prot · GC09115 · 1988-12-31 00:00:00 — Det är heller inte självklart all man, när de som medverkat i denna armékommer hem till , inte skulle kunna hävda - utan all bryta mol regeringsformen- att dessa människor har begått ell broll. Det skulle man i varje fall kunnahävda om de har varil akiiva i denna armé. För om dessa människor som dellar iden sydafrikanska armén är aktiva och helt enkell skjuler ihjäl människor,måste det då inle betraktas som mord? Jag anser alltså inte atl man kan bifalla motionen utaninvändningar, del finns nämligen oklarheter i den. Jag tycker inte saken ärsjälvklar; det är möjligt - ja, mycket möjligl - atl utskottsmajoritelen harrätt, jag förnekar inte den möjlighelen. Men det framgår inte av belänkandelklarl alt del är så, och det är bakgrunden lill all jag med anledning av dennamolion vill ha ell tillkännagivande om att regeringen ändå bör låla klarläggarådande rättsläge. Jag yrkar bifall till reservationen. 90 (): Herr lalman! Ingenstans ivärlden kränks människors värde och mänskliga rättigheter så som i Sydafrika.Apartheid är rasismens värsta uttrycksform i vår lid och utgör en skändligkvarleva från kolonialismens epok. Apartheid är unikt i världen genom singrundlagsfästa rasålskillnad och direkta förnekande av den svartabefolkningsmajoritetens människovärde och räll lill självbestämmande. Vi har alla en roll alt spela i motståndet mot apartheid.Aparlheidpoliliken angår oss alla, eftersom den undergräver respekten försjälva människovärdet. Del är genom all la ell gemensamt ansvar som vi kanbidra lill att systemet avskaffas. Eftersom apartheidsystemet i första hand ärutformat för atl tillförsäkra det vita samhället ekonomisk kontroll över landetoch dess tillgångar, har åtgärder för att bryta de ekonomiska förbindelsernamed apartheidregimen självfallet de mesl långtgående effekterna. Det är av detta skäl funnil dd så angeläget atl iFN driva frågan om sanklioner mot . Ett beslul i säkerhetsrådet ombindande sanktioner skulle i sig bli en viklig signal till apartheidregimenall omvärldens tålamod är uttömt och skulle kanske komma att utgöra det vikfigaste påtryckningsmedletpå de vila atl avskaffa apartheid. Syftet för den svenska Sydafrikapolitiken, kring vilkendet finns en bred uppslutning i , är atl medverka till en fredligförändring av samhällssystem och ell avskaffande avaparlheidpoliliken. Svensk Sydafrikapolitik ger ultryck för det svenska folketsavsky för aparlheidregi-men och syftar lill alt lämna elt effeklivl bidrag tillkampen för avskaffandet av apartheid. Det som behandlas i utrikesulskottelsbetänkande är dels regeringens ärliga skrivelse om de svenska förelagensverksamhel i och , dels ell antal motionsyrkanden som föreslårskärpningar av den svenska politiken mot . I reservation 1 från , vpk och sägerman atl den svenska isoleringspoliliken mol skulle kunna bli mereffektiv och allomfattande Om kommuner, landsting, slatliga myndigheter ochaffärsdrivande verk skulle får rättsliga möjligheler alt undvikaaffärskontakter med företag som är verksamma i . I reservationen uttrycks också all ytterligare skärpningarav Sydafrikapoli-liken, utöver den kommunala rätten all vidta bojkollälgärderenligl lagen , övervägs av den sillande Sydafrikakommitlén. Elt viktigt och för alla välkänt mål försvensk Sydafrikapolitik är all fä andra länder att med kraft verka för alteffektiva påtryckningar kommer till stånd, främst i form av bindande beslut omekonomiska sanktioner av , men också i form av enskilda beslulom unilaterala sankiionsåtgärder. beslut om förbud mot handel medSydafrika och innebar ell avsteg från principen i svensk utrikespolitikatl endast delta i sanktioner som beslutats av . Beslutet innebar ell avsteg från de regler vi är bundna avenligt GATT-överenskommelsen och var en engångsföreteelse, som syflade lill altinspirera andra stater till efterföljd för atl därigenom driva på processen iFN. Som framgår av skrivningen i utskottels betänkande är enmajoritet i utskottet inte nu beredd atl vidga