prot · GC0926 · 1988-12-31 00:00:00 — Som bostadsministern säger i sitt svar är det vikfigt attarbetsgruppen kan få fram underlag och all tillgänglig kunskap för att föreslååtgärder för att komma till rätta med problemen. Jag hoppas att arbetsgruppenefter hand som man får fram material sprider dessa kunskaper för att man såsnart som möjligt skall komma till rätta med problemen. Jag tror också att det är nödvändigt, som bostadsministernsäger i sitt svar, alt kräva ett ansvar av materialtillverkarna ochentreprenörerna så att människor kan hållas skadeslösa. Det är angeläget attlagstiftningen ses över, och jag skulle hälsa med tillfredsställelse om någotslags fond kunde inrättas, bekostad av tillverkarna, för att rätta tillproblemen. Om ökat bostadsbyggande i storstadsområdena Överläggningen var härmed avslutad. 18§ Svar på fråga 1988/89:178 om ökat bostadsbyggande i storstadsområdena har frågat mig vilka åtgärdersom regeringen är beredd att vidta för att styra över resurser från ett ohämmatkontorsbyggande till ett ökat bostadsbyggande i storstadsområdena. Som vet har regeringen begränsatkontorsbyggandet i både Stockholms- och . 1 november 1986beslutade regeringen att skärpa byggnadstillståndsprövningen inom dessaområden. Syftet var bl.a. att bereda utrymme för det nödvändigabostadsbyggandet. Regeringen har vidare tillkallat särskilda delegationermed uppgift att i samverkan med kommunerna öka nybyggandet av bostäder i dessaregioner. Delegationerna har getts inflytande också överbyggnadstillståndsgivningen. I får sålunda dettillståndspliktiga byggandet släppas upp av nivå endast omdelegationen medger det. som sedan har gått, har byggen för mer än 14miljarder kronor stoppals i . Byggen för ytterligare ca 10miljarder kronor har senarelagts. har bostadsbyggandet där ökat med30 %, från ca 6 000 lägenheter till ca 8 1987. påbörjades ca 6 000 lägenheter - en ökning iförhåUande . Högkonjunkturen i byggandet består emellertid, ochomfattar nu hela landet. Bristen på byggresurser är besvärande, inte minst förbostadsbyggandet. Regeringen instruerade därför för tre veckor sedanarbetsmarknadsstyrelsen att minska det s.k. övriga byggandet-kontor, hotelletc.-med 5 % i hela landet utanför storstadsområdena. förlängdes degällande restriktionerna för storstadsområdena till alt omfatta även år 1990.De tidigare 3 protokoll 1988/89:26-28 Om ökat bostadsbyggande i storstadsområdena nämndadelegationernas inflytande över byggnadstillståndsgivningen ökades, så attalla ärenden om byggnadstillstånd i fortsättningen skall beslutas efter samrådmed delegationerna. Regeringen har vidare funnit det nödvändigt att ytterligarekoncentrera bostadsbyggandets resurser till nybyggandet. Ramar har därförinförts för bostadslån till ombyggnad av bostäder i hela landet. Regeringen harslutligen föreslagit att tills vidare minska de ekonomiskastimulanserna för ombyggnadsverksamheten. Det förslaget behandlas nu iriksdagen. Effekterna av den hårda konkurrensen om byggsektornsresurser är allvarliga. Jag har vid ett sammanträffande uppmanatbyggbranschens företrädare att verka för ett agerande från branschens sida somstabiliserar förhållandena på byggmarknaden och tryggar det byggande som landetlångsiktigt behöver. Om de metoder som har valts inte visar sigtillräckligt framgångsrika, är jag beredd att föreslå regeringen att vidtaytterligare åtgärder. Jag räknar med att jag i denna del har stöd av AgneHanssons eget parti. AnL 69 (): Jag vill tacka bostadsministern för svaret. Många av de åtgärder som redovisas i svaret är åtgärdersom omfattar hela landet, men ingenstans i detta land markeras krisen inombostadsmarknaden såtydligtsom just här i . Mellan 120 00 och 130 000människor står i bostadskö, och 42 000 av dem är ungdomar som uppger sig saknabostad. är det fortfarande så att man främst bygger kontor ocharbetslokaler och inte bostäder. Som framgår av min fråga har det tillkommit 523 000 mlokalytor - det är alltså en ökning , herrbostadsminister -medan