prot · GC0935 · 1988-12-31 00:00:00 — 1 grundlagenanges visserligen en funktionsfördelning mellan regering och riksdag, så det ärinte fråga om alt formellt skall utse utredningsledamöfer. Detföreslår vi inle heller, ulan vad vi föreslår är all skall uttala enuppfattning i en speciell fråga. Jag har inte sett något ställe i grundlagensom skulle förhindra att i enlighet med reservafionen tala om sinuppfattning för regeringen. Jag tycker att ståndpunkt är märklig,eftersom informationsfriheten och annat borde säga henne att vi bör ingå iutredningen. uppfattning är om möjligt ännu märkligare, eftersomhan vill alt vi skall vara med i utredningen och han ändå inte tänker stödjavärt krav på att vara företrädda. Kräver inte respekten för politik, som man säofta vill slå vakt om, atf ni, om ni - framför allt - menar allvar medvad ni här säger, också stödjer vår reservation i varje fall i den del somhandlar om sammansättningen av krigsmaterielufredningen? AnL 50 PÄRGRANSTEDT (c): Per har fel på tvä punkter. Den första punkten där Per har fel är när hanpåstår att vi inte ställer grundfrågorna om vapenexporten. En särskildutredning har i uppdrag all ställa just grundfrågorna. De är alltså verkligenföremål för prövning. Det andra påståendet att frågan om utredningenssammansättning skulle vara mer riksdagsanpassad är också fel. Det är justprecis vad den frågan inte är. talar inte om vilken sammansättningutredningar skall ha, eftersom utredningar är regeringens beredningsorgan. Vi icentern skulle, som jag redan sagt, gärna se miljöparfiet som deltagare iutredningsarbetet, men vi är inte så ivriga att åstadkomma detta att vi brytermot den princip vi har att låta regeringen själv välja utredningenssammansättning. Det är i varje fall min uppfattning alt det skulle bli ganskaolyckligt om vi här i i detta sammanhang och i andra sammanhangskulle börja diskutera utredningarnas sammansättning. Så långt sträcker vi ossalltså inte. : Vi anser att regeringen får ta ansvar för om den vill ha medmiljöpartiet i detta beredningsarbete eller inte. AnL 51 (): Jag tackar Per för det beröm som hanåtminstone till viss del utdelade till folkparfiet. Samfidigt vill jag i likhetmed påpeka att vi verkligen också har ställt oss de grundläggandefrågor som har lett fram till att utredningen nu arbetar. Det är fullständigtsjälvklart att utredningen kommer att fa upp frågan om huruvida detförhållandet aft vi har en egen vapenindustri nödvändigtvis måste leda till attvi också har en vapenexport. Det är precis det som utredningen kommer att seöver. Därför tycker inte heller jag att del finns någon anledning, förfolkpartiet att föra någon större debatt just nu om den frågan. Det är trots alltinte så väldigt kvar till dess alt utredningen skäll vara klar medsitt betänkande. Jag vet inte heller om det krav som har påett totalstopp av vapenexporten fram till dess att utredningen är klar är sårealistiskt. Men det ligger väl i linje med vanliga sätt aft friafill diverse opinioner genom alt kräva totalstopp och sedan inte funderasärskilt mycket över hur pass genomförbart det är. Beträffande representation i krigsmaterielutredningenkan jag inte påminna mig att jag i den här debatten eller i utskottet har förtfram några synpunkter eller har ombetts uttrycka någon synpunkt på detta. 1988/89:35 Självfallet kan man diskuterasaken, men det är helt klart att del är regeringen som utserde företrädare som den vill ha med i en utredning. AnL 52 PER (): Jag skall inte förlänga debatten igrundfrågorna, men vill ändå säga att de inle är nya. Mängder av utredningarhar penetrerat dessa grundfrågor. Så sent som för kom det nyabestämmelser. Skandalerna fortsätter att dugga. Grundproblematiken är egentligen inte så besvärlig. Denhandlar helt enkelt om vad man är mest angelägen om, nämligen att föra entrovärdig fredspolilik eller alt tjäna pengar på vapen. Men man kan oftast intefå allt vad man vill här i livet. Det finns molslridigheter i intressena.Grundvalen för s.k. realistisk