prot · GC0911 · 1988-12-31 00:00:00 — Beskedet atf en kommission skall tillsättas blir ett slagi luffen, om regeringen inte vågar ha en uppfattning om t .ex. ackordshetsen,som alla utan undantag talar om, om de sfär på verkstadsgolvet eller jobbarnågon annanstans där man har ackord. Många vill ha besked på denna punkt. ser IngelaThalén pä ackordsarbetets vara eller icke vara - ackordssystemet som är säklassbundet? Klassblindhefen och könsblindhefen är ett syskonpar isamma avideologi-serade familj, anser jag. Varför är ni socialdemokrater sä förtvivlaträdda för aff ställa de rätta frågorna? Vad beror orättvisorna som fortfarandefinns pä? Varför skall det göra ont aft jobba? Varför är ochAliees vardag och förutsättningar sä fruktansvärt ojämlika? Och hur kan det komma sig atf vpk som enda riksdagspartiunder valrörelsen ensamt fått driva kravet på sex timmars arbetsdag, trots affs-kvinnorna sfär för den linjen? Med litet större kampanda kommer vi att kunnagenomdriva sådana radikala krav här i riksdag. 42INGER SCHÖRLING (mp): Jag vill fala om regionalpolitik. Hur ser framfiden ut? Den frågan är inte allfid så lättatf besvara. Hur vill vi att framfiden skall se ut? Det är en central fråga somvi mäste besvara, om vi skall formulera mål och skapa medel förregionalpolitiska åtgärder. Vill vi motverka en tänkbar utveckling eller villvi eftersträva den? Stor förvirring uppstår, ifall viktiga aktörer har olikauppfattningar om framtiden eller saknar förutsättningar för att formuleramålen. En åtgärd kan då motverkas av en annan. Medan vi för fullt satsar i redan överhettadestorstadsområden, bygger kontor och nya, stora arbetsplatser-ja, t.o.m. helaarbetsstädersom mellan och och den stora Örestadssatsningenpä -pågår det en litet blygsam kampanj bredvid, som har sommålsättning att få hela aff leva. Finansministern sade i sift tal atf han ville göra alltför att svalka av de överhettade områdena. Det skall bli intressant att se hurdet skall gå fill. Hade målet frän början varit en levande landsbygd i helaSverige, hade verkligheten sett annorlunda ut. Men vi har och har haft t.ex. enjordbrukspolitik som har lett fill en mer storskalig, industrielljordbrukssatsning och nedläggning av de mindre jordbruken, som hade kunnat ochkan fungera som stödinkomst och deltidsarbete. Det finns en konflikt mellan målen ekonomisk tillväxt,regional balans och inkomstfördelning som kan tyckas olösbar - speciellt medtanke på de nuvarande storstadsregionernas fillväxt med stor efterfrågan päarbetskraft, som naturligtvis leder fill helt andra lönenivåer än på orter medarbetslöshet. Några faktorer som gör att vi kan få regionalpolitiskaåtgärder som motverkar varandra är: - bristande konsekvens frän statsmakterna i fråga om transfereringar, skatter oeh löner, - olikamålsättningar för lokala och centrala myndigheter, - marknadskrafternasdominans och bristande samhällsansvar. de gröna arbetar förett småskaligt och decentraliserat samhälle, ett mindre sårbart samhälle. Vårskatte-, energi-, näringslivs- och jordbrukspolitik går hand i hand med vårregionalpolifik. de gröna kräver att den totala politiken inriktas pä att hela landet skall överleva. Varje bygd och regionhar sitt berättigande och en självklar rätt att fä utvecklas efter sinförutsättning. Det är mångfalden som är styrkan i ett samhälle - infe likformigheten. Krispaket och krisregioner har vi haft nog av, och demhoppas vi få slippa i framfiden. I stället skall den generella ekonomiskastrategin inriktas på långsiktiga och konsekventa regionalpolitiska mål.Politikerna och samhället måste ta sitt ansvar och se till, att alla regioner idet här landet har bra fungerande kommunikationer. Post- och feleförbindelser,vägar och järnvägar skall byggas upp och underhållas, infe raseras ellerläggas ner som . Det är samhällsekonomiskt och regionalpolitiskt förkastligt.Den samhällsservice som t.ex. posten, och inte minst SJ står förskall inte bara finnas där den lönar sig bäst ur serviceföretagets synpunkt.Samhällsnyttan