sanklionsålgärderna från attgälla varuhandel och i viss mån tjänster lill alt också avse förelag med annananknytning till . Utskollel finner del dock angeläget all närmare undersökafrämsl de konstitutionella frågorna kring ell ställningslagande ireservationens riktning. Det är då i delta sammanhang lämpligl, all den ihöslas tillsatta kommittén för en ny kommunallag ocksä får överväga frågorkring medverkan i internationella frågor. Med detta,herr talman, yrkar jag avslag på reservalion 1. I reservafion 2 av cenlern las viseringsreglerna upp, ochreservanierna önskar, här en skärpning av viseringsbeslämmelserna. Jag vill här erinra om att de svenskaviseringsbestämmelserna skärptes genom en förordning av och atthuvudregeln är all sydafrikanska medborgare skall vägras visering. Långtgåenderestriktioner har därför införts för att yllerligare minimera kontakter ochutbyte inom områdena sporl, kultur och vetenskap. I dencenlermotion som bildar underlagd för reservationen talas om att 9 protokoll 1988/89:115 Prot,1988/89:115 tillämpningen av de svenska viseringsbestämmelserna inte ärsärskilt strikt, Att då föreslå skärptabeslämmelser, när inle ens de nuvarande påstås fungeratillfredsställande, verkar vara en konstig medicin. Självfallet skall deviseringsregler som fastställts fillämpas "slrikl". För övrigt fårheller inle en skärpning innebära, all vi förhindras la konlakl med de personervi verkligen vdl ha koniakt med. Med dettavill jag yrka avslag pä reservalion 2. Reservation 3 av , slutligen, eror frågan ominle medverkan i försvarsmakt skall anses ulgöra brott mot gällandebojkolllagslifl-ning. Det är i förbjudet för främmande makt alt bedrivavärvning till annat lands krigsmakt. Detta förhindrar självfallet inle svenskaratt la värvning ulomlands. Exemplen pä detta torde dock vara sällsynta. Enligt regeringsformen är, som vi hörde i föregåendeanförande, alla svenskar tillförsäkrade möjligheten all, om man så vill, lämnalandet. Vad man sysselsätter sig med utomlands är ingel som ulan vidare låtersig kontrolleras, och vi torde inte kunna påräkna någon hjälp med att kontrolleraefterlevnaden av ett förbud i reservationens anda. Svenska medborgares inställning till det politiskasystemet i dagens är djupt grundad. Jag tror all den allmännauppfattningen härvidlag utgör ett betydligt slarkare hinder för ett sådantengagemang som reservanten beskriver än vad en lagstiftning på områdel någonsinskulle kunna göra. Jag ber att få yrka avslag på reservation 3och bifall till utskottets förslag på alla punkler. 91 () replik: Vilka är skälen, , fill atlulskoltsmajorilelen säger atl den inle nu är beredd att ta ställning lill attlåta överväga och utreda möjligheter för kommun och landsting alt skärpa denhär bojkotten mol företag som har kontakter i ? Vilkel är skälet tillatt man inte nu kan göra elt slällningslagande i princip? Varför vill intesocialdemokraterna ha denna skärpning? säger alt viseringsbeslämmelsernasjälvklart skall tillämpas strikt Det gläder mig atl höra, därför all denuppfattningen har också vi i . Atl man ändå inle gör del får intevara skäl till all inle föreslå skärpningar. Del brisler i logiken. Vi skallnalurliglvis strikt tillämpa de regler som gäller. Men del får inte vara enursäkt för all man har missal alt föreslå skärpningar utöver vad som redan hargjorts. 92 (vpk) replik: , elt år efter handelsförbudet ochnästan fio år efler nyinvesteringsförbudel, är några av de största svenskaindustriföretagen mer aktiva för att försvara och förstärka sinnärvaro i apartheidstalen. Del är en skam all flera av främsta företagvall atl trotsa landets demokratiskt beslulade politik. Av den anledningen ärdel dags atl skärpa vår officiella Sydafrikapolilik. 