prot · GC09120 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag ämnar inte gå in pä alla reservationer, utan baranämna tre punkler som jag anser vara de allra viktigaste. Den första punklen handlar om en salsning på lärarnasfortbildning, vilket jag tror betyder väldigt myckel för personalens trivseloch för kvahtden i undervisningen. Jag är förvånad över alt inte fler parlierhar insett alt del är nödvändigt med en mera kraflfull salsning på dellaområde. Den andra punkten gäller löftet om extra pengar för altmöjliggöra fasla lärarvikarier. Lärarnas frånvaro utgör ju ett slorl problem iskolan. Vi vet att en hel del lektioner måste slällas in och atl de lektionersom genomförs med hjälp av vikarier ofta präglas av låg kvalitet fickskolans folk höra från både finansminislern och skolministern alt detvar angeläget alt komma lill rälla med delta. Därför skulle man utge ett extrabidrag på 100 milj. kr. Men detta löfte har frusit inne, vilkel vi tycker ärbeklagligt. Vi yrkar här - liksom vi gör i ett belänkande som kommer attbehandlas längre fram -alt detta löfte om yllerligare 100 milj. kr. islalsbidrag fill lärarlöner infrias. Den Iredje och sista punklen avser det som jag fidigarehär mest har uppehållit mig vid, nämligen elt nytt statsbidragssystem. Dellaborde ha förverkligats för länge sedan. skall förslagel uppenbarligen drasell varv fill i ulbildningsdepartemenld och följaktligen kommer det atl bliytterligare försinkat. Men vad ännu värre är: Om man får döma av signaler frånden nye Prot, 1988/89:12024 maj 1989 Anslag tid grundskolor m.m. Prot, 1988/89:120 skolministern, kommer det förslag som blir elt resultat av denna process atl vara helt otillräckligt, vilkel medför ytterligareförlorade år när del gäller Anslag tid grundskolor m.m. Med detta vill jag yrkabifall lill de reservationer som har slälll sigbakom i uibildningsulskottets betänkande 11. Anf.23 (): Del betänkande vi nu behandlar gäller ju budgeten för . Detär därför naturiigi atl diskussionen måste komma alt handla ganska myckel ompengar och om skolans resurser. Jag skall börja med all göra några småkommentarer till de inlägg som har gjorls, och jag börjar med det somAnn-Cathrine sade. Jag skall försöka att göra delta pä ett stillsamtsätt, och inle göra några värderingar eller sätta några betyg. Av någon konstiganledning tycker moderater mycket illa om alt man sätter belyg på dem, i allsynnerhet om de får dåliga betyg. Då blir de väldigl upprörda. Sä del skall jaginte göra. Apropåbetygsdebatt, vore del naturligtvis bra om vi fick en rejäl sådan och ommoderalerna slutade upp med att blockera den möjligheten, så atl vi fillsammanskan försöka se om dd går atl fä fram ett nytt och bältre betygssystem. Dellakan åstadkommas genom att rösta för det förslag som har väckl här iriksdagen om atl en ny belygsutredning skall lillsällas, där man prövar våraohka förslag och våra olika argumenl. Men inle ens när vi från kommermed propåer om att göra små delförbältringar av betygssystemet är moderaternasärskill intresserade av att åstadkomma någonfing. Detta var parentefiskt saglom betyg. Delframkom av anförande och det framkommer av betänkandetoch i reservationer atl vill förslärka undervisningen igrundskolan med - för alt vara exakl - 697,4 milj. kr. Ordet"förstärker" borde naturligtvis förses med de slörsla citationsteckensom riksdagstrycket över huvud taget förfogar över. Vad man gör är ju attflytta pengar från några anslag till andra. Man kan nalurliglvis säga - somAnn-Cathrine gjorde - att då kommer alla dessa resurser att användaslill undervisning. Jagkan i och för sig räkna upp alla de anslag som detta berör. Jag skallemellertid nöja mig med atl kommentera två - de allra största. Man lar ifrånden s.k. SIS-resursen, särskilda insatser i skolan, 291,7 milj. kr. Det handlardock, , om undervisning för elever som har problem. Det ärelever som är handikappade, sjuka eller på olika sätt är utsatta i skolan. Delär klart utsagt alt dessa resurser som fördelas inom