prot · GC0937 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:37 Förhandlingarna leddes till en början av andre vicetalmannen. 1 § Justerades protokollet för . 2 § Svar på interpellation 1988/89:66 om förbudet mothandel med AnL 1 Statsrådet : har frågat mig vad regeringengör för att klarlägga om och hur det svenska förbudet mot handel med Sydafrikakringgås genom ommärkning i tredje land och vilka internationella kontakterregeringen har tagit eller avser all la för att förhindra ett kringgående av densvenska sanktionslagstiftningen. Del är riktigt att det finns rykten om allsankfionslagstiftningen kringgås på olika sätt. Regeringen är givetvis av sammauppfattning som när det gäller vikten av att den svenskasanktionslagstiftningen efterlevs. Som ell uttryck för detta har regeringen,som påpekar, föreslagit (se prop! 1988/89:22) att tullen fårökade befogenheter att utreda och ingripa mot brott motsanktionslagsliflningen. För del fall att det finns grundade misstankar om altlagstiftningen kringgås bör detta anmälas till polis- ochåklagarmyndighet. Det åligger atf övervaka bestämmelser om in- ochufförselförbud. , liksom andra myndigheters befogenheter begränsasgivetvis av alt dess verksamhet inle kan utsträckas lill andra länder utanaktiv medverkan från berörda nationer. Även den allmänna opinionen, olikafolkrörelser och icke-statliga organisationer har en viktig roll att spela närdet gäller att övervaka sanktionsbeslämmelserna. När det gäller regeringens åtgärderpå det internationella planet vill jag framhålla all företrädare för regeringenvid snart sagt varje fillfälle som ges tar upp frågan om sanktioner motSydafrika och vikten av ett internationellt samarbete för att del förhatligaapartheidsystemet skall avskaffas. AnL 2 PÄRGRANSTEDT (c): Jag ber all få lacka utrikeshandelsministernför svaret pä min interpellation. är ett av föregångsländerna när detgäller handelspolitiska sanktioner mot . Detta är myckel värdefullt.Vi hoppas att dessa sanktioner skall fä efterföljd i andra länder. Det ärviktigt att de sanktioner vi inför fungerar väl, både för våra möjligheter atfförmå andra Om förbudet mot handel med länder atttillämpa samma åtgärder och för åtgärdernas effektivitet. Sist men inte minstär det viktigt för trovärdigheten av vår sanktionspolilik här hemma. Svenska medborgare måste kunna veta alt t.ex. den fruktman köper i svenska butiker inte är sydafrikansk. Därför är de rapporter somkommit om alt sydafrikanska produkter smugglas in i under annanursprungsbeteckning myckel oroväckande. Detta är inte bara ett svensktproblem. Man har också stött på problemet i utlandet. T.ex. har import tillSverige av betydande partier päron från rapporterats. 1 finnsinga kommersiella päronodlingar, såvitt bekant. Del kan alltså knappast varafrågan om zambiska päron. Man måste då misstänka alt de är sydafrikanska. I har förekommit stora partier äpplen som fåttursprungsbeteckningen , medan man från nyzeeländskt håll inle kännsvid några sådana leveranser just vid de tillfällena. Där har man ingenbojkotllagstift-ning som vi, men det finns en mycket aktiv opinion mot bojkott.Det kan därför finnas intresse för ommärkning. Det är bra atf tullen kommer all få utökade befogenheter ioch med det förslag regeringen har lagt fram. är vi på det klara medalt om vi skall komma lill rätta med detta måste vi agera också utanförSverige. När varor kommer hit med falsk ursprungsbeteckning kan det vara svårtför tullmyndigheterna aft konstalera om de verkligen kommer från del landbeteckningen visar. Mycket tyder på alt ommärkning sker i , Hollandoch också i . Man har exempelvis från håll klagat på attdruvor märkta dykt upp på europeisk marknad. Del går knappast att odlavindruvor med framgång i av klimatskäl. Vi skulle alltså behöva spåra de partier som ärmisstänkta, se vad som kan ha hänt på vägen, varifrån de egentligen kommer ochvilka risker för ommärkning som finns. Detta behöver naturligtvis ske i samarbetemed polis- och tullmyndigheterna i andra