bostadsbyggandet, som bostadsministern just sade italarstolen, endast har ökat . Så kan vi alltså inte fortsätta om viskall kunna bereda bostad åt de människor i som saknar bostad.En bostad måste vara en social rättighet, och det är vår skyldighet sompolitiker att se till att bostadslösa människor får bostad. Jag medger att det inte är någon lätt uppgift, menresultatet av de åtgärder som regeringen har vidtagit talar ju för attdessa åtgärder är helt otillräckliga. Framför allt är de åtgärder sombostadsministern här redovisat för landet i stort sådana alt följden kan bliatt det blir import av arbetskraft från landet till när arbetena medGloben och Vasaterminalen har slutförts. Jag tyckte att bostadsministernbörjade bra när han antydde att han var beredd alt lägga fram förslag ominvesteringsavgifter, något som vi har slagits för i tidigare. Ärbostadsministérn beredd att lägga fram ett sådant förslag kommer vi fråncentern att stödja det. Jag delar uppfattning attutvecklingen när det gäller bostadsbyggandet i inger oro.Kostnadsutvecklingen är sådan att vi i långa stycken inte kan släppa frambostadsbyggandet beroende på alt del skulle bli för dyrt alt bo i bostäderna.Det är därför somrestriktioner av annat byggande har satts in. Det gäller alltså att dämpaöverhettningen. Vi räknar med att de åtgärder som beslöts 1986 och somsuccessivt har genomförts nu har fått full genomslagskraft. En sak är vad somfärdigställts - det är effekter av vad som satts i gång - och enannan sak är vilka arbeten som sätts i gång. Jag har också sagt att om inte de åtgärder som redangenomförts och de förslag som lagts fram i får den avseddaeffekten, då är vi beredda att sätta in också andra åtgärder. Jag har meddelatbranschen att de åtgärder som beslutats måste tas som en mycket klar signalom att vi menar allvar med att man måste komma i gång med ett tillräckligtomfattande bostadsbyggande för att klara denna del av landet och attkostnadsläget skall vara sådant att man kan släppa fram bostadsbyggandet.Klarar man inte detta är det nödvändigt att sätta in ytterligare begränsningsåtgärder.Jag hoppas att de mycket klara signalerna skall vara skäl nog för branschen attta sin del av ansvaret för att se till att det verkligen blir ettbostadsbyggande till kostnader som är acceptabla. Om tilläggsdirektiv nll utredningen om verksamhets- ochkostnadsansvar m.m. för utbildning av psykiskt utvecklingsstörda vuxna AnL 71 (): Jag tycker det är bra att bostadsministernhar agerat gentemot branschen. Från har vi ställt oss bakom de åtgärdersom infördes , och det har vi gjort därför att det ändå är ett steg påvägen. Men det finns och måste finnas effektivare åtgärder, och det är dem viefterlyser. Det är alldeles uppenbart att den utveckling som vi nu har haft ochhar innebär att åtgärderna är otillräckliga. Jag tycker att det är tillfredsställande attbostadsministern här säger atthan är beredd att vidta ytterligare åtgärder. Jaganser att det är dags att göra det. En invesleringsavgift som skulle kunna gepengar till att stimulera bostadsbyggandet är en sådan effektiv åtgärd somsnabbt kunde ge resultat. Jag väntar mig ett sådant förslag. Överläggningen var härmed avslutad. 19§ Svar på fråga 1988/89:248 om tilläggsdirektiv till utredningen omverksamhets- och kostnadsansvar m.m. för utbildning av psykisktutvecklingsstörda vuxna AnL 72Utbildningsminister : Herr talman! frågar omjag avser att utfärda sådana tilläggsdirektiv till den kommitté som nyligentillsatts för att utreda vissa frågor om utbildning för psykisktutvecklingsstörda vuxna att resultatet av utredningens arbete kan leda tillproposition . Svaret på frågan är nej. Enligt min uppfattning ärkommitténs arbetsuppgifter av sådan omfattning och principiell betydelse attdet kan beräknas krävas omkring utredningsarbete innan den kan läggafram välgrundade förslag. 