prot · GC09120 · 1988-12-31 00:00:00 — Del var ju faktisktsä, , att det förhållandel alt årskullarna minskar och med vilketantal de går ned kände vi lill redan förra ärel när vi fattade beslul om 127000 inlagningsplalser. Regeringen tillförde inte diskussionen något nyttfaktamaterial när man ändå gick in och försökte ändra på ell riksdagsbeslut.För övrigt instämmer jag helt i del som sade om direkiramen ochdess framtida ulveckling. Jag går så över till den yrkesinriktade utbildningen.Moderalerna slår isolerade, sade . Det är nästan så att manfrestas att använda den gamle frikyrkopastorns ultryck; Tack atl delär som del är, för hur skulle det annars vara. Om vi inte hade opponerat oss mot den socialdemokratiskautbildningspolitiken, skulle över huvud taget ingenting ha hänl i detsammanhanget. Som jag nämnde i milt inledningsanförande visade moderalernaredan i början av 80-lalel på svagheterna i den gällande yrkesutbildningen ochskisserade ett förslag. Utan det hade t.ex. ÖGY aldrig kommit fill stånd. Delmåste vara vi som går i spetsen och ser till alt del verkhgen händer någoniing. Det är hell rikfigt, , all jag medvetetutelämnade ordet lärlingsutbildning då jag framförde synpunkter ur vårpartimofion. Det gjorde jag av den enkla anledningen att jag ville se om jagdärigenom kunde få all avslå från den mytbildning som han annarsägnar sig ål när det gäller vårt yrkesulbildningsförslag. Han läser faktisktvår molion som en viss potentat läser . Del är inte fråga om atl sålla några agnar från vetet Ivår motion framställer vi mycket klart alt del skall finnas elt betydandeinslag av allmänna ämnen. Hur lär man sig ett yrke bäst? Är detgenom alt man gär som praktikant och lillar, som föreslås i ÖGY, eller genomatt man såsom vi föreslår aklivl dellar i den verksamhel som förekommer vidförelaget? 56CARL-JOHAN () rephk: är krifisk mol folkparfietför att vi i en reservalion föreslår att man skulle göra del lättare attanordna lärlingsutbildning. Vi vill all del skall vara elt alternativ som detär läll att ta till där det är lämpligt, inte där det är olämpligt, LarsSvensson. Är del etl komplement eller ett alternativ, undrar ocksåLars . Skillnaden mellan komplement och alternativ är inte så stor idet här sammanhanget att man, som gör, behöver la lill såvidlyftiga miljöskillnader som skillnaden mellan atl vara på vandring i öknenoch alt vara ute på isen. 57 (vpk) replik: Jag vill kommenlera det sade.Lars sade att socialdemokraterna har det underlag de behöver för attkunna göra en utvärdering av försöksverksamheten med den treårigayrkesutbildningen. Del är ju roligt för socialdemokralerna. Vpk gör dock inle sammabedömning, och vi är inle ensamma om den inslällningen. Vi var inte heller ensamma om all förvänla oss ettfortsatt fullskaleförsök i etl län, även om inle fattade beslut omall det skulle vara just i som de nya platserna skulle läggas ul. Jag är vidare litet besviken över att tigerom cash limit-metoden. Hur kan del komma sig atl socialdemokralerna gör såolikartade bedömningar av denna metod när del gäller resp.gymnasieskolan? Vilka polifiska bedömningar ligger bakom socialdemokralernasställningstagande atl man skall skära ned på gymnasieskolan ? När del gäller varningen lill de parlier som talar sigvarma för lärlingsutbildning, håller jag gärna med . Jag tror allhan har helt räll i del. är, som har sagt, ganskaisolerade. Jag har dock själv bhvit oroad över det ullalande som finns imiljöpartiets reservation om atl man skulle ha större möjligheter att få arbeteefter en lärlingsutbildning än efler en treårig ulbildning i gymnasieskolan. Idet sammanhanget vill jag gärna hålla med . 