måste gå före och om det är nödvändigt få kostnadstäckning fränstaten. Förutom att satsa på infrastrukturen - och då främst pä SJ- vill stärka det lokala näringslivet, det lokala ägandet ochhushållen i glesbygd. Vi vill ge näringslivet i de icke överhettade regionernaen bättre kosfnadssituation genom att sänka arbetsgivaravgifterna.Arbetsgivaravgifterna skall differentieras, sä att de i glesbygd sänks med enfjärdedel, dvs. , och i övriga icke överhettade regioner medca , dvs. Det här gäller också vårdsektorn i hela landet. Ensådan reform gynnar naturligtvis främst arbetsintensiv industri i glesbygd, somsågverk och verkstadsindustri, och ekologiskt baserat skogs- och jordbruk. anser att det bl. a. av regionalpolitiskaskäl också är viktigt att ägandet är lokalt förankrat. Ett mer lokalt ägande -framför t. ex. multinationellt - är också en garanti för mångfald inomnäringslivet. Vi vill därför ha förköpsräft för anställda och förlokalbefolkning vid försäljning av företag och vid företagsnedläggningar. Detär egentligen en liknande princip som gäller för kommuner vidfastighefsförsäljning, sk. förköpsräft. Det lokala ägandet innebär också att vi säger nej tillEG-harmoniseringen, som innebär fri etableringsrätt för multinafionella företagoeh aff besluten och ägandet flyttas utomlands i ännu högre grad än i dag.EG-harmoniseringen innebär, som vi hörde av Per , en storsamhällsförändring och också en centralisering och en ökad storskalighet. Kommunala näringslivsfonder, som vi kallar närfonder, villvi inrätta i samfliga kommuner. De skall sfimulera ett lokalf, småskaligt ochmiljövän-ligt näringsliv och genom rådgivning, genom att hjälpa till att skaffariskvilligt kapital och med lågräntelän underlätta uppbyggnaden av ett lokaltförankrat näringsliv. Närfonderna skall också med rådgivning och ekonomisktstöd hjälpa anställda att fa över ägandet av företag som de arbetar i när dettasäljs. Närfonderna finansieras med pengar som överförs från dagens löntagarfonderoch i fortsättningen med den s. k. övervinstbeskattningen av företag. En interkommunal utjämningsfond står pä miljöpartietsregionalpolitiska karta. Vi anser att man måste omfördela skattemedel mellanrika och fattiga kommuner, sä att alla kan garanteras en god grundstandard närdet gäller barnomsorg, hälso- och sjukvård, kollektivtrafik, utbildning ochäldreomsorg. Det ärockså viktigt att hushållen stöds regionalpolifiskt. bostadsfilläggefvill vi utveckla till ett bastillägg. Bostadskostnaden kan i och för sig varalåg i glesbygd, men transportbehovet är betydligt större där och medför enhögre kostnad. Bastilläggef skall baseras enbart pä familjens inkomst ochantalet barn. Bastillägget jämställer därmed familjen i Ammar-näs med familjeni när det gäller ekonomiskt stöd. Och ingen skall få mindre än manhar . Vårt förslag om en skattefri zon - dvs. aff de första . man tjänar skall vara skattefria - är också en reform som gynnarglesbygden, där det finns ett förhållandevis större antal lågkomsfintagare ochdeltidsarbetare. Men defta radikalt höjda grundavdrag gynnar alla människor medlåg inkomst. Det är precis tvärtemot vad och BengtWesterberg vill göra. Han vill sänka skatten för höginkomsttagare sä aftmänniskor skall arbeta mer; då får vi enligt hans recept ökad fillväxt.Smulorna skall ramla ner till låginkomsttagarna, som . Men om människorna väljer aft hellre arbeta mindre för aff få mer fidför omsorg om varandra, dä faller hela den Westerbergska modellen. Dessutom ärdet en mycket materialistisk människosyn atf ökad konsumtion ger högrevälstånd. Den ställer infe de gröna upp pä. Sedan ett tillrättaläggande. Statsminister i en replik fill att vårt förslag till höjtgrundavdrag skulle kosta flera tiotal miljarder kronor. Värt förslag och vårberäkning, enligt vilken kostnaden blir 5,5 miljarder kronor- har lämnats tillfinansdepartementet. En av närmaste medarbetare, ,och flera med honom har bekräftat atf miljöparfiet de gröna har räknat rätt. Dehöjda grundavdragen kommer