politik brukar vara att man inser del. Del gårinte all på en och samma gång genomföra en mängd olika saker. Del har vi insettoch dragit slutsatser av i fråga om vapenexportpolifiken. Vi skattarfredsryktel och trovärdigheten för den svenska neutralitets- ochsäkerhetspolitiken så högt att vi t.o.m. är beredda att betala de eventuellakostnader som det kan medföra alt avveckla vapenexporten. Vi har framlagt ettutförligt avvecklingsprogram för vapenexporten med alla upptänkliga detaljer.Detta material skall vi givetvis tillställa den statliga utredningen. Delvishar vi tagit fram materialet med hjälp av den svenska fredsrörelsen. Vi hargått igenom industrigren för industrigren samt tillverkare för tillverkare ochverkligen tagit del av konsekvenserna av en avveckling. Vi har alltså intehöffat fill några siffror, utan vi har grundligt studerat effekterna. Det är glädjande att tydligen har ettinternt utredningsarbete på gång. Jag hoppas alt det inte har samma funktionsom alltför många statliga utredningar, nämligen att lägga locket på debattenunder . Min förhoppning är att del verkligen kommer ut något av dennautredning inom . Jag känner väl till att det finns grupper inom centernsom har en med oss näraliggande uppfattning vad gäller synen på svenskvapenexport. Jag önskar all framgång i det interna utredningsarbetet.Även inom kan det tänkas finnas grupper som ansluter sig fill våruppfattning. Jag hoppas att också de får möjlighet att hävda sin uppfattning. Vad gäller frågan om vår plats i utredningen tycker jagfakfiskt att ni bidrar till en egenskap hos riksdagspolitik som verkligen göralt en hel del människor tycker att del är strunt det vi sysslar med här ihuset, något slags posilionskäbbel. Mest bidrog till detta. MariaLeissner smet undan genom att inte besvara min fråga om hon ansåg altmiljöpartiet borde finnas med i utredningen. svarade visserligen,och det var trevligt, men han läste samfidigt in sig i ett hörn, vilket varmindre trevligt både för honom själv och för polifikens rykte. har faktiskt rätt all uttala en uppfattning idenna fråga. Det finns inget grundlagshinder för detta. Hade något sådantfunnits hade vi säkert fått påpekat för oss redan vid inlämnandet av denursprungliga motionen att det inte gick för sig. Någon av er skulle säkert förlänge sedan ha hänvisat till grundlagsparagrafen i fråga. Men det finns såledesinget hinder för att uttala en uppfattning i frågan. inget att göra med att detär regeringen som utser och ger direktiv fill utredningen i frågan. Nuhar en av er sagt A, dvs. alt vi bör vara med i utredningen, varför då intestärka förtroendet för både er själva och det polifiska systemet i huset genomatt också säga B. Det betyder alltså att ni stöder vårt enkla krav på all viskall få medverka i utredningsarbetet om en framtida vapenexportpolitik. AnL53 (): Självfallet är även miljöpartiels åsikter och synpunkter av intressenär det gäller all göra en politisk lotalvärdering av den här frågan.Regeringen har tillsatt utredningen i fråga, och den arbetar sedan någramånader tillbaka. Del är meningen att den skall vara klar inom kortare fid änett år. Utredningenhar redan haft en sittning med representanter för Svenska freds- ochskiljedomsföreningen, som har överlämnat material och diskuterat medutredningen. Jag kan på stående fot lova Per att jag personligen iutredningen skall la upp frågan om inle Per och skall fålämna skrifflig information och även i en sittning muntligen få framföra erasynpunkter. Vi är verkligen inte ointresserade av synpunkter. Utredningen ärganska förutsättningslös. Därför tror jag alt det kan vara av stort intresseatt lyssna på er och ta del av ert material. AnL54 PER (): Jag lackar för det beskedel. De besked man får här i är intemånga och inte stora, men de som ges skall noteras. Del är intressant med enriksdagsdebatt som i varje fall leder fill ell konkret besked. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efterdebatten om utrikesutskottets betänkande 12.) Upprättandeäven nordisk utvecklingsfond för kreditgivning tiU Kammarenövergick fill att debattera utrikesutskottets betänkande 12 om upprättande aven nordisk utvecklingsfond för kreditgivning fill . Upprättandeav en nordisk utvecklingsfond för kreditgivning till AnL55 (): De nordiska länderna har sedan början av 1960-talel haft ett närasamarbete inom biståndsområdet. antog en allmänrekommendation om ett gemensamt nordiskt biståndsarbete, och inleddesockså ell mera formellt samarbete genom att en nordisk ministerkommitté förbislåndsfrågor bildades. År1976 avlöstes ministerkommittén av en nordisk ämbefsmannakommitlé förbislåndsfrågor, och behandlingen av multilaterala och bilateralabistånds-ärenden sammanfördes till ell forum. År1981 undertecknades Köpenhamnsavtalel, som fortfarande utgör grunden för detformella samarbetet inom biståndsområdet. I detta avtal regleras hur ettutvidgat samarbete skall ske vid t.ex. rekrytering av biståndspersonal och vidsamordning av landsprogrammering till gemensam- 4Riksdagens protokoU 1988/89:35 Upprättandeav en nordisk utvecklingsfond för kreditgivning tiU Iavtalet regleras vidare den Nordiska investeringsbankens roll. Ettförslag till förvaltningsmodell för ett samnordiskt landprogram i Namibiagodkändes också 1981 och var avsett att användas i samarbete även med andrautvecklingsländer. Köpenhamnsavtalelomfattade även en ny arbetsordning för ämbetsmannakommittén förbislåndsfrågor, där den löpande granskningen av de olika biståndsprojektensker. Kommittén består av de ansvariga ämbetsmännen i de nordiskabiståndsadminislrationerna. upprättades också en rådgivande kommitté förlekmannarepresenlation. faststäUeralla ekonomiska ramaroch beslutar i ,ärenden av principiell karaktär som t.ex. utvidgning,förlängning och revision av de olika insatserna. Detnordiska biståndsarbetet har efter hand utvecklats till ett nätverk avvarierande former för biståndspolitik, land- och seklorprogram och föradministration. Själva biståndet har ocksåomformats från en humanitär nödhjälp till ett utvecklingsinriklat samarbete medhänsyn tagen till ömsesidiga intressen. Biståndsarbetet har omfattat bådekonkreta insatser i som , och , och främjandeav utveckling genom olika multilaterala organisafioner. De nordiska ländernahar t.ex. en gemensam representation i , i de regionalautvecklingsbankerna och i den internafionella jordbruksutvecklingsfonden. Degemensamma biståndsprojekten administreras av något av de nationellabiståndsorganen. administrerar sålunda kooperativa projekt i Tanzaniaoch , medan administrerar den nordiska insatsen för stöd filljordbruket och den tekniska enheten vid SADEC:s transportkommission iMozambique. Erfarenheternafrån del hittillsvarande nordiska samarbetet i biståndsfrågorna är blandade,både goda och mindre bra. Ettintressant nytt inslag i det nordiska biståndssamarbetet är den utvärdering avpersonalbiståndet som skett på gemensam nordisk basis. Gemensamma nordiskainsatser kan också bli aktuella i . Regeringen har föreslagit alt en nordisk utvecklingsfond förförmånlig kreditgivning till utvecklingsländerna skall inrättas utöver debefintliga samarbelsorganen. Utskottet har i sitt belänkande nr 12 behandlatförslaget. Dennya utvecklingsfonden skall stödja projekt av nordiskt intresse och främstanvändas för samfinansiering av projekt med multilaterala institutioner somt.ex. och en administration skall byggas upp förverksamhetens ledning. Regeringen ser fonden som ett värdefullt komplement tilldet samarbete som de nordiska länderna bedrivit i biståndsfrågor. Motbakgrund av att det redan finns ett omfattande och väl fungerande nordisktsamarbete på biståndsområdet, kan moderata samUngspartiet inte ställa sig bakomgodkännandet av en överenskommelse om inrättande av en ny, särskild nordiskutvecklingsfond för förmånlig kreditgivning till utvecklingsländerna, somregeringen föreslår och utskottets majoritet stödjer. Skuldkrisen är ett överskuggande problem förutvecklingsländerna. För att komma till rätta med