58 () replik: Jag skall svara kortfattat när del gällercash limit. Läget i utskollel var och är alt del finns en majoritet när det gällerall avskaffa cash limit på . Det fanns del emellertid inte när detgäller gymnasieskolan, utan där följde utskottet det beslut som harfattal, där majoriteten av parfierna slällde sig bakom utgiftsramen . Det var alltså skälet, och del tycker jag atl man skall vara ärlignog atl erkänna. När dd gäller fullskaleförsök tror jag alt jag är överens. Jag har sagt att med den bas som vi har fått genom detÖGY-försök som är utlagt i - och som nära nog är ell fullskaleförsök -har vi fält elt så bra underlag som vi behöver för utvärdering. Det kommer inlealt kunna tillföra utvärderingen något om man utökar med 800 plalser. Deresurser som man nu har lagl på nya linjer ger däremol mer för ulvärdering- Anslag tiU gymnasieskolor, m.m. Prot,1988/89:120 Anslag tdl gymnasieskolor, m.m. en, än omman skulle ha lagt ul fler plalser i , När dd gäller lärhngsutbildningen harvi tidigare diskuterat om den skall vara ell komplement ellerelt alternafiv. Från vår sida har vi sagt atl den skall vara ett komplement påde områden där gymnasieskolan inte kan erbjuda en utbildning. Det kan gällarelativt snäva yrkesområden, och det kan vara geografiska förhållanden somspelar in. I dessa fall kan vi acceptera del. I övrigt anser vi att ungdomarnabehöver den utbildning som ges inom gymnasieskolan för alt stärka sinställning. Om man har en gymnasieulbildning blir man inle heller låst lill enspeciell arbetsgivare. talar om prakfikanter när det gäller ÖGY:sförslag. Enligl ÖGY är del dock icke fråga om att man skall gå ut sompraktikant Det är i ställd fråga om att man skall få en utbildning ute inäringslivet. Del är viktigt alt man kommer ihåg detta. I annat fall blandarman - som -ihop lärlingsutbildning och gymnasial yrkesutbildningenligl ÖGY-mo-dellen. När jag säger alt moderalerna är isolerade, så menar jaginle enbart här i kammaren. Parterna ute på arbelsmarknaden går också emol er.Ni är ensamma om er uppfattning att man inte skall förlänga den yrkesinriktadeulbildningen till . Det får ni väl fortsälla atl vara. Så länge vi vetalt vi har en majoritet bakom oss, kommer vi att driva på för alt man skallgöra den yrkesinriktade utbildningen jämbördig med den teoretiska, så att mankan söka högre ulbildning men också så all man kan få en bällre utveckhng förungdomar i slorl. Kost och hälsa på alla linjer - det tycker jag är bra. Delfinns med i det paket som är ute, och man skall undersöka om detgår all få in del i läroplanen. Lanlhushållsskolan tycker jag också har en stor belydelse.Den bör försöka anpassa sig så alt den kan finna nya former. 59 (vpk) replik: Jag skall mycketkortfattat vända mig till . Han sade att del inle fanns någonmajorilel i utskottet när del gäller cash limit i gymnasieskolan. Del är väl ensanning med modifikation. Om socialdemokralerna hade intagit en annanståndpunkt, hade det ju funnits en majoritet. Utskottet var för övrigl inleheller enigl när del gällde gmndskolan. Del fanns där en reservafion frånmoderalerna. Delta var således inget särskill bra svar. 60GÖRAN ALLMÉR (m) replik: Jag skall börja med det sisla upp. Han sade alt är isolerade inte bara här i kammaren ulanocksä ule i näringslivet. Parterna på arbetsmarknaden slår inle på er sida,sade han. Det är möjligt all de inte gör del. Del är nog faktiskl sanl att deinte gör det. Vi inom upplever dock, , alt vår främslauppgift är atl här i kammaren verka för de idéer som vi anser vara bärande,inle all försöka driva idéer därför alt man hos parterna ule på arbelsmarknadenhar en eller annan uppfallning. Här i kammaren fattar vi beslulen och utformar Det gör vi inte för att gå parternas ärenden. Sedan sade alt del inte var fråga ompraktikanter i ÖGY-förslagd. Jag har tyvärr inle med mig del förslag fillförsöksverksamhel när del gäller yrkesutbildningen som kom sedan.Där framgår dock tämligen klarl hur det förhåller sig. Jag ber läsa förslaget Det framgår att det icke är fråga om att eleverna skalldella i verksamheten i samband med sin utbildning, ulan de skall ute påarbetsplatserna se hur verksamhelen fungerar. På del sättet, menar vimoderater, lär sig ingen elt yrke. Det gör man bara genom all della iverksamhelen. Jag måste, eflersom jag inte hann det i min förra replik,komma lillbaka lill uttrycket sålla agnarna från vetet Jag