prot · GC0941 · 1988-12-31 00:00:00 — Tack vare harproposifionen förändrats så all del glömda , som såriktigt påstod all värnar, verkligen har blivit ihågkommel. Frånfolkpartiets sida vill vi visa på de fördelar som det nya förslaget tillavgifter faktiskt ger de sämst ställda pensionärerna, alltså dem som har lågpension och som ofta vårdas på sjukhus. De som redan förbrukat sill friar ochsom betalar . per vårddag kommer all få sänkt avgift från den 1januari. Detsamma gäller för redan utförsäkrade förtidspensionärer. Vihar säkert alla i utskottet blivit uppvaktade i det här ärendet, men jag måsteför egen del säga att ingen jag talat med har klagat när man fått klart för sighur förslaget kommer att se ut. skriver i sill brev,som gått till utskottets ledamöter, att del är viktigt all pensionärerna fårbehålla sin bostad och föreslår därför just det som utskottet också föreslår,nämligen att avgiften skall vara högst en tredjedel av pensionsförmånerna. Reservanternatalar om att fattiga och sjuka pensionärer skall subventionerasjukhusvistelsen för rika pensionärer som sällan är sjuka. En viktigförbättring är att pengarna används till förbättrat KBT. Det innebär att detkommer både friska och sjuka pensionärer till del , inle bara då dehamnar på sjukhus. Alla pensionärer är inte fattiga och sjuka. KBT går baratill dem som har de lägsta pensionerna, och jag har inte hört att någon av reservanternavill dra in den förbättringen. har ånyo aktualiserat frågan om pensionstillskott för des.k. Vi anser att det vore bättre att ge allapensionsfillskotl. Det ger flera fördelar - dels får undantagandepensionärernadel generellt bättre, dels kan regelsystemet förenklas, och färre undanlag ochspecialregler krävs. Utskottet har tidigare behandlat liknande yrkanden och dåkonstaterat all en undersökning om levnadsvillkoren för de pensionärerna bordekunna göras inom pensionsberedningen. Det har utskottet också givit regeringenlill känna. 1 avvaktan på resultatet av den undersökningen avstår vi frånsärskilt yrkande här . Med del här yrkar jag bifall lill utskottets hemställan i dess helhet. AnL 91 () replik: Jag vill åter upprepa för och att det krävsökade insatser från kommunernas sida i och med alt vi fattade det här beslutet,som vi inte ger kommunerna några nya medel för alt finansiera deökade insatserna. Faktum kvarstår att del ären besparing för staten och all kostnader läggs över på andra grupper - idet här fallet de sämst ställda pensionärerna. Det kommer vi inte ifrån: Delhade varit fullt möjligt att behålla friåret och ändra på regelsystemet. Mankunde ha ändrat på detta med utförsäkringen och sett fill all få ellavgiftssystem som kanske varit bättre än det vi har . Det är ett råd somjag ger så här i efterhand. Avgifterför pensionärer vid sjukhusvård AnL92 () replik: I mitt inledningsanförande talade jag om "reformer" inomcitationstecken. Vi är i vana vid att en social reform inte spararpengar för staten eller kommunen, utan att den kostar pengar. Men här har vi ens.k. reform som sparar pengar. Och som sagts av flera fidigare talare vet vi nuvilka som kommer att få betala detta. Jaganser att har äventyrat möjligheten för pensionärerna att behållabostäderna just genom alt säga ja fill avskaffandet av friåret. Det naturligahade varit att stödja de utförsäkrade pensionärerna, pensionärerna medundantagande från ATP, pensionärerna som saknar ATP eller har mycket låg sådan. Vimenar inle alt vi skall spara in de här sakerna. Vi vill alltså ta pengar påannat håll, men jag skall inte dra hela "gröna luntan", som vi kallarvårt ekonomiska förslag. Vi är beredda att satsa pengar här, vilket betyder attvi vill låta bli dessa inbesparingar. Sedanvill jag kommentera detta att man har talat med pensionärer. Del är välsjälvklart att de som har vänt sig till oss - till , ochvpk - har haft andra tankar i det här avseendet än de som har vänt sig fill deparfier som, enligt vad de nästan var säkra på, skulle vilja avskaffa friårel.De reakfioner