prot · GC0912 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag tror attdet är viktigt att vi från svenskt håll är pådrivande internationellt för attminska subventioner och tullar. Men det är mycket angeläget atf det sker isamordnade former. Denbild som jordbruksministern tecknade av vårt svenska jordbruk stämmer mycketväl överens med den bild vi har. Skillnaden är dock att vi menar att enomläggning måste förberedas av en jordbruksutredning. Jordbruksministernhänvisar nu som fidigare till att vi 1985 fattade ett jordbmkspoUtiskt beslutsom skulle gälla och att vi sedan skulle ha en utvärdering. Vi tyckeratt det är förlorad tid att vänta så länge på en ny jordbruksutredning. Redanbeslutet , som grundade sig på livsmedelskommitténs slutbetänkande, visadesig vara felakfigt. Man beräknade exempelvis att exportkostnaden föröverskottsspannmålen 1985 skulle vara 400 milj. kr. Den verkliga kostnadenuppgick till ca 1,5 miljarder. Andra förutsättningar ändrades också snabbt:priserna på världsmarknaden, överproduktionen på världsmarknaden. Jagframhöll i mitt inledningsanförande aff jordbrukarna måste känna trygghet i sinverksamhet. Jag anser atf det är uteslutet aff vi skulle kunna företa så storaomläggningar i det svenska jordbruket som behövs för att få det både mermarknadsanpassat och mer miljövänligt utan en grundlig genomgång i enjordbruksutredning, där vi hade möjlighet aft med företrädare förjordbruksnäringen i lugn och ro arbeta igenom oeh genomlysa olika förslag. Jagvill därför fråga jordbruksministern om han infe har övervägt att idet här läget tillsätta en ny jordbruksutredning. 33 () replik: Det var med en viss tillfredsställelse jag lyssnade på jordbruksministernhär . Att vi inte skaU få en ensidig svensk avreglering av det stöd somjordbruket har av införselavgiffer är ett bra besked fill det svenskajordbruket. Det är också bra, tycker jag, att jordbruksministern säger att enensidig strukturrationalisering inte i första hand är det som skall ge resultatoch att man har gått ifrån den tanken. Det är en socialdemokrafisk politik somman har övergett, och det är bra. Jordbruksministernsade också att den nuvarande jordbrukspolifiken infe är bra. Det har vi sagthela tiden. Den har aldrig varit bra vare sig för konsumenter eller förproducenter. Det är nyttigt att man har kommit underfund med det, för då kanskedet finns förutsättningar för ett resonemang och en diskussion som kan ledatill något bra, SvenEric Lorentzon var rädd för att jordbruksministern skulle gå iadministratörernas ledband. Av allt atf döma blir det inte så. Jordbruksministernsade att han skall ta upp en diskussion med oss här i och lyssna påriksdagen. Det tycker jag är bra, fortsätt med det! Idenna nya jordbrukspoUtik är det viktigt atf jordbruket ges möjUghet attproducera annat än livsmedel. Är jordbruksministern beredd att medverka tilllösningar som ger denna möjlighet? Där tror jag att det krävs ett samhälleligtengagemang också efter 1990, Det vore värdefullt aff få veta om jordbruksministernhar tankar i den riktningen. Jordbrukefs möjligheter aft medverka fill en bättre miljöär en tväsidig problematik: det gäller dels atf kunna framställa de nyaprodukterna, dels aft kunna producera olika typer av grässorter i störreutsträckning än och även få avsättning för de produkterna. Systemet iOmställning 90, atf man skall låta ogräset växa och sedan spruta bort det, ärnaturligtvis ingen bra idé. Det är fel från många synpunkter, med tanke på attdet gäller både aff utnyttja de resurser vi har och atf inte sprida mer gift änvad som är nödvändigt, 34 (vpk) replik: Jag tackar för beskedet affjordbruksministern vill återuppta jordbrukssamtalen med parfier ochrepresentanter för näringen. Det ser vi fram emot och tror aff det kommer affbli mycket givande och spännande. Många deltagare i den här debatten har ju sagt aff detsvenska importskyddet är mycket viktigt, och jordbruksministern instämde ju.Men i , som har nämnts här, förs det fram andra tankar. Jagtycker