93PER () rephk: Prot. Vissa åtgärder mot . Jag nöjer mig med atl instämma i vad minamedreservanler till reservalion 1 har sagt. Beträffande reservation 3 skall jag gärna erkänna attvarken jag eller- tror jag - någon annan miljöpartist kommil på atl väcka enmolion i den akluella frågan. Den kan förefalla något teoretisk. Men var delnågra engagerade socialdemokratiska riksdagsledamöter som av skäl som de välansåg goda lyckte alt det var vikfigt atl få elt klarläggande. Det lycker ocksåjag. Varken majoritelsskrivningen eller vad här har sagl ärkristallklart Del kvarstår oklarheter om huruvida förfarandet är lagligtArne Mellqvisl säger atl man inle kan konlrollera vad som sker. Det tycker jaginle heller alt man skall försöka göra på ett aktivt sätt. Det kan länkas atlfakta kommer fram i alla fall på samma sätt som skedde med de kvinnor somgjorde abort i . Man bör ha det juridiska rättsläget klarl för sig. Del ären rimlig begäran när nu riksdagsledamöter har väckl etl förslag. Längre än såhar jag inte velal gä. 94 () replik; I cenlerns reservation 2 angående viseringsreglernainleder man skrivningen med att peka på Sydafrikaulredningen och dess arbele.Sydafrikakommitlén beräknar alt vara färdig med sill arbele i hösl, och den kanmycket väl själv ta inilialiv lill atl bredda den granskning man gör av svenskSydafrikapolilik lill alt utöver att omfatta ijänslehandel även omfatta andrafrågor, lyp viseringsbestämmelsernas efterlevnad eller omfallning. Det är engammal beprövad princip att ha väl underbyggda förslag och ställningstaganden.Elt sätt alt lösa problemen kring viseringsreglerna vore väl alt ullrycka enförhoppning om all Sydafrikakommitlén kan bringa en viss klarhet därvidlag. 95 () replik: När nu noterar attSydafrikautredningen rnycket väl hade kunnat behandla en sådan här fråga, hadedet väl varit intressant för ulredningen alt få elt ord pä vägen från riksdagenoch regeringen. Eftersom regeringen inle ställer sig bakom uttalandet om altdel är viktigt med en skärpning av bestämmelserna, så är väl det en signal tillutredningen att det inte är viktigt för den atl arbeta med frågan. 96 (): Vi känner alla en stor avsky, ilska och sorginför apartheid, en polilik som hell förnekar respekten för alla människorslika värde. Vi vill alla all apartheid avskaffas. Vi vill påverka så all ellfrill och demokraliskl ulvecklas så forl som möjligt och all del skerpå ell fredligt sätt I del betänkande som vi nu behandlar kommer della lillullryck på många säll. Vi moderater är övertygade om all del snabbaste och bäslaresultatet för allas våras slrävanden nås med informafion och påverkan. Som del ser ul nås befolkningen i av myckel liten om nägon information alls ulifrån. Massmedia är censurerade, och del är elt urval av information, såväl 131 1988/89:115 inhemsksom utländsk, som presenteras. Det gäller också TV, och del är förbjudet att sätta upp och användaparabolantenner. informalion och därmedockså samhällsdebatten. Attyllerligare försvåra möjligheterna för information såväl till som frånSydafrika genom atl än mer skärpa visumreglerna skulle vara ytterst olyckligl.Avsikten med vår Sydafrikapolilik skall vara alt markera avsfårids-lagande tillapartheid, inte atl avskärma sydafrikanerna. I ett längre perspektiv är delökade konlakler och inte avskärmning och isolering söm skapar de bästaförutsättningarna för en demokratisk och fredlig ulveckling. Mångakontakter med omvärlden och specielll människor i fria, demokratiska stater ärav stor betydelse för de olika organisationer och enskilda i somverkar för all avskaffa apartheid. De arbelar under mycket svåra förhållandenoch behöver stöd från omvärlden. Detär också väsentligt all massmedia från vårl land kan verka i ochrapportera om vad som verkligen händer. Vore vi hänvisade lill endasl densydafrikanska massmediabevakningen fick vi bara kunskap om vad densydafrikanska regimen viU atl vi skall få veta. Desvenska visumreglerna har gradvis skärpts under 1980-lalet, och del har fålllill följd all många svenska delegationer från l.ex. LO och samtjournalister inte har fåll inresdillståhd till . Våra svenska ungdomar reser främsl i men besöker istor omfallning även andra världsdelar. Här i har jag aldrig stött pånågra ungdomar från som tillbringat sina ferier eller sin semesterhär. Och nog