prot · GC0989 · 1988-12-31 00:00:00 — Har regeringen meddelat transportrådetatt innehållet klart strider mot nämnda parlamentariska beslut? På vems uppdraghar iransportrådet,gjort utredningen? sanktionerat utredningsuppdraget och i så fall varför? Varför harutredningen inle signerats? Vem eller vilka personer har lett utredningen? är ansvarigmyndighet för bl.a. samordningen av beredskapsplaneringen inomtransportsektorn. Mol den bakgrunden initierade rädet elt anlal studierom transporter och försörjningsberedskap. Den utredning som till är en uppföljning och en fördjupning av tidigarestudier. Transporträdet har enligt vad jag fått vela skickat ul etl utkast lillrapport lill berörda myndigheter och intressenter inom totalförsvaret försynpunkter. Den slutliga rapporten, som nyHgen färdigställts och behandlats irådets styrelse, innehåller enligt uppgift inte nägot förslag till öppelsvenskt fartygsregister. Jag kan för egen del tillägga alt riksdagenssjöfarlspolitiska beslut givelvis ligger fasl. 31 (vpk): Jag ber att fålacka också för delta svar. Jag anser inte att jag fått svar på alla mina frågor, menvi har ännu atl diskulera, även om tiden har runnit i väg. Vi har juför haft en debatt om elt öppet sjöfartsregister och liknandefrågor, och jag skall därför inte upprepa alla vpk:s argument mot ett öppetregister. Däremot mäsle jag understryka allvaret i alltransporträdet skickar ut en rapport eller en utredning som klart strider moletl riksdagsbeslut som logs så sent som . Det beslutethandlade ju om atl vi klarl och tydligt sade nej lill elt öppet svensktregisler. Ändå kommer alltså nästan den här utredningen fräntransportrådet. Och den såg verkligen inte ut som etl litet utkast eller enskiss. Jag förutsätter atl landels kommunikationsminister har fått samma digralunta som jag med andras hjälp och efter visst detektivarbete har lyckats fåtag i elt exemplar av. Jag fick den nämligen inle såsom ledamot itrafikutskottet. Jag måste säga atl det händer underliga sakeri det här landet, som gör människor bäde rädda och faktiskt upprörda, därförall demokrafin håller på att urholkas. Den första utredning som väcktebestörtning var en liknande men ännu tjusigare rapport, som var signerad åstatens järnvägars persontrafikavdelning.Den visade framtida persontrafik på järnväg, och den innehöll enkarta där landet slutade vid ! skulle det alltså intefinnas nägon järnväg norr om . Mänga upproriska människor hörde av sigoch undrade vad i all sin dar delta var. Som riksdagsledamol kunde jag inle fåreda på vem som hade gjort den rapporten - ingen ville kännas vid den, GeorgAndersson. var , statssekreterare ikommunikationsminister eget departement, på resa i landet. Honär en flitig dam, som varit på många ställen. Tyvärr är hon alldeles för flitigoch säger alldeles för märkliga ting. stod hon i och sade,tvärtemot vad beslutat, i samband med vpk:s och s uppgörelse om 25öres bensinskallehöjning, att Blekinges kustbana skulle räddas genom atltillföras slamjärnvägsnätet. Ja, det beslutet är taget, men någon trafik har vialdrig beslutat skall gå på den. Vilkel enormt förakt mol folkviljan och mot riksdagensfattade beslut, när människor av den politiska kalibern kan få åka runt ochsäga sådana saker! Men till den fråga som vi skall diskutera. På sammasätt är det när transportrådet kan gå ut och visa upp en rapport eller enutredning som landar pä etl förslag som totalt går på tvärs mot ett nyligenfattat riksdagsbeslut. Man föreslår etl öppet register och anförberedskapsskäl. Del märkliga är alltså alt man anför beredskapsskäl, samtidigtsom man vill att farvatten skall få trafikeras av i stort sett vilkasom helst - vi kan alltså bli beroende av sådana krafter som vi verkligen inteborde vara beroende av, om vi vill värna om ett totalförsvar värt namnet. får jag inget svar på vem som har gett direktiv tilltransportrådet. Jag får inte heller något svar pä vem, när det inle ärtransportrådets styrelse, som har tagil detta beslut. Nägra dagar efter att detblivit känl att transportrådet hade gjort sin utredning träffade jag självförtroendevalda riksdagsledamöter, som sitter i transporträdet styrelse. De varalldeles bestörla och visste inle vem som hade gjort den utredningen eller ensvarför den över huvud laget hade gjorts. För all iravestera vad C.