jag har fått tyder på en helt motsatt inställning i förhållandetill vad som har anförts av andra talare här . AnL93 () replik: Jag vill först konstalera alt nu har accepterat alt vihar avskaffat utförsäkringen. Attfolkpartiet har äventyrat pensionärernas möjUgheter att behålla sin bostad -den kommentaren förstår jag inte alls. Tvärtom har vi faktiskt varit med om attse till alt man får denna nedsättning- att pensionärerna kommer alt få behållasina bostäder. Dessutom har tidigare anfört att man kanske bordeutreda reglerna för KBT. Sedan tycker jag all skall gå hemoch läsa del brev som har kommit till alla ulskollsledamöler från . Där står mycket riktigt det förslag som utskottet läggerfram. AnL 94 () replik: Vi i kan inle besluta om hur det skall se ul ute ikommunerna. Vi kan styra del något genom statsbidragsregler, och vi sägermycket försiktigt i utskottsskrivningen vad vi anser att kommunerna skall göranär det går snett. För vi antar att det skall gå snett - majoriteten iutskottet gör ju också det genom det sätt på vilket man skriver i betänkandet. Man har ju också när delgäller förtidspensionärerna sagt att de skall vara Avgifter för pensionärer vid sjukhusvård berättigade till ell friardärför atl de skall kunna fillförsäkras en bra rehabiliteringsmö jUghet. gäller då inte för ålderspensionärerna. Det är i det avseendet som logikensaknas i det här betänkandet. AnL95 () replik: Bara en kortkommentar. Genomatt ta bort friåret har vi äventyrat en stor del av pensionärernas möjlighetatt behålla sin bostad - del är helt klart. Och de här partierna som reserveratsig mot friårets borttagande har inle i och för sig reserverat sig motutförsäkringen. Del är en sak som man kan ta upp efteråt. Vi är då beredda atlsatsa mer på möjligheten för gamla människor alt bo kvar i sina bostäder och pådel sättet få ett mer innehållsrikt liv, och framför allt behålla sin hälsalängre. Jagvidhåller atl borttagandet av friåret innebär att man äventyrar bostäderna. AnL96 () replik: Den här reformen syftar till att pensionärerna skall kunna ha kvar sinbostad just för atl de lättare skaU kunna rehabiliteras. Vi går ju mot mer avväxelvård, vilket de flesta partier accepterar. Pensionärerna måste ju hanågonstans atl ta vägen. Dessutom har faktiskt KBT-reglerna förbättrats frånden -det har utskottet fattat beslut om . Andrevice talmannen anmälde atl anhållit att till protokollet fåantecknat atl hon inte ägde rätt till ytterUgare replik. AnL97 (): Det är mycket intressant att följa den här debatten, som förs på ennivå där man har en standard långt över den som pensionärerna har. Man hardessutom beslutat att del kostar en massa extra när man inle kan bo kvar hemma.Man får alltså ersättning när man vistas här i och inte kan ha kvarsitt boende hemma. Men diskuterar man pensionärerna, som skall betalanär de inte kan bo kvar hemma. Det kostar alltså inget extra för pensionärernanär de befinner sig utanför sitt eget boende. Jag anser alt det fakfiskt måstegöra del - i annat fall skulle det inte heller kosta oss något extra. Förden som följt del svenska samhällets utveckling från Fatligsverige tillVälfärdssverige förefaller del fill en början vara fråga om en enormtdemokratisk satsning, aldrig skådad förut. Och lyssnar man till SAP:s vallöften- och tror på dem - ser framtiden ljus ut för svenska folket, inkl.pensionärerna. Menpensionärer är ingen enhetUg grupp, som det låter ibland - t.ex. närsocialdemokraterna talar om alt man återställt betalningskraften för de föruteftersatta pensionärerna. Det vore skönt att säga att så har det blivit föralla pensionärer. Man kan ju infe i demokratins namn jämställalågpensionärernas ca . med högpensionärernas 10 000-12 000!Lägger man därtill effekten av att höja inkomster och pensioner i procent, så inser varendamänniska all detta inte är demokrafi. Systemet skulle möjligen vara acceptabeltom man kunde tillhandla sig livets nödtorft-mjölk och annat - efter sammaprincip, i förhållande fill sin