länder, de länder som varitmellanstationer vid transporten till . När jag efterfrågadeinternationella kontakter var det den lypen av åtgärder jag syftade pä. 1svaret går utrikeshandelsministern inle in på detta, utan mera på våraallmänna kontakter för all få stöd för bojkolfåfgärder mot . Dekontakterna är betydelsefulla och värdefulla, och vi är mänga som pä olika sättarbetar med delta. Men jag skulle gärna vilja höra om det finns några övervägandenom kontakter på detta mer speciella område, alltså när det gäller att diskuteramed länder som , och andra som kan vara berörda, hurman gemensamt skall kunna undersöka om ommärkning förekommer och vidta åtgärderför att förhindra ommärkning. kan det kanske vara svårare alldiskutera med. Jag tror att delta är mycket viktigt förtrovärdigheten av vår sanktionspolitik mot , både här hemma ochutomlands. Jag håller helt och hållet med all det är myckel viktigt att vår sanktionspolilik är trovärdig. Bakgrundenfill att regeringen nu på bord lägger förslag om ökade möjligheterför tullen att agera är att vi har nåtts av rykten, informationer som säger attden Detta är allvarligt för trovärdigheten. Det slår i propositionen att i kontrollarbetetkan utnyttja det samarbete man har inom ramen för tullsamarbetsavtal medett stort antal länder. Det är viktigt att man vid den svenska tullen harbefogenheter och att man, när man misstänker oegentligheter, genom samarbete medandra tullmyndigheter kan få hjälp att spåra varorna och på det sättet kanskekomma fill klarhet. Det är möjligt all vi behöver bättre modeller för delarbetet. Kanske den utredning som också sitter i skulle kunnafundera kring hur vi kunde vara effektivare i detta praktiska samarbete. Omförbudet mot handel med AnL 4 PÄRGRANSTEDT (c): Del är naturligtvis bra all tullen harmöjlighet att samarbeta med motsvarande myndigheter i andra länder. Givetviskan detta diskuteras även i Sydafrikakommitlén. Men jag tror alt del i deltafall finns anledning för regeringen alt ta särskilda initiativ. Del finnsfakfiskt rapporter som tyder på all denna typ av smuggling till harförekommit i en inte alldeles obetydlig skala. Det vore naturligt om regeringengav vederbörande myndighet, tullen eller polisen, i uppdrag aft undersöka defall som redan har förekommit, framför allt för att få en bild av hur detta kangå fill och för att få ett underlag för atf kunna vidta förebyggande åtgärdermot delta. Jag tror inte all man skall vänta på att det tas initiativ så attsäga som ell led i tullens naturliga verksamhet. Delta är så allvarligt, och därförkrävs det särskilda regeringsinitialiv. Jag tror inle att vi behöver diskutera delta särskiltmycket i . Vad som krävs är en undersökning av misstänktapartier, det krävs kontakter med vederbörande länder för att man skall kunnaundersöka detta ytterligare, och det krävs överenskommelser med regeringarna idessa länder så att de vidtar åtgärder för alt förhindra denna typ avommärkning. Del finns alltså inte så mycket att utreda eller fundera över, ulanvad som krävs är ett kraftfullt initiativ från regeringen, och jag hoppas altstatsrådet skall vara intresserad av att la ett sådant inifiativ. AnL 5 Statsrådet : Som jag sade i mitt tidigare inlägg är jagväl medveten om all del är viktigt att vi kan följa uppSydafrikalagsliftningen. Därför skall vi titta på hur vi skall kunna ageraytterligare i dessa frågor. AnL 6 (): Del där låter intressant, tycker jag. Jaghoppas att detta tittande också kommer att följas av handling. Och eftersom jagutgår från att regeringens intresse av all bibehålla respekten för vårsanktionslagstiftning är stor, ser jag med en viss förtröstan på framliden pådetta område. Överläggningen var härmed avslutad. 