-H. har sagttidigare: Någon jäkla ordning mäste det faktiskt vara på politiken i del härlandet, också på sjöfartspolitiken! Jag vill än en gäng fråga : Vem är del somhar gjorl utredningen? Vad var syftet bakom den? Och hur kan del komma sig atlden eller de i transporträdet som faktiskt står bakom initiativet och självarapporten har tagil hjälp av det svenska redarkapitalet men inte haft en endakontakt med sjöfolket, den andra parten i sammanhanget, som är den som drabbasav det förslag som läggs fram? Om planerna på ett svenskt öppet sjöfartsregister Anf.32 (): När transporlrädet sedanbehandlade transport-politiken fram , fattades sjöfarten.Transporträdet fick därför i uppdrag alt utreda även sjöfartens roll ochframtid i del svenska transportväsendet. Om nu inte iransporlrådels styrelseanser all utredningsresultatet överensstämmer med dess egna värderingar, är manförsläs inte tvungen alt skicka ut förslaget på remiss, men jag anser att detär väldigt dumt all pä del Om planerna på ett svenskt öppet sjöfartsregister sättetlägga locket pä en myckel aktuell fråga. Frågor med sprängkraft skall mandiskutera, inte stoppa undan. Här hade vi elt utarbetat remissmaterial. Detborde ha gätl ut pä remiss. Jag tycker del är fegt av styrelsen att inte låtadella ske. Jag hoppas att det utredningsarbele som gjorts las upp av andrainstanser, så att frågan om elt internationellt register eller inte i Sverigekommer upp till en öppen diskussion. Frågan har blivil än mer aktuell och tyvärr fått etlbetydligt vidare perspektiv efter det regeringsbeslut som vi diskuterade.Den diskussionen visade, tycker jag, att regeringen antingen inte kannågonting om internationella sjöfartsregister eller också är totalt ologisk.Därför hade transporträdets utredning verkligen behövt komma lillkommunikationsdepartementet - och för övrigl ocksä komma ut till en allmändiskussion. säger att enligt förslaget tillinternationellt register skulle vilka som helst fä gå runt Sveriges kuster ochfrågar: Hur går del då med beredskapen? När jag nu har ordet, mäste jagpoänglera all bäde vi från och har talat omett internationellt regisler för oceangäende farlyg. Alt detta nu eventuelltutvidgas till all gälla även kuslsjöfart av vilka som helst är regeringens fel,som fattal det beslut som vi diskuterade . Att detsannerligen inte gagnar svensk beredskap häller jag med om. är del så atl sjöfarten kommer all diskuteras ordentligthär i kammaren igen . Till slut vill jag bara uttrycka denförhoppningen, att kommer hit . Det skulle nämligenvara myckel intressant atl diskutera hela sjöfartspolitiken med honom. Dagens debatter tycks ha en benägenhet att breda ut sig.Viola vill nu fånga in frågor kring Blekingekustbanan, en järnvägskartasom presenterades för ett anlal är sedan osv., och en tidigare debatt som vi har fört . Jag skall myckel kort konstatera för del första allregeringen inle gett något uppdrag eller någon form av direktiv lill enutredning av det slag som det här är fräga om, för det andra att myndighetersjälvfallet har en rätl atl inom sitt ansvarsområde initiera olika studier, ochäven komma med förslag till åtgärder. Det är en märklig demokratisyn här . Först ondgör hon sig över atl jag inle gär ut och larställning medan remissarbete pägär, sedan kritiserar hon alt myndigheterdiskuterar olika frågor. Hon kräver, underförslält, atl jag och regeringenskulle förhindra alt man ute i myndigheterna alls diskuterar olika frågor ochskriver utkast med olika förslag. Den rapport som slutligen behandlades iiransporlrådels styrelse innehåller nämligen inle något förslag lill svensktinternationellt regisler; del är ju della som är det intressanta! Det slår klarl för varoch en alt regeringens och beslut