att det hade varit intressant om jordbruksministern litet mer hade velatutveckla hur det svenska imporfskyddet skall se uf infe bara nu och dennärmaste fiden utan också pä litet . Först vill jag säga apropå Javisst, herrminister-syndromet aft min statssekreterare sitter här infill. Jag tycker infeaff han ser så farlig ut. Jag tror infe heller aft de av kammarens ledamötersom har träffat honom uppfattar honom som så farlig som han hade kunnatuppfatfas av och framställning. I den män som fiden medger det vill jag svarapå fråga om EG och det svenska jordbruket. Det ärsjälvfallet en stor och vikfig fråga. Vi behandlade den ganska utförligt i regeringensproposition till . Det viktigaste är väl aff konstatera, somregeringen och har gjort, atf jordbruket är det område där vi inteanser aff vi kan gå lika långt i harmonisering som då det gäller industrin ochandra områden. Skälet därtill är i första hand infe aff vi skulle ha såolikartade typer av regleringar. I själva verket är det så när det gäller devariabla införselavgifter som vi har i atf man har motsvarande avgifteri EG med ungefär samma uppläggning. Det är ingen tillfäUighet - EG-företrädarekom till pä 1950-talef och början på 1960-talef och faktiskt så gottsom kopierade värt system. Huvudskälet är ett annat, nämligen atf EG:sregleringssystem finansieras i EG:s budget. EG:s budget styr penningflödena.Hos oss är det som bekant våra regleringsföreningar som gör detta. Man kan inteföreställa sig att delta fullt ut i EG:s jordbrukspoUtik och därmed depenningflöden som så atf säga genererar denna polifik utan aft vara med i EG:sbudget. Det är självklart aft ett land som icke är medlem av EG inte kan delfai EG:s budget. och regeringen var överens om ungefär detresonemanget. När det gäller olika bestämmelser så skiljer de signaturligtvis på många områden. Man har emellerfid i utredningar konstaterat affpå många livsmedelsområdenär skillnaderna mellan svenska bestämmelser och infe sådramafiskt stora utan, sägs det, fakfiskt ofta mindre än vad skillnaderna i dagär mellan olika bestämmelser. Låt mig i det sammanhanget säga fill aff EG juockså har regler som innebär aff om det är hälsoskäl eller miljöskäl som ettland inom EG hävdar, så kan man gå längre än . Jag kan visserligeninte svara på om defta kan befraktas av någon annan som ett dolt sätt aft krypabakom ett handelshinder, men den här möjligheten finns alltså för dem som i dagär medlemmar av EG. söker som bekant inte medlemskap i . Ett område som säkert skulle bli problemafiskf vid enlångtgående harmonisering och där vi har mycket goda skäl aff vara vaksamma ärdet fyfosanifära området, som det heter på tekniskt språk, dvs. skadegörare avolika slag, som vi genom värt klimat och genom vår belägenhet här uppe i norrpå den här sidan av har varit förskonade ifrån. Det är ett område somrymmer många problem om man skulle söka få fill stånd en harmonisering. Där harDanmark som EG-medlem pä en lång rad områden gemensamma intressen med de andranordiska länderna. befinner sig ofta i motsvarande situation och harsamma intresse som vi av aff infe genom olika typer av nya bestämmelser tillsig få skadegörare som man varit skyddad ifrån. Sammantaget har regeringenoch konstaterat aft vi icke pä jordbruksområdet kan gå lika långt ivåra strävanden atf harmonisera som vi kan och vill göra när det gällerindustrin, tjänster och annat. sade aft vi bara önskar utredningar och infegör någonfing i prakfiken. Han nämnde kemikalieanvändningen i jordbruket somexempel. Det är emellerfid så aft så sent som på regeringensförslag har beslutat om en läng rad vikfiga miljöåtgärder just för aff begränsaanvändningen av handelsgödsel och bekämpningsmedel samt det läckage frånjordbruket ut i våra vatten som är ett dominerande miljöproblem. Avsiktenär ju atf halvera läckagef av framför allt kväve men också av andra ämnen framfill . Det målet och en lång rad konkreta åtgärder -infe alls barautredande - fattade ju beslut om så sent som . Självfalletmåste