upplever det som allsocialdemokraterna, och även en del andra partier i kammaren, haruppfattningen alt del skulle vara specielll fint alt ägna sig åt teoretiskasludier och atl del skulle vara atl befinna sig i bottenskiktet om man ägnarsig äl ett prakfiskt inriktat yrke. Vi moderater ser del faktiskt inle så. Föross är varje yrke av samma status. Det enda som vi anför från vår sida är atlman skall vara skicklig, kompetent och duktig oavsett vilket yrke man ägnar sigål. Del är detta som vårt förslag lill en yrkesinriktad utbildning igymnasieskolan syftar lill. 61 () replik: Av kommenlar fill cashlimit-principen utgår jag från, och del förstår man, att han anser atl del äretl rättvist system. vidhåller del och säger klart atl del varendasl när del fanns en majoritet emot som man frångick syslemel. Alltså måslesocialdemokraterna tycka atl det är rällvisl. säger att det är bra med kost och hälsa påalla gymnasielinjer. Han håller precis med mig. Det är mycket bra. Jag tyckerdå atl redan nu bör kunna göra ell uttalande i denna fråga, så attdel finns med när hela detta stora omräde går ut på remiss. Jag fick egentligen inte något svar på frågan omdimensioneringen av gymnasieskolan. Är del så, , altsocialdemokralerna ämnar leva upp fill löftet i regeringsförklaringen om engymnasieskola för alla? 62 () replik: Vi har litet begränsad tid för all försökabesvara de frågor som blir slällda, och det händer att jag inte hinner med. Vi från utbildningssidan har väl egentligen inle anledningalt fortsätta diskussionen om cash limit-principen. Vi följde det beslut somriksdagen fattade för etl är sedan på de områden där del fanns majorilel. Delär del verkliga förhållandet tog upp kost och hälsa. Jag uttryckermig posifivt med ulgångspunkl i alt ämnel måsle las upp på läroplanen närläroplanen görs om. vel all det inle går alt filiföra nyaämnen ulan att plocka väck något annal ämne. Del måsle aUtså ske isamband med atl läroplanen revideras. Då hoppas jag atl remissinslanserna ärpositiva och av samma uppfallning som och jag är. Då kan delfinnas möjlighet att få in della ämne i läroplanen. Jag förinle talan för parternas vidkommande, . Prot,1988/89:120 Anslag tid gymnasieskolor, m.m. 6 protokoll 1988/89:120 Prot,1988/89:120 Anslag tiU gymnasieskolor, m.m. siöder migsjälvfallel i min uppfattning om att jag har rätt när det gäller ÖGY kontra ertförslag fill yrkesinriktad ulbildning, när jag vet alt både arbetsgivare ocharbetstagare har samma uppfallning och när jag vel all denna utbildning påslällen där man prövat den i slörre omfattning har visat sig inte vara lämpligeller praktisk. Jag för inte detta resonemang här för att visocialdemokrater skulle tycka alt dd är finl att bara studera leoreliska ämnen.Jag har inte studerat teorefiska ämnen. Jag för della resonemang därför att jaganser atl ungdomarna skall ha samma möjligheter och förutsättningar. Vi anserinte atl man skall skilja på dem som väljer en teoretisk ulbildning och dem somväljer en prakfisk ulbildning. Vi anser att eleverna skall ha en i grunden brautbildning inom de allmänna ämnena osv. Del är därför jag säger atl del interör sig om praktik i ÖGY, ulan det är fråga om ulbildning enligt ettmodulsystem som parterna själva har diskuterat Jag log inte upp en annan fråga som moderalerna har med ireservationen. säger alt läroplanerna är dåliga med avseende på deulbildningar som har genomförts när det gäller ÖGY. Jag har inle fåttbevis för della. Parterna har själva varit med om alt utforma läroplanerna. Jagförulsälter atl de är bra. Men det viktigaste är all del inle är fräga ompraktik, ulan del är fråga om en ulbildning som sker ute på företagen och intei skolan. Tredje vice talmannen anmälde all ochGöran Allmér anhållil atl lill protokollet få antecknat att de inte ägde rätttill ytterligare repliker. 