alltså aft kosta . I regionalpolitik finns målet ett levandejordbruk över hela landet. Defta skall underlättas av det arealbidrag som vivill införa. Med arealbidraget vill vi gynna det biologiska jordbruket ochöverföra resurser från kemiinfensiva jordbruk till mellersta ochnorra . Arealbidraget finansieras genom avgifter på konstkväve ochbekämpningsmedel. De målsättningar de grönaarbetar med också i regionalpolitiken är att minska sårbarheten i samhället,atf minska transport-beroendet och energibehovet och att skapa möjligheter förett nytt småskaligt och miljövänligt näringsliv. Våra förslag och reformergynnar både hushåll och näringsliv, och den helhetssyn som vi har gör detmöjligt för hela landet aff överleva. Jag undrar: Kommer arbetsmarknadsministerIngela aff föra en regionalpolitik som möjliggör för hela aftleva? är det land som nätt allralängst med att kombinera hög sysselsättning och låg arbetslöshet. Det ger ossmycket goda möjligheter att förfina och utveckla den svenska sysselsättningspolitiken. Tack vare arbetslinjen har vi kunnat se fill atf vårarbetskraft och värt näringsliv klarat omställningarna i produktionen ochförändringarna på arbetsmarknaden. Denstrategi vi följt i , atf i alla ekonomiska lägen sätta kravet på full sysselsättning främst, fär allt starkare stöd blandekonomiska forskare. Idén bakom den åfstramningspolitik som förts i fleravästeuropeiska länder har varit att en period av högarbetslöshet skulle råda bot pä inflafionen. av självfabriceradrecession skulle skaka om hela systemet, och sedan skulle en ny, merverklighefsanpassad ekonomi återuppstå, var det i varje fall tänkt. Men idénhar slagit helt fel. I de länder som följt receptet har arbetslösheten ökatfill helt osannolika nivåer, mätt med efterkrigstidens mätt, sominflationen minskat mycket måttligt. Arbetskraftsdeltagandet i dessa länderligger långt under den svenska nivån. Arbetslösheten drabbar inte i första hand dem som harfasta arbeten och är pådrivande i pris- och lönebildningen, utan dem som finnsi arbetsmarknadens utkanter: ungdomar, kvinnor och äldre män, som redantidigare har svårt atf fä fotfäste i arbetslivet. De tvingas gå arbetslösa alltlängre tider, förlorar sin s.k. användbarhet på arbetsmarknaden och förmåga atfkonkurrera om de lediga jobben. Deras inverkan pä lönebildningen är minimal. Dessa nya insikter betyder aff synen på arbetslösheten somett allmänt ekonomiskt styrmedel måste revideras. Om en ökad arbetslöshet lederfill en bestående ökning av arbetslösheten blir det allt vikfigare för denekonomiska polifiken atf förhindra att arbetslösheten över huvud taget stigereller uppstår. En aktiv sysselsättningspolitik blir därför ett alltvikfigare selektivt medel i den ekonomiska politiken. Det är just i dettaavseende som den svenska polifiken skiljer sig tydligast från andra länders. De problem vi nu har på den svenska arbetsmarknaden ärhelt annorlunda jämfört då hundratusentals människor gick utan arbete,också i . Arbetskraftsbristen är både en realitet och en myt. Ingen villförneka atf det råder brist pä utbildad arbetskraft inom en del områden. Mensamtidigt finns det stora grupper som inte fått ordentligt fotfäste päarbetsmarknaden: handikappade, deltidsarbetande som vill öka sin arbetstid, de3 000 personer med arbetstillstånd som finns i våra flykfingläger, de ca 7 000invandrare som inte har något jobb , de många medelålders och äldrearbetare som pensioneras från arbetsmarknaden och de ca 35 000 somberäknas vara dolt arbetslösa, för aft nu ge några exempel. finns det också mer aft göra för att fåtillgången på arbete mer jämnt fördelad över landet. Den regionala utvecklingen var i mitten av1980-falet klart otillfredsställande. Trycket på storstadsområdena - och dåfrämst - var starkt. Inflyttningen till storstäderna var störreän utflyttningen. Regeringen satte därför in kraffiga regionalpolitiskaåtgärder för aff få fill stånd en mer balanserad utveckling. Det är en polifiksom varit och är framgångsrik. Vi har