1 den mån utbildningsväsendet skall utnyttjas för deuppgifter som fäst uppmärksamheten vid. är det fråga om att gå in påett område där våra skolor har ringa eller ingen erfarenhet. Om tilläggsdirektiv till utredningen om verksamhets- och kostnads ansvar m.m. för utbild ning av psykiskt utvecklingsstörda vuxna Prot.1988/89:26 att enligt sina direktiv slutföra arbetet i sådan tid att de förslagsom utredningsresultatet kan leda till kan föreläggasriksdagen , antingen i budgetpropositionen eller i ensärproposition . Om tid för remissbehandling av förslagen - i regelminst tre månader-skall ges innebär det att utredningen måste ha slutfört sittarbete senast . har uttalat alt utredningsarbetet om möjligt börslutföras i sådan tid att proposition i frågan kan föreläggas redanunder . Jag har alltså ansett att detta inte är möjligt om fråganskall få den noggranna och allsidiga belysning som den förtjänar. AnL 73 (): Det jag har tagit upp i min fråga är enligtmin mening en skandal i flera avseenden. Jag skall dock först tacka statsrådetför svaret på min fråga. Den grundläggande skandalen är de mycket begränsadeutbildnings- och utvecklingsmöjligheter som vårt samhälle ger psykisktutvecklingsstörda, alltså en av de allra svagaste och mest utsatta grupperna ivårt samhälle. Ansvaret för de bristerna delas i någon mån av alla partier, mende är det definitivt socialdemokraterna som haft huvudansvaret förde allvarliga bristerna. Del var en skandal att försöksverksamheten med särvux fickpågå innan fick ett förslag att permanenta verksamheten. Detvar en skandal att det förslaget, när del väl kom, var så ogeneröst ochofullständigt alt alla som är kunniga på handikappområdet, inkl. statsrådetspartivänner, ansåg del helt oacceptabelt. Och det är en skandal att regeringennu i sina direktiv till utredningen nonchalerar vad sade i sambandmed behandlingen av propositionen. Det här var en uppgörelse i utbildningsutskottet.Statsrådet skulle inte ha fått igenom propositionen om vi inte hade gjort uppom att trots att förslaget var dåligt acceptera det som ett provisorium påvillkor att detta provisorium bara behövde gälla . Socialdemokraten iriksdagsdebatten, , sade: De resultat utredningen kommer framtill skall föreläggas . "SkaU" sadehon! Och det var så vi alla som varit med om uppgörelsen uppfattade det. har det gått , och utredningen har knapptkommit i gång. Jag tycker alt det är en mycket aUvarlig brist i handläggningenav det här ärendet. Det är en obehaglig misstanke att det är kostnadsaspekternasom gör att ärendet ideligen förhalas. AnL 74 Utbildningsminister : Herr talman!Efter detta storslagna tal om skandaler kan det vara skäl att återge fråganrimliga proportioner. Denvuxenutbildning vi har i skolan i motsvarar den utbildning som finnsi grundskola och i gymnasieskola. De vuxna eleverna läser samma kurser.Det nya steget nu är att den grundsärskola som vi har för barn kommer attmotsvaras av en vuxenutbildning för de elever som inte fick gå i De som går igrundsärskola är elever som inte är så svårt utvecklingsstörda,som kan - om än med svårighet - lära sig läsa, skriva och räkna. Del finns elever med större svårigheter. De går ilandstingets träningsskolor. De måste ha utbildning under hela sitt liv. Dentypen av utbildning har vi inte sysslat med i skolan, men det kommervi . Där är gränsen mellan vård och utbildning svår att dra. Vi haraldrig sysslat med sådan utbildning; det fodrar en viss utredning innan vi taritu med del. Under delta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Om tilläggsdirektiv till utredningen om verksamhets- ochkostnadsansvar m.m. för utbildning av psykiskt utvecklingsstörda vuxna AnL 75 (): Statsrådet fortsätter alt försvarasin proposition . Han tycker att den är bra. Problemet är att hanär tämligen ensam om den uppfattningen. Handikappkunniga personer i hans egetparti, t.ex. , som är i kammaren, tyckte att propositionenvar utformad på ett oacceptabelt sätt. Enda skälet till att riksdagenaccepterade huvudförslaget i propositionen var att vi enades om att det skullebetraktas som ett provisorium och att vi snabbt skulle få ett nytt förslag. Det sitter långt inne