prot · GC09125 · 1988-12-31 00:00:00 — Det äroutplånliga bilder och stämningar , då många av demsom är villiga att brutalisera den svenska utlänningslagstiftningen intevar födda. Det är tungt och det känns som en tung skam att de mörkakrafterna i vårt land har fått en sådan makt och en sådan kraft att enmajoritet nu synes vara villig att ge oss en brutalare utlänningslag. Det är tungt att rädslan för det främmande - det okända -är på väg in i denna ljusa kammare. Det är tungt att faktiskt ser ut att vinna - det ärsvårt, det är svårförståeligt och det är oförsvarligt. Det är tungt att stämningar från min barndom manifesterasi ett betänkande fill riksdag den ljusa . Solidaritet över alla gränser, ansvar, medkänsla; det ärbilder - kanske bara myter - som ledande svenska socialdemokrater hargivit oss av roll i världen. då var den somdrev politiken i hade vi anledning att vara stolta - vi kunde oftastrakryggat delta i internationella sammanhang. Visst hade han som solen sinafläckar -Indienordern med alla dessa fälthaubitsar t.ex. Men'det fanns en glöd- en känsla för dem som har det svårt i världen. verkar det vara grått,fantasilöst, byråkratiskt. Var är ert sting? Vart har ermedkänsla tagit vägen? Vart tog solidariteten vägen? Vilket är ert frändskapmed högern och ? Och vad står det för? Vart har våra grundläggande värderingar försvunnit när enmajoritet nu vill sluta gränser, när EG-anpassningen firar triumfer,när vi i praktiken tar plats i Festung ? Det är svårt att finna de rätta orden i enstund som denna, när vi i står inför beslut om att förmena förföljda,slagna och torterade en i , ett så outsägligt rikt land. Är det inte förmätet att vi i , somhar varit förskonade från krigets fasor , kan tro att vi skallför alltid vara förskonade från förtryckets elände? Om alla länder gjorde detsom vi nu står inför att göra - vart skulle då förföljda och plågade svenskareventuellt en gång kunna ta vägen? flydde många ,av ekonomisk nöd; det rörde sig om väldigt mycket folk. ser det ut som omvi inte skulle vilja återgälda den internationella solidariteten genom att mitti vår rikedom hindra nödlidande från att komma hit. Det är dessutom människorsom kommer att berika oss med sina kunskaper och erfarenheter. Inte kan det väl ändå få vara så att trots alltskall stå som vinnare och vi som förlorare i kampen mot ondska och omänsklighet? De som är hårda, vränga, rädda eller osolidariska skall inte få det sista ordet! Det är ingetbrott att fly från sitt land. Därför, herr talman, yrkar jag bifall fill dereservationer som har ställt sig bakom för degrönas räkning här i kammaren. Jag hoppas varmt och innerligt att ljuset, värmen ochmedkänslan skall styra beslut . Jag hoppas att det kan bli ettbeslut som kännetecknas av humanitet och värdighet, ett beslut som gör Sverigetill ett öppet land med internationell solidaritet och internationellt ansvar,ett land som säger nej till de mörka och ondskefulla krafterna, ett land sominte i praktiken definierar en flykting som en brottsling, som i kraft däravutsätts för lagfästa, rättsvidriga handlingar. Ny utlänningslag, m.m. I detta anförande instämde , afRantzien, , , och (alla mp) samt (vpk). Ny utlänningslag, m.m. 56EVA GOÉS (mp): och de andra kamraterna isocialdemokratiska arbetarepartiet har all anledning att känna dåligt samvetenär de granskar partiets framfart på det juridiska området - lex ,vapensmugglingen, nya utlänningslagen. Rättssäkerhet och yttrandefrihet ärdemokratins livsnerv, heter det. Hundraåringen får lov att skärpa sig. Det nu föreliggande förslaget till uflänningslag hör intehemma i välfärdslandet och demokratins . Speglar denna lagsocialdemokraternas, och moral och människosyn blir jagrädd. Jag känner sorg! , 1914, skrev man: "Utländsk zigenareävensom utlänning, som uppenbarligen har för avsikt att söka sitt uppehällegenom utförande av musik, förevisande av djur eller annan dylik sysselsättning,må vid ankomsten till riket eller därefter av polismyndighetavvisas." Den lagen väckte ett