prot · GC0990 · 1988-12-31 00:00:00 — När del gäller handikappersättningen, som också ingår ianslaget för folkpensioner, föreligger några motioner som utskottet ansermycket väl kan las upp till behandling och genomgås av den alldeles nyligentillsatta kommitté som har att utreda vissa frågor om samhällets insatser förmänniskor med omfattande funktionshinder. Det är den kommitténs huvuduppgiftalt särskilt kartlägga och analysera de insatser som görs inom socialtjänstensamt för habilitering och rehabilitering. Utgångspunkten skall också varasituationen för barn, ungdomar och vuxna med omfattande funktionshinder samtsituationen för de små och mindre kända handikappgrupperna. Jag menar att vidärigenom får en rejäl genomgång och redovisning av vilka förmåner ochrättigheter som de handikappade har möjlighet alt ta sig till godo. När vidiskuterar förändringar och förbättringar, som vi ju alla är eniga om atl viskall göra, är det värdefullt att lill grund för delta förändringsarbele ha enfaktaredovisning. Vi i utskottsmajorileten menar all det kan vara av stortvärde att avvakta denna utrednings resultat innan vi gär vidare och gör någraförändringar. Så skall jag säga några ord om värdbidraget förhandikappade barn och därmed sammanhängande förmåner. Värdbidrag utgår lillföräldrar som vårdar barn , barn som behöver särskild tillsyn ochvård pä grund av sjukdom eller handikapp. Även merkostnader på grund avsjukdomen eller handikappet skall i det sammanhanget beaktas. Värdbidraget hartre nivåer, nämligen hel, halv eller en fjärdedels förtidspension ochinnefattar även rätt till pensionstillskott. Vårdbidraget är skattepliktigt ochdärmed en pensionsgrundandeinkomst för den förälder som uppbär värdbidraget. Av vårdbidraget kan dock enviss del bestämmas som ersättning för merkostnader. Denna förändringgenomfördes , eftersom man ansåg det rimligt alt demerkostnader som ofta är förknippade med denna vård inte skulle beskattas. Detvar därför rimligt att till en särskild ersättning utskilja den del som kanuppskattas som merkostnad. I och med att kostnadsersättningen är skattefri utgör deninte heller grund för rätl lill pension eller pensionspoäng. Detta är enofrånkomlig följd av atl vi numera har en särskild skattefri merkostnadsdel ivårdbidraget. Alternafivet alt, som vill, göra denna ersättningATP-grundande innebär en återgång lill de tidigare reglerna. Hela vårdbidragetskulle då bli skattepliktigt och alltså vara en ersättning för merarbete.ATP-grundande är ju arbetsinkomst och ersättning för bortfallenarbetsförtjänst. Det är orimligt att en ersättning för fördyradelevnadsomkostnader skall vara ATP-grundande. Linjerna måste här vara klara -vi måste tala om inkomst av arbete eller ersättning för förloradarbetsförtjänst. Vi har liksom fått lyssnatill tal om socialdemokraternas ointresse för handikappade, altdet över huvud tagel inte finns något hopp förhandikappade att få det bättre i vårt samhälle, i vårt . Jag vill sägalill att jag inle känner igen mig, om jag tänker tillbaka underåren. Man får inte vara helt historielös när man uttalar en sådan uppfattning.Under de sex borgerliga åren fanns det en utredning om ett bättre bilstöd tillhandikappade, en utredning som låg i utan att man över huvudtaget intresserade sig för den. Så snart ni kom i opposition igen lade ni frammotioner här i om atl just delta förslag skulle tas framfill etl beslut. Del föreslagna stödet kostade ungefär 70 milj. kr. , omjag minns rätt. Förslaget hade utdömts på flera håll. Vi omarbetade det ochfick ell förslag och elt beslut som gäller. Kostnaden uppgår till drygt 250milj. Delta bidrag är nu så generöst utformat alt det inte är förknippatmed tvång alt vara i arbete eller att studera, utan man kan få bidraget därföralt man är handikappad och behöver en bil. Det kan också utgå till föräldrar tillhandikappade barn. Det har visat sig att de anslagna pengarna inte alls räcker,trots att det är fråga om en flerdubbling av vad del av folkparfiet omhuldadeförslaget skulle ha