att anklaga socialdemokraterna föralt vara ointresserade av handikappfrågor, men det som åberopades i debattenvar att det här är dyrt. Jag sade för vidkommande att det för ossinle var kostnaden som var problemet - del här är så viktigt att det får kostavad det kostar - utan problemet var att vi inte visste vad det kostade. skall behöva ta så som statsrådet nu säger tycker jag ärmycket beklagligt. Den grupp som här kommer i kläm hör som sagt till de mestutsatta i vårt samhälle. AnL 76 Utbildningsminister : Herr talman!Jag vill än en gång erinra om att särskolan består av två delar - den ena ärgrundsärskolan, och den får en motsvarighet i en vuxenutbildning. Den andra ärträningsskolan, som i stort sätt måste fortsätta livet igenom. Den svarar ännuså länge landstingen för. Staten beslöt nu genom att 15 miljonerskulle anslås för särvux; det var tidigare fem miljoner. Det förutsattes självfallet attlandstingskommunerna som vårdhuvudmän även i fortsättningen skulle görainsatser för de utvecklingsstörda barn som inte kunde gå i skola. Under tidenskall vi utreda också deras möjligheter att föras till skolan. AnL 77LARS (): Jag är väl medveten om de svårigheter somfinns på det här området. Men man tycker ju all en del hade kunnat hända underde som försöksverksamheten pågick. Om jag får citera mig själv, vill jag erinra om att jagsade så här i riksdagsdebatten: "Eftersom vi står bakomulskottsbetänkandet tycker jag det är mycket angeläget all få säga att denutredning som vi kräver måste arbeta mycket snabbt. Den bör helst tillsättasvid morgondagens regerings- Om ersättning tiU kommuner för vissa kostnader medanledning av sammanträdeeller, om inle det kommer att ske, inom de allra närmaste veckorna. Eftersomutbildningsministern är i kammaren hoppas jag verkligen att han tar till sigdet budskapet." Det gjorde uppenbarligen inte. Det har nugått snart , och man frågar sig: Vad harhänt under det halvåret? Ingenting, såvitt jag förstår. Det här bildar ju ett mönster. fick gå utan att enbra proposition kunde utarbetas, och har ytterligare förspillts. AnL 78 Utbildningsminister : Grundsärskolan har fått sin motsvarighet i särvux. stortsteg, och att komma med anklagelser just när steget tas och det tagit 18 år att komma fram dit, tycker jagär väl grovt. säger vi att ytterligare tillägg, att vi skallundersöka om det går attgöra något för dem som går i Iräningsskolan, tar . jag attdet är väl kraftigt att tala om skandal för. AnL 79 (): En allra sista synpunkt då. Såvitt jag förstår, har den socialdemokratiska gruppen iutbildningsutskottet nära kontakter med den socialdemokratiska ledningen iutbildningsdepartementet. Om uppgiften som gav regeringen varogenomförbar, tycker jag att det budskapet borde ha framförts fråndepartementet till den socialdemokratiska gruppen och vidare till oss i departier som medverkade till beslutet. Så jag tycker att det är litet sent påkommet att säga attuppdraget är omöjligt. AnL 80 Utbildningsminister : Herr talman!Jag har inte sagt att uppdraget är omöjligt. Det skall verkställas, men det tarsin tid att finna formerna för en samverkan mellan vård, undervisning ochträning. Skolan har inte sysslat med detta. Låt mig också tillägga att utredningsarbetet kommer attske i nära kontakt med . Överiäggningen var härmed avslutad. 20§ Svar på fråga 1988/89:191 om ersättning till kommuner för vissa kostnader medanledning av AnL 81Miljö- och energiminister : har frågat mig om regeringen avser att medverkatill att landet som helhet solidariskt ställer upp för de kommuner somfortfarande - och framöver - har extra kostnader till följd av 1skrivelse (1987/88:96) redovisade regeringen för kännedom enuppföljning av beredskapshöjande åtgärder och åtgärder för att mildra konsekvensernaav det radioaktiva nedfallet med anledning av kärnkraftsolyckan i Tjernobyl.Bl.a. har jordbruks-, trädgårds- och renskötselföretag hållits skadeslösa förmerkostnader och inkomstbortfall som har uppstått på grund av olyckan. I några fall har