prot · GC0990 · 1988-12-31 00:00:00 — Men vi vill verka för att deras yrkeskunskaper skall 20 kunna komma till snar användning och bidra lill attde klarar sin egen försörjning och känner sigbehövda. Därför skall meriter och betyg från andra länder godkännas i Sverigenär så behövs, med kravet och möjligheten att komplettera meriterna. Vid ansökanfill vård- och serviceyrken skall kunskaper i något av de storainvandrarspråken ses som en merit. Vivill också höja vårdpersonalens status på lönemarknaden och ge dem den erkänslavi är skyldiga dem för att de utför ett hårt och nödvändigt arbete. Detta kanåstadkommas bl.a. med en bättre utbildning. Vistöder fullt ut strävandena att behålla och förbättra landsbygdens allamöjHgheter fill ett rikt arbetsliv och en kraftfullare arbetsmarknad än dagens.Det kräver regionalpolitiska insatser - bidrag fill flyttning från deöverhettade regionerna, bättre avbytarutbildning, en trygg ekonomisk grund förkultur- och naturvård och ett opfimalt uttag av naturresurser. Vihoppas att den filisatta arbetsmiljökommissionens arbete med attsynliggöra de farligaste jobben kommer att leda lill förebyggande åtgärder ochandra effektiva insatser och därmed fill en bättre arbetsmiljö. Mycket avsamlade erfarenheter och fakta från andra myndigheter med arbetsmiljö inom sittansvarsområde skall naturiigtvis kunna nyttjas av kommissionen så att inteonödigt dubbelarbete utförs. Samhallsarbete ser vi som nödvändigt och rätt inriktat. Genom arbetsle-darnasansträngningar att utbilda och träna de anställda kan de i allt störreomfattning slussas ut på den öppna arbetsmarknaden. Genomströmningen ökar -till glädje också för de handikappade. Föratt få en bättre arbetsmiljö måste vi fillämpa skärpta gränsvärden som inte fåröverskridas av ekonomiska skäl. Hit hör kvicksilver och många lösningsmedel.Den kemiska produktkontrollen måste skärpas och maskinernas utformningforfiöpande förbättras för att minska bl.a. bullerskador och förslitning. Förjämställdhetens skull skall maskiner och verktyg utformas så att män såväl somkvinnor kan använda dem utan framtida men. Arbetsmiljön inom vård- ochjordbruksområdet behöver särskild översyn. Vikommer naturligtvis här i att med hjälp av frågor, interpellationeroch motioner driva vårt arbete för en mänskligare och miljövänligare samt ilängden stabilare arbetsmarknad och arbetsmiljö. Eftersom vi i vår förstaallmänna motionsomgång inte hann med att täcka ens alla de viktigastedelområdena gällande arbetsmarknad och arbetsmiljö har vi i stället stött mångaav de mofioner som i sak överensstämmer med vår politik. Medstöd av det jag här har anfört yrkar jag bifall till våra motioner och fillmotivreservationen 7 till AUll mom. 2. 10 ()replik: Det är alltid förtjusande att lyssna på , när honbeskriver den lycksalighetens ö som hon ser bli med miljöparfietspolitik. Det är en vacker vision men inte mycket mer. inte på tillväxt efter dagens mönster. I stället skall man halokalsamhällen som producerar för lokala behov. Människor skall ha kortarearbetstid - hon vill ha lag om det. Det behövs ingen lag om kortare arbetstid,. Varje människa har rätt att ta kortare arbetstid,om hon eller han vill. Över en miljon människor utnvttiar den möiUeheten ocharbetar deltid. menar är förmodligen attde skall ha betalt som om de arbetade , men då ställer det sig påett helt annorlunda sätt. Imiljöpartiets reservation till betänkandet skriver man att informellt arbeteskaH gynnas med skattefrihet. Från moderat håll talar vi om skattefrihet föridrottsledare, men vi föreställer oss ingalunda att en sådan reform skulle hanågon revolutionerande effekt på arbetsmarknaden. måstealltså mena något helt annat. Såvitt jag förstår menar egentligeninte bara skattebefriat informellt arbete utan in-komstbefriat informelltarbete. Det är ju en förutsättning för att detta skall gå ekonomiskt ihop.Ekonomiskt måste det gå ihop för , för man vill ju samfidigt medhjälp av främjandelag, arbetsmiljölag etc. förbättra förhållandena påarbetsmarknaden. Man