7 protokoU 1988/89:36-38 Om bestrålningen av livsmedel 3 §Svar på interpellation 1988/89:43 om bestrålningen av livsmedel AnL 7 Jordbruksminister : har frågat mig vad regeringenavser att göra i frågan om bestrålade livsmedel. I förekommer inte bestrålning av livsmedel. Enligtlivsmedelslag-sfiftningen får livsmedel infe behandlas med joniserandestrålning utan tillstånd av livsmedelsverket. Något sådant tillstånd har aldriggivits. För importen av bestrålade livsmedel finns ingen motsvarandebestämmelse. Med hänsyn bl.a. till att många konsumenter känner oro förimporterade livsmedel som har eller kan misstänkas ha bestrålals gav jag inovember 1987 en särskild utredare i uppgift aft utreda frågan om import avbestrålade livsmedel. Utredarens slutrapport presenterades . I denna konstateras all det i inte finns någotbehov av bestrålning som konserveringsmetod. Utredaren föreslår att import avbestrålade livsmedel skall förbjudas. Jag kommer aft ta upp frågan ombestrålning av livsmedel i den proposition om livsmedelskontrollen somregeringen avser atf överlämna fill . Bestrålning förekommeri flera av de länder från vilka vi importerar livsmedel. Jag ser det därför somangeläget aft det blir förbjudet aft importera livsmedelsom har bestrålals. Detta skulle vara möjligt genom att man följer utredarensförslag. Med hänsyn till detta anser jag också aft det nuvarande inhemskatillståndskravet i livsmedelsförordningen bör ersättas med ett generelltförbud. Härvid kommer också våra interna åtaganden att beaktas vad gällerufrikeshandelsaspekterna. GörelThurdin frågar i sin interpellafion vid vilka anläggningar det finns möjlighetatt bestråla livsmedel i , detta med anledning av att förstaanläggning för industriell elekfronbestrålning invigts i Kopparberg.Ytterligare en motsvarande anläggning håller på atf uppföras i . GörelThurdin befarar aft livsmedelsbesfrålning kommer aft ske vid dessaanläggningar. Jag vill upprepa atf för att bestrålning av livsmedel skall fäske krävs ett fillstånd av livsmedelsverket och atf något sådantfillstånd infe har givits. Som jag nämnt anser jag aft tillsfåndskravef börersättas med ett generellt förbud. Med en sådan ändring kommer även bestrålningav livsmedel i atf förbjudas. I foderlagsfiflningen finns inle någotkrav på tillstånd för bestrålning. Enligt uppgift från lantbruksstyrelsenförekommer ingen import av bestrålat foder. Bestrålning av foderi har inte heller varit aktuell. Det är lantbruksslyrelsens uppgift attlöpande följa utvecklingen och att vid behov vidta åtgärder. Enligt lantbruksstyrelsenfinns del inte skäl att förbjuda eller kräva tillstånd förbestrålning av foder. Utvecklingen måste emellertid följas också i dettaavseende. Då , som framställtinterpellafionen, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet,medgav andre vice talmannen aft fick delta i överläggningen istället för interpellanten. AnL 8INGBRITT IRHAMMAR (c): Först vill jag tacka för svaret på GörelThurdins interpellation. Interpellationen föranleddes av detinformationsmaterial som har spritts i samband med ett seminarium här i Sverigeförra månaden om industriell eleklronbestrålning. På detta seminarium informeradesdet om första anläggning för industriell elektronbestrålning iKopparberg, vilken skall kunna utföra strålbehandling på många områden, bl.a.på plast, gummi och glas. Men det sägs också att anläggningen klarar attbestråla även fodermedel, livsmedel och utsäde. Så stod det iinformationsmaterialet. Enligt detta informationsmaterial kan det ibland varanödvändigt att erbjuda patienter steril föda och atf man därför skulle behövabestråla livsmedel. Det sades även att fodermedel ofta är starkt infekterade,bl.a. Genom bestrålning kan salmonella lätt elimineras. På dettasätt gjordes del alltså på delta seminarium reklam.för den första svenskabeslrålningsanlägg-ningen. Det skapar naturligtvis oro om man utgår från atf man på dennaanläggning skall kunna bestråla foder och livsmedel. Tydligen har man varitosäker pä eller okunnig om vilka politiska ställningstaganden som har gjorts pådessa områden. Därför är del myckel glädjande att Mals nu säger attregeringen ämnar införa ell generellt förbud mot bestrålning i . Vi icentern har länge krävt det, och jag tycker därför atf det är mycket glädjandeatt delta besked kommer