prot · GC09119 · 1988-12-31 00:00:00 — Han hittade en mängd argument av del slagel, men detfanns ett argumenl emol, och del var alt del fanns en slor råk i isen, så hanskulle drunkna om han log den vägen. Iblandräcker det inte att stapla argument på varandra och räkna dem. Det kan jufinnas något som ensaml är avgörande. Del bör man inle glömma bort heller icenterpartiet Se efler vad som är centralt i denna uppräkning av reservationerhil och dit! Då hittar ni kanske också vilken polifik man bör bygga på och vadman inte bör bygga på. Dellåler så väldigl vackerl när lalar om biobränslena och naiurgasen:Här skall man med nalurgas ersälta olja och kol, men man får inte tro attnaturgasen skall ta någon marknad för biobränslena. För att fortsätta med liknelsertycker jag atl det är som om bonden skulle säga fill räv: Jag släpper indig i hönsgården och du får la två höns, men icke den bäsla värphönan. IvarFranzén kan inte ens själv tro all de som driver fram naturgasen skulle lålabli att ta marknader för biobränslena, av något slags vänlighet. Verklighetenär den, atl har man lagt ner gasledningarna och dragit fram dem tillanvändarna, lönar det sig alltid atl prismässigt gå under alla alternativ föruppvärmning. Det kommer all gälla biobränslena också. Den som vill ha enmarknad för biobränslen skall akla sig för energipolitik. Den kommeratl leda till att det inte blir någon marknad kvar för biobränslen. Jag har noterat att sade:Ingen har som byggt sin energipolitik på marknadskrafter. Sedan gickdel ungefär lio minuter och då sade han; de marknadskrafter som inte finns. Hansade atl de inle fanns. Jag försäkrar atl de finns.Marknadskrafterna är kvar också inom energisektorn. De företräds bl.a, avvärme- och kraftverk, med personal som innehar stor skicklighet. Jagrekommenderar att bygga på marknadskrafterna och på dessamänniskors skicklighet när han formar sin energipohtik. Då hamnar den inte somsocialdemokralins på lösan sand. 5 ()replik: hävdade atl var elt kärnkraftspar-fi. Jag villinle på något vis förneka atl vi vill alt man skall använda kärnkraften. Mendet intressanta är inte all vi vill atl man skall använda den Prot,1988/89:119 kärnkraftsom vi har byggt upp här i , Det som skiljer oss åt är atl ,ulan atl vi har kunnat påvisa alt det finns säkerhelsmässiga risker sommoliverar del, ändå vill avveckla kärnkraften. Det finns mycket som jag inle vill avveckla här i värtsamhälle. Inle ens efler anförande finns del någon som helslvilja hos mig all avveckla centerparliel. Men för den skull behöver man inlekalla moderala samlingspartiet för ett "centerpartiparli". Del vikliga är alt vi vill använda de resurser som finnsinvesterade i kärnkraflen. Det är också del som gör den ekonomiska kalkyl somIvar presenterade alldeles över kärnkraften - vilken i sig varmyckel besynnerlig - fullkomligt meningslös. De kärnkraftverk vi har, dehar vi. Vi kan inte så atl säga demonlera dem och få lillbaka investeringarna.Därför finns det ingenting som är så ekonomiskl dyrt - hur många kalkyler IvarFranzén än läser upp här i kammaren - som att avveckla kärnkraflen. Del viktiga med kärnkraften är all vi har kunnal se altden har inneburit konkreta förbättringar för den svenska miljön när del gällerkoldioxidutsläppen liksom utsläppen av svavel och kväve. Dessa förbättringarberor pä all vi i har tagit i anspråk kärnkraflen och därmed kunnat gåöver lill mer elanvändning. Det är detta som svensk energipolitik faktiskl harfått beröm för. Anledningen lill att vi vill använda kärnkraften är atl den geross lid och råd att förbätlra energihushållningen och utveckla de nyaenergikällorna. Jag tror att inte alllför mycket denna senamaj skall drabbas av lärarfrossa och försöka sätta betyg på andra parlier, somom han vore en outnämnd men självklar auktoritet Del är i och för sig sött närIvar säger all ingel parti har en så genomtänkt energipolitik somcentern. Del hade varit litet mer imponerande om någon mer fristående auktoritethade sagl del än själv. Det ger elt lilel patetiskt intryck närIvar delar ul pluspoäng. Saken är alt den energipolitik som IvarFranzén slår för faktiskt är ännu mer oseriös än den som det nya miljöparfielhar presenterat Ni har på fulll allvar i denna kammare föreslagil atl vi på 25år skall halvera energianvändningen. ville bara all vi skulleminska energianvändningen med . Med bdygsäiiarens metod skulle jag viljasäga att är lio procentenheter mer oseriös än i sinenergipolitik, och del är .inget smickrande belyg. 