vi gå vidare med denna typ av frågor. Vi har t,ex. saft uf enkontrollstation 1991 för defta arbete, också upp frågan om annan användningav vår mark än för matproduktion. Det är en vikfig fråga. Vi satsar nubetydande belopp på forskning för aft ge möjlighet aff utveckla energigrödor,industri-grödor - alltså grödor som kan användas t,ex som insatsvaror i denkemiska industrin - , medicinalväxter och en lag rad andra tillämpningar avnischgrödor. Självfallet är detta aspekter som vi måste ha i åtanke dä vidiskuterar nya medel inom jordbruket och jordbrukspolifiken. har frågat om formerna för en utredning. Jagupprepar atf jag har för avsikt aff inom den närmaste framfiden bjuda inrepresentanter för riksdagspartierna, jordbruksnäringen och konsumenterna föraft fortsätta de jordbmkspolifiska samtalen. Det är ett lämpligt forum för migatt närmare gå in på former och uppgifter, utvärdering som i viss män finnsmed i bilden oeh som också behövs och det utredningsarbete som förestår iförsta hand, som sagt, för atf års riksdag ha ett underlagsä atf både riksdagsparfierna,näringen, allmänheten och konsumenterna skall få fillfälle att bedöma förslagsom regeringen bör förelägga . Anf.36 () replik: Skämtsamt sagt viU jag varna för parallellen med den engelskakomediserien , herr minister. Den ministerns statssekreterare var ocksåvänlig, lika vänlig och tillmötesgående som herr ministerns statssekreterare.Jag vill bara poängtera att risken är uppenbar. Jagtackar för svaret. Ministern har varit öppen och svarat på mina frågor. Detgäller atf finna en harmonisering med EG som kan gå så långt som möjligt utanatt vi äventyrar de frågor som vi diskuterar och de intressen som vi villslå vakt om. Jagvill säga fill ministern att jag hade tänkt fa upp en annan sak som också nämnsi , nämligen markvärdena som tycks vara det revolutionerande isvensk jordbrukspolitik. Kan man bara få ner markvärdena tycker man sig kunnalösa de flesta problemen. Jag skall infe argumentera vidare i denna fråga,eftersom repliktiden och antalet repliker inte ger utrymme för defta. Dessafrågor inrymmer ganska intressanta aspekter som också hade varit värda attdiskutera. Om ESO-rapporfens intentioner skulle uppfyllas skulle de fåkatastrofala följder för svenskt jordbruk och svensk landsbygd. Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar, Anf.37 () replik: Jordbruksministern fog upp anpassningen till EG, Det är naturligtvis pådet sättet atf svenskt jordbruk i stor utsträckning är beroende av vad somhänder i världen. Svenskt jordbmk har också goda möjligheter att konkurrera.Det svenska jordbruket har infe större stöd än jordbruket ute i ; stödetär väl ungefär lika stort, men samfidigt ställer vi andra krav pä det svenskajordbruket än vad man gör på jordbruket ute i , Det är vikfigt att detsvenska jordbruket för den skull har ett visst skydd, så att konkurrensen blirnågot så när likvärdig. Jag tror alltså att det finns vissa bekymmer vidanpassningen tiU EG, och det är vikfigt att understryka vad jordbruksministernsade om atf vi inte kan gå hur långt som helst. Vi har både miljöhänsyn ochandra skäl för aft göra undantag - infe minst aff livsmedlen skall vara av godkvalitet. Detär bra att jordbruksministern säger atf det är viktigt att få fram nyaprodukter, men det är infe bara forskning som behövs för att åstadkomma defta.Vi måste också utveckla tekniken och skapa marknader för de nya produkterna, såatf jordbruket får avsättning för dem. Det är först då vi får användning för denya produkterna. Rapportenfrån talar om stöd fiU jordbruket och man sätter i detsammanhanget likhetstecken med de införselavgifter vi har avseendejordbruksprodukter som importeras fill . Egentligen är inte hela summanav införselavgifterna ett stöd tiU jordbruket, utan det fungerar som ett stöd fill jordbruket gentemot en lågprisimport av varor till världsmarknadspris sominte har något gemensamt med produktionspriser och som infe skulle vara enverklighet om vi infe hade någon jordbruksproduktion