och atf det skall följas av ett förbud mot import avbestrålade livsmedel. Jag utgår från att det inte kommer att finnas någraoklarheter på detta område och all jag har tolkat detta på ett riktigt sätt. En annan intressant sak som man kan läsa i svaret är:"Härvid kommer också våra interna åtaganden alt beaktas vad gällerulrikeshandelsaspekter-na." Delta måste betyda att Mals infeanser atf detta kommer att strida mot . Jag tänker pä detta justmot bakgrund av debatten i går om päron och äpplen, där del sades att Sverigeskrav, som är hårdare än omvärldens, skulle strida mot GATT-reglerna och all vii därför inle kunde ställa dessa krav. Men jag tolkar som att vi kan ställa dessa hårda krav när det gäller bestrålning avlivsmedel och foder. Är det riktigt uppfattat, ? Det som återstår alt oroa sig för efter detta svar gällerfodret. Såvitt jag förstår ställde sig regeringen bakom lantbruksstyrelsens synpå att det inle finns anledning alt förbjuda bestrålning av foder och aftdet inle heller skall behövas tillstånd för att bestråla foder. Jag har talatmed de personer på lantbruksstyrelsen som behandlar dessa frågor och fållsvaret att de trodde att det inte skulle vara ekonomiskt intressant altbestråla foder och all de därför inte ansåg att det fanns anledning attförbjuda det. Frågan är om anläggningen i och anläggningen iJönköping kommer aft leda till att del blir ekonomiskt intressant. Det behöverkanske ges signaler lill dem som driver dessa anläggningar just med tanke påatt de har gått ut och gjort reklam för delta. Avslutningsvis vill jag fråga om industrin nu kan utgåfrån att det blir fritt fram att bestråla foder och utsäde, eller kan MatsHellström ge ett klart besked om alt detta kommer att vara förbjudet? Om bestrålningen av livsmedel Om bestrålningen av livsmedel AnL 9 CARLFRICK (mp): Det är alldeles utomordentligt attjordbruksministern så klart och tydligt far avstånd från bestrålning avlivsmedel. Pä detta område finns det helt klart konsensus i hela det svenskasamhället, och det gläder oss. Därför blir jag litet orolig närjordbruksministern börjar tala om foder, som ju är mat för djur. Det föreliggeriu ingen principiell skillnad mellan djur och människor i det avseendet. Deförbud som gäller för livsmedel måste därför även gälla djurfoder. Bestrålning av livsmedel och foder förutsätter kärnkraft,effersom de bestrålande substanserna är restprodukter från upparbetatkärnavfall. Att över huvud taget acceptera någon form av bestrålad mat ärdetsamma som aft säga ja till kärnkraft. Eftersom vi bestämt oss för aft senastår 2010 ha avvecklat kärnkraften, vill jag vädja till jordbruksministern alt selill att samma stränga bestämmelser införs för foder som gäller för livsmedel.Del räcker inte med att bara följa utvecklingen. Det är lika bra att sättastopp . Det är bra om vi handlar innan del händer något. Från ser vi fram mot konkreta förslag frånjordbruksministern när det gäller förbud mot bestrålat foder. Likaså vill jag uttrycka min oro över den information somvi fick här av om att man kan bestråla utsäde. Det är klartolämpligt att över huvud taget använda någon form av bestrålning i dettasammanhang. Vi bör av olika skäl se upp med bestrålning, inte minst med tankepå det jag nämnde om kärnkraften, eftersom vi ändå har bestämt oss för attavveckla den. Det finns ingen anledning alt vi så att säga importerar det somvi har bestämt oss för all bli av med. Jag är också glad över att del tydligen blir möjligt altundvika att komma i klammeri med GATT-bestämmelserna, som påpekade. Vi hade i går en intressant diskussion om äpplen ochpäron. Jag uttryckte då stor förvåning över att socialdemokraterna ochfolkparfiet kunde se på det sätt som de gör. Men den diskussionen lär vi fååterkomma till. Jag hoppas verkligen att jordbruksministern redan från börjansätter stopp för alla former av bestrålning av såväl foder som utsäde. Skillnaden mellan diskussionen om bestrålningav livsmedel och den diskussion vi förde i går om äpplen och päron