borde del väl vara bra om sydafrikanska ungdomar kunde komma hil,Iräffa våra ungdomar och få kunskap om ett annal sätt alt umgås och leva än vadde är vana vid. HelenSuzman, parlamentsledamot i , som represenlerar delnybildade Demokraliska partiet, vilket arbetar för allmän rösträtt och reformermol apartheid, sade i en intervju i bl.a. följande: "MargaretThatchers ord väger tungt i på grund av hennes attityd lillsanklioner. Länder som infört sanklioner har mist sina möjligheler all påverka.Hot om ålgärder av olika slag är mycket effekfivare än åtgärderna i sig, somfaktiskt inle ändrar någons åsikt. Den enda sanktion som har fungerat ärsvartlistningen av idrotlare. Den påverkar inte ekonomin ellerlandets maklslällning. Många idroltsulbyten äger nu faktiskt rum mellan vilaoch svarta ungdomar. Eleverna från vita skolor i spelar i dagcricket med lag från , och del är myckel psykologiskt viktigt." Härhemma är del ytterst viktigt att en allsidig information ges om , Missriktade ambitioner när dd gäller tex, tjänstehandel kan annars få felriktade och tragiska följder, som när ungdomar på grund av felaktig informafion och felakliga kunskaper löper amok på Shells bensinsta tioner i och förödar för människor, oftast familjer, som satsat alll de äger i en bensinmack ulan tanke på om den hör till , , OK eller någol annal, en stafion de kanske haft eller långl innan del blev akluelll med nägon bojkott mol . Enskilda familjer i utsätts för 132 förföljelser och irakasserier och ekonomiskaförlusler därför att ambitionen varit felakfig från någrasom borde veta bättre och som indirekl kommit att påverka genom att ge baradelar av information som borde ha varit fullödig. Utskottetsäger i sitt betänkande, all del är väsentligt alt de konstitutionella ochandra omständigheter, som gör sig gällande i vad beträffar kommunersaffärskonlakler av olika slag med förelag i eller utomlands som ocksåhar intressen i , får sin belysning, och förulsälter atl den i höslaslillsalla kommittén för ulformning av en ny kommunallag överväger hithörandefrågor. Vihar i ell särskill yllrande velal markera vår principiella inställning. Viunderstryker där att utrikespolifiken bör fastläggas och genomföras av Sverigesregering och riksdag och inle av kommunerna. Del står hell i överensslämmelsemed svensk förfatlningslradition. Risken kan annars vara stor för atl kommunalabeslut hamnar i konflikt med den svenska utrikespolifiken. 97 HÄDAR (): är det val i . Det är ett val där endast enhten del av landets befolkning har rätt att delta, ett val där avlandets medborgare ställs ulanför möjlighelen atl ge sin röst till känna. Detförhållandet är etl uttryck för den grundläggande brisl på demokrati som råderi aparlheidregirnens . NärEva lalar vackerl om förbindelser mellan länder är del lätt att kännasympati, men bilden är ändå den atl de förändringar lill det bättre som nuhåller på alt ske i till en stor del sammanhänger med att debojkoltaktioner som olika länder, inle minsl , har riklat mot Sydafrikabörjar bli kännbara och få effekt. Deekonomiska sanktionerna är hillills av begränsad karaklär. Då länker jag inle iförsta hand på de svenska; de är långtgående, men vårl egel ekonomiska utbytemed är inle sä stort alt det spelar någon betydande roll förSydafrikas ekonomi. Även de begränsningar av relativt ringa slag som Förentastaterna och EG har genomfört märks och känns emellerfid i . Menännu viktigare för känslan av all någoniing är fel i landel tror jag all juslde bojkottaklioner har som nämnde, nämligen kulturbojkot-len ochbojkotlen mot sporlulbyte med . Där är det odiskutabelt så, atlupplevelsen i av isolering, sammanhängande med världsopinionensavståndstagande från regimen, är påtaglig. Jag ser det som elt glädjande leckenpå all den linje vi. har valt i kan ge framgång. Naturhgtvisär det alldeles rätt att bojkoll som sådan aldrig är någol önskvärl. Den är ellmedel man tillgriper när inga andra medel hjälper. All skada andra ländersekonomi, all reducera kulturutbyte osv. kan