inkomst. kunde vi läsa om att förbättring krävs förpensionärer med låg standard. Man redovisade hur många pensionärer det är somhar låg standard: "Idaghar drygt 600 000 av 1,5 miljoner ålderspensionärer en pension på högst . Endast1/3 av ålderspensionärerna har en pension överstigande . där en mindre del erhåller ett starkt reducerat bostadstillägg ." PRO kräver en mängdåtgärder. Det står bl.a. följande: "Regeringenmåste medverka lill all en begränsning av taxor och avgifler inom vården ochomsorgen sker så att alla kan efterfråga den vård och omsorg de är i behovav." Man undrar om detta är delsvar som PRO har fåll på sin skrivelse. Samtidigterbjuder PRO sina medlemmar en medlemsförsäkring. Det står: hardet sociala trygghetssystemet byggts ut genom lagar och avtal, så all det nutäcker en stor del av de händelser vi kan råka ut för förepensionering. I samband med pensioneringen upphör som regel det grundläggandeförsäkringsskyddet. Men behov av vidslående försäkringsskydd finns kvar. Såerbjuder PRO sina medlemmar grupplivförsäkring. Man frågar: Är del så här viskall ha del i Välfärdssverige - privata försäkringar för att klara sjukvårdoch omsorg? Skall pensionärerna inte heller ha råd nied kultur, resor,friluftsliv, föreningsliv och annat? Även om man hamnar på sjukhus kanske manfortfarande viU vara med i en förening och betala medlemsavgift. Detär också mycket vikfigt att man kan bli rehabiliterad och att man fårmöjligheter alt åka hem. När man åker hem tillkommer den kommunala avgiften förhemsjukvården. Man kanske inte heller har KBT, t.ex. om man inte bor i hus meddirekt hyra. Ändå kanske man har kostnader, och man kan behöva erhålla hjälpför att klara skötseln av sitt hus. Det är otroligt viktigt atl vi inte hamnari den situationen alt människor inte har någonstans atf åka tillbaka till, närde väl är rehabiliterade från sjukhusvården. Vihar talat i mycket fina ordalag om åldringsvården, och gör så fortfarande. Denhar emellertid tyvärr inte alltid verklighetsförankring. Att försöka plocka inbesparingar åt staten genom att avgiftsbelägga de gamlas vård tycker jag ärhelt vansinnigt. Det första man borde ta itu med är situationen för många av demänniskor som ligger på en akutvårdsavdelning, när de egentligen infe villligga där. De ligger där och väntar på att få komma till en vård som är värdig,en vård som är anpassad för gamla och som dessutom är betydligt billigare. Förvarje år de ligger på en akutvårdsavdelning kostar det . Detskall sättas i relation lill de . som man kan få in på den häravgiften. Jag tycker atl det vore rimligt att man tog itu med problemen där definns och att man inte skapar onödiga problem. Avgifterför pensionärer vid sjukhusvård AnL 98DORIS (): PRO har ställt sig bakom den Iredjedelsregelsom vi diskuterar i detta ärende. Överläggningen i detta'ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om skatteutskottetsbetänkanden 7 och 6.) Jag får meddela all anslag nu har satts upp om atl deltasammanträde skall fortsätta efter . Kammaren övergick härefter till attdebattera skatteutskottets betänkanden 7 om dubbelbeskattningsavtal mellanSverige och och 6 om dubbelbeskattningsavtal mellan ochBulgarien. AnL 100KNUT (): 1 föreliggande betänkanden om dubbelbeskattningsavtalmed och finns tre reservationer från moderata samlingspartiet.Jag kommer bara atl la upp Indienbetänkandet och inte begära votering när detgäller , eftersom reservationen i betänkandet om har sammainnehåll som reservation nr 1 i Indienbetänkandet. I reservation nr 1 i betänkandet nr 7 kräver vi ettslopande av det s.k. progressionsförbehållel. Vi motsätter oss alltså all manhär i tar ut en progressiv skatt där en för övrigt skattefri utländsk inkomstsammanläggs med den svenska, varigenom denna senare inkomst blir föremål för enhögre beskattning. slopadesprogressionsklausulen i dubbelbeskattningsavtal med , ,och . Enligt vår uppfattning finns det ingen som helst anledningatf bibehålla progressionsförbehållel i våra andra