koslat. Kostnaderna kommer alldeles säkert atl uppgå till400 milj. kr. eller mer under detta år. Vi har ett förslag om ytterligaremedel till bilstödet. Detta var en jämförelse. Vi har på handikappsidan avslutatrehabiliteringsberedningen. Tidig och samordnadrehabilitering, är nu ute pä remiss. Jag talade tidigare om den kommitté somskall se över och kartlägga samhällets stöd. Delta var ett axplock av vad somunder senare är har förekommit på den här sidan. Jag tycker att folkpartietlitet grand skulle tänka över vad som har hänt, innan man går ul och säger altdet är som är garanten för alt de handikappade skall få en drägligtillvaro i vårt land. Jag avslutar med alt yrka bifall tillulskottels hemställan på alla punkter. 9 protokoU 1988/89:90 105RUNE () replik: När det gäller kommentarer omhöjningen av grundpensionen vill jag säga alt hon inle lycks ha förställ varproblemen finns. För att kompensera dem som har läg ATP eller saknar ATP har viinfört olika typer av system som skall bättra pä grundpensionen. Vi har införtpensionstillskott, KBT och särskilda skatteregler. När vi höjer folkpensionen kan det, som jag sade i mittinledningsanförande, inträffa - det har det gjorl - atlslutresultatet i själva verket blir att man får mindre pengar all röra sig mednetto, och det beror på det komplicerade regelsystemet, där KBT kommer in genomskattereglerna. Frågan är vad vi dä har vunnil, när vi vill försöka förbättrasituationen för de pensionärer som har läg pension. I det sammanhanget lanserar vi dä tanken att man skullekunna sammanföra systemen: Lål oss ta de pengar som går ut inom KBT eller somi dag används för att äsladkomma förmänliga skalleregler och sammanföra demlill en större grundpension, så all vi skapar en ordentlig pension för dem somantingen står utanför ATP-sysiemet eller har en mycket läg andel avATP-inkomster i sin pension. Pä det sättet skulle vi kunna normalisera övriga inkomstersom rör pensionärerna, så att vi får en enklare hantering av pensionärerna iskattesystemet. Det vill vi att man i pensionsberedningen och i inkomstskatteutredningenskall titta litet närmare på. Det är etl sätt alt lösa ett problem som viuppenbarligen har inom ramen för pensionssystemet. När det gäller undantagandepensionärerna återkom IngegerdElm till atl del skall komma ett resultat . Vi har aldrig varitspeciellt intresserade av den undersökningen. Vi har hävdat att viinte behöver mer undersökande och utvärderande av den gruppen. Vad viefterlyser är atl man i rättvisans namn fattar ett principbeslut, som innebäratt även de pensionärerna tillförsäkras pensionstillskott eller samma villkorinom ett system där vi satsar pä en grundpension, om vi övergår lill eltsådant. Därför tycker vi inte att del finns nägon anledning atl invänta denundersökningen. Vi är som sagt inle speciellt intresserade av den. För dem som vill förhala och förskjuta handläggningen avden här frågan är det naturligtvis alltid bra att kunna hänvisa till att detpågår någonting, som kanske i sig inle för saken framåt - den majoritet som varanhängare av förslaget om den här undersökningen utlovade ju inle i samband meddet att man verkligen skulle föreslå några åtgärder. Nägot sådant löfte tycksinle del beslutet ha inneburit. 106MARGO (vpk): avvisar våra förslag om höjningav grundpension och pensionstillskott med hänvisning till att har ettbra pensionssystem jämfört med andra länder. Det må sä vara. men del är juknappast någon tröst för alla dessa pensionärer som lever under vadsocialstyrelsen anser vara en skälig levnadsnivå. Eller vill påstäatl jag har fel eller alt beräkningarna är felaktiga? Verkligheten är faktiskt den att det finns en stor grupppensionärer som har mindre pengar att disponera per manad än de har som leverpä socialbidrag.Jag lycker alt det känns oerhört besvärande när vi vel att Prot. Sverigealdrig har varit så rikt som i dag- man kan göra sådana jämförelser 5 april1989 ocksåinlernationellt och se atl tillhör de rikaste länderna i världen. Vi harhafl en utveckling