ramaskri då. Men den här lagen, , ärännu värre. kommer dessa "utlänningar" inte ens fram till gränsen!Allt går igen: 1914, 1927, 1937, 1945, 1954, 1980, 1989! Det blir värre ochvärre . Det här förslaget verkar ha fillkommit för byråkraterna,administratörerna - inte för de flyende människorna. Detta förslag är ettkatastrofalt ingrepp i människornas integritet och i folkrätten. Det äromänskligt, oetiskt, djupt kränkande. DN:s ledarskribent, som talar om"standardflyktingen", träffar mitt i prick. Byråkraterna behöver"standardflyktingen" att mala i sina kvarnar. Flyktingen skall varaanpassad till den svenska modellen. gäller enbart den standardiseradeEG-modellen! För att ni skall få möta en flykting skall jag läsa endikt som en libanes skrev efter i . Han bor i är skriven , Jag har mycket problem men jaghar inte idé men jaghar inte personer till läser vad jag skriver Jag sitterbredvid ett fönster det ärbästa väg vänta tittar påberget framför mig Jag pratar med min jag harmycket frågor men min bara lyssnar Jag frågar mig själv varför jag kommit hit Jag harbara en svara det ärfred och frihet i land och jag ärfredlig man Jag är galen... jag från mitt Uv till krig Jagbeundra detta land som en tavla jag komhit till fred-land sedan jagtänker inte på mitt liv baraspringer bakom krig och bomber Jag tittar på mina barn bara hoppsom ett stort berg och drömsom en himmel Det här en etiskfråga. Vågar ni som röstar för inlåsning av flyktingbarn och deras föräldrar,ni som röstar för kroppsvisitation och för att bryta sekretessen inom sjukvårdoch socialtjänst stå öga mot öga med de drabbade? Vågar ni sedan neka dem vårfrihet, vår fred? Vågar ni överlåta till personal på flyg- och båtterminaleratt ta ansvar för asylprövning av dessa människor? sade i ett tal att hanspartikamrater skulle rösta efter samvetet. Jag uppmanar alla: erasamveten! Rösta med oss miljöpartister, folkpartister och vpk-are! Denna frågaär djupt etisk! Detta förslag till utlänningslag är cyniskt och ett brottmot FN:s konventioner. Alla har rätt att söka asyl i ett land, men kommer dealdrig hit till gränsen, finns ju aldrig den chansen. Jag yrkar bifall fill alla de reservationersom står bakom och yrkar på att punkterna om kroppsvisitation,förvar av barn och av vuxna skall vila med åberopande av 2 kap. 12 och 20 §§regeringsformen. och stänger gränserna för de fattiga.Våra gränser borde öppnas, inte bara för västeuropéer och EG-medborgare. Varthar den globala solidariteten tagit vägen? Bekänn färg , innan det är försent, rösta grönt för flyktingarna! Jag vill än en gång upprepa att detta är ensamvetsfråga, en etisk fråga. Här gäller det att ta sitt personUga ansvar ochfölja sitt samvete. Tryck på rätt knapp för en human flyktingpolitik. Ny utlänningslag, m.m. I detta anförande instämde RagnhildPohanka, , , , ,, och (alla mp). 57 (): Jag vill till socialförsäkringsutskottetsbetänkande /89:SfU19, mom. 60, lägga följande yrkande på punkten 60: "att , om förslaget till utlänningslag i dedelar det begärts vilande inte antas av , beslutar dels att p. 1 övergångsbestämmelserna till förslaget omutlänningslag skall ha följande lydelse: Denna lag träder i kraft , dåufiänningslagen (1980:376) skall upphöra att gälla med undantag av 8 § tredjeoch fjärde styckena samt 50 § första stycket första, tredjefemte meningarnaoch andra stycket. Hänvisningen i 8 § tredje stycket ufiänningslagen(1980:376) till andra stycket i den paragrafen skall i stället avse 5 kap. 6 §i den nya lagen. Hänvisningarna i 50 § första stycket första meningenutlänningslagen (1980:376) fill bestämmelser i den lagen skall i stället avse4 kap. 13 och 11 §§ i den nya lagen. dels att i det av utskottet i bilaga 2 p. 1 framlagdaförslaget fill lag om ändring i lagen om ändring i rättshjälpslagen orden '6kap. 2 eller 3 § utlänningslagen' i 41 § 5. skall bytas ut mot '50 § utlänningslagen(1980:376)' dels att i övrigt anta lagförslagen med undantag avförslaget till 6 kap. 1 § utlänningslagen." 