en mer balanserad regional utveckling.Det behövs fortsatta åtgärder på den inslagna vägen. haft flyftningsunderskott gentemot övriga län.Samtliga skogslän har i är haft befolkningstillväxt, tvärtemot det som Per-OlaEriksson påstod . Det finns människor som står fill arbetsmarknadensförfogande och är beredda atf göra en insats. Men vad gör arbetsmarknaden ochvad gör arbetsgivarnaför atf fa emot dessa människor pä sina arbetsplatser? Hur ser den arbetsmiljöut till vilken dessa människor borde kunna gå? Vilka utbildnings- och utvecklingsmöjligheter har dessaarbetsplatser att erbjuda? Vad görs för aft minska personalomsättningen?Enligt AMS statistik över industriarbetarnas sysselsättning ökar den årligapersonalomsättningen. 1987 var den uppe i . Vad görs på arbetsmarknaden för att minska sjukfrånvaron?Under de senaste åren har sjukfrånvaron inom arbetskraften ökat markant, från igenomsnitt 1983 1987. Varje frånvarodag kanuppskattas motsvara ca 19 200 förvärvsarbetande. En sänkning av sjuktalet till1983 års nivå skulle kunna ge ett arbetskraffstillskott motsvarande ca 90 000förvärvsarbetande. Det gällerinfe bara atf rekrytera personal, utan också att behålla den. För att öka sysselsättningen och möta bristen påarbetskraft kommer regeringen att utveckla den akfiva sysselsättningspolitiken.Politiken måste ständigt anpassas till de nya krav som utvecklingen päarbetsmarknaden ställer. Det krävs en effektivare förmedling, en ökad satsning påutbildning samt åtgärder för att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden. Vimåste sfimulera rörligheten i och se till att ungdomar snabbare kommerut i arbete. Aktiva insatser för långfidsarbetslösa krävs t.ex. i form avrekryteringsstöd. Den försöksverksamhet som startades för att underlätta förinvandrare atf få arbete skall naturligtvis fortsätta. Här är det mänga flerlän som vill vara med. För atf ytterligare öka sysselsättningen och möta denstora efterfrågan på arbetskraft kommer regeringen att utveckla arbetsmarknadenså. Jag återkommer med förslag fillen rad åtgärder för aft inom detarbetsmarknadspolitiska området ytterligare främja tillgängen på arbetskraftoch underlätta för dem som trots situafionen är arbetslösa och saknar fotfästepå arbetsmarknaden. 1990-talefs arbetsliv ställer oss inför nya och storautmaningar. Den stora uppgiften är aft skapa en politik för det goda arbetet.Arbetsmarknadspolitiken behöver infe längre ägna samma möda som under krisårenåt att hålla arbetslösheten i schack. Målet är infe bara arbete åt alla. Arbetet skall ocksåupplevas som meningsfullt. Arbetsmiljön skall vara bra, man skall kunnavidareutbilda sig och man skall ha inflytande över arbetet. Arbetet mäste ocksåutgå från omsorgen om miljön och hushållning med våra gemensamma resurser. För atf vi skall behålla vårt välstånd och kunnaflnansiera vär välfärd och privata standard måste arbetena i vårt land höratill de mest effektiva och lönsamma i världen. Villkoren för det är höjdproduktivitet och en ständig teknologisk förnyelse. Detta ställer krav pä yrkeskunnande och utbildning. Encentral uppgift för vär arbetsmarknadspolitik blir därför att finna former förutbildning i själva arbetet. Vi behöver bygga ut ett system för återkommandeutbildningar i vårt arbetsliv. Vår ungdomsskola är en viktig framtidsinvestering. Men omvi verkligen vill investera i yrkeskunnande och kompetens, sä skall vi inte gäförbi alla dem somredan finns i arbetslivet och som kommer atf finnas där framöver. När det finns gott om jobb och när tryggheteninte är lika hotad, då är det lättare för människor atf acceptera förändringar.Då stiger förväntningarna på själva arbetet. Dä kan de anställda lägga störretyngd bakom kraven på goda arbeten och mänskliga arbetsmiljöer. Det är med hög sysselsättning och lågarbetslöshet som det skapas sädana goda förutsättningar att man med kraft kanangripa miljöproblemen i arbetslivet. I årets regeringsförklaring görs en mycket klar markeringom att arbetslivet skall göras tryggare och