om sjöfartspolitiken ligger fasl,och del innebär - som jag har upprepat - ell nej lill eltsvenskt internationellt regisler. Under detta anförande överlog tredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Anf.34 (vpk): Javisst, , är huvudfrågan om vi skallbehöva drabbas av ett öppet svenskt register eller inte. Men jag försökte ocksädiskutera demokratifrågan. Det är nämligen många som precis som jag uppleveratl demokratin håller på att urholkas pä etl myckel märkligt säll, när vissainom myndigheten, vilka inte ens behöver ge sig lill känna med namn, kanförfara så egenmäktigt alt de går direkt emot fattade beslutoch utarbetar en omfattande utredningsrapport och skickar ul den på remiss. Altresultatet nu blivit atl transporträdets styrelse i dess helhet när den fått taställning till detta malerial kommit fram till en annan slutsats beror heltenkelt pä den mycket kraftiga opinion som har funnits mol ell öppet registeroch även på den upprördhet, , som föranleddes av det egenmäktigaförfarandet från transporträdets sida. Skulle jag kunna fä etl svar pä frågan vem som har gjorldenna utredning? Även om nu sakinnehållet har ändrats därför att opinionen växt- där visar demokratin sin styrka - vore del intressant att fä veta om detegentligen är själv som tillsammans med redarkapitalet slär förrapporten och därför borde ha signerat den. Andra exempel som jag tar upp har ovedersägligt relevansför en demokratifråga som jag tycker är mycket viktig och som jag menar atl detär riktigt att ställa: Skall vi över huvud taget känna nägon tillfredsställelseöver att fä arbeta i det svenska parlamentet? Om vi skall ha en möjlighel attkänna att vi här i följer upp önskemålen från dem som har valt oss,får det inte bakom kulisserna ske en mängd saker som inte alls stämmer med debeslut som vi har faltal och den vilja som vi har försökt atl företräda här. ser del som märkligt alt jag harvänt mig emol alt han som kommunikationsminister inte uttalar sig mot enÖresundsbro, som ju skulle få så katastrofala följder för miljön, och för enborrad järnvägstunnel. Jag vill nu för tredje eller fjärde gången hänvisa tillatt hans föregångare som kommunikationsminister minsann vågade ta ställning fören bro. Som broderskapare har tidigare av miljöskäl tagit ställningmot en bro, och jag har därför efterlyst hans uppfattning här . Jag vetatt han har många partikamrater som hade väntat sig ett rakryggat framträdandehär. På frågan om vem som har signerat provokationen mot ochsjöfolket och utredningen från transporlrädet får jag tydligen inget svar. Om planerna på ett svenskt öppet sjöfartsregister Anf.35 (): Jag tycker att huvudfrågan just nu är om viskall ha en öppen debatt i etl högaktuellt spörsmål eller inte. Även om det ärvettigt atl inte skicka ut ett förslag på remiss om styrelsen inle delarutredningens uppfattning, finns ju den möjligheten att styrelsen skriver alldenna uppfattning inte överensstämmer med dess mening men alt man ändå vill hafrågan under diskussion och därför skickar ut den på remiss. Men del är naturligtvis, som jag förut sade, styrelsenssak att fatta sitt beslut på den punkten. Del hjälper vidare inte, , hur många gångerstatsrådet än säger alt sjöfartspolitiska beslut givetvis liggerfast. 1988/89:89 att sä är fallet när regeringen såflagrant har ändrat premisserna som har skett i det förslag belräffandekustsjöfarten som vi har diskuterat . Överläggningen var härmed avslutad. 