problemen, upprättas nusärskilda program för anpassning, där man på bred bas försöker påverka landetsförutsättningar för egen försörjning som man gör upp planer för hurlandets skulder skall kunna hanteras. Detta arbete ingår i de multilateralabiståndsprogram som bedrivs i t.ex. FN:s regi. Våruppfattning i moderata samlingsparfiet är, att de behov därutöver som den avregeringen nu föreslagna nordiska fonden avser alt tillgodose myckel väl kanfyllas inom ramarna för den kreditgivning som de nordiska länderna redan nusjälva svarar för. Enligtvår mening bör man inte i onödan bygga upp nya organisationer och nyaadministrationer för alt hantera kreditgivningen till utvecklingsländerna. Denföreslagna organisationen kräver nya pengar och sysselsätter nya tjänstemän.Pengarna för delta skulle vara till bättre nytta om de i stället användes tillbiståndsinsatser via de ordinarie kanalerna för resp. land. Moderatasamlingspartiet anser att de medel som ställs till förfogande av fördet vikliga internationella biståndet i så stor utsträckning som möjligt ocksåbör komma de behövande till godo. Man bör vara särskilt vaksam när det föreslåsatt nya administrativa organ skall byggas upp - organ som dels kostar pengardirekt, dels kräver resurser inom andra organ, därför att behovet av samordningökar. Ettgemensamt nordiskt agerande i frågor som rör kreditgivningen till u-länderbehöver för den skull inte uteslutas. Ett sådant kan ske genom beslut inomramen för det ordinarie samarbetet i , om stöd till gemensammaprojekt eller om gemensam inriktning av kreditgivning fill . Med detta yrkar jag avslag på hemställan i utrikesutskotlets belänkandeom godkännande av en nordisk utvecklingsfond för förmånlig kreditgivning iu-länder och bifall fill den moderata reservationen nr 1. Upprättandeav en nordisk utvecklingsfond för kreditgivning till Underdetta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandUngar. AnL56 (vpk): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 2 vid dettabetänkande. Vaddetta betänkande egentligen handlar om är att ytterligare använda de fatligaländernas biståndsmedel för att öka på vissa svenska exportförelagsmiljardvinster. Detär detta som principerna för svensk biståndspolitik alltid har sagt nej fill.Bistånd skall vara bistånd fill de fattiga ländernas folk, inte fill de rika ide fattiga länderna och inte till de rika i de rika länderna. Detär inte första gången som svenska biståndspengar används på det här sättet.U-krediterna, som skulle vara så bra för de fattigaste människorna och defattigaste länderna, har inte alls använts så att de gynnat dessabefolkningsgrupper och länder. U-krediterna har stoppats in i s.k. kreditvärdigaländer. Det är inte länder i söder om . De är redan så Upprättande av en nordisk utvecklingsfond förkreditgivning till skuldtyngdaatt de inte är kreditvärdiga. Däremot har ASEA och kapat åt sig storabitar av dessa u-krediter. , denna brutala diktatur, har exempelvisbeviljats 60 milj. kr., varav 20 milj. kr. i ren gåva och resterande på s.k.mjuka villkor-av svenska biståndspengar. Jo, skall bygga ettaluminiumsmältverk och ASEA svarar för energitillförseln. Är det någon som troralt några miljöhänsyn tas av diktaturregimen i ? Jag kan ställafrågan till , som ju skall vara utskottels talesman för dettabetänkande. Var det inte som aktivt drev fram att skulle införaett femte bislåndsmål, nämligen ett miljömål? Vad är det som säger all den nu aktuella nordiska fondenför kreditgivning till skall fungera annorlunda än u-krediterna?Ingenting. Snarare är det så att denna fond, där andel är 310 milj.kr. av bislåndsmedel, är en ren subvention för svenska företags expansion ivissa . Denna fond och dess finansiering är helt oförenUg med defem biståndspolitiska målen. vid UD Tom Scherning säger attdet inte går att använda pengar ur biståndsbudgeten fill denna fond, om debislåndspolitiska målen skall följas. I vår motion yrkar vi avslag på förslaget om att inrättadenna nordiska fond. Om inte detta