58 (): Det har varit en lång, intensiv, engageradoch intresseväckande debattdag i den stil som skall utmärka riksdag.Det skall vara ett forum för meningsutbyte, för givande och tagande och fördebatt, även om en del av det som vi såg kanske intevittnade om den respekt för demokratin som är någonting som vi alla i dennakammare skall hålla heligt. Jag har följt debatten mycket noga och beundrat mycket avdet som har sagts. Men jag vill gärna, innan vi går till votering, säga ett parsaker. Jag reagerar hårt när vissa försöker att monopolisera medmänsklighet. Vikan ha delade meningar om paragrafer, tekniska problem och juridiska lösningar,men att göra detta fill en fråga om att vissa känner medmänsklighet, medanandra står för någonting som i debatten närmast har beskrivits som gränsandetill barbari, tycker jag är att föra debatten bort från det som den faktisktborde handla om. Jag tillhör dem som önskar att vi levde i en värld där vikunde riva alla murar, alla gränser, alla hinder, där vi alla kunde bosättaoss, leva och verka efter eget val. Men vi är faktiskt eniga om i dennakammare, trots vad som sägs, att vi ännu inte lever i den världen. Därför harvi en reglerad invandring, och vi diskuterar hur reglerna skall se ut. Det förvånar mig litet att man i debatten på sina håll såalldeles uppenbart bortser från de problem som vi har med denna regleradeinvandring som vi är överens om, vilket riskerar att diskreditera deninvandrings- och flyktingpolifik som bör föra. Vad jag i detsammanhanget framför allt tänker på Det är klart att vi inte kan begära att allaskall ha alla dokument. Om någon, som det hände , medflygplan lyckas ta sig från till , kan vi inte begära attvederbörande har passet med sig. Det gör vi inte heller, varken enligt gammaleller ny lagsfiftning. När vi drabbas av den massiva dokumentlöshet som har ägtrum står vi alla inför ett problem som måste hanteras. Hanterarvi inte det problem som denna massiva och kanske delvis organiserade dokumentlöshetär - jag talar nu inte om enstaka fall - då riskerar vi att förr eller senarehamna i en situation där det inte blir möjligt att föra en flykting- ochinvandringspolitik med den breda folkliga förankring som en sådan politik måsteha. Därför hade det nog varit bra om de juridiska betänkligheter som kan finnasmot delar av denna lag hade förts fram under utskottsbehandlingen i ställetför att som komma som en liten takfisk smygoperation på slutet. Då hade vikanske kunnat få en dialog till stånd om de problem vilkas lösning vi bordevara överens om. Ser vi inte problemen i politiken kan vi inte heller i detlånga loppet upprätthålla denna politik. Det är inte fråga om medmänskligheteller ej, utan det är fråga om att faktiskt ha modet och förmågan att ta itumed de problem som måste lösas. Debatten har på många sätt varit bra. Jag beklagardock de inslag där man har försökt monopolisera medmänskligheten. Vi kommer , herr talman, av allt att döma hamna i en någotegenartad situation med ohka yrkanden. har framställt ytterligareett yrkande, som har distribuerats till kammarens ledamöter. Det är av denkaraktären att det nog är nödvändigt att bifalla det. Annars medför det yrkandesom tidigare framställts att vi de facto ställs utan en fungerandelagstiftning. Det finns kanske de som anser att de kan ta ansvar för en sådansituation. Vi tillhör inte dem och anser därför att kammaren bör rösta förDoris Håviks senast framställda yrkande. Ny utlänningslag, m.m. 59 (): Vi har fått en handling på våra bänkarvars innehåll det faktiskt är svårt att utläsa betydelsen av. Det förekommer hänvisningar till mängder av paragrafer, kapitel och stycken i en lagstiftning som inte allsfinns refererad i betänkandet. Jag kan inte ens på mitt bord se vilka paragrafer som det yrkas bifall till.--- Sedan debatten har avslutats kommerjag med hänsyn till att framfört sitt yrkande på ett sent stadium idebatten att ajournera förhandlingarna så att alla ledamöter kan ta del avyrkandet. Jag avser att återuppta förhandlingarna . 