6GUDRUN (vpk) replik; Jag vill bara säga lill altuppräkningen av de frågor som , vpk och inle så sällan ocksåmiljöpartiet är eniga om är helt riktig. Jag lycker alt vi, utan alt sällaparlielikeller på de frågorna, också skall konstatera all vi är eniga utifrånelt seriösl mångårigt engagemang i energi- och miljöfrågor, både som parfieroch som enskilda individer ingående i en bred miljörörelse, i folkkampanjen motkärnkrafl osv. Vi har haft ett gott samarbete i många frågor med etl givandeoch tagande. Del finns ingen anledning alt någol parti skall la palenl på de frågorna,lycker jag. Det gagnar inte det fortsatta samarbetet Del skulle kunna visa sigalt vi är överens i dessa frågor av renl fakliska skäl, för att del är så vivill ha politiken. Detta skall inle blockeras av atl del ena partiets färg ärgult, del andra rött och det Iredje grönt. Jag tycker inte att vi skall lålaoss förblindas av färger pä del sättet Vi skall inle hävda att vi visserligen äröverens om de här frågorna, Prot. 1988/89:119 men atl vi står på olikasidor, för vpk står för socialism och har en röd politik. Ellsådant blocklänkande skulle jag vilja påslå snarare blockerar tänkandet Del ärinle nyttigt . 7IVAR () replik: Jag börjar bakifrån, del är oftast lättast.Jag vill bara stryka under atl de konstateranden jag gjorde på inlel sätt fårförringa värdel av samsyn och samarbete i sakfrågorna. Det sätter vi högl, ochvi hoppas all del skall vara så även i fortsättningen. tycker jaginte att det är något fel i all vi lalar om vilka ideologier vi har och att detibland näslan av naturnödvändighet leder lill litet olika åsikter i vissafrågor. Jag tycker all del är en öppen och klar redovisning som vi alla börvara positiva lill. Överlevnadsfrågorna, , är fakfiskt grundenoch det primära i politik. Emellanåt försöker vi redovisa med siffrorhur snett vi behandlar ulbyggnaden av vårt energisystem, ochGunnar har rätt när han säger atl det är död koslnad som har lagls nedi kärnkraften. Men när de besluten logs var det inte så. Alt del var möjliglatt fatta dessa beslul, med de här jätteförluslerna renl enskill fördagsmässiglräknal, vilket är helt korrekl, visar all det är någonting annat som slyr änsamhällsekonomiska kostnader m.m. Om vi lillar på vad kärnkraflen miljömässigthar tillfört kan vi, i vari fall när det gäller de två senaste reaktorerna, medmycket stor säkerhet hävda, alt om de ca 25 miljarder som de har koslat idireklinvesleringar, plus de 10 miljarder som de har koslat i ulbyggnad avdistributionsnät m.m., hade satts in på reducering av svavel, övergång tillbiobränsle och effekfivare energianvändning, skulle de ha gell myckel bättremiljöuldelning än investeringen i de tvä kärnkraftsreaktorerna. Del är näslan rörande all se hur ger sig in pålantbruksområdet Jag är lilel förvånad över att del inte också var fråga omhäst och släde under resan över vattnet Lål mig bara säga alt vi försöker redovisa vår politikklart och öppet. Vi gör inle anspråk på att på varje punkt få rätt, men vi göranspråk på atl ärligi arbeia igenom problemafiken, förankra den i verklighetenoch konsekvenl driva den. Vi kan enligt min mening konstalera att vi har fåtträll av verkligheten gång på gång. Det borde kanske ge ell litet uns avrespekt. 