vinner gehör, föreslår vi alt defem bislåndspolitiska målen skall vara införda i fondens stadgar. Till detta säger utskottet alt man "utgår från altregeringen i prövningen och utformningen av det nya biståndsinstrument som dennordiska fonden innebär har förvissat sig om att fondens verksamhet harförutsättningar att motsvara de svenska biståndspolitiska målen" ochfortsätter: "De nordiska ländeina har ju också en likartad syn påbiståndets mål." Men sedan säger utskottet att man inle anser all detskulle ha varit "möjligt eller rimligt att kräva alt de svenska bislåndsmålendirekt återspeglas i fondens stadgar". Om biståndsmålen ärlikartade i de nordiska länderna så förstår jag inle varför inte biståndsmålenkunnat skrivas in i fondens stadgar. Det är naturligtvis så att utskottsmajoriteten inte kaneller vill tala om del verkliga problemet, som är att den nordiska fonden inteskall bedriva någon biståndspolitik. Om detta varit avsikten hade heller ingaproblem uppstått om aft föra in de fem bislåndsmålen i stadgarna. Så här säger , ordförande i , i tidningen (NIB står förNordiska investeringsbanken): "Nordiska fondens verksamhet innebär intehumanitärt bistånd, utan ligger närmare bistånd med exportintresse. Fondenskrediter beviljas uttryckligen projekt av nordiskt intresse." Hanfortsätter: "Fonden kan jobba i en bredare länderkrets - med en färgrikarepalett - än det nationella nordiska biståndsarbetet ger möjligheter till." Klararekan det inte sägas. Den nordiska utvecklingsfonden skall samarbeta med ,regionala utvecklingsbanker och NIB, alltså Nordiska investeringsbanken. Menvilka länder är då mottagare av NIB:s krediter? Återigen hänvisar jag tillNlB:s egen tidning, NIB-Information , NlB:s kreditvärdigaländer är , , , , , ,, och . De här länderna är också kreditvärdiga u-länder.Här kommer alltså svenska biståndspengar att hamna, via den nordiskautvecklingsfonden. kommer dessa länder att göras till mottagare avsvenskt bistånd. Detär inte särskilt förvånande att både ASEA och har uttalat sinförtjusning över fondens fillkomst. Vad handlar det om för ASEA:s del? Ja, viskall ju avveckla - hoppas jag - kärnkraften i vårt land. Det gäller då att setill att kärnkraftverken kan inplanleras någon annanstans, men var? Jo, i deländer som jag har räknat upp. För det här ändamålet skall alltså ASEA fåsvenska biståndspengar! Man kan ställa frågan: Var kommer man att placera detkolkraftverk som skulle ha byggts i Vårtan men som kommer alt byggas någonannanstans, med hjälp av svenska biståndspengar? Varoch en vet att t.ex. , och är länder som intebedriver någon som helst ekonomisk eller social politik som står i överensstämmelsemed de principer som har lagt fast när det gäller att ge bistånd. Imånga fall är det fråga om myckel brutala diktaturer. I här nämnda länderförekommer dessutom ett mycket utbrett barnarbete. Det handlar om miljontalsbarn som får slita tio tolv limmar . Delär inte så, fru talman, alt våra programländers behov är tillfredsställda närdet gäller biståndet från . Det finns nämligen enorma behov att läcka.Länderna söder om i tyngs som bekant av svåra ekonomiska problem.De är enormt skuldtyngda. Vi skulle kunna använda våra bislåndspengar tillytterligare insatser i de här länderna - det rör sig om ungefär 20programländer - och på det sättet skulle vi bidra till en betydligt förbättradsituation i de aktuella länderna. Det är ju det som är meningen med svenskbiståndspolitik. Svensk exportindustri skall inte fä subventioner viabiståndsbudgeten. Om svensk exportindustri behöver subventioneras, må det skevia andra huvudtitlar i statsbudgeten, inle via biståndsbudgeten. Upprättandeav en nordisk utvecklingsfond för kreditgivning till AnL 57 PER (): Vi i den gröna rörelsen är mycket positiva fill internationelltsamarbete, och då särskilt till regionalt samarbete, givetvis inkl. nordisktsamarbete. Naturligtvis har därför vår inställning till en nordisk utvecklingsfondredan från första början i princip varit positiv. Men efter att