedierna har ägnat dessa frågormycket stort intresse . Några särskilda informationsåtgärder frånregeringens sida för polisen anser jag därför inte vara nödvändiga. 98 (): Jag får tacka civilministern sä mycket för svaret. Elektronisk avlyssning, huggning, tillhörde förut JamesBonds värld. utgör den ett vardagens samtalsämne i . I nästa stegingår väl huggning bokstavligen i svenskarnas vardagsrum. Men det är inte nog med detta. Det har ocksä ifrågasattshuruvida polisen avlyssnar åklagarna. Många frågar sig om vi håller pä att fäett svenskt Watergate med omfattande huggning av förment opålitliga medborgareoch tjänstemän under ledning av polisen. Detta är en skräckbild utan verklighetsförankring, kommercivilministern säkert att svara mig. Jag hoppas att han har rätt. Jag liksommänga andra har emellertid börjat bli osäkra på den här frågan. Det beror päpolisens inställning i fråga om huggning. Man anser sig tydligen ha omfattanderättigheter till illegal avlyssning och åberopar något diffust om nödrätt.Senast och särskilt tydligt har detta demonstrerats av säkerhetspolisens chef,. Detta är en felaktig uppfattning om gällande rätt, enligtmin bestämda uppfattning, som ytterst leder till förverkligandet av denuppmålade skräckbild eller det skräcksamhälle som jag angav. Statsrådet har numakt och möjlighet att undvika denna utveckling. Av svaret framgår attregeringen delar min restriktiva syn. Det är bra. Det borde ha klarlagts förminst tre är sedan. Om polisens användning av elektronisk avlyssning Om polisens an vändning av elektronisk avlyssning Civilministern anser sig emellertid inte behöva vidtanägra egna informationsåtgärder om gällande rätt vid huggning. Han hänvisarmera till att massmedia intresserat sig för det. Det ger upphov lill en hel delföljdfrågor. Den följdfråga som man måste ställa sig är vilka åtgärderstatsrådet tänker vidta när det gäller den buggningsutrustning som polisen faktiskthar. P-G Näss är inte chef för säkerhetspolisen iSverige, och han tjänstgör inte heller längre vid säkerhetspolisen i . Det är givetvis djupt olyckligt att det har kommit frammisstankar om att det inom polisen skulle ha förekommit avlyssning av enskildapersoner i strid med gällande regler. Det pågår en förundersökning om detta.Därför vill jag inte ge några ytterligare kommentarer till det. Anf.100 (): Ja, statsrådet, jag vet att P-G Näss intelängre är chef för säkerhetspolisen i . Statsrådet vet emellertid likaväl som jag att när det här framför allt var aktuellt sä var P-G Nässsäkerhetspolisens operative chef och det är inte vilken polisman på gatan somhelst. Det tror jag att vi kan vara överens om. Jag menar bestämt att man inte kan fä vara så defensiv somstatsrådet är i det här fallet och säga att informafionen ordnar sig nog ända,möjligen via myndighetschefer, och att det för övrigt har diskuterats imassmedia. Statsrådet mäste ta ett eget ansvar för denna fråga. Det är ingendetaljfråga. Det handlar faktiskt om en grundläggande fräga för det svenskarättssamhället. Jag efterlyser fortfarande svaret på frågan om vadstatsrådet tycker att det skall hända med den buggningsutrustning som de factofinns hos polisen. Jag är inte ett dugg defensiv när det gällerdessa frågor. Jag kan emellerfid inte ge mig in i förundersökningarna. Attnågon skulle fått uppfattningen att vi är defensiva när det gäller dessa frågorär faktiskt fullkomligt gripet ur luften. Förundersökningen måste sedan ha sin gäng, både i vadgäller huruvida det har inträffat huggning, olaglig avlyssning, och hur det hargått till. 102 (): Det här handlar inte om historia. Det handlarinte om vad som har hänt i förgängen tid. Det handlar i stället om att manskall förebygga att sådant här skulle kunna upprepas . finns ett utomordenfiigt gott tillfälle att motbakgrund av lagrådsremissen gä ut och göra en ingående informationskampanj hosde centrala delarna av polisen om hur detta skall hanteras. Det tycker jag ären självklar åtgärd. Jag upprepar för tredje gången frågan om vad som skallhända med den buggningsutrustning som uppenbarligen finns hos polisen, omhuggning är förbjuden även enligt regeringens uppfattning. Den frågan kräverett svar här och , herr statsråd. Regeringens uppfattning är mycket klartuttryckt i den lagrådsremiss som har lämnats till lagrådet. Att det pågårförundersökning om detta gör att jag inte kan gå in och diskutera såsom omfakta funnes av den art som vill göra gällande. Jag måsteutgå ifrån att det som regeringen säger självklart är, på samma sätt som allannan lagstiftning, gällande rätt för polisen och alla andra inblandade och attdetta är bekant för varje enskild polisman