rättvisare. Trots fidigareinsatser är nämligen arbetsskador och dåliga arbetsmiljöer fortfarandeallvarliga hot mot folkhälsan. Priset för bristfälliga och hälsofarliga arbetsmiljöerbetalas av dem som arbetar i dessa miljöer. De betalar med sin hälsa ochförsämrad livskvalitet. anmäler 250 000 människor någon form avarbetsskada, och förtidspensioneras 50 000 människor. Medelåldernbland förtidspensionärerna blir lägre, och är den 51 är. Det är främst industriarbetare och kvinnor i låglöneyrkeni dåliga arbetsmiljöer som drabbas av arbetsskador. Bakom dessa siffror döljersig enskilda människor som lider, som har ont, som mister sina arbeten, somkänner sig nervärderade, som isolerar sig och som får sina liv förstörda. Regeringen kommer aft inbjuda organisationerna påarbetsmarknaden och berörda myndigheter aft delta i en arbefsmiljökommissionför att göra särskilda insatser för de 400 000 mest utsatta arbetena.Kommissionen - som kommer atf tillsättas - skall lägga fram förslagtill åtgärder som ger hälsosammare arbetsmiljöer, och som minskar de mångaarbetsskadorna. Inom pågår nu arbetet med direktiv tillkommissionen. Det som har sagts frän dem som har varit före mig italarstolen i denna omgång har varit mycket positivt. Jag tycker att det kännsbra att den ansamling kring det posifiva inslaget i arbefsmiljöansatsen är såstark. Den här frågan kommer i och för sig att kunna inrymmameningsmotsättningar, och vi kommer säkert aff få olika förslag om hur vi skalluppnå det goda arbetet. Men det viktiga är atf frågan i sig infe skall behövainnebära partipolitiska motsättningar i någon högre grad. var i sitt inlägg inne på en fråga somfaktiskt är något av kärnpunkten också i arbetsmiljöfrågorna, nämligen vilketinflytande de anställda skall ha över sin arbetsplats. I detta sammanhangberörde det koncernfackliga samarbetet i . Hon sade aft dennafråga har varit uppe till offenflig diskussion utan aff den harberörts någonstans när det gäller arbetsmarknad och industriell marknad iEuropa. Frågan har faktiskt diskuterats ordentligt åtminstone i det nordiskasamarbetet. Den har utretts i nordiska ministerrådefs regi, och det finns enrapport. Enligt min uppfattning måste den internationalisering somnäringslivet genomgår och den breddning pä den nordiska marknaden som båderegeringar och parterna på arbetsmarknaden har uttryckt sitt intresse för mästeföljas av ett inflytande för de anställda och de anställdas organisationer.Det är inte rimligt aff en internationalisering av pengar och beslut infe 10 Riksdagensprotokoll 1988/89:10-11 skall fåföljas av ökad information och ökat inflytande och samråd från de fackligaorganisafionerna och deras medlemmar. var inne på arbetsmiljöområdet, och jagtycker att det är särskilt glädjande att uttrycker sig såpositivt som han gör. I en tidningsintervju kunde jag nämhgen läsa ett citat aven av partivänner. Denna partiväns positiva inställning fick manfaktiskt leta efter mellan raderna. Jag tycker att det är rikfigt aft vigemensamt arbetar med dessa frågor. Men frågar varför vi skall haen kommission oeh vilka kunskaper det är som saknas. Det finns naturligtvis kunskap som vi ännu inte har fåttfram, men det är klart aft det finns mycket kunskap ute hos myndigheter, blandforskare och på arbetsplatser. Men den kunskap som vi har bör också tillförasarbetsplatserna, sä atf arbetsplatserna förändras. Hur dessa kunskaper skalltillföras arbetsplatserna är en fråga som jag tycker atf kommissionen bör ägnaden största uppmärksamheten ät. Sedan var det flera talare som var inne pä att regeringeni elfte timmen skulle ha slängt in arbetsmiljökommissionen för att påverka sinastödtrupper. Detta tycker jag faktiskt är ett ganska grovt påhopp. I detsocialdemokratiska valmanifestef ingick ett mycket stort avsnitt omarbetsmiljöproblemen där fillsättandet av en arbetsmiljökommission var ett,dock bara ett, av de många medlen som man måste ha fill sitt förfogande för aftkomma till rätta med just frågorna om arbetsskador. Det är