61BIRGIT (): Även om vi får på oss att hämtalagböcker och be vårt folk i socialförsäkringsutskottet att handleda oss idenna fråga, är det ändå otillständigt att lagsfiftning skall få gå till pådetta sätt i riksdag. Prot.1988/89:125 Det är klart reglerat hur man skall ta ställning tillvilandeförklaringar. 31 maj1989 Dessutom beslutasvilandeförklaringar av på uppdrag Ny utlänningslag, m.m. Är det meningen att vi här och skall fatta beslut om nyalagparagrafer, innan KU har beslutat om vilandeförklaringar av de övrigaparagraferna? Jag tycker inte att det skall gå till på det sättet i , varför jag yrkar att dessa paragrafer hänskjuts fill utskott. Det ärdet normala arbetssättet i . Detta är således inget inlägg i sakfrågan, utan dethandlar helt och hållet om arbetsformer och vårt sätt att arbeta. 11 § För att bereda kammarens ledamöter möjlighet attnärmare ta del av det av framförda yrkandet beslöt kammaren , på förslag av talmannen, att ajournera förhandlingarna fill . 12 § Förhandlingarna återupptogs under ledningav talmannen. 13 § Ny utlänningslag, m.m. (forts, socialförsäkringsutskottets betänkanden 18 och 19) 62 (): Vi måste ha en fungerande lagsfiftning.Landet måste styras med någorlunda klara lagar. Vi har hamnat i ensituation, där man har yrkat att vissa paragrafer skall förklaras vara vilande.Detta måste få konsekvenser för lagstiftningen i övrigt. Det måste vara någonordning, och för att denna ordning nu skall kunna återställas och för att manskall få möjlighet att tänka över konsekvenserna av att uppskjuta delar avdetta, yrkar jag att ärendet - icke bara yrkande, som var ettförsök att skapa ordning i det hela - i dess helhet återförvisas tillsocialförsäkringsutskottet. 63 (): Jag framställde mitt yrkande just för attbringa klarhet och för att vi inte skulle leva laglöst då vissalagparagrafer skulle vara vilande. Men för att det inte skall råda någonoklarhet - det uppstod tydligen förvirring, eftersom vi behöver denna lag underden fid som ärendet prövas och vissa paragrafer är vilande - motsätter jag miginte att vi återförvisar hela ärendet till socialförsäkringsutskottet förförnyad behandling. Samfidigt kallar jag ledamöterna isocialförsäkringsutskottet till sammanträde . Vi skulle ha kunnat driva ärendet fill votering, och fördetta hade det krävts två tredjedels majoritet, vilket nog hade kunnat uppnås.Men vi vill ta hänsyn till att det är flera som vill ha mera fid på sig för attinse att vi behöver lag även vissa paragrafer är vilande. 64KARIN (): Prot. Som framgått av de tidigare talarnas inlägg,finns det anledning att återremittera hela betänkandet tillsocialförsäkringsutskottet. Vi skallmed glädje ta oss an detta arbete . Jag yrkar * °' härmed attbetänkandet återförvisas. 65 (): Först vill jag säga att vi stöderåterremissyrkandet. I andra hand vill jag framställa ett yrkande underförutsättning att återremissyrkandet inte går igenom. För det fall attyrkandet om återförvisning inte bifalls yrkar vi med åberopande av 2 kap. 12och 20 §§ regeringsformen att det yrkande som framställt underöverläggningen skall vila såvitt avser övergångsbestämmelser enligt följande. Denna lag träder i kraft , dåutlänningslagen, 1980:376, skall upphöra att gälla med undantag av 8 § tredjeoch fjärde styckena 50 § första stycket samt andra stycket tredje och femtemeningarna. Hänvisningen i 8 § tredje stycket utlänningslagen till andrastycket i samma paragraf skall i stället avse 5 kap. 6 § i den nya lagen. Hänvisningarnai 50 § första stycket första meningen utlänningslagen fill bestämmelser i denlagen skall i stället avse 4 kap. 1-3 §§ och 11 § i den nya lagen. Enligt vår uppfattning bör sålunda ett sådant yrkande somframställts av inte behandlas i kammaren innan de vilande frågornaprövats av och ärendet åter anmäls till kammaren. Tack,herr talman. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1(internationella inifiativ) Utskottets hemställan bifölls med 243 röster mot 78 förreservation 1 av m.fl. Mom. 2 (återinträde i ICM) Utskottets hemställan bifölls med 269 röster mot 47 förreservation 2 av och . 