i , Då fick vinaturligtvis betala de produkfionskosfnader som dessa länder har, och de ärhelt andra. Med detta sätt aft se saken krymper det s.k. stödet och blirbetydligt mindre. Kampanjenaff hela skall leva är viktig, men frågan är om jordbruksministern ochregeringen menar allvar med den. Om det är så måste regeringen också slå vaktom jordbruket. Det vore bra om vi kunde få detta bekräftat. Densista fråga tog upp handlade om en sänkning av markvärdena.I första hand är det inte jordbruksprodukfionen som höjer markvärdena, utan detär intressen utanför jordbruket som konkurrerar om marken. Det är på det sättetsom markvärdena höjs. Detta förhållande kommer vi inte ifrån med de åtgärdersom här nämns. Det krävs heh andra åtgärder för detta, Anf.38 () replik: Alla är uppenbarligen överens om aft något måste ske med det svenskajordbruket med hänsyn till den enorma kemikalieanvändningen. Vi har länge vetatatf det är dåUgt ställt med jordbruket. Det är alltså infe så atf vi har saknatkännedom om de förödande verkningar som kemikalierna harpå ekosystemen. Därför är det litet ledsamt, tycker jag, aff höra att vi måste filisätta en utredning och aft vi skall arbeta i lugn och ro, Miljöparfiethar den bestämda uppfattningen aff det är ganska bråttom atf komma i gång medett konkret arbete. Precis som sade fidigare far ju en omställningav det svenska jordbruket tid. 39 FÖRSTE VICETALMANNEN: Replikräften avser jordbruksministerns anförande. Först vill jag säga följande till om stödet till detsvenska jordbruket och anpassningen fill EG, OECDkommer att offentliggöra den studie av det svenska jordbruket somorganisationen nu arbetar med. Utifrån den kan vi jämföra stödet fill detsvenska jordbruket med stödet till andra länders jordbruk. gör ju s.k,ländersfudier för de olika medlemsländerna, och kommer vi alltså attfå ett diskussionsunderlag som gäller just värt land. Vad vi kan se äratt har det allra högsta jordbruksstödet, därefter kommer ingenting ochingenfing och sedan kommer och . Efter det kommer , sedanEG, så och många av jordbruksexportörerna i , , osv.och sedan kommer . är det land som har minst stöd.Sveriges stöd ligger något över EG:s, ganska nära men ändå något över. Vårtstöd är klart högre beträffande vissa animalieprodukter. Det kan diskuteras omspannmälssfödef ligger strax över eller på samma nivå som EG:s, det skiljerlitet mellan olika år. och har inte undersökts ännu, men jag skulletro atf de ländernas stöd också ligger något över EG:s. Ungefär så ser välstödet uf i de olika länderna. Därmed är vi inne på de internationella frågorna. AnnikaÅhnberg frågade mig i förra repliken om den internationella utvecklingen. Jagvill säga fill henne atf det som skall ske , alltså vidGATT-förhandling-arnas kontrollstation, är ett försök atf se om vi kankombinera kortsiktiga åtaganden, som en del länder önskar, med långsikfigaåtaganden som andra förespråkar. Pä den punkten är det så atf EG och ocksåstora exportörer som , , en del och den typen avländer som ingår i den s.k. Cairns-gruppen önskar en frysning av dettraditionella jordbruksstödet. Det produkfrelaferade stöd som många länder,däribland även , har skall alltså frysas, medan andra typer av stödskall tillåtas växa i stället, dvs. sädana stödformer som inte snedvriderhandeln på samma sätt. Framför aUt har sagt aft man inte vill gå in i dendiskussionen förrän man har fått åtaganden från andra länder aff ocksådiskutera den långsikfiga neddragningen av gränsskyddet. Ungefär där har diskussionen stått . Från endel länder säger man: först korfsiktsåtgärder, från andra länder säger man:först långsikfiga åtaganden. Huruvida man kommer aft kunna finna nägon form avkombinafion av kortsikts- och långsikfsåfaganden i kontrollstationen idecember är, som jag sade i mitt första inlägg, en öppen fråga. Det tror jaginte går att bedöma . tog upp en lång rad mycket viktigakonsumenfkrav på livsmedlens kvalitet, men på en punkt måste jag rätta henne.Jag fick intrycket atf menade att vi i skulle tillåtagenmanipulation pä djur för atf de skall tillväxa. Det tillåts alltså inte iSverige, utan tvärtom har vi tagit upp den frågan speciellt i den djurskyddslagsom antog. Vi har samma uppfattning som , att man ickeskall tillåta genmanipulafion pä djur i tillväxtbefrämjande syfte i . Förste vice talmannen anmälde atf anhållitaft tiU protokollet fä antecknat atf hon inte ägde rätt till ytterligarereplik. 