8 () replik: Jag lycker det är bra atl medgeralt de kalkyler som han tidigare presenterade från lalarstolen inte har någonrelevans för den energipolitiska diskussion som vi nu för. Därmed kan vikonstatera alt den lypen av ekonomisk argumentation är bortförd fråndiskussionen om huruvida vi skall fortsätta all använda kärnkraften eller ej. Då kommer vi in på det som givetvis är det mest cenlrala,nämligen del som utpekar som överlevnadsfrågorna. Jag tror atl vi,när vi diskuterar de frågorna i den här kammaren och på många andra slällen,kanske skall vara litet mer ödmjuka och inte sälla likhetstecken mellan den egna polifiken och enstrategi för mänsklighetens globala överlevnad. Det bUr även del litetpatetiskt. Jagskulle vilja att litet oftare funderade på de globala miljöhot somkommer från alla andra energiformer än den som han mest bestämt motarbetar. Jagskulle vilja att han tänkte sig in i vad som kanske kan komma alt hända dekommande fem tio åren, om det visar sig att växthuseffekten är av denomfattning och belydelse som många forskare tror. Då ger faktiskl vårslralegi i energipolitiken i varje fall litet störte marginaler - inte så löser de här problemen, men den ger litet slörre marginaler för oss iSverige atl i vårt energisystem anpassa oss efler de krav som efter en varmsommar 1989, 1990, 1991 eller 1992 plötsligt får återverkningar in i densvenska energipolitiska debatten. Då kan del vara bra för att inteha försökt lägga monopol på vidsyn och framsynthet när det gäller att föra enpolitik för mänsklighetens globala överlevnad, eflersom han då hell plötsligtinte har särskill mycket politik för all möla den nya situation som jag tar seriöstpå, som vi moderater tar seriöst på och som alll fler i denna kammare också tarmycket seriöst på. Anf.9 HÄDAR () replik: En omfattande naturgasinlroduktionkommer att minska fömtsättningarna för bioenergi och energiskogar, därledningarna dras fram. Del är en verklighet. Liksom räven, om han släpps in ihönshuset, skulle bita huvudet av hönsen, biter huvudet avskammen. 10 ()replik: Jag vill för påpeka att vi har redovisat deåtgärder som vi anser behövs för alt komma ifrån den för biobränsleofördelaktiga konkurrenssituationen. Om vi hade fått majoritet för våraförslag, skulle det ha inneburit en myckel bättre situation för biobränslena.Vi skulle i slorl sett ha satt munkorg på den där räven och därmed kunnat Slyraprecis vilken höna han skulle ha till middagsmat. Prisrelationerna harbetydelse, om de tillåts att fungera på en marknad. Vår politik går framförallt ut på att försöka jämställa dessa faklorer, så att vi fär en sund ochriktig konkurrens. Närvi, , talar om behovet av att industriländerna - och ärett av dem - genom effektiv energianvändning och genom utnyttjande av den allraförnämhgaste tekniken som målsättning måste ha all halvera energianvändningen,står detta i samklang med vad de rekommenderar som har mycket bättremöjligheter än vad vi har atl överblicka världsproblemen. Del är ju derasrekommendation. Det är ju rekommendation,FN-rekommendalionen, som vi menar atl regeringen bör ta till sig för att sedankomma med förslag till lösningar av dessa problem. Det är det vi föreslår. Jaglycker att detta är ganska väl underbyggt. De kanske allra främsta experternahar ju försökt analysera situationen och presenterat funderingar i den härriktningen. Jagförstår inte riktigt vad det är som gör att kan se en fördel iatt uppskjuta en rad konstruktiva åtgärder. Vad som skiljer frånmoderalerna och i den här frågan är att vi i vill påbörja förnyelsen avenergisystemet för att därmed möjliggöra en Prot. 1988/89:119snabbare avveckling av kärnkraflen. Kärnkraftsavvecklingen blir ellresultat av denna förnyelse, där vi rationellt kan utnylljaresurserna och därmed få en betydligt billigare förnyelse och efter hand bådemiljövänligare och billigare energi. Det är denna strategi som vi så helhjärtatarbetar för och som jag hoppas skall vinna en bred anslutning. Anf.11 (vpk): Man brukar säga alt när kvinnor debatterar så låter del som enhönsgård, men herrarnas replikskifte här läl som om vi hade hamnal där ändå.Som framgår av talarlistan är det ju dess värre få kvinnor som debatterar denhär frågan. Del är litet förvånande