3 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 3 (arbetskraftsinvandring) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avRagnhild Pohanka - bifölls med acklamation. Mom. 4 (inriktningen av flyktingpolitiken) Utskottets hemställan bifölls med 244 röster mot 76 förreservation 4 av m.fl. Mom. 5 (stöd till palestinska flyktingar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 5 avSigge Godin m.fl. - bifölls med acklamation. Prot.1988/89:125 Mom. 6 (generellt uppehållsfillstånd) 31 maj1989 Utskottets hemställan bifölls med300 röster mot 20 för reservation 6 av Utskottets hemställan bifölls. Mom. 8 (regeringens skrivelse) Först biträddes reservation 7 av och med 41 röster mot 40 för reservation 8 av Margö ochRagnhild Pohanka. 239 ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservation 7 av och - genom uppresning. De av m.fl. framställda yrkandena omåterförvisning av ärendet till utskottet för ytterligare beredning bifölls medacklamation. 14 § På förslag av talmannen medgav kammaren att deärenden som hann debatteras färdigt under återstoden av dagens sammanträdeskulle företas till avgörande i ett sammanhang i början av morgondagensarbetsplenum. 1988/89:JoU22 Vissa dammsäkerhets-och vattenkraftsfrågor, m.m. (prop. 1988/89:116 delvis). Vissa dammsäkerhets- och vattenkraftsfrågor, m.m. 66 (): Från sida har vi inget atterinra mot de föreslagna ändringarna i vattenlagen vad gäller dammsäkerhet,översvämningar och beredskapsplanering. Men den proposition vi nu diskuterarinnehåller också annat. Vi har reserverat oss på en del punkter som berörs ipropositionen. ~ Den första gäller s.k. minikraftverk. Här har vi redanfidigare från sida konstaterat att regeringens attityd till dentypen av frågor, de ingrepp i känsliga naturmiljöer som byggande avminikraftverk ofta innebär, har varit ganska nonchalant och ointresserad. Dessadebatter har förts i kammaren förut. hade vi en omgång. Där påmindejag om ett fall, som på ett ganska slagkraftigt sätt visar vad de nuvarandebestämmelserna kan innebära. Det gäller Båtforsen i nedre , därdet höll på att bli en rejäl miljöskandal på grund av bestämmelserna i dennuvarande vattenlagen för hur man hanterar denna typ av konflikter. Situationenär den att och saknar ställningsom egen part i vattenmål. Deras talan skall föras av kammarkolle- Man kan ju tycka attkammarkollegiet skall göra detta. ladekammarkollegiet på eget bevåg ned sin talan i fråga om naturvården. Man hördeinte ens efter vad och tyckte. Resultatet höllpå att bli en exploatering av ett mycket känsligt och unikt naturområde. De somsåg ett TV-program kanske kommer ihåg att just nedreDalälvsområdet skildrades ganska utförligt som det unika naturområde det är iSverige, med många arter och naturtyper som inte finns på så många andra håll. Kammarkollegiet - kanske vis av skadan - har vid någrasenare tillfällen, bl.a. när det gäller , agerat bättre. Det är ändåuppenbart att det behövs en lagändring på denna punkt, så attnaturvårdsintressena får en starkare ställning vid behandlingen av projektsåsom minikraftverk. Det hade regeringen också kunnat föreslå i dennaproposition. I stället gör man som vanligt, man slarvar sig förbi hela ämnet.Man säger rent av emot sig själv på olika ställen i den text som vi har fått tadel av. Man kan t.ex. slå upp s. 19 i propositionen. Där refereraslänsstyrelsernas redovisningar av mindre vattenkraftsprojekt som haraktualiserats: "I relativt hög grad har bedömningar avseende konfliktermed motstående intressen inte gjorts." Med motstående intressen avsesnaturvårdsintressen. Man konstaterar sedan: "De slutsatser som kan dras avmaterialet är därför relativt osäkra." Om man sedan vänder blad ipropositionen och kommer till s. 20, finner man att de bedömningar som det pås. 19 talades om inte hade gjorts plötsligt är ett hållbart argument för attutbyggnad av mindre vattenkraftverk generellt sett inte kan ge upphov fill merpåtagliga konflikter gentemot motstående