ju aldrig i sig vara etl önskemål,utan del är bara om en sådan isolering kan ge resultat i form av ettundergrävande av en förhatlig regim som det är meningsfullt Enligl minuppfattning förefaller del som om de åtgärder vi vidlagil fillsammans med andraländer, ibland före andra länder, börjar bli framgångsrika. De kontakter jagtillsammans med Bengl Weslerberg under en resa i södra hade med bl.a.företrädare för den i förbjudna motståndsrörelsen gav belägg för där värdesätter den svenska inställningenoch hoppas all vi skall kunna medverka lill atl andra länder -man länker däinle minsl på - skall vidga sina bojkottaklioner mot apartheidregimen. När del sedan gäller jusl människors möjligheler att resanoterade jag i vilken vikt man fäste vid att när man där hade ell stortungdomsmöle med mycket av pop och sådant - jag är dålig på del här, så jag kaninte säga vilka fina stjärnor som var där och sjöng och uppträdde, vilket jagnalurliglvis borde kunna, men del var en slor händelse med väldigl berömdaaktörer-kom fiotusenlals, kanske någol hundratusental ungdomar från ,om jag minns räll; siffrorna vill jag inte garanlera. De kom till föratt höra del här. Det var alltså en festival mol apartheid, men de kom dil, deockså. Jag delar uppfaltningen atl del är bra all inle gränsernaslängs för vanliga människor frän , all de inle skall isoleras på ellsådant säll alt de inle kan komma ul och uppleva hur andra människor i andradelar av världen ser på förhållandena i deras land. Min uppfallning är ocksåden atl de svenska lagarna mol apartheid, bojkoltlagarna, inle ulgör elt hinderför vanliga människor att komma lill , utan atl de riklar sig mot demsom företräder systemet och regimen, dem som är vänner lill apartheid. De har,som jag ser det, heller inle här att göra. När den resa som jag nämnde - BenglWesterbergs och min resa i södra - ägde rum framfördes del till oss fränflera håll önskemål om all skulle sända parlamentariska observatörerlill . Det självklara syftet är atl de här observatörerna skall medverkalill all når den självständighet som Namibiaavlald tillförsäkrarlandel. Dd är också vikligl all detta kan ske på ell sådant sätt alt den sannanamibiska folkviljan fär avgöra landets framfid, som man sä långl delöver huvud taget är möjligt skall undvika blodsutgjutelser och annal våld. Del är glädjande all del initiativ som efler sin hemkomst till - nämligen all föreslå att skallsända parlamentariska observatörer till - har fält slöd av andraparfier. Vi kan nu således räkna med all de första svenska parlamentariskaobservatörerna är på plats i . Enligl min mening är det värdefulll om våra observatörerunder den första liden i ägnar stor uppmärksamhet ål vad som händer medde namibier som är på väg alt återvända lill sill land, efter den landsflyktsom syslemel har tvingat dem lill. Enligl avtalet skulle återvändandet hainletts ungefär vid denna lid. Del står i avtalet all del skall ske sex veckorefler . Den informalion jag har fåll säger också all återvändandetkan komma all framflyttas någol. Del är av stor betydelse alt de som börjar återvända inlemöts av några trakasserier. Kyrkorna i har åtagit sig och fält eltansvar för mottagandet av dem som återvänder. Del är myckel bra. Det är dockoroande att de sydafrikanska myndigheterna, som förvisso har långtgåendebefogenheter enligt Namibia-avlald, meddelat all de länker hälsotesla allaåtervändande. Om man betänker att mänga av dem som återvänder harflytt och i många fall också aklivl har kämpat mol sydafrikanerna, är detförståeligt om de oroar sig över atl behöva underkasta sig ensydafriakontrollerad hälsoundersökning när de återvänder till sill land. Det vore därför värdefullt, herr talman, om våraobservatörer kunde medverka lill att se lill att de här undersökningarna ochmottagandet i övrigt sker på etl korrekt och oklanderligt säll. Vad kommer atlhända med dem som vid en undersökning visar sig vara sjuka eller bärare avsmillosamma sjukdomar? Också de har återvänt hem, och de har rätt att känna