41 BOLUNDGREN (m); Jag träffade under höstens valrörelsenågonstans i i samband med ett torgmöte en byggnadsarbetare somkom fram till mig och sade att han inte förstod varför vi moderater talar såmycket om marginalskatten. Den var inget problem, menade han, det var lätt attjobba svart sä atf pengarna räckte till. Vi har läst i fidningarna och hört iandra media om ännu större skatfefransaktioner, hur man satsar på kommanditbolagoch ufdelningsfonder, allt i syfte aff minimera den skaft som skall träffavissa inkomster eller vinster. Detsamma gällde ju byggnadsarbetaren - i detfallet i och för sig utanför lagen. Det mest intressanta om man ser symptom som är negativaoch gör ont, i det här fallet i samhällsekonomin, är ju att studera vad orsakenär. Alldeles uppenbart är att orsaken är det höga skattetrycket i , ochalldeles särskilt den höga beskattningen av inkomster, speciellt på marginalen. Det är defta som gör atf riksdag har beslutat affbär- och svampplockning skall vara skattefri upp fill ett visst belopp, förannars skulle infe de resurserna fas fill vara i fillräcklig omfattning.Människor skulle tycka - oeh tyckte fidigare - aft skatten tog för mycket. Detär defta som gör att har diskuterat och av regeringen begärt förslagom skattefrihet upp till en viss gräns också för koffplockning, någonting somhar betydelse för förnyelsen av våra skogar. Det är det som gör att har beslutat affufländska gästforskare bara skall betala skatt på av sina inkomster, förannars, bedömer man, skulle de ufländska gästforskarna infe vara beredda attkomma till vårt land, vilket skulle ha negativa följder för oss. Vi ser hur de svenska fennisspelare som det går bra förflyttar till andra länder. Vi ser det infe, men än mer kännbart för värt land ärkanske atf skickliga tekniker, yrkesmän och -kvinnor, flyttar utomlands därföratf vi har för höga skatter i . Skatteuttagetskadar alltså den svenska ekonomin kraftigt. Räknat och framåt är det tiotusentals kronorsom varje hushåll har förlorat i genomsnitt - pengar som skulle ha kunnatanvändas fill många ändamål. Inte minst skulle de ha möjliggjort enresurssnålare produktion och bättre satsningar pä miljövårdsätgärder, för affta några exempel. Omväriden har insett de problem höga skatter ställer tillmed. Trots aff man i utgångsläget hade ännu lägre skatteuttag och ännu lägremarginalskatter än , har man redan inlett reformer som syftar tilllägre skatt. I beslöt man att normalinkomstfagaren skulle ha enmarginalskatt pä ; i är normalinkomstfagarens marginalskattåtminstone det dubbla. Ingen skulle i betala avlöneökningar och inkomstökningar i övrigt i skatt; i är det näsfandubbelt så mycket: vid genomsnittlig kommunalskatt. Jag skulle kunna taupp andra länder, både i , i och i andra världsdelar, där man hargått och reformerat skattesystemet i den riktningen. I har regeringen aviserat en omläggning som skulleträda i kraft . Vi kommer aff för sent genomföra en skatteomläggning, ochdet är dessutom stor risk, med den nuvarande regeringen och den nuvaranderiksdagssammansäffningen, aft det blir en ofillräcklig och i vissa avseendenfelakfig skatteomläggning. Finansministern talade i går i kammaren om atf skaften påarbete skulle sänkas och atf marginalskatterna skulle sänkas. Det ärnaturiigtvis bra atf man äntligen har insett detta, aft socialdemokrafin inteär helt belastad, som den var i början av 70-falef när finansminister aff marginalskatten infe var något problem. Så långt har man nu kommitatt man inser aff den är ett problem, men hur mycket skall man sänkamarginalskatten? Inga besked - infe före