pä börsen som man inle finner maken till i nägot annatland, och vi har rekordvinster inom förelagen. Dä måste det väl kännas besvärandeför socialdemokraterna att säga att man inte har råd att se till att allapensionärer i vårt land har en skälig levnadsnivå! Sedan säger all våra förslag inle skulleminska klyftorna mellan de högavlönande och de lägavlönande pensionärerna. Detgör de visst del! Det finns ingen annan möjlighet än att höjapensionstillskottet och att höja det kommunala bostadstillägget. Vi utgåralltså ifrån atl skatteavdraget och KBT kommer alt följa pensionshöjningarna. Om man ser på vad socialdemokraterna har gjort för attminska skillnaderna mellan högavlönade och lågavlönade pensionärer, finner manalt de inle har gjorl elt dugg. De har lagt fram förslag som har verkat iprecis motsatt riktning. Vad socialdemokraterna har gjort äratt höja basbeloppet. Den senaste basbeloppshöjningen pä innebar atlden som bara hade folkpension och pensionstillskott fick mer imånaden, medan den som hade full ATP fick mer . Det är etlmycket effektivt sätt att öka klyftorna inom pensionärskollektivet. Avslutningsvis: Inte elt ord sadeIngegerd om orättvisorna i eflerle-vandeskyddet för de homosexuellasamborna. Vad är den egentliga orsaken till atl man inte vill se över detområdet? 107MARGIT () replik: Det finns fill intet förpliktande uttalanden,dels i del fidigare behandlade ärendet, dels på s. 15 i del belänkande vi nudiskuterar, om 15-och 30-årsreglerna. Man instämmer i att kvinnor har behov avdessa regler -man kunde ha tillagt atl lårigtidsutbildade också har del - men iprincip ger man ingen garanti. Jag kommer då till den andra sak som jag tycker är viktig:Ett fördelningssystem har sitt skydd i fasta regler. Det är klarl alt reglerunder mycket svära ekonomiska omständigheter kan behöva ändras, men då måsteman göra helhetsändringar, och de måste ulfalla lika för hela kollektivet ochfår helst inte ha retroaktiv verkan. Del beror alldeles pä krissituationensart. Det är därför vi har påpekat att dessa regler måste ligga fast tills vigår över fill ett annat system eller får rejäla inslag av ett annal system, där15- och 30-ärsreglerna egentligen är ointressanta; det är pengarna där somgenererar en pension, och det är den avkastning som pengarna ger när deinvesteras reellt och bra som utgör tryggheten i pensionen. Då slipper manarbeta med konstiga index, där det alltid blir orättvisor. Det är därför vi haravgivit reservationen. Jag lycker det är viktigt alt man uppfattar dennaväsentliga slutsats. När det gäller undantagandepensionärerna är del riktigtatl pensionsberedningen skall ta hand om den frågan. Men detta är ju en gammalhistoria, och orsaken till atl det har blivit så fel nu är att man aldrig harhöjt grundpensionen utan lagt alla standardförbättringar- index- ochbasbelopps- förändringargäller ju bara penningvärdet - på KBT och på pensionstillskott. De människor som gjorde undantagande och som ofta gjordedet i mycket svåra ekonomiska omständigheter var t.ex. företagare som vartvungna alt likvidera och därför gick ur ATP; de hade inte råd med någontingannat. Det tycker jag inte att man skall lägga dem lill last så här 30 ärefteråt, allra helst som vi här fick höra att ufiänningar som har kommit hitsom flyktingar och som inte heller har betalat avgifter till ATP skall fåpensioner, och del är också riktigt. Då tycker jag man kan visa generositetockså mol denna lilla grupp. Det är därför vi yrkar att man skall ordna den härsaken . 