prot · GC09130 · 1988-12-31 00:00:00 — Men i kommun finns också stora ytterområden med mycket glesbebyggelse och gles befolkning. Satsningar för att sprida sysselsättning ochservice dit kommer att sfraffbeskatfas, medan andra kommuner, t.ex. ,godtyckligt undantas från samma typ av pålagor. Det har länge varit svårt att få byggnadstillstånd bl.a. iUppsala, och även i andra kommuner som berörs. De som har fått det kan sefram mot stora svårigheter med att omdisponera sina resurser för att anpassasig till det nya läget. Ännu ett exempel på den bristande logiken i detta är degränsproblem som man kommer att få och där just kommun och kommuner somgränsar till den kan vara goda illustrafionsexempel. Om vi tänker oss att smeden i i kommunvill utvidga sin verksamhet, så kan han göra det utan en extra fördyring. Menom smeden i , en ort strax utanför men på andra sidan kommungränsen iUppsala kommun, vill göra detsamma kostar det plötsligt extra. Det här är intenågot vidare bra sätt att skapa lika och rättvisa och rimliga förhållanden fördem som vill driva näringsverksamhet, av vilket slag det nu vara må. Om man nu skulle vilja bromsa expansionen längs - ochjag misstänker att det är egentligen detta som paketpartierna inbillar sig attde gör - borde man ha utformat systemet helt annorlunda och valt ut ett områdeett par kilometer från motorvägen i stället för denna trubbiga avgift, somdrabbar såväl industri längs som småföretag i kommuns glesbygd samtkommunala investeringar och landstingsinvesteringar som är angelägna. Man kaninte springa ifrån avgiften, därför att en majoritet i har fått försig att den skall sy ihop just detta ekonomiska paket. I finns det, liksom i andra berörda kommuner,företag som knappast har mer än två alternativ: Anfingen får företageninvestera där de redan har verksamhet eller också får de flytta verksamhetenutanför landets gränser. Ett exempel i det sammanhanget är . KnutBilling nämnde också . Dessa företag har verksamhet på en rad olikaplatser utanför . kommer signaler som - för den risken finns - kanuppfattas som ännu ett argument för fortsatta satsningar i t.ex. Frankrikeeller - alltså inte i . En del företag kan välja. De kan alltså flytta sinverksamhet och göra investeringar någon annanstans - exempelvis i något avEG-länderna. Det är nog vad man kommer att göra, om den här typen av signalerkommer tätare i fortsättningen. Men det finns också företag som inte har denhär möjligheten. De företagen får stanna kvar på den plats där de redan harverksamhet och finna sig i fördyringar. Det gäller inte minst kommuner ochlandsfing. Oavsett hur avgifterna drabbar olika tänkbara investeringar - dethar rått en del oklarheter på den punkten - är det ändå uppenbart att desamlade kostnaderna blir större för både kommuner och landsting. Det finns juområden med stora brister och behov, och behoven blir inte mindre. Man måstealltså trots allt göra investeringar. Vad som då händer är att dessa blir dyrare. Vad vi har att göra med här är således en godtyckligextrabeskattning utan någon sfabiliseringspolifisk verkan och utan någongenomtänkt regionalpolitisk effekt. I värsta fall kan i stället dennabeskattning få allvarliga följder på lång sikt. Något sådant, fm talman, tänkervi i icke medverka fill. Jag yrkarbifall till reservafioner. Den ekonomiska politiken, m.m. 66JAN STRÖMDAHL (vpk) replik: Jag vill bara göra ett litetfillrättaläggande. anförde ett exempel och nämnde då smederna påömse sidor av en kommungräns som ville bygga ut sina lokaler. För att undvikas.k. snedfoner i debatten vill jag bara påpeka att 5 milj. kr. i byggkostnaderär en minimigräns för att invesferingsavgiff skall tas ut. Kostnaderna försmedens utbyggnad torde knappast överstiga 5 miljoner. Sedan håller jag med om att man när detgäller den geografiska avgränsningen kunde ha varit mera känslig vidbedömningen av vilka områden som verkligen är överhettade. Områden t.ex. påSödertörn borde ha undantagifs här. Den geografiska avgränsningen bör alltsåses över, om ett instrument av det här slaget skall användas framöver. Den ekonomiska politiken, m.m. 67KRISTER SKÅNBERG (mp) replik: Beträffande den geografiska avgränsningen villjag göra ett klarläggande. Vi vill att en invesferingsavgiff om avbyggkostnaderna tas ut för byggande på kontors- och industrisidan - och då intebara i utan i de heta storstadsregionerna över huvudtaget. Men detta hindrar inte att man gör geografiska avgränsningar även inomstorstadsregionerna när det gäller områden med en mycket mera dämpadutveckling. Jag tänker då på just . 