dubbelbeskattningsavtal medicke-nordiska länder. Denna fråga har fidigare varit föremål för debatt här ikammaren, varför jag nu nöjer mig rned att yrka bifall till reservation nr 1 ibåda betänkandena. Reservation nr 2 till belänkande nr 7, som ävenfolkpartiet slår bakom, berör en principiellt mycket belydelsfull fråga,nämligen beskattningsrätt. med Indieninnebär nämligen atl de båda ländernas finansministrar har möjlighet altförlänga och justera vissa i avtalet inskrivna regler. Detta kan innebära attriksdagens grundlagsfästa beskattningsrätt kringgås. Det får inte råda något som helst tvivel om att våradubbelbeskattningsavtal följer grundlagen. Vi begärde därför i skatteutskoffefatt skulle pröva frågan. Varför, ,avslog ulskottsmajoriteten kravet på remiss till KU? I reservation nr 2 yrkar vi nu atl gerregeringen till känna att godkännande måste inhämtas innan ändringari dubbelbeskattningsavtalet sker. Alt skatteulskottels majoritet sedan skriveratt motionä- rernas syfte i allt väsentligttillgodosetts genom vad utskottet anfört håller enligt min uppfattning intealls, eftersom man överlämnar till regeringen att avgöra om bör hörasi fall av förändringar i dubbelbeskattningsavtalen. Med del sagdayrkar jag bifall till reservation nr 2. AnL101 (): I skalleulskoltets betänkanden nr 6 och 7 tillstyrker utskottetregeringens proposition om dubbelbeskattningsavtal mellan och Bulgariensamt mellan och . Mellan och finns det förnärvarande inte något dubbelbeskattningsavtal. Vi har däremot haft avtal medIndien . Del råder också total enighet i skatleutskotlet om attriksdagen måste besluta att godkänna vad utskottet hemställer i dessa betänkandenoch därmed bifalla regeringens båda propositioner. Tillbåda betänkandena fogas en reservation från de moderata ledamöterna iulskoltet, som vill all skall anta etl lagförslag som innebär altSverige inte skall utnyttja den progressionsklausul som inskrivs i avtalet.Liknande motioner har förekommit när vi har behandlat andra dubbelbeskattningsavtal.Utskottet avstyrker även derina gång motiorisyrkarideria. Delföreslås vidare i reservatiori nr 2 i betänkandet om atf ändringari dubbelbeskattningsavtalet skall föreläggas . Utskottet säger alt manförutsätter atl regeringen återkommer till när det blir aktuellt medsådana förändringar. Med detta tycker utskottsmajoriteten alt frågan skullekunna vara avgjord. Meddet anförda yrkar jag bifall till hemställan i skatteutskottets betänkanden 6och 7. AnL102 (): Jag ställde en rak fråga till om varförutskottsmajorileten inte beviljade en remiss till . Delminsta man kan begära är att man får ett svar på en sådan rak fråga. AnL103 (): Utskottet bedömde att det inte förelåg något behov av en remiss.Utskottet ville dessutom inte försena ett ikraftträdande av avtalet, vilketkunde ha blivit fallet. AnL104 (): gav två skäl. Det ena var att det förelåg tidsbrist.När vi i skatteutskottet skall la upp en behandling av en proposition om ettdubbelbeskattningsavtal med , förmodar jag att detta skäl icke förebärsav majoriteten, eftersom del belänkandet icke kommer atl kunna behandlas avriksdagen förrän efter vårriksdagens öppnande. Överläggningen i dessaärenden var härmed avslutad. Kammaren övergick till att fatta beslut i deförevarande ärendena. Prot.1988/89:41 betänkande 5 Mom. l (avgiften för pensionärer vidsjukhusvård) Utskottets hemställan bifölls med 223 röster mot 61 förreservationen av m.fl. 1 ledamot avstod från alt rösta. Mom. 2 Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls med 228 röster mot 58 förreservation 1 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. (vpk) anmälde att hon avsett all röstaja men markerats ha röstat nej. Godkännande av förlängningar av vissa avtalsregler m.m. Utskottels hemställan bifölls med 200 röster mot 84 förreservation 2 av m.fl. 1 ledamot avstod från all rösta. () anmälde alt hon avsett all rösta nejmen markerats ha röstat ja. Utskottets hemställan i övrigtBifölls. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservationen avBo Lundgren m.fl. - bifölls med acklamation. 6 § Beträffande de på föredragningslistan närmast upptagnaärendena, trafikulskottets betänkande 1988/89:TU4 samt jordbruksutskottetsbetänkanden /89:JoU8, JoU9 och JoUlO, beslöt kammaren på förslag av andrevice talmannen medge alt de fick företas till avgörande i ett sammanhang sedandebatten i samtliga dessa ärenden avslutats. Föredrogs trafikutskottetsbetänkande /89:TU4 om instansordningen enligt yrkestrafiklagsfiftningen,m.m. 1988/89:26), 1988/89:JoU8om forskning, 1988/89:JoU9om skyddet av utrotningshotade djur och 1988/89:JoU10om jakt. Först upptogs till behandlingtrafikutskottets betänkande 4 om instansordningen enligtyrkestrafiklagsfiffningen, m.m. 80 Instansordningen enligtyrkestraflklagstiftningen, m.m. AnL105 (): betänkande 4 är i många stycken en direkt följd av atlEuropadomstolen för de mänskliga rättigheterna avgjorde ett mål motSverige. Det blev en fällande dom i det s.k. angåendeyrkeslrafiklillstånd. Genom den proposition som regeringen nu presenteratförsöker man rätta till de brister som i sin dom pekade pä isvensk lagstiftning, atl även i trafikfrågor hävda principen om de mänskligarättigheterna och att de grundläggande friheterna måste kunna prövas avdomstol. TU:s förslag är på ettsätt yrkestrafikfrågans "lex Pudas". Betänkandetsinnehåll och förslag är i många delar bra, men har på ett område en allvarligbrist. Regeringen vill nämligen undanta beslut om tillstånd fill linjetrafikoch om omprövning av sådana tillstånd från den domstolsprövning av beslut iövrigt enligt yrkestrafiklagsliftningen som regeringen nu vill säkerställa. Urrättssäkerhetssynpunkt är detta undantag betänkligt. Regeringen ochutskottsmajorilelen vill just när det gäller frågor om tillstånd tilllinjelrafik fortfarande förhindra medborgarna att överklaga sådana ärenden ikammarrätten. skall politikerna tillsammans med transporlrådet varade som dömer i frågor som självfallet borde avgöras av juridisk instans. "" har på detta område en allvarlig brist, som regeringenborde ha uppmärksammat. Regeringen visar sin halsstarrighel när det gäller atti hela dess vidd följa vad för de mänskliga rättigheternafastställer. Vi reservanter har genom vår reservation rättat till det somulskottsmajoriteten förbisett i denna fråga. Jag yrkar bifall tillreservationen. Instansordningenenligt yrkestraflklagstiftningen, m.m. AnL 106 (): betänkande om instansordningen är, som , ett resultat av etl beslut i och denproposition som regeringen förelagt med anledning av Europadomstolensbeslut. Ipropositionen föreslås att det i fortsättningen blirlänsstyrelsen-kammar-rätien-regeringsrätlen som avgör frågor med anledning avden nya yrkestra-fiklag som vi antog under vårriksdagen, utom när det gällertillstånd till eller omprövning av tillstånd till linjetrafik, vilka alltjämtskall få överklagas hos transporlrådet resp. regeringen. till betänkandet fogad reservation uttrycker och moderaternaaft det är betänkligt atl undanta beslut om tillstånd till linjelrafik ochomprövning av sådana tillstånd från den domstolsprövning som regeringen nu villsäkerställa inom yrkestrafiklagsliftningen. Med andra ord önskar reservanternaen fri tillståndsgivning när del gäller linjelrafiktillslånden. Jag skulle mot detta vilja säga att det vore betänkligt om samhälletinte behöll något av den styreffekt som tillståndsgivning avlinjetrafiktillstånd ändock är. Har samhället av t.ex.regionalpolifiska skäl givit tillstånd till linjetrafik 6 protokoU 1988/89:41 Instansordningen enligt yrkestrafiklagsliftningen, m.m. elleruttalat sig för att linjetrafik behövs i ett visst område eller mellan vissaorter, kan samhället inte förlila sig på att den fria konkurrensen skall ordna' detta. Samhället kan inte heller acceptera för många tillstånd påsamma linjer, och därmed kanske riskera att all trafik blir utslagen. Utskottsmajoriteten har uttalat sig för all tillstånd tilloch omprövning av tillstånd till linjelrafik skall