5 8 Svar på interpellation 1988/89:152 om transportstödettill Gotlandstrafiken 36 Kommunikationsminister : Herrlalman! JerryMartinger har stället ett antal frågor om Gollandslrafi-ken. atl gått sedan regeringen beslutade anlita rederietNordström att ulföra trafiken mellan Golland och fastlandet.Herr talman! Jag ber atl få redovisa frågorna i samband med mina svar. I den första frågan hänvisar till eninterpellationsdebatt om Gollandslrafiken . Vid den debattenangav dåvarande kommunikationsministern vissa utgångspunkter för det nyaavtalet. Sädana var bl.a.: En bra och effektivtrafikförsörjning till en rimlig samhällsekonomisk kostnad. Ett avtal som ger den som driver trafiken incitament altutveckla och förbättra trafiken som samhällets kostnader skall varakontrollerbara. MöjHgheter till, förutom ett statsunderstött basulbud åretom, etl kompletterande trafikulbud under högsäsong. har frågat om jag anser all deltauppfyllts. Det nya avtalet ger den som driver trafiken incitament attutveckla trafiken som kostnaderna är kontrollerbara. För är 1988uppgick statsbidraget lill knappt 40 milj.kr. Det är mer än vad somursprungligen budgeterats. Ökningen beror främst pä att intäktssidan inte harutvecklats pä det sätt som förutsatts. Det nya avtalet ger möjlighet till kompletterande trafik.Denna möjlighet har ocksä utnyttjats. bedrev rederiet på försöktrafik med en snabbgående . Jag vill i delta sammanhang emellertidpoänglera alt det rör sig om en möjlighet och inle om en skyldighet. Även de utgångspunkter i övrigt som min företrädare angavför del nya avtalet har enligt min mening uppfyllts. I samband med att regeringen godkände del nya avtaletuttalades, att regeringen genom en grupp statssekreterare skulle följautvecklingen på i fråga om sysselsättningen. andrafräga är om jag kan redogöra för denna arbetsgrupps iakttagelser och slutsatseroch vilka åtgärder som eventuellt har vidtagits med anledning av arbetsgruppensutredning. Den gruppav statssekreterare som refererar till hade till uppgiftalt följa utvecklingen inför bytet av rederi i Gotlandstrafiken. 46 kan i del sammanhanget konstateraalt i princip samtliga av de anställda i Gotlandsbolagelskoncessionslrafik som så önskat har erbjudits anställning i det nya rederiet.Nägol skäl att fortlöpande genom en stalssekreterargrupp speciellt följasysselsättningen på finns inle. Regeringen har en allmän ambition attfölja sysselsättningen i landet och även vidta de särskilda åtgärder som kanbedömas nödvändiga. När det gäller vill jag särskilt upplysa om atlregeringen satsat medel i en ny kryssningskaj i . I tredje fråga sägs atl det vid olikatillfällen uttalals atl den nya ordningen i Gollandslrafiken skall medföra enservicenivåhöjning. frågar pä vilket sätt den utlovadeservicenivåhöjningen nu kommit till uttryck. Allmänt gäller alt den standard som kan erbjudas itrafiken inle är oberoende av de ekonomiska ramar som anvisar förtrafiken. Vid mina kontakter med transporträdet har rådet visat påstandardhöjningar inom bl.a. följande områden: servicen ombord, tidtabellen,bokningssyste-met och terminalerna. nämner i den fjärde frågan atl de ökademöjligheterna för staten att påverka tonnagesammansätiningen i koncessionstrafikentill och frän var ett av argumenten för byte av rederi. Hans direktafräga är om jag anser att staten fått denna möjlighet att påverka och om jag ärnöjd med den nuvarande tonnagesammansättningen. Pä denna fräga vill jag helt kort svara ja. Staten har mednuvarande avtal möjlighel atl påverka tonnagesammansätiningen. Jag kan peka påatt nuvarande sammansättning bygger på samförstånd mellanstaten/lransporl-rådet och rederiet. Nuvarande lösning med inhyrning av färjanVisby bedömdes som en lämplig lösning beroende på den korta övergångstid somstod till förfogande vid byte av rederi. I sista fråga konstateras alt deekonomiska frågorna har haft stor betydelse vid beslutet om rederibyte.Anslaget lill färjelrafiken har för /89 beräknats till 30milj.kr. och för /90 till 31 milj.kr. Mot denna bakgrund har hanstället elt antal delfrågor, som jag nu besvarar fråga för fråga. frågar hur mycket transportstöd som totalthar utbetalats till fram lill och hur stor delav detta stöd som avser . Enligt uppgift från transporträdet har 57 milj.kr.utbetalats i transportstöd. Av detta belopp avser knappt 40 milj.kr. Finns del, förutom kostnader för fartygsinvesteringar,kostnader i trafiken hänförliga till det kostnadsansvar som åvilar staten underår 1988 som har aktiverats? Om så är fallet, vilken omfattning har dessakostnader och hur är de fördelade på kostnadsslag? Om