68 () replik: Det är möjligt att smederna i ochKnutby inte överskrider beloppsgränsen i detta sammanhang. Att jag nämnde dessaberor på att de råkar ha verksamhet på ömse sidor om kommungränsen. Jag tycktesåledes att nämnda verksamheter tjänade som goda exempel på hur absurt det kanbli när man drar en sådan här gräns rakt genom ett naturligt näringsgeografisktområde. Även om man fastställer ett visst fak här - 5 milj. kr. eller vad detnu kan vara - ändrar man i princip ingenting. Det avgörande är ju hela idén medatt dra gränser av detta slag som plötsligt medför straffavgifter. Det spelaringen större roll om det gäller geografiska gränser, investeringar över en vissnivå eller investeringar inom ett bälte längs E 4-an. Det anförda var intenågot seriöst förslag, utan det var ett försök att ge de s.k. paketpartiernaett tips om hur de åtminstone kunde skapa någon logik i sin argumentation. Jagförordar alltså infe den nämnda åtgärden. Man skall avstå från den typen avgränsdragningar över huvud taget, och det tror jag har framgått av vad jag härhar sagt. 69 () replik: talar om straffavgifter. Denuppläggning som vi i har föreslagit - det gäller alltså eninvesferingsavgiff om av byggkostnaderna vid byggande på kontors- ochindustrisidan -medger valmöjligheter. Det är i varje fall ingen avgift som mankan drabbas av retroaktivt, som ju är fallet t.ex. i fråga om den extrafastighetsskatten. Det här skall uppfattas som en signal om att det redan såatt säga är för trångt, att det redan råder överhettning. Man kan också välja andra vägar i detta sammanhang - t.ex.att inte ge byggnadslov. Att vidta åtgärder med hjälp av marknadskrafterna kantyckas svagt. Vi har ändå velat visa på en möjlig väg. Det finns ju så mångaorter i där man kan expandera, om man nu skulle vara i behov av att fågöra det. Dessutom drabbar inte den aktuella avgiften, som vi framhållit idebatten, de små företagen i och med att 5 miljoner är en minimigräns för attavgiften skall tas ut. 70 () replik: Jag tvingas konstatera att en orealisfisk uppfattning om de villkor under vilka många företag iverkligheten arbetar. I , som ligger en bit norr om , finns detett medelstort företag som har specialiserat sig på en liten marknadssektor.Företaget tillverkar nämligen slangklämmor. Företaget är en av de störstatillverkarna i världen pådetta mycket begränsade område. Man har tillverkning både i Prot. 1988/89:130 och i . Vilketbudskap tror att man sänder till ett företag av den 77 7" här typen?Jag vill tillägga att det finns många företag som befinner sig i en , liknandesituation i flera av de kommuner som berörs, där alltså nämnda avgift skullefas ut. Blir budskapet att man tycker att det är bra att företaget finns iSverige? Eller blir budskapet - och det är väl mera troligt - att man infe sågärna vill ha företaget på en viss ort och att investeringar lika gärna kangöras i ? Förste vice talmannen anmälde attKrister Skånberg anhållit att till protokollet få antecknat att han infe ägderätt till ytterligare replik. 7 § Kammaren beslöt kl, 17.57 att ajourneraförhandlingarna fill för middagsuppehåll. 8 § Förhandlingarna återupptogs under ledning avandre vice talmannen. 