intressen, dvs. På s. 20 finner man därtill att de slutsatser som på s. 19var "relafivt osäkra" bara några rader längre fram har förvandlatstill underlag för statsrådet att påstå att nuvarande vattenlagsfiftning ochnaturresurslagstiftning ger tillräckliga möjligheter att förhindra utbyggnadersom påtagligt skadar motstående intressen. Med motstående intressen menas härockså naturvårdsintressena. Läsarens förtroende för regeringens förmåga tilllogiskt sammanhängande argumentering borde redan vid det här laget vara ganskamåttligt. Det blir inte större när man sedan slår upp länsstyrelsernasyttranden, litet längre fram i propositionen, och finner att den länsstyrelse,i , som har gjort den i särklass mest utförliga bedömningen,skriver något helt annat än vad som förespeglas i regeringens referat.Länsstyrelsen i län skriver nämligen: "Över huvud taget ärlänsstyrelsens erfarenhet att den allmänt accepterade naturvårdshänsynen somnu också finns inskriven i vattenlagen har mycket svårt att vinna gehör inomvattendomstolarnas beslutsområden." Det är alltså raka motsatsen till denslutsats regeringen anser sig kunna dra av samma källmaterial. Men det är sammaslutsats drar och som vi länge har hävdat. Argumenten för en ändring, så att naturvårdens ställning ivattenmål avsevärt stärks, kvarstår alltså och framstår väl somstarkare . Men regeringen vill inte. Jag kan påminna mig attsocialdemokraterna i utskottet sade att ett av skälen till att maninte ville stödja folkparfiets förslag på denna punkt var att regeringenarbetade med frågan och skulle komma med en proposition, som säkert skulleinnehålla just de utmärkta förslag vi efterlyste. har vi en proposifion. Detär den jag just Vissa dammsäkerhets-och vattenkrafts frågor, m.m. Vissa dammsäkerhets-och vattenkraftsfrågor, m.m. har lästen bit ur. Det är den vi debatterar. Här finns alltså inte de förslag som vifick höra att de nog skulle komma. Vad krävs egentligen för attsocialdemokraterna skall finna att ett klart beslut här i ärnödvändigt för att någonting skall hända i denna fråga? Och vad görcenterpartiet, nu liksom , i detta rödblå sällskap? Detta är en typ avfrågor där jag trodde att skulle få sällskap av , men dethar vi inte fått. Det är tråkigt. I samband med detta vill jag också klargöra att folkparfietstår bakom reservation nr 4. Vi skulle ha markerat det i utskottet. Genom enolyckshändelse blev inte det gjort. Samma linje har vi markerat i bostadsutskottet.Den skall gälla även i jordbruksutskottet. Det är konsekvent med vår linje iövrigt. Jag kommer att yrka bifall även till den reservafionen, som står somenbart en miljöpartireservation. Det finns även en del andra frågor i betänkandet. Jagskall avsluta med att säga några ord om den fråga som gällersaltvatteninträngning i grundvattnet. Detta kan verka vara en liten fråga. Detvar också många som trodde det . Men man har börjat undersöka dettafenomen på olika håll, bl.a. i kommun ganska nyUgen. Man har dåfunnit att detta är en betydligt större fråga, ett större problem än vad mantidigare har trott. Vad man kan förstå från mätningarna i , och det ärsäkert likadant på andra håll, är en av orsakerna till att problemet växer detökande fritidsboendet och det faktum att allt fler bor allt längre isina fritidshus, t.o.m. året runt. Det som händer är enkelt uttryckt att manpumpar upp mer och mer sötvatten ur grundvattnet i dessa kustnära områden somdet här gäller. Och pumpar man upp för mycket blir det tryckförändringar, ochsahvattnet tränger lätt in i sötvattenreservoarerna. kan man fåett grundvatten som är tjänligt för normal användning. Allvarligastav allt är kanske att detta är en förändring som det kan ta oerhört lång fid,hundratals år, kanske , att komma till rätta med, innan manåterigen får ett normalt och rimligt vattenförhållande. Förändringen kan påvissa håll vara helt oåterkallelig. Det är möjligt, med lagstiftningens hjälp, att göra någotåt denna situation. Olika möjligheter har diskuterats i utredningar medanledning av detta.