med lanke på den energi vi har lagl ner pådessa frågor inle bara i bokstavlig bemärkelse utan också renl praktiskt. Jagskulle vilja säga att det inle minsl av inlägg framgår all enav huvudfrågorna i de belänkanden som vi debatterar är just frågan omkärnkraflsavvecklingen. Framför alll som moderalerna likt gengångare på nyttmässar samma besvärjelser som på 70-lalel finns del anledning alt göra enrekapitulation av det som hänt . Detvisar sig all kärnkraftens stöttepelare, här i kammaren företrädda främst avmoderalerna, av allt alt döma har mutat in sig själva i en lålsasvärld, däringenting av verklighetens obarmhärtiga avslöjande ljus förmått alttränga in. Det politiska minnet är lydligen korl, och därför är det på sinplats med en tillbakablick. Enreaktorolycka inlräffade i Tjernobyl, varvid av härdens innehåll komut i biosfären. Genom dessa fick biosfären ta emol Hka mycketradioaktivitet som hillills har släppts ut sammanlagt i den mänskliga hislorien- alltså inkl. alla bombprov och de två fällda bomberna - och dessutomsannolikt bortåt mer än sammanlagt av cesium, ett ämne somförblir radioaktivt i långl . Deinternationella riskbedömningarna har efter olyckan gjorts om, och vi har nufäll veta att vi har all räkna med en slor reaklorolycka . Bådeplutonium och höganrikat uran från civil kärnkraft har smugglats ut ochförsvunnit i skrämmande slora mängder. Plutonium ulgör etl hol mol all mänskligkullur, och lekniskl sett är en kärnreaktor en fabrik som massproducerarplutonium. Den producerar också energi, men del är av mindre belydelse,eftersom det ju finns andra sätt all lösa energiproblemen på. Varendagång en familj fillagar en vanlig middag med hjälp av elektricitet från enkärnreaktor, produceras automafiskl inom reaklorn en mängd plutonium sornteoretiskt sett är tillräckligt för all döda hela familjen. Många familjer älermånga sådana middagar . Allriva kärnkraftverk blir lika dyrt som all bygga - minsl. Enligt WorldwatchInsfilule bildas del i själva kärnkraftverken så långlivade ämnen all de måslefraktas till s,k. säkerl slutförvar, som allt annat högaktivl avfall. Inom denärmaste 30 åren måsle ca 350 reaktorer i världen avvecklas av åldersskäl, ochinga länder har resurser eller beredskap för detta - inte heller ,vilkel jag återkommer till. Tidningen en hemlig rapport från 23 Prot.1988/89:119 det internationella alomenergiorgand lAEA, Den visade alt 250tillbud 23 maj1989 hade mörklagts. Kriminella metoderhar avslöjats i den västtyska kärnkrafts industrin. Genom mutor och förfalskningar har man försökt dölja uran- och pluloniumförsäljning. Del är vikligl, herr talman, atl komma ihåg alt överallt ivärlden där man utvecklat kärnteknik har man gjort det i militärt syfte ochinle i första hand för atl producera el. Så också här i , Men en mäkfigfolkrörelse lyckades få all sloppa projektet; vi skulle intekonstruera svenska atombomber. Men redan då var kärnkraftsindustrin så mäktigatt den struntade i riksdagsbeslutet, och man fortsatte - ihemlighet -ulvecklingsarbetel på atombomber. Den internationella kontrollen fungerar inte. lAEA, somskall konlrollera alt spridningen av s.k. fredlig kärnteknologi inle samtidigtmedverkar till spridning av kärnvapen, har inte lyckats i sitt värv. Så senlsom uppgav man i en rapporl alt man under del senasle årelhade tappat bort inte mindre än 188 transporter av klyvbart material.Transnuklearskandalen i under 1987-1988, med avslöjanden avsmuggling och falskde-klarering av kärnavfall, visar också hur naivföreställningen om elt perfekt fungerande kontrollsystem faktiskl är. Slöld, smuggling och kommers med begärliga produkler haraldrig i hislorien kunnat förhindras, inte ens med de mesl rigorösasäkerhetskontroller eller med hol om de mest,djävulska slraff- det må ha gälllförsvarshem-Ugheter, sprit, narkotika eller vapen. Begärets förslagenhd känneringa gränser, och atomenergins värld utgör inget undantag. Allt flersamstämmiga uppgifler tyder i ställd pä alt det finns en