9 § Den ekonomiska politiken, m.m. (forts, finansutskottets betänkanden 30 och 36) 71 (): Tre stora skatteutredningar har nyligenavslutat sitt arbete. Den mest omfattande utredningen har gjorts beträffandeinkomstbeskattningen. Svenska folket har förespeglafs kraftigt sänktamarginalskatter. Detta skall enligt vad som framgått i massmedia åstadkommasgenom en gigantisk omfördelning av olika skatter. Med nuvarandemajoritetsförhållanden i riksdag kan man uppenbarligen inte förväntasig något sänkt skattetryck. är det bara moderata samlingspartietsom entydigt och klarf föreslår sänkt skattetryck. Trovärdigheten till löftet om sänkta marginalskatter haremellertid fått en allvarlig knäck . På riksdagensbord ligger förslag om höjda skatter och avgifter med sammanlagt över 20miljarder kronor. Höjda avgifter förföretagen hämmar nyanställningar. Den röd-gröna uppgörelsen går på tvärs motvad flertalet ekonomer uttalar. I fredagens nummer av framgår att deekonomiska rapporterna från banker, industrin och facket haren gemensam nämnare: De är samtliga missnöjda med regeringens ekonomiska politik och till följd härav den röd-gröna uppgörelsen. Ekonomerna är eniga om att inflationen förblir hög, att bristen på arbetskraft består, att tillväxten sjunker och att bytesbalansen försämras. Varför vill inte socialdemokraterna bidra fill att skatterna sänks och därmed skapa möjlighet till en mer utbudsinrikfad politik? Den ekonomiska politiken, m.m. Finansministern uttalade sig i något av sina fidigareinlägg i dagens debatt positivt när det gäller ett svenskt närmande till EG.Det är ett bra uttalande från finansministern, men trovärdigheten i detuttalandet minskar när vi nästan möts av nya skatfeförslag som fjärmaross från EG. Då blir inte trovärdigheten i den positiva EG-atfityden särskiltstor. I anslutning till detta undrar jag vilka åtgärderregeringen avser vidta beträffande inkomstskatten ? Kan vi få svar på denfrågan av företrädare för skatteutskottet? Tänker ni medverka till ensänkning av marginalskatten? Efter de senaste veckornas turbulens angående svensksamhällsekonomi kan man med fog fråga sig om socialdemokrater ochcenterpartister kastat krona och klave om hur man skall pungslå skattebetalarnapå mer pengar. De har emellertid visat prov på en anmärkningsvärd kreativitet iatt föreslå nya skatter och nya pålagor. I samma veva som slantsinglingen påbörjades angående vilkaskatte- och avgiftshöjningar som skulle vidtas deltog , tillikaskatteutskottets ordförande, i ett majoritetsbeslut, som innebär ett förslagom en sänkning av skatten på hushållsel med till /kWh. föreslår skatteutskottets ordförandeatt elskatten i stället höjs med från /kWh till /kWh! Pånågra dagar hade skattesänkningsförslagef resulterat i ettskatfehöjningsförslag om . Vid den fortsatta slantsinglingenhamnade man sedermera på höjning. Så lättvindigt går det fill attbeskatta svenska folket enligt socialdemokratisk modell. som skatteutskottets ordförande blevtvungen att bidra till regeringens räddning och vända kappan efter olika starkavänstervindar deltog han också i ett riksdagsbeslut om att nuvarandeenergiskatter inte skulle förändras på grund av pågående utredningsarbete.Riksdagen uttalade också att införande av uranskatt intealls är aktuellt i vårt land. När detta beslut fattades hade man emellertid frånsocialdemokratiskt håll börjat ändra sig. kunde man helt plötsligt tänka sighöjning av olika energiskatter och t.o.m. införande av en uranskatt. Socialdemokraterna saknar uppenbarligen en långsiktigskattepolifik. Detta har senast kommit till uttryck i hanteringen avbeskattningen inom energiområdet. Den kortsiktighet som energibeskattningenpräglas av gör att aktörerna på olika marknader måste leva och verka med storovisshet om framtiden. Under pågående KIS-utredning, alltså kommittén förindirekta skatter, har näringslivets företrädare visat stor oro inför framtidaenergibeskattning och miljöavgiftsuttag. Aktörerna inom fjärrvärmeområdet harockså uttalat sin oro . Allt grundar sig på attsocialdemokraterna i första hand ser energibeskattningen som enfinansieringskälla för statliga utgifter. Det finns ingen samlad bedömning atti kombination med mervärdeskatt använda avgift och skatt inom energiområdet föratt ge en signal till olika aktörer på marknaden att