108 () replik: läggerordimin mun som jag aldrighar uttalat. Jag har inte sagt att är någon garant för någon.Däremot har vi hört att socialdemokralerna är världsledande inomhandikappområdet. Om så nu skulle vara fallet skall socialdemokralernadefinitivt inle ha hela förtjänsten av det. har under en rad årframlagt förslag på handikappområdet i form av mofioner här i , ochtill vår och de handikappades glädje har socialdemokralerna uppenbarligen tycktalt de förslagen varit bra. Men man har alltid avslagit förslagen här ikammaren och återkommit med dem som sina egna ibudgetpropositionen. Jag tycker väl inte att man skall haka upp sig påbagateller. Det viktigaste är ju trots allt all missförhållanden åtgärdas. Jagkanske därför kan hoppas pä alt förslaget om vårdbidraget kommer alt gå sammaväg som alla de andra.' Vi har ju fört fram delta förslag vid dethär laget. Att ett parti som vill hävda atl det är världsbäst påhandikappområdet inte vill ge stöd fill de familjer som har det allra svårast,alltså de som har handikappade barn, är faktiskt för oss folkpartisterofattbart! Visa i handling och inte enbart i ord att ni verkligen är engageradei dessa frågor! sade atl handikapputredningen är ett exempelpå hur bra socialdemokraterna är. har nolldirektiv.Socialdemokraterna stoppar undan, så att säga, i denna utredning fråga efterfråga som är besvärlig och kostar pengar. Ändå vill de påstå sig vara garanteroch världsledande på området! berörde det förhållandel att vårdbidraget ärskattepliktigt. Vi har föreslagit atl hela vårdbidraget, som ju är enersättning antingen för uträttat arbete eller för att man avstår frånförvärvsarbete - jag uppfattade atl uttrycker sig litet fel pä denpunkten - skall ses som arbetsersättning. Det är ju för detta som ersättningenutgår - inte för merkostnader. Merkostnaderna räknas av vid beräkningen aversättningens storiek, och vi har i vår motion föreslagit att man på nägol annalsätt skall kunna få merkostnaderna ersatta. Hela vårdbidraget skall alltså sessom ersättning för uträttat arbete eller som ersättning för bortfall avarbetsinkomst. När detbarn, för vilket man har vårdbidrag, blir får ju barnet Dessutom får det handikappersättning om det har Prot.1988/89:90 merkostnader. sade att jag var historielös. Hon tog fråganom bilstödet som exempel. Det påståendet skall jag bemöta i ell senare inlägg. 109 () replik: Man måste ju se denna fräga som en helhet ochinte plocka ut och särbehandla olika delar. Pensionen är låg och pensionstillskottet är lågt för demsom inle har ATP. När de ligger på sjukhus skall de betala en tredjedel av sinpension för vården. De kan förlora KBT. I växelvården kan de också förloramöjligheten att behålla sin bostad när de skall vårda den ena maken som ärsjuk. Jag vill igen nämna undantagandepensionärerna. För migliknar detta hämnd på dem som inte ville gå med i ATP-systemet. "Tänk omdet skulle finnas någon bland dem som är välbeställd!" Det finns det säkert, men jag känner många av dem och vet att det ären stor grupp som är verkliga småföretagare, framför alll småbönder. Det finns kvinnor som har förmögenhet, och de fårpensionsfillskott om de inte har ATP, men undantagandepensionärerna skall intefå det! De har ändå levt hela sitt liv i och betalat skatt här. Det ären skamfläck på den svenska välfärden att människor skall leva på så lågstandard eller behöva begära socialhjälp. 110 () replik: Jag börjar med alt lala om undantagandepensionärernaoch del beslut som vi faktiskt fattade i kammaren. Vi beslöt att pensionsberedningenskulle genomföra en undersökning av dessa pensionärers situation. Vi är ipensionsberedningen i full färd med del arbetel. Att en del av partierna sedaninte kände för det beslutet, så atl säga, kan ju inle leda till alt vi frångårbeslutet. Vi har fattat etl beslut i riksdag som enligt god ordningbör fullföljas. Det råder litet olika uppfattningar hos representanternaför de olika partierna om hur socialdemokraterna ställer sig fillpensionssystemet. påstår att vi socialdemokrater siktat in osspå standardförbättringar enbart avseende pensionstillskotten och de kommunalabostadstilläggen. Margö och säger tvärtom. De sägeralt vi enbart har följt höjningen av basbeloppet. Det framstår som litet motsägelsefullt när man hör hurföreträdare för de olika partierna uppfattar satsningen på våra pensioner. Vikanske får någon lösning på hur det egentligen är. sade att bör kunna sammanförasystemen för att få ett bättre grundskydd, så alt vi på del sättet inte längreskall behöva ha kommunala