skolväsendet skallomvandlas till undervisningstimmar. Om man nu flyttar pengar från ell anslagsom berör undervisning till ett annat anslag som också berör undervisning, blirdel ju inle särskill stor skillnad. Den enda skillnaden är möjligen atlpengarna kanske inte når de elever som bäsl skulle behöva dem, dvs. de sjuka,de handikappade eller de som har svårigheter av olika slag. Påsamma sätt är del med nästa rejäla överföring som moderalerna vill göra. 300 milj. kr. skall las från förslärkningsresursens icke undervisnings bundna del. Det är rikligl all det rör sig om en icke undervisningsbunden del, 40 men den kan i viss mån användas fillundervisning. För ell eller ett Anslag lid grundskolor m.m. par år sedan försökleregeringen pruta ungefär 100 milj. kr. på del här Prot. 1988/89:120 anslagel.Av den debatt som då följde, och som vi själva deltog i, fick vi 24 maj 1989ganska klarl för oss hur viktiga de här resurserna är jusl för de elever somhar speciella problem i skolan, de som är utsatta, har svårigheler, är mobbadeeller har problem hemma. Atl använda pengarna på del sättet menar jag innebär -med egna ord - att ta hänsyn till elevernas olika behov.Dessa anslag har inte kommil lill av en slump, utan för att man skall la hänsynlill olika elevers skilda behov. Delhär gäller de 697 milj. kr. som man flyttar på. I det sammanhanget får man dockinle glömma borl att som grädde på moset prutar moderalerna ungefär 630 milj.kr. på angränsande delar av skolväsendel - på hemspråksundervisningen, som juär undervisning, dryga 100 milj. kr. på gymnasieskolan, näslan 100 milj. kr.på vuxenulbildning, 127 milj. kr. på folkbildningen, 264 milj. kr. Jag tror att man måste se delta i sitt sammanhang. Närdet sedan gäller diskussionen om statsbidragssyslemet uppehöll sig LarsLeijonborg ganska myckel vid detta och återkom till det ständiga resonemangetom skolpeng och elevrelaleral bidrag. Jag noterade alt har lästpå sedan vi senast debatterade denna fråga, i varje fall till en del, ochuppenbarligen har han gjorl det sedan han för någon vecka sedan här iriksdagsdebatten sade: "Jag höll på atl säga all jag önskade all jag kände till stalsbidragsreglerna menallvarligl lalal önskar jag inte del. Systemet är så kompliceratatl jag är tacksam över all min hjärna huvudsakhgen används till annal. Sådanafrågor kan vi överlämna till experterna." Det är nog inle ulan att delmärks. Delnuvarande slalsbidragssyslemel har dock inle kommil till av en slump. Det har reformeratsnågra gånger. Det nu gällande systemet är från . När denpropositionen lades fram här i hade vi en borgerlig regering. LarsLeijonborg var då anställd som sakkunnig på . Om mangör en lilen sammanfattning av propositionen får man faktiskt enganska bra beskrivning av vad detta problem egentligen handlar om. Där stårföljande; "Alla elever skall, oberoende av var de bor, oberoende om derasskola är slor eller hten och oberoende av vilka prioriteringar pohtikerna ideras hemkommun gör, garanteras en minimiresurs som gör det möjligt alt 1undervisningsgrupper av rimlig storiek ge dem undervisning i de ämnen och underdel anlal lektioner som läroplanen föreskriver". Jagundrar då om och inle tycker atl dessa gmndsalser gäller , att de är viktiga för om viskall ha en likvärdig gmndskola i hela . Eflersom Kommunförbundets ordförande har åberopats här, hade del kanske varit lämpligl om både moderater och folkpartister hade tagit avslånd från denna typ av uttalanden. Vad sade Kommunförbundels ordförande egentiigen i klartext? Jo, han sade ungefär på följande sätt: Om vi i kommunerna bara får ta hand om pengarna när man för över resurser till oss och besluta om dem helt och hållet själva, kan vi när vi tycker att del är lämpligl använda en del av pengarna lill all reparera trasiga tak på skolorna och i stället göra klasserna slörre. Jagtycker inte att det vore en bra utveckling. Jag lycker all del är viktigt att vi, medde 41 Prot,1988/89:120 resurser som staten bidrar med, kan garanlera