63ELISABETH (vpk); Förra behandladeutbildningsutskottet elt yrkande om atl utbildningen av optiker borde anordnasinom högskolan. Den gången avslogs yrkandet med moliveringen all ulbildningeneventuellt skulle komma atl beröras av en kommande utredning. återkommerkravet på all optikerutbildningen skall bli en högskoleulbildning, och dessulomhar man lagt till att del vore mycket lämpligl atl låla iLinköping få utbildningsansvaret kommunisterna anser verkligen inte all detfinns anledning alt invänta någon utredning för alt skall kunnauttala sig om den framtida optikerutbildningen. Utvecklingen har gått forl vadbeträffar optikernas verksamhet. krävs kunskaper som i många avseendenligger långt över vad som kan anses vara gymnasienivå. Mer kvalificeradebedömare än jag är hell överens om all vi måsle här i landel lyfla uppoptikerutbildningen på samma nivå, dvs. högskolenivå, som i flera andra länder.Inte minst optikerna själva kräver detta. Del sammelsurium avfördjupningskurser och vidareutbildningskurser på olika nivåer som finns i daggagnar verkligen ingen - allra minst optikerna. De olika nivåerna är en effektav att huvudutbildningen är betraktad som en gymnasieutbildning. har vid upprepadetillfällen demonstrerat sin förmåga all samordna ämnen och ulvecklatvärvetenskapliga utbildningshnjer. Många skäl talar för att även utvecklingenav en opiikerutbildning bör skötas av berörda fakulteter och institutioner vidjust Alla deförutsättningar som en utbildningssamordnare av en opfikerutbildning måste hafinns här. Jagkan ge några exempel. Den tekniska fakulteten kan svara för ulbildningsinslagav naturvetenskaplig och teknisk nalur, l.ex. fysik, optik och optometri. Denmedicinska fakulteten kan slå för inslag som anatomi, fysiologi och fysiologiskopfik, och den filosofiska fakulteten för relevanta områden inom beteende- ochsamhällsvetenskaper liksom forskningsmetodisk träning. Allt della behövs ochbör ingå i en högskoleutbildning för opfiker. Slutligen,herr lalman, vill jag anföra ytterligare ett skäl för att en högskoleutbildningav det här slagel borde förläggas lill jusl och ingen annanslans. 2,5mil utanför ligger . Om det blir justhögskolan i som får slå för högskoleutbildningen, finns en möjhghelatl la till vara både den kunskap och den erfarenhet som har samlats i Borensbergunder . Med dettavill jag yrka bifall till reservation 2. AnslagtiU gymnasieskolor, m.m. Överläggningeni detta ärende var härmed avslulad. Kammarenövergick lill att fatta beslul i de förevarande ärendena. Mom. 1 (ny tvåårigingenjörsutbildning) Utskottetshemställan bifölls med 257 rösler mot 59 för reservation 1 av Ann-CalhrineHaglund m,fl. Mom.3 (behörighet och urval) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservalion 2 av m,fl, -bifölls med acklamation. Mom.4 (reformens genomförande) Ulskoltetshemställan - som ställdes mol reservation 3 av -bifölls medacklamation. Mom.6 (riktpunkt för dimensioneringen) Utskottetshemställan - som ställdes mol reservation 4 av och - bifölls med acklamation. Mom.9 (lokalisering av utbildningen) Förslbilräddes reservation 5 av m.fl. med 64 röster mol 44 förreservalion 6 av och . 212 ledamöler avsiodfrån att rösta. Härefter bifölls ulskoltets hemslällan - somslälldes mol reservation 5 av m.fl. - genom uppresning. Mom. 13 (teknologiekandidat-utbildning) Ulskoltetshemslällan bifölls med 300 röster mol 21 för reservalion 7 av . Prot.1988/89:120 Övriga momem Mom. 1(tekniskt basår) Utskottets hemslällan - som ställdes mot reservation 1 avLarz och - bifölls med acklamation. Mom. 2 (planeringsramar m.m. för arkitektlinjen) Ulskoltets hemställan - som ställdes mot dels reservalion2 av och , dels reservalion 3 av BjörnSamuelson - bifölls med acklamation. Mom. 16 (studie av percapilalilldelningens ulveckling) Utskottets hemslällan - som ställdes mot reservalion 6 avAnn-Calhrine m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskollels hemställanbifölls. Mom. 1 (fortbildning av lärare i ) Utskottets hemslällan - som slälldes mol dels reservafion1 av m.fl., dels reservation 2 av ochMarianne - bifölls med acklamation. Mom. 2 (undervisningen i nalurorienlerande ämnen igrundskolan m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservalion 3 avYlva -bifölls med acklamation. Mom. 3 (särskilt bidrag för fortbildning av lärare igrundskolan) Ulskoltets hemställan - som ställdes mot dels reservafion4 av m.fl., dels reservalion 5 av och Carl-JohanWilson - bifölls med acklamafion. Mom. 6 (en ökad grundbemanning i skolorna i form av fastatjänster för lärarvikarier) Först bilräddes reservation 6 av m.fl. med78 rösler mol 41 för reservalion 7 av och ledamöler avsiod från alt rösla. Härefler bifölls utskottets hemställan med 205 röster mol78 för reservalion 6 av m.fl. 38 ledamöler avsiod från atlrösta. Mom. 7 (basresursmedeltalet på mellanstadiet) Utskollels hemställan - som slälldes mol reservation 8 avLarz och - bifölls med acklamation. Mom. 8(förstärkningsresursens användning) Prot. Utskottetshemslällan - som ställdes mol reservation 9 av Ann-Calhrine 24 maj 1989Haglund m.fl. - bifölls med acklamation. Mom.9 (elt nytt statsbidragssystem för och godkända fristående skolor) Förstbiträddes reservalion 11 av och med 38 röstermot 23 för reservation 12 av . 258 ledamöler avsiod från altrösta. Härefterbilräddes reservation 10 av m.fl. med 120 rösler mot 38för reservalion 11 av och . 161 ledamöleravsiod från att rösla. Slutiigenbifölls utskottets hemslällan - som ställdes mot reservation 10 av Ann-CathrineHaglund m.fl. - genom uppresning. Mom.10 (beslutsinstans när det gäller statsbidrag till fristående skola m.m,)Utskollels hemställan - som slälldes mot reservation 13 av m.fl.- bifölls med acklamation. Mom.11 (uttalande om statsbidrag till vissa skolor) Utskottetshemslällan - som ställdes mol reservalion 14 av Ann-Calhrine m,fl, -bifölls med acklamation. Mom.15 (inriktningen av utvecklingsverksamheten med kultur i skolan) Utskotlelshemslällan - som slälldes mol reservalion 15 av Ann-Calhrine m,fl. -bifölls med acklamation. Mom.16 (disposition av viss del av bidraget till utveckhng av samlad skoldag)Utskottets hemslällan - som slälldes mot dels reservation 16 av Ann-CathrineHaglund m.fl., dels reservation 17 av och -bifölls med acklamation. Mom.17 (bidrag till lokalt utvecklingsarbete på mellanstadiet och högstadiet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 18 av Ann-Calhrine m.fl. -bifölls med acklamation. Mom.18 (anslagsbeloppel m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mol dels reservalion 21 av ochMarianne , dels reservation 22 av -bifölls medacklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 3 (planeringsramarför elevplatser i gymnasieskolan för budgetåret 1991/92) 85 Utskottetshemslällan bifölls med 277 röster mol 39 för reservation 1 av . 1 ledamot avstod från atl rösta. Prot.1988/89:120 Mom. 6 (utbildning av optiker) 24 maj1989 utskottets hemställan bifölls med297 röster mot 22 för reservalion 2 av 2 ledamöter avstod från att rösla. Mom. 11 (rekrytering av elever till naturvetenskapliglinje i gymnasieskolan) Utskotlels hemställan - som ställdes mol reservalion 3av -bifölls med acklamation. Mom. 14 (försöksverksamhet med regionala idrotlsgymnasier) Utskollels hemställan - som ställdes mot reservation 4 avAnn-Cathrine m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 16 (uividgad försöksverksamhel med treårig yrkesinriktadutbildning i gymnasieskolan) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation5 av m.fl., dels reservation 6 av ochCarl-Johan , dels reservalion 7 av och ,dels reservation 8 av - bifölls med acklamation. Mom. 18 (utformningen av den yrkesinriktade utbildningenpå gymnasial nivå) Ulskoltets hemställan - som slälldes mot reservation 9 avAnn-Cathrine m.fl, - bifölls med acklamation. Mom. 19 (lärlingsutbildning m,m,) Utskottets hemslällan - som slälldes mol dels reservation10 av och , dels reservation 11 av -bifölls med acklamation. Mom. 21 (vårdutbildningarnas praktisk-kliniska delar) Utskottets hemställan - som slälldes mol reservation 12 avLars och - bifölls med acklamation. Mom. 22 (inriklningen av en treårig vårdutbildning) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservalion 13 avAnn-Cathrine m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 23 (gymnasieskolans inriktning och utformning) Utskottets hemställan - som ställdes mol dels reservation14 av m,fl,, dels reservation 15 av m.fl.