viU få ut fler handikappade på denna begränsadearbetsmarknad, man vill med tvångsåtgärder få ut människor till lokalaarbetsmarknader och man vill med regionalpolitiska insatser tvångsvis åstadkommasysselsättning för människor, som man säger nej till deninternationella ekonomin och det internationella samarbetet inom handel ochnäringsliv. Vemskall köpa produkterna som tiUverkas på denna lilla gulliga lokalaarbetsmarknad, där man har placerat människor som inte får arbete på annatsätt? Och vem skall betala fiolerna, ? Det skulle jaggärna vilja ha svar på. Anf, 11 () replik: Herr talman! Det var av den anledningen att jag villeskissera vårt helhetstänkande som jag gjorde den här översikten. Det är klartatt det är mycket svårt att se alla detaljer, och man kan ännu slå ner påvilken detalj som helst. Men vi har faktiskt en balanserad budget som täckerdessa förändringar genom att vi lägger mer skatt på råvaror, energi ochmiljöförstöring, medan vi däremot gör vissa skattebefrielser för detinformella arbetet. Jag tror att det svåraste med den här framtida politiken äratt vi från grunden måste förändra det verkligt förödande levnadssätt som vihar . Vi måste leva på ett enklare sätt. Men därmed tänker jag inte utrotastorstäder eller helt och hållet avgränsa exporten - det är alldeles feluppfattat. Det är klart att vi skall ha kvar export, men den kan naturligtvisminska. är det fråga om ofta fullkomligt onödiga transporter övergränserna. Vi importerar kålrötter från , och vi importerarpannkakspulver från till våra norrländska militära förband. Det är tvåav de vanligaste exemplen på hur vansinnigt vi beter oss och hur vi ökartrafiken på ett nästan otroligt sätt med alla de miljöförstöringar som blirföljden. Denna hela fiden ökande produktion, som jag talade om , för oss ini en sådan virvel att vi inte vet hur den slutar. Det är dock ett mycketdystert slut som vi kan vänta, om vi inte försöker anpassa oss till de givnaekologiska kraven. 12 ()replik: Det var inte särskilt klargörande. säger att honhar försökt skissera helheten i politik. Det var just denhelheten jag saknade, och jag saknar den fortfarande. talar om atl det är onödigt medexport och import Prot. 1988/89:90 av vissa produkter. Men vem skall tala omvad som är onödigt? Vem skall avgöra det? Vad afRantzien förutsätter är ju en våldsam byråkrati, som detaljreglerar människorsfillvaro. Hon har ännu inte på ett klargörande sätt talat om hur man skalllyckas finansiera allt detta. Nya skatter har vi levt med länge här i Sverige.Det är socialdemokraterna experter på. Han hållertydligen på med att sätta ihop ett nytt skattesystem, som skall ökaskattetrycket ganska rejält. Det borde då vara nöjd med,såvitt jag kan förstå. Är det sådana lösningar ser,nämligen ytterligare planekonomi och indragning av människornas pengar till statenför atl sedan fördelas via en byråkrati, centralt styrd av politiska beslut? Ärdet det samhället ser framför sig? 13 () replik: Herr talman! Vihar många spännande dueller framför oss, märker jag. Jag tror inte alls attmiljöpartiets politik för oss in i en starkare planekonomi, utan tvärtom serjag individens frihet som något av det viktigaste vi arbetar för. Jag skulle ännu en gäng vilja beröra detta med informellekonomi, som ju också innefattar ett byte av varor och tjänster. Det innebärverkligen den stora friheten för människor och för oss in i etl mer humantsamhälle med litet av det gamla men också i ett större nytänkande perspektiv. skall vi betala skatt, och vi har inte ens råd att ta emol tjänster,eftersom de skatter som talar om med viss avsmak - och det förstårjag - gör att vi inte kan hjälpa varandra. Där kommer också något avlokalsamhället in, där vi kan utnyttja etl mänskligare förhållande och hjälpmänniskor emellan. 