undervisningen. Vihar en uppdelning mellan stal och kommunsom man bör slå vakl om så länge den Anslag tiU grundskolor m.m. gäller.Det är därför viktigt atl markera avståndstagande mot den lyp av resonemang somKommunförbundets ordförande gav utlryck för. lycker atl en 15-procenlig avvikelse uppeller ner inle är så mycket att hetsa upp sig för. Om man gör sig besväret atltränga in i Kommunförbundels underlag när det gäller stalsbidragsfrågan, finnerman alt det faktiskl rör sig om ganska betydande belopp för många av dessakommuner. Jag skall komma tillbaka fill statsbidraget och våra egna synpunkterpå det litet . Jag noterade också att sade alt delparallellskolesystem som vi hade på 50-talel och som då dömdes ul kanske inleskulle vara så tokigt . Är det allvarliga mening atl viborde pröva all återinföra etl parallellskolesystem? I annat fall var denmarkeringen något obefogad. När det gäller grundskolebetänkandd har vi någrareservationer som vi tycker att del är viktigt atl peka på. En av dessa gällerfortbildning av lärare. När vi fattade beslul om lärarulbildningsreformen varvi överens om atl del var viktigt all ge de nu yrkesverksamma lärarna enfortbildning som skulle ge dem en kompetens molsvarande den som de nya lärarnafår. Vi var också överens om all del vore bra om man kunde ge dem även ensladieövergripande fortbildning. Lärare med nuvarande lägstadielärarulbildningskulle således få möjlighel att l.ex, kunna undervisa på mellanstadiet, ochmellanstadielärare skulle få möjhghel att undervisa på högstadiet och viceversa. Den sladieövergripande forlbildningen har helt och hålletkommil bort i del fortbildningsbeslut som har fattats ,Sladieövergripande fortbildning skulle öka flexibiliteten i läraranvändningen,ge möjligheter -som andra har efterlyst här - till en mer flexibelpersonalpolitik, ge möjhgheter för lärare att ulveckla sig i sitt yrke osv. Dåfår man inte låsa in dem med snäva fortbildningsinsatser och med en snävijänstekonslruklion som omöjUggör den flexibiUteten, Detta kräver naturligtvis ökade resurser och framför alltmöjligheter att använda de resurser som står till fortbildningens förfogande päetl bällre sätt än vi gör . används merparten av pengarna förfortbildning lill alt betala vikarier när lärarna genomgår fortbildning. Dethär är dock en fräga som naturligtvis hänger samman med många andra problem,l.ex. arbetstids-frågor, och som vi säkert får anledning att återkomma till. När del gäller vikarier i skolan delar jag LarsLeijonborgs uppfattning att vi behöver fler fasla lärarvikarier. LarsLeijonborg lycker emellertid hell plölsligl att det i detta sammanhang vorelämpligl att ha en särskild resurs - i detta fall på 100 milj. kr. extra - somskall läggas på ett speciellt bidrag, tilläggsbidraget i skolan. Del vore välmycket rejälare atl säga atl vi skall öka basresursen och ge skolan möjlighetertill en ökad grundbemanning. Del är ju då först som vi verkligen kan lösavikarieproblemet på lång sikl. Vi har varit överens om iutbildnings ulskotlel, och vi hade en gemensam skrivning för etl par år sedan, alt vi skall 42 ta bort del särskildabasresursmedellald på mellanstadiet. Efter det att vi fattade del ursprungliga beslutet har PrOt.1988/89:120 är vi tämligen ensamma om den här inställningen. omgrupperingarsom ett särskilt fastställt basresursmedeltal leder lill är ell av de storaproblem vi har och bidrar till mycket av oron i skolan. Del har vi inle på deandra stadierna. Det bidrar alltså myckel till en för skolan dålig Jag återkommer lilel grand till statsbidraget, och jag villanvända de sisla minuterna till att beskriva hur vi i cenlern vill se pä denfortsatta utvecklingen. Det är riktigt atl under mänga är, ända sedanSIA-beslutd, har skolan varit föremål för en ganska betydande decenlralisering.Den decentraliseringen skall naturligtvis fortsätta. De beslut som har fattalsunder åren har också haft den inriklningen, inle minsl slatsbidragsbeslutelfrån , som ger stora möjligheler till lokal anpassning och lill