sådana aktiveringargjorts - är de i så fall i överensstämmelse med avtalet? Jag förutsätter atl de kostnader som staten betalar hellföljer del avtal som ingåtts mellan staten och rederiet. I delta sammanhangvill jag nämna atl transporträdets arbete med koncessionstrafikens bokslut förnärvarande pågår. Jag avser därefter för egen del att ta del av analysen. Iavvaktan härpä kan jag inle ge någon närmare kommentar. Om transportstödet till Gotlandstrafiken Ingår kostnaderna för den fillfälliga godsfärjan , som hyrdes in för atl klara bl.a. det farliga godset ,i iransporlslödet för della är? Hur kommer del farliga godset atl fraktas undersommaren 1989? Beträffande transporter av farligt gods vill jag nämna atldessa ryms inom koncessionstrafikens ansvar. Valet av transportsäti är däremoten fräga för rederiet. kommer denna typ av transporter enligttransport-rådet att ordnas pä motsvarande sätt som . Avslutningsvisställer följande fräga: Bedömer kommunikationsministern det som sannolikt atttransportstödet lill färjelrafiken mellan Golland och fastlandet kommer allligga kring de av angivna 30 milj. kr. per är under den fioårsperiodsom koncessions-avtalet gäller? Vad gäller stödets nivä långsiktigt får jag hänvisa tilliransporlrådels anslagsframställning, som regeringen redovisat för iden senaste budgetpropositionen. 37JERRY (): Jag ber alt få tacka kommunikationsminsternför svaret på min interpellation. Kommunikationsministerns svar på mina frågorlämnar emellertid en hel del övrigt alt önska. Rederibytel i Gollandslrafiken och dess konsekvenserinnehåller mänga märkliga inslag. Sä länge inle papperen har lagts pä bordelfär regeringen finna sig i atl dessa märkligheler i mänga fall övergår lillmisstro mot handläggningen och kanske framför allt mot de ekonomiskakonsekvenserna av rederibytet. Jag kan inte förstå varför det nya avtalet fortfarande ärhemligt. Man hänvisar lill att etl offentliggörande skulle kunna skada såvälrederiet som staten. Men när detta rederi haranskaffat farlyg kan väl inle elt offentliggörande leda lill skada. Och hurstaten skulle kunna lida skada kan jag bara inte förslå. Var snäll och förklaradelta, herr kommunikationsminister! När det gäller min första fräga svararkommunikationsministern atl Iransporlslödet för uppgick lill ell ca 10milj. högre belopp än beräknat och alt detta främst beror på att inläkissidaninle utvecklats på det sätt som förutsatts. Att intäkterna i Gollandslrafiken inte blev deförväntade kan emellertid inle tillskrivas för låga taxor. Taxorna har höjtskraftigt så atl de t.o.m. är högre än vad en gäng föreskrev. ligger antalet passagerare i koncessionstrafikeni nivå med tidigare års volymer. Del förhållandet atl över trafiken har inte inneburit någon som helst ökning avpassagerarantalet. Förklaringen till att intäkterna inle har blivil deförväntade måsle därför bero pä alt staten skrivit ett avtal med det nyarederiet som baserar sig på ett antagande om en kraftig passagerarökning. De 10 miljonerna i transporlstödsöverdrag för år 1988motsvarar en ökning av antalet passagerare med . När regeringen värderatde olika anbudeninför den nya avtalsperioden har man alllsä förutsatt en 10-procentigpassagerarökning i anbudet från , medan någon sådanökning inte förutsatts i anbudet från Gotlandsbolaget. Regeringen har, såvittjag kan förstå, utgått ifrån all skulle vara duktigarepä alt fä passagerare ombord pä båtarna än Gotlandsbolagel. Genom kommunikationsministerns svar här vet vi nualltså att det är så här del har gått lill. Och det är etl högstanmärkningsvärt förfarande. Det innebär nämligen alt de två rederierna inle harbehandlats lika vid anbudsbedömningen. Det förhällandet atl passagerarantalet inte ökade underNordström & första år är elt misslyckande som skattebetalarna nufär betala. Det märkliga är bara atl kommuikationsminislern inle tycks ta dettasärskill allvarligt. Jag vill därför fräga kommunikationsministern om hanbedömer det som sannolikt atl skattebetalarna även i fortsättningen