använda miljövänligabränslen. Efter den röd-gröna uppgörelsen har ovissheten ökat. Hurser socialdemokraternas framtida energibeskattning ut, , och ? Minoritetsregeringens skattehöjarprofil har markeratsefter valet . Kompletteringsproposifionen, dvs. regeringens ursprungligaåtstramningsförslag som ej fick stöd från något parti, är tyvärr inget undantag.Statsministern har i stället i denna proposition svikit sitt vallöfte om attinte höja momsen. Regeringen visar inga tecken på att sänka skattetrycketi . De förslag som vi skall fatta beslut om kommer istället att höja skattetrycket. Det här i avgivna löftet omatt skattetrycket successivt skulle sänkas till den nivå det hade i början avdetta decennium lyser fortfarande med sin frånvaro. Det löftet gav bådestatsministern och finansministern. år på alldeles fel våg. Den tredje vägens politikger bara svenska folket högre och högre skatter. Konkurrensen mot vår omvärldförsämras för . Hur kan och socialdemokraterna genom denröd-gröna uppgörelsen medverka fill att en vanlig svensk familj åsamkas enskattehöjning med nästan , vilket blir följden av det förslag somligger på bord? Det är inte nog med att villaägarna drabbas av enskattehöjning i anledning av den röd-gröna uppgörelsen. De kommer dessutom attdrabbas av höjd villaskatt och fastighetsskatt och i många fall ävenförmögenhetsskatt i anledning av fastighetstaxeringen avseende villor. Igårdagens läste jag om på , som inte kommer attha råd att bo kvar i sitt hus om taxeringsvärdehöjningarna slår igenom. Jagställer därför frågan till socialdemokraterna: åtgärder tänker regeringenvidta för att möjliggöra för och andra i samma situation att bo kvar isina hem? Vi moderater har gång på gång krävt besked av regeringen i dettaavseende, men vi har inte fått några svar. förväntar jag mig att vi skall fåett besked här . Vi moderater har framlagt förslag som innebär attSjöblom och de andra drabbade kan bo kvar i sina hem utan några som helst problemav den art som socialdemokraternas förslag innebär även om en höjning avtaxeringsvärdena genomförs. Vi måste anpassa höjningarna av taxeringsvärdenaså att människor verkligen kan bo kvar på sina fastigheter. Man kan fråga sig vad åstadkommit medsin uppgörelse med socialdemokraterna. Som framgått tidigare i dagens debattskulle socialdemokraterna infe fått bifall till sina förslag om höjd moms,höjda arbetsgivaravgifter eller slopade mjölksubventioner. har med sinhjälpande hand "räddat kvar" socialdemokraterna vid regeringsmaktenoch bidrar därmed fill att höja skatterna för svenska folket. företrädare i finansutskottet har ien publicerad debattartikel uttalat att det är nödvändigt att kyla neröverhettningen i svensk ekonomi och - märk väl - lägga grunden för en brafördelningspolitik. Är det, , bra fördelningspolitik att medanledning av det röd-gröna tvångssparandef tvångsbeskafta pensionärer och andralåginkomsttagare? Är det förenligt med er fördelningspolitik att medtvångsbeskattning sätta åt invånarna i högskattekommuner extra hårt? Är detförenligt med er fördelningspolitik att invånarna i de delar av vårt Prot.1988/89:130 7juni 1989 Den ekonomiska politiken, m.m. Prot.1988/89:130 land som av klimatiska skäl har höga uppvärmningskostnader skallfä en ännu högre skattebelastningavseende elanvändningen än andra? Den ekonomiska poli tiken, m.m. talar sig varm för sambandet mellan stat ochkyrka. Likväl bidrar ni fill att de som inte har lämnat drabbasav högre tvångsskatt än de som av olika skäl valt att stå utanför. Är det rimoch reson? Hur kan medverka fill att bl,a, småföretagare ochbönder för sina anställda tvingas betala en ny löneskatt, som ni försåtligtkallar för arbetsmiljöavgift? Det är helt enkelt fråga om en ny pålaga. Den hämmarmöjligheten för företagen att anställa flera människor. Varför, ,bidrar fill dessa försämringar? fog beslut om en särskild skatt påföretagsvinster. var enig med oss moderater och att avvisadetta förslag från den socialdemokratiska regeringen, I en av de gemensamma