framställningar från kommuner omersättningar för kommunala kostnader föranledda av det radioaktiva nedfalletefter gjorts till regeringen. Regeringen har inte funnit skälatt bifalla framställningarna. Förutsättningar saknas för att regeringen skullefinna anledning ändra sin tidigare bedömning i ersättningsfrågan. Om ersättning nll kom-nmnerför vissa kostnader medanledning av AnL 82 (): Jag får tacka statsrådet för svaret. Jag ärinte förvånad, för jag hade väntat mig det svaret, men jag är litet besviken.Egentligen kan man tolka svaret på det viset att de här kommunerna får skyllasig själva att de befann sig i vindriktningen när olyckan inträffade. Det är kommunerna jag pratar om, inte de enskildaföretagen. Kommunerna har förorsakats ganska stora extra kostnader.Återkommande, speciellt på höstarna, måste del till stora mätningar. Det är enverksamhet som måste pågå , därför att cesiumvärdena varierar såoerhört. var jag i , som också haft problem med anledningav . Hela fårproduktionen där har varit utsatt, och jag frågadevilka kostnader kommunerna hade åsamkats. Jag fick fill svar att kommunernahade inga kostnader, utan dem hade man tagit på sig centralt. Med det som bakgrund ber jag statsrådet redogöra förskälen, som vi inte har fått redovisade, till att staten inte här i kange stöd till kommuner som de facto har haft stora kostnader och som kommer attha det i fortsättningen. Varför skall på det här sättet avvika ochbrista i fråga om solidariteten? AnL 83 Miljö- och energiminister : Det är helt enkelt så att kommunerna har enskyldighet att svara för räddningstjänst och liknande insatser, inte bara vidsådana tillfällen som utan även vid andra olyckor. Vi har baratillämpat den regel som gäller i vårt land på det området. Till det skall läggas att skiljer sig från deflesta andra länder just genom att ha en väl utbyggd självstyrelse,med självständig beskattningsrätt. Det är någonting väldigt fint, och på detområdet är vi bättre än andra länder. Vissa uppgifter har vi lagt påkommunerna, och det tycker jag är väldigt bra. Det är den bedömningen som liggertill grund för regeringens ställningstagande. AnL 84GÖREL THURDIN (c): Jag tycker inte att de skälen räcker. Jaghåller med om att visst har kommunerna ett oerhört stort ansvar och också enutbyggd administrativ apparat att använda, men här är del ju fråga om ett alldelesspecifikt fall. Följderna av kan jämställas med en kata- Prot.1988/89:26 strofsituation, och så betraktades de ju också i början. Därförtycker jag inte att man kan åberopa de skäl som miljö- ochenergiministern anför. Jag tyckeralltså att regeringen måste vända på klacken och solidariskt se fill all statenåtminstone något går in och stöder de drabbade kommunerna. Som del nu är,övervältras kostnader på kommuninvånarna. Antingen måste kommunerna börja ta utavgifter, bl.a. från de förelag som får hjälp, eller också kommer kostnadernaatt påverka kommunalskatten, och vi vet ju att den är tillräckligt hög ändå. Överläggningen var härmed avslutad. 21 § Svar på fråga 1988/89:236 om luftföroreningarna isödra AnL 85 Miljö- och energiminister : i har frågat mig omvilka åtgärder jag är beredd att vidta med tanke på miljöfarliga externautsläpp som drabbar i hög grad och . Utgångspunkten för det svenska agerandet motluftföroreningar och försurning är självfallet att vi gör vårt yttersta för attminska våra egna utsläpp. Ett exempel på detta är regeringens beslut för tvåveckor sedan att ytterligare skärpa kraven för svavelutsläpp vid förbränning iSverige. Ett annat exempel ärdet beslutade uppdraget till ansvarigamyndigheter att klarlägga hur en miljöanpassad svensk energiförsörjning skallutformas. I takt med att våra egna utsläpp minskar får emellertidandra länders gränsöverskridande utsläpp relativt sett allt större betydelseför föroreningssituationen i . I detta avseende är ettsärskilt utsatt område. Därför driver vi på det internationella samarbetet pådetta område. trädde protokollet till konvention ombegränsning av