- bifölls med acklamation. Mom. 24 (ämnesanknulen praktik på treårig ekonomisk linjei gymnasieskolan) Ulskollels hemställan - som slälldes mol reservation 16 avLarz m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 25 (utbildning ikost, hälsa och konsumtion m.m. i gymnasieskolan) Utskottets hemslällan - somslälldes mol dels reservation 17 av och , delsreservation 18 av och , dels reservation 19 avEva Goés - bifölls med acklamation. 1988/89:12024 maj 1989 Mom.27 (undervisning i biologi och ekologi i gymnasieskolan) Utskollelshemställan bifölls med 296 rösler mol 22 för reservalion 20 av Åtgärder förung- . Mom.28 (språkundervisningen i gymnasieskolan) Utskottetshemslällan - som ställdes mot dels reservalion 21 av , dels reservation 22 av - bifölls med acklamation. Mom.32 (lillämpningen av en utgiftsram för lönekostnader för gymnasieskolan) Utskottelshemställan bifölls med 263 rösler mot 58 för reservation 23 av ,fl, 1 ledamot avstod från atl rösta. Mom.35 (bidrag lill ålgärder inom kommunernas uppföljningsansvar för ungdom under18 år m.m.) Utskottelshemställan - som slälldes mol reservation 26 av m.fl. -bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 9§ Meddelande om sammanträdet Anf.64 TREDJE VICE TALMANNEN: Medändring av gällande sammanträdesplan inställs arbelsplenum fredagen den 26maj. Frågestunden tar sin början planenligt . Meddelande om della harutdelats till kammarens ledamöter. Andrevice talmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar. 1988/89:AU16 Åtgärder för ungdomar (prop,1988/89:109 och 1988/89:100 delvis). 65 (): Under lågkonjunkturen upplevde alla ansvariga politiker specielltungdomsarbetslösheten som ell pressande problem. alt de ungakommer in och finner sig till rätta i arbetslivet . Nästanobotliga skador kan annars bli följden för många. Under den här lidenarrangerades ett otal skilda åtgärder för att hjälpa ungdomar lill elt fotfästepå arbetsmarknaden eller lill s,k, sysselsättning av någol slag. Del blev förmånga l.o.m. svårl all greppa hela ålgärdspaketel och skilja på de olikainslagen. är läget ett annat. Antalet arbetslösaungdomar i de båda aktuella åldersintervallerna har med högkonjunkturen sladigtsjunkit och 1987, var antalet 35 000, är det 23000, Antalet ungdomar som är föremål för arbetsmarknadsåtgärder har därmedockså skiftat. På de nämnda fem åren har dessa ungdomar blivit inalles ca 20000 färre. kommer regeringen med en proposition om inskolningsplatser,omfattande hela arbetsmarknadsområdet - en ny form av ungdomsgaranti.Parallelll härmed avskaffas ungdomslagen. Det är naturhgtvis etl generellt seltvälkommet inilialiv, som förtjänar ett positivt mottagande - etl syslem altlesla, medan vi alltjämt har ett stort utbud av arbetstillfällen. Dock finnsdel anledning atl också granska förslagels beståndsdelar. Moderata samlingspartiet har gjort detta och anser atlflertalet ungdomar-nu som tidigare - faktiskt har förmågan att på egen handfinna elt arbele. Statsmakternas ansvar i sammanhanget är att skapa godaförutsättningar genom att erbjuda lämplig utbildning för de unga. Vikfigt äratl de ungas egna initiativ tillåls fungera och ulvecklas. Genom alt ta sittöde i egna händer ulvecklar den unga människan sin självständighet, kreafivitetoch självkänsla. Delta är viktigt för all skapa självförtroende, trygghet ochsjälvtillfredsställelse. Den unga människan måste få chansen att bejaka sigsjälv, omvärlden, framliden och möjligheterna - atl få känna hur de egnavingarna bär. Den kända tesen att "vad göras skall är allaredangjort" är passiviserande. Därför bör den s.k. anvisningsliden i normalafall ej undersfiga fio veckor -mot regeringens föreslagna sju. Den fideninbjuder nämligen lill aktivt egenengagemang och ger arbetsförmedlingen tid allplanera bra i anslutning fill individens speciella behov.