lokallansvarslagande. gäller nalurliglvis också läroplanen. Den härulvecklingen skall fortsätta. De senaste årens utveckling mol en ökad decentraliseringhar inte varit hell utan komplikationer. Tyvärr har det på grund av de storastatliga besparingarna blivit en ganska våldsam koslnadsövervältring frånstaten till kommunerna. Del i sin tur har lett till alt många kommuner hartvingats lill betydande nedskärningar inom den delen av verksamhelen sombekoslas av kommunala medel, dvs. byggnader, lokalunderhäll, skolsocialaanordningar, läromedel osv. Den här utveckhngen bidrar lill att undergrävaförtroendet för atl kommunerna skulle ha möjligheter alt ta ett vidgal ansvarför skolan - i all synnerhet om man fortsätter atl ha en sådan restriktivinställning till statsbidragssystemet Vi i fortsätter all hävda alt slalsbidragssyslemel- som naturligtvis skall reformeras, förenklas och ytteriigare schabloniseras -även i fortsättningen skall innebära att specialdeslinerade slalsbidrag geslill skolan. Statsbidraget måsle ge en så långl del är möjligt likvärdigkoslnadsläckning, oavsett kommunstorlek, befolkningsstruktur och geografiskbelägenhet. En sådan likvärdig kostnadstäckning är möjlig alt uppnå bara om mananvänder klassen, dvs. undervisningsgruppen, som kosinadsbärare. Om vi skallkunna garantera denna likvärdiga ulbildningsslandard måste syslemel dessulom haen anknylning till undervisningsvolymen. Men även med dessa förbehåll är det alltså fullt möjligtatt konstruera elt system som både rymmer kraven på enkelhet och överskådlighdoch ger ell större utrymme för lokal anpassning. Men för att kraven pä ettlokall ansvarstagande skall kunna ges etl reellt innehåll krävs det också atlkommunerna ges hkvärdiga resurser. Med detta, herr lalman, har jag kommenterat bådestatsbidragsfrågan och våra reservafioner som är fogade lill betänkandet omgrundskolan. Jag yrkar bifall fill cenlerreservalionerna i della betänkande. 24 () replik; När del gäller betygsfrågan ger LarzJohansson en vansinnig hisloriebeskrivning. Ingen fråga har väl egentligen utretts så mycket som betygen. Jag vill påstå alt det faktiskt är som vill blockera frågan genom att begrava den i en belygsutredning. Prot.1988/89:120 Vi i har lagl förslag om hur vi vill se betygen,grunden för betygen och hur betygen kan se ul.Det finns en betydande föräldraopinion Anslag tid grundskolor m.m. som kräverfler betyg och elt bältre betygssystem. Jag tycker atl man skall både behandlavåra förslag och lyssna lill den betydande föräldraopinionen. När det gäller anslagen lill skolan är kammares främste förkämpe för centralstyrning och detaljreglering. Hanframstår som kammarens skolkamrer. har tydligen ingen lilllrolill alt man ule i kommunerna, dvs. lärarna på de enskilda skolorna, kanåsladkomma en bra undervisning. Det skall vara så många olika och påsarför anslagen som möjligl, och del går inle att ändra på någoniing. Del finns massor av belägg för problemen med all kunskaperoch färdigheter i undervisningen inte värnas, Stoffirängseln är för stor, ochlärarna får syssla med alltför myckel annal. Skolans ekonomiska resurser gårtill alltför mycket annat. Det är därför som vi har föreslagit alt en mängdolika anslag och "påsar" i slällel skall riklas fill undervisningen.Del är undervisningen som skall vara huvudsaken i skolan, Salsar man på undervisningen, minskar behovel av mångaandra insatser. Ges lärarna och skolan möjligheter atl använda resurserna lillatt åstadkomma en bra undervisning, skapas hjälp åt de elever som behöversärskild hjälp och undervisningsgrupper som är vettiga. Varför skall SIS-anslaget behöva vandra överlänsskolnämnden ul lill skolan? Vi har föreslagil etl nytt anslag som skall gåfill handikappade elever, och vi har föreslagit atl resten av SIS-anslagetskall gå direkt till skolan. Vi är fullständigt överlygade om att man genom attsatsa på undervisningen kan lillgodose alla de barn som kan ha behov av specielllslöd i undervisningssituationen. 