reservationer som dessa partier stodbakom framhålls följande: "En grundläggande förutsättning för allnäringsverksamhet är att ekonomiska kalkyler kan upprättas utan risk för attplötsliga ingrepp från statsmakternas sida i de ekonomiska spelreglernadrastiskt ändrar förutsättningarna. Det är förenat med mycket storarisker att driva en politik som motverkar långsiktig planering utan i ställetuppmuntrar till kortsiktiga kalkyler och investeringar. Konsekvenserna av ensådan polifik kan bli särskilt allvarliga för eftersom en stor del avföretagsamheten har utlandsanknytning. Det finns därför uppenbara risker attinvesteringar som annars skulle ha kommit till del i stället förläggstill annat land. Detta medför en för samhällsekonomin skadlig utarmning avnäringslivet inkl. den svenska arbetsmarknaden. måste , förattförsöka återställa förtroendet för dess ekonomiska beslutsfattande, markera envändpunkt genom att i ett tillkännagivande fill regeringen uttala att denekonomiska polifiken i fortsättningen måste präglas av stabilitet ochlångsikfighet." Den röd-gröna uppgörelsen rimmar illa med detta uttalande.Står och fortfarande fast vid detta uttalande?Eller har ni redan hunnit inta ny ståndpunkt? Om så inte är fallet, varförbidrar ni då till denna enorma skattehöjning på 20 miljarder? Det är ju etttypexempel på kortsiktig politik. De ekonomiska spelreglerna ändras drastiskt. Denna kortsiktiga politik kommer också fill uttryck i denav avlämnade reservationen i KIS, som bl.a. innehåller följandeformulering: "För att klara finansieringsbehoven för skattereformen istort föreslår jag en höjning avföljande punktskatter----------------------- ." De punktskatter som avsesligger Punktskatterna inom energiområdet är tydligen för såvälsocialdemokra terna som en aldrig sinande källa för att finansiera statens utgifter. bidrar på samma sätt som socialdemokraterna till att skapa en osäkerhet om framtidens beskattning. Kan vi lita på i fortsättningen? Håller ni fast vid den långsiktighet i polifiken som ni skrev under på i reservafionen? Jag måste med beklagande konstatera att skattepoli tik är hållningslös och ger ett intryck av dagsländeri. 136 Herr talman! Moderatasamlingsparfiet har länge hävdat att behöveren utbudsinrikfad polifik. Den överhettade stagnation som för Prot.1988/89:130 närvarande råder och som tar sig uttryck i svag tillväxtoch hög inflafion beror inte på att vi konsumerar för mycket utan på att viproducerar för litet. .. , ,. , , r .,............ ....... . . r , Den ekonomiska poli- Moderaferna förordar därför en tillvaxtlinje i svensk ekonomi i stället for den ., , tiken, m.m. atsframningslmje som den röd-gröna falangen har uttalat sig för. sadeinledningsvis föredrar även de flesta ekonomer den s.k. tillväxtlinjen. Viavvisar därför de röd-gröna förslagen avseende fvångsskatten, löneskatten,investeringsavgiften, höjda energiskatter och höjd fastighetsskatt. Vi förordar, som sagt, tillväxtlinjen i svensk ekonomi,vilket betyder att vi vill se en genomgripande skattereformförverkligad. Vi vill inleda denna skaftereform genom att redan år 1990kraftigt sänka marginalskatterna. Självklart vill vi sänka skatten för alla.Skatteskalorna måste inflationsskyddas. Vi vill förbättra för pensionärerna såatt det blir lika lönsamt för pensionärer att förvärvsarbeta som för andra.Våra förslag leder till sänkt skattetryck. På detta sätt förbättras ekonominsutbudssida genom att arbete och företagande stimuleras: Jag ber om ursäkt för att jag kommer attöverskrida den för mitt anförande beräknade faletiden. I kombination med strukturförändringar i den offenfiigasektorn och sparstimulerande åtgärder skapar vi möjlighet för människor att ihögre grad själva forma sin egen framtid. Vi moderater förordar som bekant ett nära samarbete medEG. Mot bakgrund härav är det viktigt att vår skattelagstiftning anpassas tillförhållanden som gäller i . Det är inte minst viktigt inomkapitalbeskaft-ningsområdet. Ett tydligt exempel på vilka negativa effekter som kanuppkomma