som har att befatta sig med sådanafrågor. Om åtgärder för att trygga dagligvaruhandeln 104 (): Jag utgår ändå från att det, trots vadstatsrådet säger här och , kommer att bli en rejäl information till polisenom hur man skall hantera gällande rätt. Jag återupptar nu för fjärde gängen frågan om den härbuggningsutrust-ningen. Den finns ju faktiskt. Detta har inte medförundersökningen att göra. Jag skulle vara den siste att be någon förstöra enförundersökning. Jag har arbetat som åklagare i 20 är och haft ansvar förförundersökningar, och jag betackar mig för all inblandning iförundersökningar, även från ministrar. handlar det inte om det. Det handlarom det faktum att det finns en buggningsutrustning som uppenbariigen, enligtregeringen och även enligt statsrådet här och , icke får användas. Vad skallhända med den? Det behövs ett svar. Tystnaden är oroväckande. Överläggningen var härmed avslutad. 27§ Svar på fråga 1988/89:461 om åtgärder för att trygga dagligvaruhandeln har frågat civilministern vadregeringen avser att vidta för åtgärder för att förhindra en omfattandeutslagning av våra dagligvarubutiker. Arbetet inom regeringen är så fördelatatt det är jag som skall svara på frågan. I vår ekonomi bestäms strukturutvecklingen inomdetaljhandeln till största delen av konkurrensen mellan olika butiker ochmellan olika distributionsformer. Bl.a. genom denna konkurrens kan en högeffektivitet uppnås i distributionsledet, vilket kommer konsumenterna tillgodo. Inom ramen för den kommunala planeringen av bl.a.markanvändningen har kommunerna möjligheter att påverka utvecklingen avdetaljhandelns lokalisering och struktur. Till grund för planeringen kankommunala varuförsörjningsplaner upprättas. Industridepartementet har att följa och analyserastrukturutvecklingen inom handel och distribution. Detta sker bl.a. inom ramenför det sk. rädet för frågor inom handels- och tjänstesektorn. I syfte att löpande fä fram relevant analysunderlag harindustridepartementet stött en rad olika projekt med anknytning tilldetaljhandelns utveckling. Statens pris- och konkurrensverk (SPK) fick såledesår 1986 i Om åtgärder för att trygga dagligvaruhandeln uppdragatt utveckla ett system för analys av strukturförändringar inom handeln. Ett annat exempel är ett projekt rörande s.k. externahandelsetableringar. Projektet drivs av , påuppdrag av bl.a. industridepartementet. Utredningsarbetet syftar till att ökakunskaperna om effekterna av etablering av köpcentra och affärshus utanförtätorter. Vi vet för litet om de faktorer, av typen inköpsbeteende m.m.,som styr handeln i stadskärnorna och i närcentra, när stormarknader ochliknande etableringar sker utanför städerna. Jag vill även nämna att industridepartementet är delaktigti arbetet med projektet långtidsutredning, som pägär sedan ett årtillbaka inom . 1 vad gäller glesbygden följer ()utvecklingen i fråga om distribution och varuförsörjning i dessa områden. Jagvill här erinra om de möjligheter som stödet till kommersiell service iglesbygden erbjuder. Under /88 lämnades glesbygdsstöd med ca 30milj. i form av investeringsstöd, hemsändningsbidrag och driftstöd. Regeringen följer således, genom olika studier,utvecklingen inom detaljhandeln. Vidare utgår olika former av stöd, när så ärmotiverat, för att kunna upprätthålla varuförsörjningen i glesbygdsomi-åden. 106 (): Jag vill först tacka industriministern för svaret på minfräga, även om jag inte finner så många konkreta åtgärder som kan förbättradagligvaruhandelns utveckling . Orsaken till att jag frågade är att jag är bekymrad överutvecklingen i dagligvaruhandeln. Antalet butiker har minskat drastiskt underde . Prognoserna ser inte heller speciellt gynnsamma ut. Detfinns flera orsaker till denna utveckling. Bl.a. har lönsamheten inom de mindredagligvarubutikerna varit svag. Många av näringsidkarna är äldre. På grund avden svaga lönsamheten har del varit svårt att få till stånd en generationsväxling.De unga vägar helt enkelt inte satsa pä dagligvaruhandel pä t.ex. landsbygdeneller i mindre tätorter. Detta kommer förmodligen att innebära att mångabutiker kommer att stängas när de äldre slutar. Som jag tidigare nämnde har utslagningen av butiker pågätti flera decennier. Skillnaden är att det tidigare i regel fanns tvä eller flerbutiker pä en ort. Det gjorde att nedläggningarna inte märktes på samma sätt,eftersom det i alla fall fanns en butik kvar i bygden. Skulle den sista butikenförsvinna, blir det betydligt allvarligare. Vi har , som nämndes i svaret, ett glesbygdsstöd somkunnat rädda kvar en del butiker. Detta stöd är bra. Men det bör kompletterasoch breddas till att gälla fler