25 () replik; Del yllrande av mig som fälldes i en riksdagsdebatt om en utomordentligt leknisk fråga,nämligen vilka regelförändringar som eventuellt skulle behövas för att ökamöjligheterna för skolorna alt använda utomstående entreprenörer. Det kan gällaförsäkringsfrågor, tjänstekonstruktion, prissättning osv. Jag tycker inte atl del är vår uppgift som poliliker atlha sådana detaljkunskaper. har en tendens atl gräva ned sig förmyckel i detaljer, och det är möjligen en förklaring fill alt centerparfietnumera rätt ofta hamnar snett i skolpolitiken. är annars ganska kluven. Han lillhör ju ellparti som lalar för decentralisering, men dels är han den främste försvararen av det rådande statsbidragssystemet, dels vill han göra så små förändringar i det som möjligl. utgör en kluvenhet, eflersom också har varit med om att utarbeta styrningsberedningens förslag, som innebär en rätt långtgående ' schablonisering. Jag är interikfigt klar över vilket statsbidragssystem Johanssonför dagen egentligen står för. Jag tyckeratl skall läsa ulvärdering av del statligastödd till lokal skolutveckling. Del är en av dessa många "påsar". RRV är juulomordenlligl krilisk lilljhur det slödel har använts. 44 tens dömdes för övrigt Jönköpingskommun i regeringsrätten för all man Anslag tid grundskolor m.m. hade råkat använda pengarfrån en "påse" för etl ändamål som egenlligen Prot: 1988/89:120skulle ha finansierats ur en annan "påse". Det är en princip somLarz 24maj 1989 försvarar och som jag har svårt att förslå. Invändningenmol folkparfiets förslag om vikariepengar faller ganska platt fill marken.Först och främsl finns det redan en särskild "påse" när det gällertilläggsbidrag. Men måsle ha hört till leda all om vi ifolkpartiet får utforma slalsbidragssyslemel kommer del all bli helt annorlunda.Då kommer det inle alt bli aktuellt med några små "påsar". Detviktigaste argumentet för mig i del här sammanhanget är att de 100 milj. kr.har utiovats. Det är därför de också skall belalas ut Närdel gäller parallellskolesystemd vanlolkades mitt uttalande. När man vill prövanya varianter av individualisering lar ofla motståndarna - bl.a. att det blir dt nytt parallellskolesystem och atl del har prövalstidigare. Jag menar att samhällel ju kan ha förändrats sedan 50-lalel, och nukan del vara möjligt atl använda individualiseringsinslrument som inte varlämphga på 50-lalet. Självfallet är det därmed inte sagt all jag skulle förespråkaett parallellskolesystem. Anf.26 () replik: När del gäller frågan om förändringar av betygen framhärdarAnn-Calhrine i den gängse moderata uppfattningen att moderalerna ärberedda atl diskutera bara under förulsällning att betygen förändras på detsätt som vill. Men om det läggs fram andra förslag, som kanske geross möjlighet atl jämka ihop en gemensam uppfattning, så all vi verkligen fåren förändring lill stånd, då vill inle moderalerna vara med och diskulera. Dåfår del vara, eftersom moderalerna vill ha betygsfrågan kvar alt slä andra ihuvudet med. Men när det gäller alt försöka åstadkomma en förändring så alt detblir bättre för de elever som finns i skolan , t.ex. i fråga om grundernaför urval lill gymnasiet, då är myckel litet benägna all viljadiskutera. Beiräffandestatsbidragssystemet kan jag säga lill både Ann-Calhrine och all det var en våldsamt felaklig beskrivning all säga alt vi icentern inle är beredda att ändra någoniing. Jag har tidigare i kammaren och imotioner försökt redovisa grundtankarna i ett förändrat statsbidragssystem, somhar sill ursprung i de diskussioner som vi förde i styrningsberedningen. Det ärinle fräga om någon kluvenhet, utan vi anser atl man myckel väl kan åstadkommasåväl en förenkling som en ökad schablonisering och ett ökat lokaltansvarstagande. Och det var alla partier utom moderala samlingspartiet ochfolkparliel överens om i styrningsberedningen. och folkpartisternareserverade sig fill förmån för sill eget förslag, och därmed blev det inte denenhet i denna fråga som kanske hade varit nödvändig för att vi skulle få