om beskattningen avviker från vad som gäller i andra länder äromsättningsskatten på akfier och andra värdepapper. Omsättningen på Stockholmsfondbörs har kraftigt minskat sedan dessa skatter infördes. Vi har i samband med kompletteringsproposifionen upprepatkravet på ett slopande av omsättningsskatten på aktier och den s.k.valpskaften. Det bör enligt vår mening ske . De statsfinansiellakonsekvenserna blir marginella, eftersom ett slopande av dessa skatter torde ledatill en kraftig omsättningshöjning. Socialdemokraterna vill tyvärr inte bidrafill att skapa konkurrensneutralitet avseende värdepappershanteringen. Krav på grundavdrag för barn har vi också upprepat isamband med denna proposifion. kommer senare att redogöraför våra förslag i detta hänseende. Vi har dessutom i detta betänkande ställt krav på en nyskatteklass för öl. I avsikt att minska den totala alkoholkonsumtionen vill viåstadkomma en övergång fill konsumtion av svagare alkoholdrycker. Mot bakgrundhärav föreslår vi att en ny skatteklass för öl med en alkoholsfyrka om högst3,6 viktprocent införs. Skatten bör fastställas till . Dennatyp av öl bör liksom det starkare ölet saluföras av Systembolaget. Varför villinte socialdemokraterna bidra fill att skapa förutsättningar för en minskadtotal alkoholkonsumtion genom att säga ja till denna nya skatteklass för öl? Moderata samlingspartiet står för enhelhetsbedömning av den svenska ekonomiska politiken. Det har bl.a. kommit till uttryck i de 137 Prot.1988/89:130 avslutade skatteutredningarna. De ställningstaganden som demode- rata representanterna har gjort finnsredovisade i olika reservationer. Den ekonomiska poli tiken, m.m. dessaframgår på vilket sätt vi moderater vill se en genomgripande skattereformförverkligad. Vi har i anslutning till vårt intresse för ett nära samarbete medEG utarbetat våra skatteförslag i anslutning fill en kommande harmoniseringmed EG. Den skattereform vi vill se förverkligad kan sammanfattasi följande punkter: Skattetrycket sänks med 1991 ochdärefter med . Den statliga inkomstskatten slopas för inkomsterunderstigande , och ingen skall betala i marginalskatt. Kapitalinkomsterbeskattas endast statligt, med en skaftesats på . Ett särskilt grundavdrag på . per barn införs vidden kommunala beskattningen. Skatten på förvärvsarbete för pensionärer sänks så att denmotsvarar vad som gäller för andra. Pensioner, förvärvsinkomster för personer ochej förmånsgrundande inkomster av näringsverksamhet, exempelvis arrenden ochhyresinkomster, skall givetvis inte belastas med socialavgifter. Vi avvisar förslag om försämrade avdragsvillkor för resormellan bostad och arbetsplats. Fasfighetsskatten skall infe öka till följd av höjdafastighetstaxeringsvärden. Skaften på schablonintäkten på småhus skall sänkas så attskatteuttaget inte ökar på grund av höjda fastighetsfaxeringsvärden. Enligtvåra förslag kan då bo kvar i sin villa på . Nuvarande uppskovsregler vid reavinstbeskattningenbibehålls och utvidgas fill att också gälla bostadsrätt. Förslag omskatt på pensionssparande avvisas. Reavinst vid försäljning av aktier bli skattefri omaktierna innehafts längre än . Mervärdeskatten höjs inte för att delfinansiera sänktainkomstskatter. Vi kommer att motverka en basbreddning av momsen. Enbasbreddning kan enligt vår uppfattning bli aktuell först vid ett närasamarbete med EG. En skattehöjning till följd härav skall användas för attgenerellt sänka moms-skattenivån. En sådan basbreddning påverkar intekonsumentprisindex. Vårt ställningstagande harmonierar med EG. Vi vill inordna energisektorn i mervärdebeskattningen.O-skaftenivå införs avseende fillhandahållande av värme. Därmed slåsfjärrvärmen inte ut enligt vårt förslag. Nuvarandepunktskatter på energiområdet avskaffas. införs.Bensinskatten ersätts delvis av en trafikskatt. inom ramenför nuvarande skatteuttag. Det innebär ingen höjd bensinskatt. Det är enheltäckande energibeskattning, som ger signaler om att inte 138 använda den typ av bränsle som ökarkoldioxidutsläppen.