är all vihär utgår från ett konsumentintresse och en hälsoaspekt. Det skall varalikvärdiga regler för produkter oavsett om de är svenska eller importerade.Flera parfier, inkl. , log i går upp produktionsmetoderna i andraländer. Dessa har oftast en bäring på de allmänna arbelsmiljöreglerna ivederbörande land, och där finns ett producenfintresse som man också villskydda. Det kan man inte göra enligt GATT-reglerna. Det är distinktionen.Konsumentens hälsa beaktas i den kontroll vi har, där alltsåreglerna skall vara likvärdiga för inhemska och importerade livsmedel.Diskussionen därvidlag gäller att få bättre kontroll, men principen är alltsålikvärdighet. I det här sammanhanget kan man infe beakta producenternasintresse av att inte behöva konkurrera med producenter i andra länder, somkanske av arbetsmiljöskäleller allmänna miljöskäl tillämpar metoder som gör deras produkfion billigare.Men här talar vi om konsumentintresset och hälsoaspekten. Jag upprepar aft lantbruksstyrelsen skall vara vaksambeträffande foder. Lantbruksstyrelsen har atf utgå från foderlagen. Man kaninföra förbud om det är befogat med tanke pä djurs hälsa. Därför har företagennaturligtvis inget skäl att tro atf det är fritt fram. Som jag sade iinterpellationssvaret kommer proposifionen aft gälla livsmedelslagen, där vidiskuterar dels konsumentens hälsoaspekt, dels konsumentaspekten mer allmänt. Bestrålning av mat medför, förutom osäkerhet kringhälsoaspekten, också atf man slår ut naturliga signalsystem, som konsumentenskall känna av. Om en vara börjar lukta illa och kanske missfärgas är det envarning för att varan börjar bli gammal. Sådana signalsystem, som är naturligaoch som bör finnas, slås ut vid bestrålning, vilket ger oss konsumentermissledande information om vad vi äter och medför att vi därmed kan fä dåligmat. Konsumenfaspek-ten har rimligen att göra med oss människor när vi köperoch lagar mal. Konsumentaspekfen är ju inte aktuell för djuren, däremot ärnaturligtvis hälsoaspekten viktig för djuren. Djurens hälsoaspekt lyfts fram ifoderlagen. Där finns alltså skillnaden mellan hur vi skall tacklabestrålningsfrågan: För oss människor gäller både hälso- och konsumentaspekten,för djuren hälsoaspekten. Om bestrålningen av livsmedel AnL 11INGBRITT IRHAMMAR (c): Om vi utesluter vegetarianerna är vi allaandra, dit jag räknar mig, faktiskt intresserade av djurens hälsa och foder,eftersom vi är med i kedjan när vi äter kött. Så det är fråga om ett verkligtkonsumentintresse för oss alla som inte avstår från köttmat. Frågan hur vi skall se på miljö- ochhälsoaspekterna när det gäller livsmedel är mycket bred. Jag kan inte riktigtförstå hur man från regeringens sida kan skilja på olika produktionsmetoder ochsäga att de metoder som vi infe använder i och de bekämpningsmedel somvi inte tillåter infe alltid behöver skada. Det falas om bättre och utökadkontroll, men här måste till en specialkonfroll på sådant som vi inte använderhär. Det är ganska troligt att kemikalier i stora mängder, oavsett vad deheter, är skadliga för vår hälsa. Om sådana finns i druvor som är odladenågonstans söderut, kan vi utgå från att de är skadliga för vår hälsa. Som jagser det måste här till stora undersökningar om kemikalier och bekämpningsmedelsom används av andra, men som vi inte använder. Jag kan infe heller se hur man kan skilja påkonsumentintresset och hälso-och miljöaspekten. Miljöaspekten gäller ju ossalla på bred front. Om vi inte använder medel som förstör vårt havsvatten, ärdel inte bättre att sådana används i , rinner ut i havet och förstörvattnet. Det är precis samma havsvatten som det vi använder här. Om viförbjuder medel av miljöskäl, blir det inte bättre om vi tillåter import frånPolen och , där man förstört miljön - låt vara alt dessa länder liggerpå andra sidan havet. Hur man alltså kan skilja dessa frågor har jag mycketsvårt att inse. Egentligen har vi alla stort internationellt ansvar. Vi bordeeftersträva samma stränga miljökrav överallt, inte bara av hälsoskäl utan ocksåav miljöskäl, när det gäller kemikalieanvändning. Om bestrålningen av livsmedel Beträffande foder och utsäde fick jag veta frånlanfbruksstyrelsen atf det inte finns sakliga skäl som gör att man ärtveksam fill aft införa förbud, men man är osäker. Jag tror att vi måste följautvecklingen på området. t.ex. har tagit upp frågan. AnL 12 (): Hela GATT-systemet är litet egendomligt. Detär en allmän överenskommelse om handelsvillkor. 