sigvälkomna. I områdena kring den gräns i norra där flertaletåtervändande kan vänlas anlända råder stor brist på kommunikationsmedel.Det vore därför, som jag ser det, värdefullt om de svenska observatörerna kundeges lillgäng lill bl.a. terränggående Iransportmedel. konlrollerar allatelekommunikationer i norra som vill ringa ett samtal till Namibiashuvudstad ifrån norra delen av landel, hänvisas vanligen lill entelefon i en sydafrikansk militärbarack. Det är därför angelägel alt FN, gärnamed svensk medverkan, skaffar sig tillgång till eget telefon- ochradiokommunikaiionsnät som förbinder olika delar av . Observatörerna bör naturligtvis vara särskill aktiva ochkanske ocksä särskilt många i samband med del val som skall äga rum i november.Jag tror att det vore bra om vi kunde fördela uppgifterna så atl del finnsmånga på plats veckorna omedelbarl före valel och kanske också någon veckaefler. Del är självklarl både nödvändigt och sakligtrikfigt all observatörerna nära samarbetar med i Namibia.Med della anförande vill jag dock undersiryka alt etl sådanl nära samarbeteinte får hindra, och inte heller behöver hindra, all de svenska observatörernakan söka sig från ut lill de gränspassager, byar och regioner därderas närvaro kan belyda särskill myckel för alt den slutgilfigafrigörelseprocessen för som vi nu ser fram emot skall kunna ske pä detsätt folk och vi själva önskar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbelsplenum.) 10 § Föredrogs finansutskottets belänkande 1988/89:FiU24 Folk- ochbostadsräkning är 1990 (prop. 1988/89:91 och 1988/89:121). 98INGELA (); Regeringen föreslär i den proposition som vinu skall behandla all en ny folk- och bostadsräkning skall genomföras år 1990.Del föreslås alt uppgifterna skall insamlas dels genom enkäter lillallmänhelen, dels genom ulnylljande av uppgifler som redan finns tillgängliga iolika datalistor. Arbetet skall ledas av undermedverkan av kommunerna. Vi ifolkpartiet anser atl frågan om folk- och bostadsräkningen bör sältas in i eltslörre dalapolitiskt sammanhang. Man bör också diskutera nyttan av tidigaregjorda folk- och bostadsräkningar. Min egen erfarenhet är all del tar lång tidinnan kommunerna har sammanställt alla de uppgifler som har samlals in.Uppgifterna kan därför i vissa sammanhang vara inaktuella eller bristfälliganär de är färdiga alt användas. Därmed menar jag inte att det är onödigl allgenomföra folk- och bostadsräkningar. De behövs i den långsikligasamhällsplaneringen såväl på regional nivå som på lokal nivå samt iforskningssammanhang. Däremol anser vi i folkparliel, i likhet med moderatasamlingspartiet, och , all man bör ifrågasättaintervalld mellan folk-och bostadsräkningarna. Vi föreslår all de skall görasvart tionde år, i slällel för med de femärsinlervaller som föreslås ipropositionen. Med lanke på att del inle är aktualiteten som i förstahand är del väsenlliga, borde del vara tillräckligt med vart lionde är. Del är fä länder som har så täta folk- ochbostadsräkningar som . Man skall då också betänka alt vi ärutomordentligt välförsedda med uppgifler om medborgarna, jämfört med andraländer. Vi har en mängd uppgifler om människorna insamlade. Många upplever delsom ytterligt besvärande atl deras uppgifler befinner sig i en mängd olikaregisler och alt de ständigt utsätts för nya registreringar. Som politiker måste vi känna vårt ansvar och reagera påslorebrorsamhäl-let Inle minsl av den anledningen bör vi avstå från folk- ochbostadsräkning och i fortsättningen endast ha folk- ochbostadsräkningar . Kostnaden för denna undersökning, FoB 90, blir relalivthög. Man beräknar all den kommer atl uppgå till ca 200 milj. kr. Vårt avslaginnebär således en besparing under kommande budgetär. Folkparliel anser dessulom att en vägledande princip förfolk- och bostadsräkningar i framliden bör vara alt de skall baseras påenkäter. Då vel människorna vilka uppgifter de lämnar och i vilkel sammanhangde kommer alt användas. Den principen lycker vi skall gälla allmänl inomdatapolitiken.