valet, och uppenbarligen infe hellerefter valet. Det gavs inga av finansministern i alla fall. Men finansministern gav ett par andra besked, som ärmycket allvarliga. Han sade aft beskattningen av kapital skulle öka. Vadinnebär det egentligen? Jo, allt annat givet, aft om man ökar beskattningen avkapital så Därmedminskar investeringar av olika slag. Det ger lägre tillväxt och färrearbetstillfällen, en lägre standard. En ökad beskattning av kapital ger dessaeffekter, oeh det är vad den socialdemokratiska regeringen redan i dagaviserar! Det är mycket olyckUgt, av naturUga skäl. Detsaknades också ett besked, som dock åtminstone infe jag hade väntat mig:beskedet om när man skall inleda den sänkning av världshögsfaskattetryck som man ibland talar om, när man är extra pressad. Det finnsingenting som tyder på att man vare sig kan eller vill sänka skattetrycket. Ochom man inte gör det, blir det inte fillräekligt omfattande säkningar avmarginalskatten. De sänkningar som ändå kan komma aft vidtas kommer aft fåbetalas av framför allt låginkomsttagare, för det är ofrånkomligt atf om manskall sänka skatten för någon inom ramen för ett oförändrat skaftetryck lederdetta till atf någon annan får höjd skaft. Det blir dä följden avsocialdemokrafisk politik. Dettainnebär också aft politiker behåller sin makt aff bestämma över medborgarnasinkomster. Medborgarnas valfrihet, rätten att själva disponera över sinainkomster, inskränks även i fortsättningen oerhört mycket. De offentligamonopolen stärks alltmer. Denutbyggnad av sjukvården som efter hand kommer aft bli nödvändig av många skäl -den tekniska utvecklingen, en större andel äldre osv. - kommer att ske inomramen för det polifikerstyrda offentliga sjukvårdsmonopolet, där människanutlämnas åt polifiska beslut. Barnomsorgen kommer att byggas ut ensidigt genomde kollektiva daghem som byggs i de kommunala församlingarna. Jagkunde ge flera exempel på hur monopolen kommer aft öka i omfattning. Dettaleder naturligtvis - eftersom offentliga monopol finansieras genom skatter -till atf skatteuttaget också kommer aft öka . Alltsedan 1982, närsocialdemokraterna fick regeringsinnehavet, har vi sett vilken typ avskattehöjningar det rör sig om. Det är framför allt skatter som har dentrubbiga ändan vänd neråt - innebärande att låg- och mellaninkomsttagare fårbetala den största delen. Det handlar om olika typer av energiskattehöjningar,som alldeles uppenbart innebär att några tvingas betala mycket för sinenergikonsumtion. Resultatetav den socialdemokratiska polifiken blir alltså att riksdag, landsting ochkommuner efter hand kommer aft fa över alltmer av medborgarnas inkomster.Skattetrycket kommer att öka. Det som blir kvar efter skatt är för de allraflesta inte tillräckligt för att man skall kunna efterfråga någonting annat ände offenfliga monopol som finansieras genom höga skatter, även om man skullevilja utnyttja något annat alternativ som man själv valt. Ja, vissa kan kanskevälja. Men vilka är dä de? Jo, det är de som redan i utgångsläget har storatillgångar och höga inkomster och som trots de höga skatterna får tillräckligtmycket kvar för att kunna välja enskilda alternafiv. Det är de som kan väljaprivat sjukvård, som inte finansieras genom den offenfliga verksamheten,offenfliga försäkringar. Tvärtemotvad civilministern sade leder alltså den socialdemokratiskaregeringens politik - det är alldeles självklart att det förhåller sig så -till att det bara blir de välbeställda som kan välja mellan olika alternativ. Det är en uppseendeväckande effekt av socialdemokratiskpolifik. Dessutom blir tillväxttakten i ekonomin lägre, och en lägretillväxttakt är allfid sämst för dem som har det sämst ställt -låginkomsttagare, handikappade, sjuka osv. Den skattepolitik som vi moderater förordar har tvåhuvudsakliga målsättningar: För det första gäller det en ökad valfrihet förmedborgarna. Det är någonfing som framför allt kommer att gynna de vanligamedborgare med normala inkomster som inte har så stor valfrihet.