1 den värld vi lever i nu måstedet vara rimligt att faktiskt också börja beakta att handelsvillkoren har medvår miljö att göra. I det internafionella sammanhanget gör man del alldelesför lätt för sig, genom att bara se på de rent ekonomiska konsekvenserna avhandlingsmönstret, när det finns så myckel annat som verkligen påverkar vårtliv. När jag lyssnar på debatten i detta forum får jag ibland uppfattningen attdet bara är pengar som betyder något, allt det andra glöms bort. Det är mycketbeklagligt. För många av oss gäller matens kvalitet inte bara delfysiska innehållet, som man kan mäta med olika instrument. Det sätt på vilketmaten har producerats har fakfiskt en avgörande betydelse för vad vi tycker omden mal vi äter. Del är viktigt för oss att veta att maten har producerats påett bra sätt och atf produktionsmetoderna infe har försfört natur och miljö ochskadat människor. Det är mycket viktiga aspekter, och de måste få lov atf kommain i debatten. Jag tror att det är dags all vi från svensk sida lar uppdessa frågor med . Vi skall diskutera detta på allvar och fala om att detfinns andra aspekter på delta än bara pengar. Jag hoppas all jordbruksministernkan föra fram detta budskap till och till andra i regeringenom atf det är dags för ett nytänkande på detta område. Vi kommer att kunna göraoss själva och våra handelspartner mycket stora tjänster , om vikan lyfta fram dessa aspekter och föra fram dem med tyngd. Detta är infe baraen teknikalilet, utan del är en djup och stark känsla som finns hos hela detsvenska folket. Mat och livsmedel är mer än pengar. AnL 13 Jordbruksminister : Jag trodde inte att diskussionen skullehandla om annat än bestrålning. Jag skall emellertid försöka svara pä de andrafrågorna också. Visst har vi, men skall i än högre grad ha, enspecialkontroll av kemiska ämnen i vår mat. Del gäller sådana ämnen som inte äraktuella i eftersom de - som säger - kan härrörat.ex. från besprutning av vindruvor och andra produkter som inte finns här. Ensådan kontroll görs, och den kommer att utökas. Däremot finns det självfallet också bekämpningsmedel sominte är farliga för hälsan, men som inte används i . Det kan t.ex. gällamedel som används för aft bekämpa sjukdomar som drabbar apelsiner och druvor. ISverige har vi sådana klimatförhållanden att det inte är aktuellt. Man fårsåledes göra en åtskillnad mellan det som inte är farligt för hälsan, och detsom är farligt. När det är risk för hälsofaran, går man redan nu in medspecialkonfroller. Vi återkommer som sagt till en proposition om detta om någraveckor, och talar om hur vi ytterligare skall öka kontrollen. När det sedan gäller distinktionen mellan den diskussionsom fördes i går och den som förs , är det produkten det handlar om. Detär konsumenternas intresse för produkten och hälsointresset som möjliggör ettimportstopp, om det finns ämnen eller har ägt rum en behandling som inte äracceptabel och som förändrar produkten. Vi kan däremot självfallet vara överens om att det inte ärbra att vissa behandlingsmetoder och vissa produktionsmetoder leder fill attdel läcker ut gifter i våra hav. Vi förbjuder då sådan behandling i . Viinför t.ex. stränga restriktioner för kväveanvändning. Det är beklagligt om mani andra länder inte har lika stränga restrikfioner på produktionsmetoderna, såatt det läcker ut mera gifter i haven. I internafionella miljösammanhangförsöker vi arbeta för att dessa länder skall skärpa sina regler. Det är dock enligt GATT-reglerna inte möjligt att medhänvisning till sådana faktorer stoppa handel med produkter från landet.