14 (): Det har varit ganska spännande att lyssna påinledningen av denna arbetsmarknadspolitiska debatt, trots atl den inte harrört sig särskilt myckel om arbetsmarknadspolitiska frågor. Debatten har rörtsig om finanspolitik, skattepolitik, handikappolitik, arbetsmiljöpolitik,ungdomsfrågor, utbildningspolitik, trafik- och energipolitik och mycket annat.Liberalerna och kommunisterna har slagits om alt vara del bästa stödet för densvenska arbetsmarknadspolitiken. Vi socialdemokrater kan naturligtvis aldrig hanågonting emot att de övriga partierna också ställer upp förarbetsmarknadspolifiken. Det välkomnar vi. betänkande omarbetsmarknadspolitiken ligger på bord. Till skillnad frånflera föregående är kan vi glädja oss ät en god sysselsättning och låga samtfortfarande sjunkande arbetslöshetssiffror. Detta föranleder ändå inte någonpassiv glädje eller ett passivt konstaterande vare sig från regeringens sidaeller från oss här i den svenska . Regeringens förslag om drygl tillarbetsmarknads politiska åtgärder under det kommande budgetåret och det stora antalet mofioner på detta område vittnar om ett brett intresse för full sysselsättningi hela det svenska samhället. Innan jag går närmare in på en presentation av viktigadelar av betänkandet vill jag yrka bifall till utskottets hemställan och avslagpå alla rerservationer som fogats till betänkandet. Antalet reservationer är nusom ganska stort. Många av motionerna och reservationerna harbehandlats en eller av , och i sådana fall vill jaghänvisa tiil utskottets motiveringar i betänkandet och till tidigare debatterhär i kammaren. Arbetsmarknadspolitikens förutsättningar och inriktning ärav naturliga skäl centrala och avgörande frågor för våra strävanden att beredaarbete ät alla. Vid bedömningar av regeringens ekonomiska politik - både denhittills tillämpade och den för kommande budgetåret förordade - finns detdiametralt skilda uppfattningar, vilka regelbundet upprepas både från deborgerliga partierna och kommunisterna. Höga skatter, förstora löneökningar och för många regleringar anförs från de borgerligapartierna som generell kritik. Kapitalet styr och hoten tornar upp sig i detsvenska samhället, heter det frän vänstern. Svärmodet är ungefär lika stort hosbåda sidor. Våra egna bedömningar av arbetsmarknadens förutsättningarger för handen all den förda polifiken har varil gynnsam för det svenskasamhället och för sysselsättningen. Detta innebär inte att vi slär oss till ro.Det övergripande målet för vår politik är arbete åt alla. Det innebär inte attpolitiken bara inriktas på bekämpning av fortfarande existerande arbetslös-hel,utan politiken skall också stimulera allas deltagande i arbetslivet. Deltainnebär ytterligare intensifierade åtgärder för just de grupper som trots alllhar svårigheter pä arbetsmarknaden - grupper, som har svårt att ta sig in påarbetsmarknaden och som löper större risker att bli utslagna därifrån.Invandrare, flyktingar, arbetshandikappade, kvinnor och människor på orter medensidigt näringsliv behöver specialinsatser, om vi skall nå målet arbete ätalla. Det är lika viktigt atl arbetsmarknadspolitiken - med hjälp av främstförmedlings- och utbildningsinsatser - inriktas mot all tillgodose efterfråganpä arbetskraft och atl de lediga platserna besätts utan dröjsmål. När del gäller arbetsmarknadspolitikens inriktning underdel kommande budgetåret, så har fem reservationer fogats till betänkandet.Olika förslag om att öka de redan arbetandes arbetsutbud, rätl atl rekryteraarbetskraft utifrån, socialförsäkringssystemet som hinder, offentliga sektornsom hinder för kvinnors arbete, arbete utanför hemorten som hinder ocharbetsförmedlingarnas aktiva arbete gentemot ortens förelag och näringsliv ärnågra av föremålen för reservanternas kritik av den förordadearbetsmarknadspolitiken. Det är självklart för oss socialdemokrater attinstrumenten för arbetsmarknadspolitiken måste granskas och finslipas. Deltasker ocksä kontinuerligt så, att medlen motsvarar de aktuella behoven.Arbetsförmedlingarnas personal gör elt fantastiskt fint arbete i den förnyadeorganisationen, där mänga blommor blommar och där många nya och flexiblaremedel kan ge god hjälp i arbetet att hitta rätt jobb för rätt person. Utskottet