bostadstillägg eller särskilda skatteregler - om jaguppfattade honom rätl. menade att jag missförstått honom. Del harjag inte. Jag sade nämligen i mitt inledningsanförande att en förändring avpensionerna ligger inom pensionsberedningens arbetsområde. Vi skäll iberedningen arbeta med också sädana frågor. Därmed menar vi i majoriteten Prot.1988/89:90 att vi inte behöver fatta något ytterligare beslut om vadpensionsberedningen När det gäller skattesystemet talade jag också om att detfinns ell särskilt uppdrag till inkomstskalteutredningen. Därför behöver viinte nu begära en särskild översyn av det området. 111 () replik: Jag börjar med sista frågan. Det sade mäste tolkas på del sättet att pensionsberedningen skall komma medförslag. Då förstår jag inte varför socialdemokraterna i sä fall har motsattsig vårt yrkande. Om det finns sådana tankegångar i pensionsberedningen bordedet ha varit lätt att acceptera värt molionskrav, och vi skulle dä inte habehövt reservera oss i utskottet. Men någon diskussion om attsocialdemokraterna var beredda alt gå oss till mötes i en diskussion om höjdagrundpensioner förekom ju inte i utskottet. Om det hade varit pä det sättethade det naturligtvis varit mycket enklare för oss vid hanteringen av värtönskemål om att studera möjHgheterna på detta område. Men hur det egentligenförhåller sig kanske vi kan få utrett i slutrepliken. När det gällerundantagandepensionärerna är situationen den att vi inte ser någon anledningall vänta pä att utredningsuppdraget skall slutföras. beslut innebärju inget annat än att en kartläggning har begärts. Del finns ju ingen kopplingtill all pensionsberedningen i samband med kartläggningen ocksä skall lämnaförslag som innebär att denna grupp ocksä skall få pensionstillskott. Så längedessa tvä saker inte kopplas samman ser vi ingen anledning att invänta detutredningsarbete som pågår inom pensionsberedningen. Vi tycker atl del är enrättvisefråga atl denna grupp med det snaraste skall fä sina pensionstillskott. 112MARGIT () replik: Del skall inte behöva ta läng lid atl utredavad som menas med standardförbättring och icke standardförbättring. Under de nästan 30 är som ATP-systemet ochpensionssystemet har fungerat, alllsä , har del hänt två saker i värtland som har betydelse för denna fråga. Den ena är den fortgåendepenningvärdeförsämringen, den andra är reallöneförbättringen - även om den hargått mycket långsammare än penningvärdeförsämringen. Penningvärdeförsämringen lar vi hänsyn till genombasbeloppet. Det betyder atl vi försöker betala ut vad som var en krona 1960och som alltså är många fler kronor 1989. Dessa summor skall alltså varajämförbara. Standardhöjning innebär alt vi får fler kronor i faslpenningvärde atl köpa för. Reallöneskyddet och standardskyddel kan förbättrasoch har förbättrats pä folkpensionsnivån, alltså för dem som vi brukar kallaför minipensionärer. Del är de som har mycket liten ATP. Deras standard har vii huvudsak höjt med pensionstillskott och med KBT. Vi har inte lagt höjningenpä grundpensionen, i vart fall förhållandevis myckel lilel.Del berodde just påvad som sades tidigare, att det betyder att det blir mycket dyrare eftersom detläggs på grundpensionen. Depersoner som valde undantagande hade inte kunnat förutse denna politik -så sades det inte att det skulle göras. Det är därför jag tycker irättvisans namn skulle kunna se till att de blev likställda med alla andrapensionärer. Vad gäller frågan om pensionsulredningens karlläggningeller inte konstaterar jag att vår politiska vilja kommer till uttryck ireservationen: denna lilla grupp borde kunna tillgodoses . Jag tror inle attdet där med att vi har använt begreppet standardförbättringar på olika sättegentligen bör vara för besvärligt. För mig i alla fall ärstandardförbättringar delsamma som reallöneförbättringar, som även bör kunnakomma till uttryck i folkpen- 113 () replik: påstod atl jag var historielösoch atl i regeringsställning minsann inte hade gjorl någonting förde handikappade. Därför skall jag