enförändring till stånd. LarsLeijonborg, det innebär inle något motsatsförhållande all vilja decentralisera men ändå åsladkomma likvärda resurser. En decenlralisering, ell ökat lokalt ansvarstagande, som innebär all de kommuner som får delta ansvar inte har resurser och föruisällningar på elt likvärdigl säll all kunnata ansvarel, är ingen decenlralisering. Dd är därför som vi centerpartister i detta fall förordar ell specialdeslineral statsbidrag även fortsättningsvistill 45 Prot,1988/89:120 skolan, vilket skall ge de olika kommunerna likvärda möjligheteratt ta sitt lokala ansvar och atl utformaskolan med de lokala förutsättningar som Anslag ull grundskolor m.m. gäller.Men del är moderaler och folkpartister inte beredda alt göra, och då får viinle heller någon decentralisering i egentlig mening. 27 () replik: Herr talman!Vissl vill vi diskulera betyg. Vi har ju lagl fram långa rader av förslag ibetygsfrågan, förslag som stämmer myckel väl överens med den storaföräldraopinion som finns, inle minsl inom Hem och skola, som har uttalat sigför fler och bältre betyg. Vi vill inle begrava den här frågan i en ulredning,ulan vi har lagt fram våra förslag, och vi är självfallel öppna för endiskussion. När del gäller synen på statsbidragssystemet tror jag atl skillnadenmellan oss egenlligen är atl värnar väldigt myckel om denkommunala planeringen och del kommunala beslutsfattandet, medan vi värnar om deenskilda eleverna och föräldrarna och elevernas och föräldrarnas räll altkunna välja skola. Det är den decentraliseringen vi skall ha, decenlraliseringut till de enskilda hemmen, så att eleverna och föräldrarna kan välja skola,och statsbidraget skall följa eleverna. Del är den principen vi värnar om,medan värnar om den kommunala planeringen. 28 () replik: Vi i folkparfiet tror atl del vore bra om enny betygsutredning tillsattes. När det gäller statsbidragssystemet anser vi att skolan istörsta möjliga ulslräckning skall ha så likvärda resurser som möjligl. Men eltsyslem med specialdeslinerade slalsbidrag medför väldigl ofta centralstyrning.Som exempel kan jag nämna ett av de senaste förslagen, nämligen del fråncentern om ell särskilt stimulansbidrag för läroböcker. Det innebär ju atl statenbestämmer att en satsning på elt område är vikiigare än saisningar på andraområden, och därför stöder man det speciellt. Om man har en flora av sådanaspecialdestinerade statsbidrag innebär del en centralstyrning av systemet,vilket vi vill komma bort från. Jag är faktiskl inle rikligt på det klara medvilket statsbidragssystem som försvarar. Han ägnade en godslund av sitt huvudanförande åt all försvara det anslag som kallas Särskildainsalser i skolan. Vill cenlern behålla det bidraget? Jag ser inte delbegreppel i er reservalion. Om ni lycker all det är ell av de många bidrag somkan avskaffas, varför använder ni då så myckel lid ål all försvara dét? 29 () replik: Vi värnar om den enskilda eleven och denenskilda skolan, säger . Sedan säger atl del är klart all skolorna skall ha likvärda resurser. Men i sill inledningsanförande sade alt den resursfördelning som folkparliel tänker sig, dvs. elev pengen, innebär all skolor som inle förmår hävda sig får mindre resurser. Dåliga skolor får litet pengar, så all de blir ännu sämre, och bra skolor får mycket pengar, eftersom många elever söker sig dil. Del innebär väl inte 46 likvärda resurser, ? Om en skola som inle får så många elever råkar vara denenda skolan pä orten, och del kanske är en liten kommun med ganska få skoloröver huvud taget, skall den skolan då sländigl drabbas av all den får småresurser, eftersom en sådan skola enligl sätt att mäta utresurser aren dålig skola, och får "skylla sig själv"? Den sorlensresursfördelning tror inle cenlern på, . Slimulansbidrag lill läromedel är väl inle precis detsenaste förslagel. Jag irodde att vi diskuterade årets betänkande, ochförslaget om stimulansbidrag hör hemma i fjolårels betänkande, då vidiskulerade läromedel. Så den debatten har vi väl klaral av.