svarthandel med plutonium och anrikat uran, där materialet kommer från just dencivila kärnkraftsverksamheten i . Spridningen av atombomber utgör det allvarligasle holetmol mänsklighetens överlevnad. Försök atl hindra spridningen av den s.k.fredliga kärnteknologin utgör etl hol mot kärnkraflsindustrins överlevnad.lAEA har styrts av representanter förkärnkraflsindustrin; svenskar utgör i det fallet ingel undantag. De är dessulomså kortsynta atl de inte förstår atl kärnkraftsindustrin inte kan överleva ommänskligheten går under. Del ärhelt orimligl alt elt FN-organ har förvandlats lill elt av de allvarligastehoten mol våra möjligheler all överleva. ' uppgiftvara att även internationellt verka för att kärnkraften avvecklas, och lAEA måstefråntas uppdraget alt främja spridningen av den s.k. civila kärnkraften,vilket vi ocksä föreslagit i motioner. Redan på 1970-lald fanns det myckel solida skrifter medförödande kärnkraflskritik. För oss som log del av dem har egenlligen ingentingav den senaste utvecklingen, vare sig när del gäller skumma affärer eller närdet gäller olyckor, varil direkt förvånande - lyvärr måste man säga. Däremol tror jag knappast atl någon hade kunnal föreställasig all kärnkraflsmaffian ändå skulle fortsätta att prisa kärnkraflen och krävadess fortlevnad, som om ingenting hade hänl. Del här äretl beleende som skulle te sig psykotiskt, om del inle vore så 24 uppenbartatt del nu handlar om all rädda vad som räddas kan av prestige och vinster uräventyret innan det är . Märkligare är atl beteendet alltjämt Prot.1988/89:119 tas på allvar och bemöts med respekt i massmedierna och även här i 23 maj1989 kammaren. låtsas att folkomröstningens resultat inteinnebar någol krav Energipolitik m.m. på avveckling över huvud laget. Deskriver i sin reservalion till betänkandet: "Alt kärnkraflsproduktionen iSverige skulle avslulas ingick inle i resultatet avfolkomröstningen ." har i annat sammanhang förklarat attfolkomröstningen bara rekommenderade all vi skall ha kärnkraflen kvar "sålänge den är säker och miljövänlig". har sagl atl vi skall ha50 reaktorer i , och "vi länker inte lägga av". Vidare har vii dag fåll höra atl moderalerna vill ha en ny folkomröstning i frågan. beslul om avveckling betydertydligen inle ell skvatt i denna stat i staten! "Vi kan inte fatta beslut som binder upp framtidensmänniskor", säger dessa herrar, som själva låtit skapa etl avfall sommänniskor Ivingas ta itu med och som människor kan kommas alldrabbas av ! Kärnkraflsfrågan har visat vilken enastående livskraft denoffentliga lögnen kan besitta. Jag skall ge några exempel. Det började med uttrycket "en försiktigsalsning". Del visade sig betyda mer kärnkraft per invånare än i någolannat land: 2,5 gånger mer än i , 4 gånger mer än i och 20 gångermer än i - det är de siffror som var aktuella . Sedan hette det "avveckling med förnuft". Det betyddesom bekanl en fördubbling av antalet reaktorer och nästan en tredubbling avkärnkrafisef-feklen. Och har man trumfat igenom begreppel "förfidaavveckling". Del slår så t.o.m. i utskottets belänkande! Det finnsgivetvis ingen förfida avveckling, om man börjar stänga av reaktorer i mittenav 1990-lalet. Tvärtom visar del en häpnadsväckande brisl på respeki förmänniskors oro och brisl på ansvar för vår säkerhet atl påbörja avvecklingenförsl efter folkomröslningen och lio ar efler ! Med sina stora resurser och sina möjligheter fillobstruktion intar kärnkraftsetablissemanget en fullständigt unik maktställningi svensk demokralisk hisloria. En omstrukturering av kraftbolagen är ennödvändig förutsättning om en modernisering och sanering av den svenskaelförsörjningen skall bli möjhg. Det är experler på storskahga energisystemsom fortfarande dominerar, och med sitt tal om atl kol och olja är de endaalternativen lill kärnkrafl visar de sin totala inkompetens när del gäller detbyte av energisystem som måste komma - ett byte i riktning mot inhemska, mindresårbara energikällor, i riktning mol en effekfivare och