avstyrker ett yrkande från moderatasamlingspartiet om mindre personal i jämförelse med regeringens förslag. Vidareavstyrker utskottet etl förslag om alt minska antalet anställda vid AMS ochlänsarbetsnämnderna med 300 personer - ettförslag som står bakom, som Prot. partiet tycks kritiseraarbetsförmedlingar för att enbart vara passiva mottaga- re av uppgifter omtillgängliga arbeten. Jag tror att arbetsförmedlarna ute i landet har svårt att kännaigen sig i den beskrivningen, vilket naturligtvis inte har sin orsak i brist påsjälvkritik. Jag skuUe vilja hävda motsatsen. de arbetslösa är färre ochde utbytessökande ökar i antal som arbetsgivarna ropar efterarbetskraft, arbetar arbetsförmedlarna intensivare De harvariationsrika instrument att arbeta med, och de arbetar intensivt med bådearbetssökande och arbetsgivare. Den nya tekniken är fill stor nytta och glädje för allaparter. Arbetsmarknadensparter är företrädda i , i länsarbetsnämnderna och i de lokalaarbetsförmedlingsnämnderna. Deras kunnande om näringslivets behov ocharbetsmarknadens villkor är värdefullt att ha med när beslut skall fattas omutbildningsinsatser eller andra arbetsmarknadspolitiska insatser, som skallleda till arbete åt alla och till att företagen får den arbetskraft som deverkligen behöver. Dessa partssammansatta organ skall ju också arbeta särskiltmed de utsatta grupperna, såsom anställda inom och andra grupper som ärpå väg in på den reguljära arbetsmarknaden. Invandrare och flyktingar har det fortfarande arbetsamt att fåordentligt fotfäste på arbetsmarknaden och att verkligen få ett arbete sommotsvarar deras utbildning, yrkeserfarenhet och önskemål. Kunskaperna i svenskaär naturligtvis en vikfig nyckel fill framgång i dessa strävanden, men delbehövs också större vilja och öppnare attityder från alla parter, om invandrareoch flykfingar skall ingå i målet arbete åt alla. Många av våra invandrare, ocht.o.m. andra generationens invandrare, har trots svenska examina tvingats tillarbetslöshet, fastän vi har skriande behov av utbildad arbetskraft. Utskottetvälkomnar regeringens förslag om särskilda insatser, som innebär att 25 extratjänster under det innevarande budgetåret, att de ambulerandearbetsförmedlingarna förstärks genom att de för nästa budgetår tillförs 50tillfälliga tjänster och att den rörliga arbetsförmedlingens verksamhet får 30milj. av beredskapsmedel till sitt förfogande. Dessutom föreslås iproposifionen att den fillfälliga förstärkning av förmedlingsservicen somsedan några år har filldelats arbetsmarknadsverket också får disponeras undernästa budgetår. Insatser för en kartläggning av flykfingars ocharbetsmarknadens behov, informationsinsatser och AMS utvecklingsprojekt meddaiabaserad kunskapsbank samt UHÄ:s arbete med bedömning och utvärdering avutländska högskoleutbildningar är några exempel på insatser som skall hjälpa invandrareoch flyktingar in på arbetsmarknaden och därmed ge oss välbehövlig arbetskraft.Det är enligt utskottets mening synnerligen angeläget att ansträngningarna frånmyndigheternas sida intensifieras i detta viktiga arbete. Arbetsmarknadsutbildningen är vid sidan om arbetsförmed lingen det viktigaste arbetsmarknadspolitiska instrumentet, och den spelar en central roll när det gäller att underlätta anpassningen på arbetsmarkna den. Den är också ett aktivt instrument som förbättrar individens möjligheter att få arbete. Arbetsmarknadsutbildningen underlättar den nödvändiga strukturomvandlingen och förbättrar företagens produkfionsförutsättning- 25 Prot.1988/89:90 5aprill989 Vi vet alla attbehovet av utbildad arbetskraft och förändrade kompetenskrav fordraromfattande utbildningsinsatser. Det är nödvändigt attarbetsmarknadsutbildningen ligger på en hög nivå även i det rådande godasysselsättningsläget, och att den används som ett aktivt instrument för attbredda både kvinnors och mäns utbildnings- och yrkesval, så att vi därigenomkan bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden. Arbetsmarknadsutbildningen harhög ambitionsnivå. Den