fräscha upp historien för tala om att under den borgerliga regeringstiden förbättradesstödet lill de handikappade från 4 lill 15 miljarder. Man förbättradefärdtjänsten, det infördes riksfärdtjänst och bilstödsuiredningen tillsattes. förslag lades fram just före valet1982. Sedan tog det för socialdemokraterna att omarbeta bilstödel föratt få vad man förhoppningsvis tror är elt bättre förslag. Del har gätl ganskakort tid sedan det nya bilstödet infördes, så jag lycker vi bör vänta med attbedöma om det är bra eller dåligt. säger attrehabiliteringsbetänkandet har lagts fram. Del har förvisso kommit, ,men del är ju ute på remiss, och vi har ingalunda sett något resultat av denutredningen. Därför tycker jag det är all gä händelserna i förväg atl la utnågra segrar pä det området. 114INGEGERD () replik: I den sista omgången av replikerna vill jagsäga att när vi har sittande utredningar brukar vi inle bifalla motioner sombegär att utredningarna skall utreda frågor som de faktiskt har direktiv attta hand om. Denna utredning är, precis som de flesta av våra utredningar,parlamentariskt sammansatt, och samtliga riksdagspartier utom , sominte fanns när utredningen tillsattes, är representerade. Den vägen har manalltså möjlighet atl ta upp vad man anser är särskill väsentliga frågor somberedningen inte tillräckligt uppmärksammar. Avslutningsvis vill jag säga några ord till BarbroSandberg. I sin förra replik till mig sade hon atl folkparfiet minsann aldrigsagt sig vara någon garant för nägol - där fick jag tydligen en bekräftelse pävad jag sagt. återkommer och säger att under åren1976-1982, som jag åberopade under mitt anförande, steg stödet lill dehandikappade med ganska myckel pengar. Jo, men var det ju enprisutveckling som innebar all basbeloppet mäste öka ganska mycket varje är.Där finns en hel del av förklaringen lill de siffror som lalarom. är ute på remiss, och då har vi ingagarantier, säger . Jag förstår atl det är därför haren reservation som egentligen är ett remissvar. Vi kan vara säkra pä attriksdagen kommer 1988/89:90 attfå utredningen efter remissomgången, och då har vi möjlighet att la ställningtill regeringens förslag med anledning av den. Det har talats en hel del om vår ersättning tillpensionärer och handikappa-Pct IS i o ti c K de under de senare aren.Det har sagts att det skulle vara bristfälliga Jag villbara helt stillsamt påminna om att den urholkning som skedde med det s.k.borgerliga basbeloppet genom del beslut som fattades i början av 1980-taleträttade vi till på en gång efler regeringsskiftet. återställde alltsåbasbeloppet till dess riktiga värde från , och det innebar alt vifick göra en extra höjning av basbeloppet från samma vice talmannen anmälde att ,och anhållit att till protokollel få antecknatatt de inte ägde rätt till ytterligare repliker. Anf.115 (): Tillsammans med fyra ledamöter av denna riksdag har jag motionerat omretroaktiv rätt till ATP för vård av barn . Vi som undertecknatmotionen representerar fem av partier. Om samma förhållande uppståttnär utskottet behandlade denna fråga, hade kammaren besparats åtminstone ettinlägg. Jag hade i så fall gärna avstått - till förmån för alla föräldrar, i deflesta fall kvinnor, som därmed skulle fått en bättre pension på sin åldershöst. Kvinnor,själva födda resp. som födde barn på 60- och70-talen har inte rätt till ATP-poäng för den vårdnad av barn som de utfördeunder dessa år, medan däremot föräldrar som vårdal barn efler 1982 har dennarätt för samma typ av vårdnad. Som har påpekats här gäller det mångagånger kvinnor med låg ATP. Jag frågar: Var finns logiken och rättvisan? Vibehöver inget nytt syslem, för del finns redan ett. Vad som behövs är bara ettbeslut alt samma sak som gäller för föräldrar med barn födda efter 1982skall gälla fr.o.m. ATP:s genomförande. Imotionen har vi dock inte krävt detta, ulan vi har nöjt oss med att föreslå attriksdagen hos regeringen begär en utredning som sedan har att lägga framförslag om hur denna retroakfivitet skall genomföras.