mer ändamåls-anpassadenergianvändning. "Varför killar det så skönt underfötterna?" Den frågan kunde man läsa i en av annonser i dagsfidningarna . Den fortsatte så här: "Det är säkert en ny energiform. På gungandeledningar kommer nya energiformer hem till dig. Det är ett första steg i anpassningen lill ett ulan kärnkraft." Det var två fåglar som satt på enelledning och 25 Prot, 1988/89:119 utbytte dehär tankarna i annonsen. Längre ned i texten kunde man läsa: "Vi anser attvåra kärnkraflverk är en tillgång. Vi kommer atl driva dem effektivt ochulveckla säkerheten," Den här annonsen är ett lydhgt exempel på den typ avdubbla budskap som regeringen förmedlar. Visserligen säger man atl kärnkraftenskall avvecklas, men godkänner man investeringar på över1,7 miljarder i denna föråldrade energikälla, som en majorilel av oss klarl harsagl all vi inte vill ha. Kärnkraftsavvecklingen måste påbörjas omedelbarl, och detär en skam och etl lurendrejeri alt påslå alt det inle är möjligt, alt det inleskulle vara möjligl atl omgående stänga elt par reaktorer, I första hand menar vi all reperationsarbelena på Ringhals2 måste avbrytas och den reaktorn tas ur drift. Del vore också en ekonomiskvinst för stalskassan, eftersom del skulle bli en direkt utgiftsminskning påVattenfalls budget. Vi vidhåller också vårl tidigare förslag altBarsebäcksverket är del verk som därnäst skall las ur drifl. Under enövergångsperiod kan vi länka oss att acceplera naturgas som fortsattenergikälla i . Det är sedan fullt möjligl atl avveckla kärnkraften under90-lald, så atl kan gå in i det nya seklet befriat frän kärnkrafl. Delär inte längre en teknisk fråga eller ett ekonomiskl problem, ulan enbart enfräga om politiska beslul som sätter i gång den process vars förutsättningarlänge varit för banden. Vilka alternativa energiformer som vi kan använda ochhur en utveckhng av dem skall sfimuleras har vi, inte så sällan ihop medcenterpartiet och , noggrant redogjort för både i motioner och ide reservationer som finns fogade fill belänkandet. Det finns inte tid att härgä in på detaljer. Men vi anser att regeringens politik vad gäller utvecklingenav förnyelsebara energikällor, satsningen på energihushållningsåtgärder osv. präglasav passivitet, och den åsikten delar och rned oss. Jag vill i stället gå in på frågan om kärnkraftsavfallet.Den påbörjade deponeringen av kärnkraflsavfall i Forsmark är elt brott motframtida generationer. Vpk kräver elt stopp för den pågåendeverksamheten, och att frågan om hur avfallet skall oskadliggöras omprövasgrundligt och förutsättningslöst av en från kärnkraflsindustrin friståendeforskargrupp. Vi är inte ensamma om detta krav. Jag vet att miljöministern harfått etl brev med etl upprop från en oehört bred samling av miljö- ochfredsorganisafioner, som kräver en oparfisk utredning. Jag har också slälll enfråga om miljö- och energiministern är beredd atl medverka, och jag hoppas attjag får ett posifivt svar . Slutförvar För Reakloravfall, som är lösning påproblemet med del låg- och medelaktiva kärnkraftsavfalld, saluför Sverigeulomlands som om vore del land som har lösl avfallsfrågan, samtidigtsom sakkunniga kritiker anser all denna lösning är att betrakta som tolallhuvudlös. "Forsmarkslagrel är ett klarl folkrättsbrott"säger miljöjuristen . "Att påstå alt Forsmark är en säkerslutförvaringsplats för kärnkraftsavfallet är oförskämt mot sanningen, mot allseriös vetenskap och mot kommande generationer.All köra i gång anläggningen kan bli förödande" säger . 1988/89:119geologen , internationellt känd auktoritet på rörelser i 23maj 1989 berggrunden. "Det svenska urberget spricker , på så sättskapas kanaler inne i berget för grundvattnets rörelser, vilket betyder altradioaktiviteten sprids." Det säger t.ex. professor , en avvärldens främsla specialister på sprickbildningar i berg. - Berggrunden iområdet är enligl geologisk expertis myckel olämplig. Den genomkorsas avomfattande spricksystem, partier av krossat berg och svaga stråk.