ha granskat vaddet hela egentligen handlar om kan jag i stora delar instämma i av riskerna med den typ av fond som det här visar sig vara frågaom. Av den anledningen har vi i en parfimotion villkorat vårt stöd. Vihade gärna sett en fond som med säkerhet skulle gynna de fattiga. Dessutomskulle del vara fråga om amorteringsfria krediter under bortemot -detta för att inte ytterligare belasta redan skuldtyngda länder. Del behövs enordentlig bedömning av verkningarna pä mottagarlandet för att förhindra attredan rika i de fatliga länderna blir ännu rikare. Så har det, dess värre, oftablivit. Omden sorlens klara kriterier för formerna för fondens arbete hade mött bifall,skulle det inte ha varit svårt för oss att stödja en nordisk utvecklingsfond.Men är det inte så. Här har vi återigen ett exempel på, som vi tycker, enviss överdriven underdånighet från sida i förhållande till regeringen.Ulskottsmajoriteten utgår från att regeringen vid prövningen av frågan omutformningen av det nya bislåndsinstrumenl som den nordiska 1988/89:35 fonden utgör har förvissat sig om att fondens verksamhet har förutsättningar attmotsvara de svenska bislåndspolitiska målen. I ~ Man utgår från att regeringen, ulan att det framgår av det materialsom , ,,. , lagts fram för , har handlat i överensstämmelse med vadutskotls- . . -i- r .. ,. o , , , . . . majoritetensäger sig vilja. Del ar alltså de svenska bislåndspolitiska målen för kreditgivning tiU .... ... som galler. Viär dock inle lika respektfulla. Vi utgår inte från det ena eller det andra isådana här sammanhang, utan vi räknar med risken att fonden utvecklas på detsätt som har beskrivit. Jag behöver därför inte närmare redogöraför den saken. Iavsaknad av nämnda kriterier kan.vi alltså inte stödja upprättandet av en sådanhär fond. Jag vill gärna understryka att det absolut inle får tolkas som enbrist på engagemang från vår sida för hjälp till fattiga folk. Det är ju inteförsta gången som del finns anledning att ifrågasätta ett instrument som sägsvara till förmån för de fattiga. - alltså i ett tidigareskede i mitt politiska liv - hade vi hårda duster i denna kammare om IDB,. IDB skulle också, som det hette, hjälpafattiga. Men vi var ganska många som både ansåg och insåg att så inle varfaUet. Vi kämpade därför mot i det avseendet. Vi som kämpade emot var människorsom var starkt engagerade i u-landsfrågor. Nyligenhade vi en hård fight i om . Den u-landsvänliga opinionenkrifiserade politik gentemot de falfiga länderna. Naturligtvis ärdet på samma sätt här, dvs. att, i varje faU delvis, den u-landsvänligaopinionen - jag vet dock inte rikfigt hur de moderata reservafionerna skalltolkas - ser med skepsis på den här sorlens fond, för vilken det saknasfillräckligt strikta kriterier. Mot denna bakgrund yrkarjag bifall till reservationen. AnL58 (): I detta fall har del yrkats avslag på regeringsförslåget om en nordiskfond både från höger och från vänster - om jag för fillfället får inrangeramiljöpartiet där. Mofiven är litet olika, och jag skall kommentera dem något. Moderaternamotsätter sig en sådan här nordisk fond framför allt därför att det skulleskapas onödig byråkrafi. Omman är ense om att det ligger ett värde i en gemensam nordisk kreditgivning påförmånliga villkor fill , tror jag att det finns starka skäl att sefill all del finns en gemensam administration för detta. Det rör sig om ganskabetydande belopp som skall hanteras, och om detta skall läggas på befintligaorgan kommer det att krävas ytterligare resurser där. Om det dessutom skall skeen omfattande samordiiing mellan de fem nordiska länderna ställer det ocksåkrav på betydande administrativa insatser. Utskottsmajoritetensbedömning är alltså att del knappast är administrafivt enklare att splittraupp en gemensam nordisk kreditgivning på fem olika instanser och sedan försökasamordna det. Därför har vi fastnat för att det är lämpUgt att göra detta iform av en gemensam nordisk fond. Endjupare kritik kommer från vpk och , som ifrågasätter om 54