långväga gränsöverskridande luftföroreningar i kraft. Ett antaleuropeiska länder har ratificerat detta protokoll. Det innebär att man åtagitsig att minska sådana utsläpp med , baserat på 1980 årsutsläppsvärden, . Enligt vår mening är emellertid den utsläppsminskning somföreskrivs i det internationella avtalet alltför liten. Regeringen har därförintensifierat sitt agerande för att åstadkomma ytterligare ulsläppsminskningari . Vid senaste mötet i luftföroreningskonventionens styrelse tillsattespå nordiskt förslag en arbetsgrupp som skall utarbeta internationellastrategier för utsläppsminskningar när det gäller svavel, kväve, kolväten ochandra luftföroreningar ner till kritiska belastningsgränser för vad naturentål. Dessutom har våra bilaterala förbindelser påmiljöskyddsområdet intensifierats . Vad gäller våraförbindelser med kan jag särskilt nämna att jag inbjudit den polskamiljöministern att besöka . Det är min avsikt attdå ånyo ta upp sådana miljöskyddsfrågor som berör de bägge länderna. de gränsöverskridande svavel- och sloflutsläppen. AnL 86STEN i (m): Jag tackar för svaret. Jag är övertygad omatt statsrådet verkligen försöker att nå internationella överenskommelser såatt vi, framför allt i , framöver inle skall behöva drabbas av demiljöförstör-ningar som har skett och som tyvärr även kommer att ske. Det svar som statsrådet givit tycker jag är positivt. Menjag saknar mera konkreta åtgärder. Jag skulle vilja ställa en fråga fillstatsrådet. Om det skulle komma en begäran från eller frånnågon annan instans om att skall sända pengar, kunnande eller expertistill , som tyvärr är skuld till en del av miljöförstöringen i södraSverige, vad skulle statsrådet svara på en sådan begäran? AnL 87Miljö- och energiminister : Detta är inle min första kontakt med minpolske motpart. Jag har både besökt och haft hans företrädare här. Vi hardå mycket intensivt diskuterat både tekniköverföring och annankunskapsöverföring, liksom finansieringen av de investeringar som är nödvändiga.Jag har på begäran av polske miljöministern sett fill att flera delegationerrest i båda riktningar, i syfte att underlätta tekniköverföring av detta slag. Sedan hanterar regeringen fidigare önskemål från riksdagenom bildande av en europeisk luftvårdsfond. Jag vill säga till iMalmö att vi har tagit upp den frågan i mänga sammanhang, senast närluftvårdskonven-fionens styrelse möttes i , ochde två i där jag hade överläggningar med minanordiska kolleger. I för övrigt och i EEC-länderna finns ett stortmotstånd som det gäller att övervinna för att hitta goda lösningar på dessafrågor. Men jag har inte givit upp hoppet. Slutligen kommer det internationella miljötekniskainstitut som håller på att bygga upp sin verksamhet all spela en viktig rolli detta sammanhang. AnL 88 i (m): Jag tackar statsrådet för hennes långa ochdetaljrika utläggning. Men trots allt är det viktigaste den miljö vi har här iSverige . Vi betalar stora pengar för en topprening från 95 %till . Det är min uppfattning att man skulle kunna få mycket bättreresultat om man t.ex. hade hjälpt länder som , ochTjeckoslovakien. Statsrådet berättade här mycket utförligt om samarbetet -jag förstår att hon ser positivt på detta - men kan statsrådet se något somhelst konkret resultat eller bevisa alt något verkligen inträffat efter dettautbyte som har skett mellan och ? Det viktigaste är, som sagt,trots allt att vi får en bra miljö här i . Om vi sedan betalar storapengar för saker och ting som kanske inte ger så mycket är det inte bra. Det ärdå bättre att ge mindre pengar men få en större effekt. Om begränsningen av timgmetallutsläpp i AnL 89Miljö- och energiminister : Herr talman! Jag kan redovisa ettantal konkreta fall, inte bara på hur svensk utrustning har installerats ochanvänds , utan också hur kolleger fill mig och myndigheterna i derasländer efter våra diskussioner och de studiebesök som ägt rum har övervunnitmotståndet mot att t.ex. ansluta sig till internationella luftvårdskonventionerav olika slag.