avgöras av transportrådefresp. regeringen, helt i enlighet med propositionen. Vi säger också att när den nya lagen varit i kraft undernågra år så atf praxis hunnit stabilisera sig, kan det på nytt övervägas omannan inslansordning inte skall kunna införas för de nu omnämnda tillstånden. Med detta, herr talman, yrkar jag avslag på reservafionenoch bifall fill trafikutskottets hemställan i betänkande nr 4 i dess helhet. AnL 107KENTH SKÅRVIK (fp): Jag tycker inte att detta har medstyrningseffekt atf göra. För oss är del en mänsklig rättighet och en frihetatt få sin sak prövad på ett riktigt sätt, alltså i domstol med politiskt ochjuridiskt kunniga människor. För oss handlar det om mänskliga rättigheter ochom en grundläggande frihet som vi bör ha även i fortsättningen. Därför hävdar viatl den gång som vi föreslår i vår reservation borde vara den som gäller. Härhandlar det inle om någon styrningseffekl. AnL 108 (): Visst kan man anföra argumentet att det är enmänsklig rättighet att få linjetrafiktillstånd för trafik. Men då måste detockså vara en rättighet för samhället aft se till alt den trafik som vi därmedfår inte slår ut redan etablerad trafik, så att vi riskerar att bli helt utantrafik mellan, som jag sade i mitt inledningsanförande, vissa orter eller inomorter. Därför har vi i utskoltsmajoriteten tillstyrkt det som regeringenföreslår i propositionen, atf vi skall ha den nya ordningen , tillsvi har fått fram praxis för hur det hela skall gå lill. Sedan kan vi taställning till om inte instansordningen kan ändras. Jag yrkarpå nytt bifall till utskottets hemsfällan. AnL 109 (): Det ligger mycket i det som . Men vi hävdar fortfarande, atf om man vill ha sin sak prövad, skall manfå gå den vanliga vägen, över regering och domstol. Det skall inte på ettlättvindigt sätt kunna styras av värt rättsväsende. Det är detta det handlarom. Givetvis kan vi behöva se över systemet, så all det inte blirdubbelkörningar och så att de rätta människorna får trafiktillstånden. AnL 110 (): En sak blir inle prövad på ett lättvindigtsätt om den prövas inom iransporlrådels resp. regeringens förvaltning. AnL 111KENTH SKÅRVIK (fp): Prot. Det är ju utskottsmajoriteten som kommer att bestämma, så 8 december1988 Forskning inom lantbrukets område, m.m. framtidenfår utvisa hur del blir. Men den väg som vi talar för borde vara den Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om jordbruksutskottefsbetänkande 10.) Kammaren övergick till attdebattera jordbruksutskottets belänkande 8 om forskning. Forskninginom lantbrukets område, m.m. AnL 112LENNART BRUNANDER (c): I det här belänkandet har vi behandlat ettantal motioner som tar upp frågor som har att göra med hur vi hanterargenresurserna. Frän sida har vi fört fram krav på en strategiför att hantera de resurserna på ett riktigt och förståndigt sätt. De genetiska resurserna är, som vi alla vet, en viktiggrund för mänsklighetens överlevnad. De är nödvändiga för växtförädling,resistensutveckling, som vi också håller på med, avanceradläkemedelstillverkning osv. Dessa resurser kan, om vi använder dem klokt, varaständigt förnybara. Men tyvärr förstörs de i allt snabbare takt.Egentligen förstörs de kanske snabbare än någon annan naturresurs som vi har. Del finns uppskattningsvis 5-10 miljoner växt- ochdjurarter på jorden. Mänga av dem hotas av utrotning, och många utrotas.Särskilt utsatta är vissa arktiska och känsliga tropiska nalurtyper, men ocksåhär i försvinner del arter. Vi hanterar inle alllid naturen och det livsom finns där på bästa sätt. Det är viktigt för oss alt vi kan behålla ett varieratlandskap, en varierad djurfauna och en varierad flora, för att bevara så mycketsom möjligt av de genresurser som finns. tas det flera privata iriitiativ. 1nästa betänkande som vi har att behandla kommer vi att ta upp ett sådantexempel från kommun i . Men till detta återkommer jag. Vi har alltså krävt att del skall utarbetas en strategiför hur vi skall bevara och hantera de genetiska resurserna.