vikfigt med regionalpolifiken, säger . Det tycker även regeringen. Regeringen har efter diskussioner iriksdagen tillsatt en parlamentariskt sammansatt kommitté som har fått mycketbreda direktiv, och den skall ha avslutat sitt arbete i maj 1989.Förhoppningsvis kommer denna kommitté aft lägga en god grund för den framtidaregionalpolifiken. Även socialavgifterna som instrument för regionalpolitikeningår i den regionalpolitiska utredningens uppdrag, och jag föreslår att viavvaktar utredningens ställningstagande innan vi gör något ställningstagande. när vi sett fill aff det finns gott omjobb igen kan vi lägga större tyngd bakom kraven på mänskligare arbetsmiljöer.Människors vilja fill arbete har alltid varit stark, och den är nu starkare ännågonsin. Och alla människor behövs i arbete. Vi har inte råd att låtamänniskor gå utan arbete. Vi har inte råd aff låta människor slitas ut pä sinaarbetsplatser. Vi måste ha råd att låta människor ha både arbete och hälsa. 44PER-OLA () replik: Med som ansvarig förregionalpolitiken kanske de regionalpolitiska debatterna här i kammaren ändrarkaraktär jämfört med vad vi har vant oss vid . Men jag ärlitet orolig. Regionalpolifik i socialdemokratisk tappning fär infe bara drivasufifrån storsfadsperspektiv, från till . Det finnsregionalpolitiska hänsynstaganden atf göra och erfarenheter att dra från andradelar av landet som jag tycker atf regeringen och socialdemokraterna skulle dranytta av. Jag skulle vilja fa upp arbetsgivaravgifterna. IngelaThalén sade att man skulle avvakta med ett ställningstagande fills den regiönalpolifiskautred- ningen har slutfört sitt arbete. Defta tolkar jag som enreprimand till finansminister , som redan i valrörelsenuttalade sig för atf sänkningen av arbetsgivaravgifterna i skulleslopas. Det var ett uttalande som väckte bestörtning även inom desocialdemokratiska leden. Det är bra att arbetsmarknadsministern sägeratt vi skall avvakta med ett ställningstagande. Det lugnar något, och jaghoppas att beskedet når även . Jag tror aft det är viktigt aftman behäller de sänkta arbetsgivaravgifterna i eftersomnäringslivet då fär en bättre konkurrenssituation. Det fanns en del saker i anförande som jagockså vill kommentera i övrigt. Först och främst så sade jag inte attbefolkningsströmmarna nu enbart var i negafiv riktning ufifrån skogslänenssituation. Jag redovisade hela perioden, och det var den siffran jag nämnde.Jag noterade visserligen atf man har haft en annan befolkningsström,men den är tyvärr för liten. Det är därför jag upprepar min fråga fill IngelaThalén om det är regeringens avsikt atf befolkningsmäl för skogslänenskall uppfyllas och på vilket sätt det skall ske. Det som sker är inte tackvare regeringens åtgärder, utan närmast trots regeringens åtgärder. De 200extra miljoner som man tillsköt till regionalpolitiken harhaft effekt. Låt mig också säga aff det finns ett område i IngelaThaléns anförande som jag skulle vilja atf hon utvecklar närmare. Det handlarom aff främja fillgången pä arbetskraft i olika regioner och företag. Med vilkamedel avser man atf främja den arbefskraffsfillgången? Avser man atf användaförbättrade arbetsmarknadspolitiska åtgärder, av typen flyttningsbidrag ellerandra flytfningssfimulerande åtgärder? Om det är så ser jag med en viss oro påframfiden. Jag tror atf det skulle vara bra om regeringen skulle lägga nedstörre intresse och kraft pä aft främja företagens intresse aff hitta andralokaliseringsmönster i värt land än de som vi har varit vana vid de senasteåren. Härigenom skulle man också tillgodose viktiga regionalpolitiska behov. 45ELVER () replik: Arbetsmarknadsministern talar om framfidensarbetsmarknadspolitik, och hon gör det så aff man blir varm, för atf inte sägarörd. Vi behöver sikta mot det "goda arbetet," som behöver anpassastill en ny situation. Arbetet skall vara meningsfullt. Det skall vararesursbevarande och inflytandet för de anställda skall vara stort. Ja, det ärgoda, liberala teser, och jag är beredd att instämma i dem.