bedrivs på våra AMU-centra, i det reguljärautbildningsväsendet och ute i företagen. Den har ständigt blivit mångsidigare,men den är - och skall också vara - ett komplement till den utbildning sombedrivs inom det reguljära utbildningsväsendet. Arbetsmarknadsutbildningen harsåledes inte till uppgift att tillgodose det långsiktiga behovet av allmän ochyrkesinriktad utbildning i samhället. Utskottet fastslår, i likhet med fidigareårs uttalanden, att det fördelningspolitiska målet förarbetsmarknadsutbildningen ligger fast. Jag vill med dessa ord yrka bifall fill hemställan i utskottetsbetänkande och rekommendera detta för närmare studier såväl för kolleger här iriksdagen som för alla människor utanför det här huset som arbetar för måletarbete åt alla. 15 ()replik: Jag förstår att var litet störd av det förhållandet attoppositionspartierna huvudsakligen diskuterade förutsättningarna förarbetsmarknadspolitiken. Det är nödvändigt att vi gör det. Om det inte finnsförutsättningar för en väl fungerande arbetsmarknad, så finns inte hellerförutsättningar för att arbetsmarknadspolitiken skall fungera. Då hjälper detinte hur mycket myndigheterna än anstränger sig. Dettavisar också situationen vid arbetsförmedlingarna. Jag håller med omatt arbetsförmedlingarna gör ett mycket gott arbete. Jag nämnde i mittinledningsanförande särskilt att den nuvarande AMS-chefen har gjort ett mycketgott arbete för att effektivisera hela verksamheten. Ändå fungerar det inte -det säger ju själv. Invandrare får inte arbete, trots att de kansvenska. I nästa debatt skall vi diskutera handikappades situafion påarbetsmarknaden. Det fungerar inte för dem heller. Situafionenär sådan att det inte hjälper hur goda insatser arbetsförmed-Hngarna än gör närinte arbetsmarknaden i sig fungerar. Det är därför vi framför allt måstediskutera arbetsmarknadens förutsättningar. Det kan inte vara rimligt attmänniskor slås ut från arbetsmarknaden i den utsträckning som sker , attvi har en frånvaro - för att bara ta en grupp som exempel -bland de 40 000ekonomi- och vårdbiträdena inom landstingen som uppgår fiU 45 ä ,och genomsnittet för landet i dess helhet ligger på rekordhöga . Arbetsmarknadsministernsitter i kammaren. Jag hoppas att hon är beredd att gå upp i debatten ochdiskutera arbetsmarknadspolitikens förutsättningar. Det är nämligen den debattensom är den väsenfiiga . 16 ()replik: PrOt. När utskottets talesman, , tog tUl orda och med 5 april 1989en blandning av vänlighet och förebråelser förvånat sade att den här debattenhar handlat om mycket annat, så blev jag osäker om huruvida har läst det betänkande hon själv varit med om att skriva. Om honslår upp s. 14 skall hon finna att där står om inte mindre än sju olika områdensom har med arbetsmarknadspolifik att göra. Jag trodde det var det vi skullediskutera. Därsägs att "arbetsmarknadspolitiken fungerar som ett komplement fill degenerella ekonomisk-polifiska åtgärderna. Det krävs också en gynnsam närings-och industripolitik, utbildningspolitik osv". Därefterrefereras till hur viktigt det är att pressa fillbaka inflationen, där står omhur stor bruttonationalprodukttillväxlen har varit, om näringslivetsinvesteringsvolym, om de stafiiga budgetunderskotten, och kommerman in på produktionstillväxten. Detta är mycket viktiga områden, men det visar också att allt dettahänger ihop. Arbetsmarknadspolifiken är icke någon isolerad företeelse. När vidiskuterar arbetsmarknadspolifikens förutsättningar och inriktning, då måstevi faktiskt ta med aUfihop, annars blir de isolerade företeelser som intefungerar. Jagsade i mitt inlägg att det fanns mycket som var gynnsamt, framför alltförutsättningarna, men att vi har missat att fillvarata dem. Att det fanns enbetydande enighet om mycket av det vi har gjort finns det anledningatt slå fast, när vi nu också talar om skillnaderna. Detär viktigt att behovet av förnyelse återkommit i debatten. Frånfolkpartiets sida har vi framhåUit hur viktigt det är att iaktta de socialamålen, som vi i och