områden. Butikernas verksamhetsområden kanockså breddas till att gälla även olika former av service och tjänster. från samhällets sida lägga ut post-, apotek- och försäkringskasseärenden.Man kan ocksä tänka sig att handlaren utför tjänster som turistvärd samtuppgifter åt den kommunala . Dessutom ärdet ofta lämpligt attbutiken tillhandahåller bankservice. Här har dock bankinspektionen på ettnegativt sätt skärpt bestämmelserna för bank i butik. Det fär till följd att glesbygdsbutikerna förlorar en viktig servicegren. Jag skulle vilja fråga industriministern om han är villigatt medverka till att olika t.ex. statliga serviceverksamheter kan läggas utt.ex. hos lanthandlarna och om han är villig att medverka till en breddning avglesbygdsstödet, så att det omfattar större områden än . Jag sade i mitt svar att just stödet tillkommersiell service är ett värdefullt stöd som syftar till att tryggaförsörjningen med dagligvaror i glesbygdsområden. Stöd kan alltså lämnas tillinvesteringar för anskaffning av lokal, om- eller tillbyggnad av lokal samtinvesteringar i inredning och utrustning. Utav glesbygdsstödet, de 30 miljonersom lämnades under /88, gick huvuddelen till upprustning av ca200 glesbygdsbutiker. Bidrag kan lämnas för att finansiera del av investering.Det är som fastställer villkoren. Även investeringslån ellerkreditgaranti kan beviljas av . Vidare kan också s.k.servicebidrag med högst . lämnas när andra stöd visat sig varaotillräckliga, om synnerliga skäl föreligger. Genom servicebidraget öppnas möjligheter att i vissa falllämna bidrag lill olönsamma butiker än , för att påsä sätt undvika butiksnedläggningar. Jag vill emellertid gärna säga att de tankegångar KjellEricsson lar upp om att man bl.a. i glesbygdsområdena borde kunna överväga attsamla serviceverksamheter av olika slag, exempelvis till lanthandeln, ärtankegångar som jag delar och som jag tycker det finns anledning att pröva ipositiv anda. 108 (): Jag tackar för det svaret, som jag tolkar sommycket positivt. Detta är viktigt. Det finns behov av utveckling ochförnyelse inom hela dagligvaruhandeln för att kunna bevara en kommersiellservice i hela värt land. Jag tror att det är viktigt att butikernas verksamhetbreddas till alt gälla också olika former av service och tjänster. Mängahandlare har också uttryckt önskemål om att ge sig in på denna typ avverksamhet. I den pågående landsbygdskampanjen har det frän många hållframhållits hur viktigt det är med en butik i bygden. Butiken är mer ellermindre en förutsättning för att vi skall ha en levande landsbygd. Det vill jagunderstryka. Överläggningen var härmed avslutad. Om åtgärder för att trygga dagligvaruhandeln 28 §Föredrogs och hänvisades 1988/89:Sfl4-Sfl7 till socialförsäkringsutskottet 4 protokoU 1988/89:72 - 73 Prot.1988/89:72 29 § Anmäldes och bordlades 1988/89:81om riksfärdtjänsten 1988/89:87om godkännande av överenskommelse mellan om avgränsningen av kontinentalsockeln och fiskezonerna iÖstersjön 1988/89:88 om upphävande av reglerna om bevakning av testamente1988/89:93 om anslag till statens telenämnd /90 30 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följande interpellationer framställts 1988/89:140av () till kommunikafionsministern om Öresundsförbindelserna: Det är hänsynen till miljön iÖresundsomrädet som varit det tyngst vägande argumentet mot enbilbro mellan och . Det skälet har fått ökad tyngd, dels genomatt miljöproblemen förvärrats, dels genom att medvetenheten omhur grundläggande de ekologiska sammanhangen är har ökat bland människor iallmänhet, liksom kunskapen om hur stora försyndelserna mot miljön har blivitoch hur mycket som mäste återställas. Öresundsdelegationen fick tilläggsdirektiv omatt utreda förutsättningarna för en borrad järnvägstunnel mellan ochKöpenhamn, vilket vi från sida har föreslagit. Många tunga remissinstanser har redan underkänt demiljöanalyser som låg till grund för Öresundsdelegationens tidigare förslag omen kombinerad bil- och järnvägsbro över sundet. Utredarna konstaterar nu att en järnvägstunnel urmiljösynpunkt är det bästa alternativet. konstateras att luften iområdet inte påverkas mycket av förändringar i Öresundstrafiken. Det avgörande,enligt utredarna, är trafikutvecklingen i regionen i stort. Men man kan inte bortse från att trafiken i Malmöregioneni allra högsta grad kommer att påverkas av vilket alternativ man väljer. Enbilbro mellan två av största städer kommer att leda till en omfattandeökning av trafiken. Bron blir kanske lönsam om man räknar som Öresundsdelegationengör, men man kan också utgå från att utsläpp, buller och trängsel i ochKöpenhamn blir värre än som beräknas.