skall fäbetala för orealistiska antaganden om volymökningar i Gotlandstrafiken. Min andra fräga, om den arbetsgrupp bestående avstatssekreterarna i berörda departement som skulle tillsältas för atl se vilkakonsekvenser rederibytet kunde få för sysselsätttningen på , avfärdarministern med att gruppen bara skulle följa utvecklingen "inför"bytet av rederi. Men det är väl ändå en alltför uppenbar eflerhandskonsiruktionalt ge det beskedet, herr kommunikationsminister. Pressmeddelandet från som berättar omden här arbetsgruppen innehåller inle etl enda ord som begränsar gruppensuppgift lill liden före bytet av rederi. Det ligger ju för övrigt i sakensnatur all om regeringen lovar att en grupp statssekreterare skall "nogafölja utvecklingen", som det stod i pressmeddelandet, så mäste delta avseäven liden efter rederibytel. Det är ju först e/rer bytet man verkligen kan sekonsekvenserna- inte/öre bytet. Sä om inte statssekreterarna har granskat utvecklingenpä Golland efler rederibytel mäsle jag påslå att det ifrågavarandepressmeddelandet givit klart falska förespeglingar om regeringens vilja allhälla skadeslöst efler rederibytel. Faktum kvarstår, herr lalman, atl beräkningar som gjortsvid länsarbetsnämnden på visar alt minsl 60 arbetstillfällen flyttatsfrän Golland lill fastlandet pä grund av rederibytel. Inle ens en så självklarsak som Gollandslinjens kontor har man - trots utfästelse därom - kunnat lokaliserafill ön. Den omständigheten att Gotlandslinjen sedan årsskiftetstär som huvudman för bokning och biljetthanlering i är en helt annansak som inte har ell dugg med sysselsättningen på Golland atl göra. I dennafråga måsle nog kommunikationsministern i alla fall medge attden gotländskaarbetsmarknaden drabbats av en betydande åderlåtning som följd av rederibytel. Svaret pä min tredje fräga mäsle jag be atl fä förtydligatinnan jag diskuterar det vidare. Betyder kommunikaionsminislerns svar att handelar transporträdets bedömning all standarden i trafiken har blivil bättreefter bytet av rederi? Beträffandemin fjärde fråga som handlar om tonnaget säger kommunika- Om transportstödet tiU Gotlandstrafiken 4 protokoU 1988/89:88-89 Prot.1988/89:89 tionsministern att inhyrningen av passagerarfärjan bedömdes som "en lämplig lösning beroendepä den korta övergångstid som slod lill förfogandevid byte av rederi". Detta kan jag förslå, eftersom så många alternativ lill"" väl inte fanns - man var mer eller mindre tvingad all hyra indelta farlyg. Vad frågan gäller, herr kommunikationsminister, är om delenligt avtalet är möjligt att hyra in ett farlyg på detta sätt. Om så är falletskulle jag vilja veta huruvida Gotlandsbolaget i samband med upphandlingenmeddelades att en sädan möjlighet stod lill buds. Här har såvitt jag kan förstå ytterligare endiskriminering gjorts mellan de tvä rederierna ochGotlandsbolagel, en diskriminering som fått utomordentligt stora ekonomiskakonsekvenser försåväl staten som de berörda rederierna. När del slutligen gäller min femte fräga om detaljernakring transportstödet villjag avvakta kommunikationsministerns replik pä deljag sade inledningsvis i detta ämne innan jag gör nägon ytterligare kommentar. 38 (): Jag vill särskill ta upp en punkt istalsrädels svar till . Längst ned pä första sidan i detstencilerade svaret stär alt det skulle finnas möjligheter lill, "förutomett slatsunderslött basutbud ärel om, etl kompletterande trafikulbud underhögsäsong". var en av punkterna i del nya avtalet med , och jag kan därför inte låta bli att ta tillfället i akt atl somrepresentant för län uttala den slora besvikelse som jag och mänga rnedmig känner över atl turisltrafiken mellan Golland och vårt län inle kommer igång . Ca 120 000 färre passagerare kan vi räkna med alt det blirmellan de två stora luristlänen , om vi utgår från de siffrorsom gällde för två är sedan. Då reste 83 000 personer mellan och Visbyoch 36 000 personer mellan och . Den här delen av avtalet med bordei är kunna leda fram lill en god turisttrafik under högsäsongen.