för sig är överens om. Men när man kommer fill ett konkretställningstagande är det svårt att få med socialdemokrater. Därförfinns det anledning att upprepa att för del är hög sysselsättningett mycket högt prioriterat ekonomiskt område. Vi kom senare i slutsatserna att tala mer om möjligheterna. Då har vibeklagat att socialdemokraterna inte har kunnat vara med om en satsning på justhandikappområdet. Anf,17 (vpk) replik: Det är klart att den del av landets ekonomi som sköts utanförparlamentet och den demokratiska kontrollen är den som betyder mest. Eftersomregeringen avstår från att kontrollera den utan bara kontrollerar en del avekonomin har vi väl kanske att besluta om den. Riksdagenskulle väl kunna göra kraftiga omfördelningar i samhället som skulle gynnaarbetsmarknadspolitiken väldeliga. skulle ändå kunna se till att vihade en social och miljömässig konsumtion i det här landet som skulle gemängder av arbetsfillfällen och möjligheter att försörja sig på ett rimligtsätt och leva bra i det här samhället. Men jag kan inte se att denna ekonomiskapolitik klarar av att lösa de problem som jag har pekat på förut. Varförslås människor ut? Varför stampas så många människor ut från arbetsmarknaden? Det är ju de ekonomiska faktorerna i detta samhälle som gör sådana saker, 27 Detär ju inte så att folk inte vill arbeta. Kraven på arbetstagarna är så högtställda, eller felaktigt ställda, eller organiserade på ett sådant vansinnigtsätt "att den enskilda människan ställs utanför. Detborde vara en huvuduppgift för socialdemokratin att se till att det icke är så. Jagmenar även att årets avtalsrörelse i arbetsmarknadspolitiskt avseende är enkatastrof! Till att binda ihop de olika politikområdena, som det så vackertheter här i , är ju AMS typexemplet. Jag kan säga till roll blir ju väldigt begränsad om den inte är samordnad med ekonomiskpoHfik, näringspolitik och regionalpolitik, så att vi får akfiva, verkligainsatser på de områdena. Denväldiga kunskap som finns inom AMS går värdshus förbi i många fall, så attsäga. Somsagt, , varför slås människor ut från arbetsmarknaden, och vadtänker regeringen göra åt det, åt ett bättre innehåll i arbetel - vi kommertill det i nästa debatt? Hur skall vi lösa problemen med arbetsorganisationen? Föratt komma tillbaka till frågan om skolbänken skall AMU:s verksamhet breddas,men den verkliga breddningen är väl ändå att se till att vi får en allmänhöjning av kunskapsnivån hos de flesta arbetare? som framtidsminister är tydligen helt försvunnen i den svenskapolitiken. Enfråga till, : Hur tänker socialdemokratin klara de kämpandekvinnorna i ? Tänker ni bara se på hur kvinnor slås ut? Vi skullekunna rädda många kvar i arbetet om vi hade en helt annan inriktning på denverksamheten. Anf.18 () replik: Utskottets socialdemokratiska taleskvinna tog upp frågan omarbetsförmedlarnas arbetssituation. Jag tror innan hon tar upp denfrågan skulle se igenom motion och reservationer över ett antalmermedel som vi sätter i händerna på arbetsförmedlingarna, som gör att de fårflera att placera i SamhäUsföretag- handikappade människor, långtidsarbetslösa-, som gör att de får flera att placera med lönebidrag och som gör att de fårarbeta med flexibla lönebidrag över hela för att placera gravthandikappade. På det sättet får man naturligtvis myckel, mycket mera gjort.Dessutom hör fill saken att trots att det nu jämfört med sedanär ett klart bättre arbetsmarknadsläge, tar vi inle bort en ev\daarbetsförmedlare när de har färre människor att arbeta med. Med våra medel ochmed vårt antal arbetsförmedlare åstadkommer man mer på arbetsmarknaden, framförallt för de utsatta grupperna, än vad socialdemokraterna vill göra. LahjaExner talar också väl om arbetsmarknadsutbildningen. Ja, men även där tänkerLahja Exner senare rösta ned ett centerförslag om mer resurser. Det räckeralltså inte att tala väl, utan man måste också ställa upp i sak. Jagvill avsluta med att ställa en fråga till . har för halvtid för tiotusentals ungdomar - allt inom offentlig