prot · GC09106 · 1988-12-31 00:00:00 — Genom förbättrade kommunikationer skapas möjligheler tillbättre samverkan mellan olika kommuner och regioner, utökade möjligheler lillfördagskoniakler och slörre möjligheler att nä olika arbetsmarknader. Delfaktum atl nu får en egen högskola understryker yllerligare behovel avbl.a. en fungerande kollekfivlrafik. Väl fungerande person- och godstransporter är synnerligenväsentliga för den lolala samhällsfunktionen. Transportsystem av olika slagbehövs. Järnvägstrafiken är i detta sammanhang inte att bortse frän. Den fylleren viktig funklion. Vi diskulerar här järnvägslrafiken.Därför har jag anledning att beröra endasl den i delta anförande. Vi noterar all järnvägsnätet i är nedgånget.Åtgärder behöver sättas in snabbi. Banorna behöver ruslas upp och ges bällrestandard. Gammal och icke ändamålsenlig vagnmateriel måsle bylas ul. Medulrälade och förbällrade spår, nya lok och vagnar ges möjligheler lill avsevärtförkortade restider. Åtgärderna skulle således krafligl bidra lill alt ökasåväl antalet resenärer som mängden gods pä de olika järnvägslinjerna. Möjligheternalill arbetspendling mellan olika orter skulle öka, miljön må bällre ochtrafiksäkerheten främjas. Satsningarna pä det blekingska järnvägsnälel har varil islorl selt obefintliga, med undanlag för inledningen lill en viss upprustning ibörjan pä 80-lalel. Del är av yttersta vikt atl järnvägsnätet i länet ses somen samhällsekonomisk tillgäng och atl det blir behandlat därefler. Som tidigarenämnls är del enda riktiga atl rusta upp järnvägstrafiken och väl vårda detkapital som, trots alll, banorna ulgör. Trols atl tekniken har utvecklats ochförbättrats har järnvägs-uivecklingen på många säll närmast legat stilla.Ulvecklingen av järnvägarna har inle pä långt när följt ulvecklingen inom andratransportområden. Det gäller nu att rätta till dessa brister. För delär det avgjort så att modern tågtrafik med anpassade tidtabeller är delsnabbaste och effektivaste kollekliva transporlsättd, i synnerhet utmed denlälbefolkade kuststräckan. En rejäl upprustning av banorna skulle kunna minskarestiderna avsevärt. Som exempel kan tas restiden mellan Kariskrona ochSölvesborg, den östligaste resp. västligaste av länds städer. Den skulle kunnakortas ned lill ca 45 minuler. Delta skall vi jämföra med den lid resan lar , ungefär dubbla tiden. Tiden för sträckan skulle intebehöva överstiga tvä timmar mot dagens tre och en halv. Bara genom enupprustning av banstandarden pä vissa delar av sträckan restiden kunna förkortas med 30 minuler. Alll talar således för all en upprustning skulle ge tillresullal all den onda cirkel som järnvägstrafiken befinner sig i skullebrytas och atl irafiken på banorna skulle bli fill dl verkligt ochändamålsenligt alternativ i trafikförsörjningen. Del är vikligl alt kustbanan i östlig-västlig rikininggenom länet med koppling till stambanan i saml medMalmö-Lund-regionen liksom den s.k. kust-lill-kusl-banan frän översiambaneknut-punklen vidare mot Göleborg ges de upprustningar och färde satsningarsom har krävts, bl.a. i motionerna T534 och T557. Belackare hävdar ibland atl ligger vid sidan om.De olika saisningar som har gjorls i länet, bl.a. av regionalpolitiska skäl,visar all så inte är fallel. De visar det självklara, alt även har enframtid. Men möjligheterna till en bra framlid minskar om inle salsningarnagörs fulll ul. Därför är det ocksä ur denna synpunkl vikligl atlkommunikationsmöjligheterna stärks. Inrättandet av en högskola i länet, lokalisering avStaishälsan, , och andra satsningar inom såväl tjänste-och servicesektorn som inom induslrin visar klarl och entydigl all behovel avkommunikafioner - och då ocksä givelvis pä järnvägssidan - inle kommer allminska ulan tvärlom bli ännu slörre. Vänder vi blicken mot öster och sydost ligger Blekingesynnerligen strategiskt lill vad gäller framlida samverkan med länderna iÖsteuropa. Vi kan se etl ökat och växande inlresse för yllerligaresamverkan mellan och dessa länder. En salsning päjärnvägskominunikalionerna i saml till och från skulle även ur dennasynvinkel vara en god satsning till gagn för såväl län och region som hela vårlland. Sammanfatlal skulle således de välbehövligasalsningarna pä de blekingska järnvägarna, och då inle minsl på kustbanan genomländ, vara väl invesleral kapital. Jag yrkar med delta som bakgrund, och däkraven i motionerna inle vunnil majoritetens gehör i ulskottd, bifall lillreservalionerna 34 och 35 i trafikutskollels belänkande nr 16. 44ULLA-BRITT ÅBARK (s): Del har varit en lång debatt omjärnvägspolitiken. Jag tycker all den har varil ganska intressant. Deolika talarna har haft olika vinklingar på framliden. Jag vill pråla lilelgrand orn framliden, framtiden för en bällre miljö, där järnvägsulbyggnaden ären viklig del. På har vi, som ni alla vet, myckel dålig miljöoch framför allt i , Vi som bor där har varil glada och ärglada för den positiva syn man har hafl hos olika myndighder när del gällerutbyggnaden av . Men, fru lalman, glädjen har grumlats ganskarejält i och med skrivningen i dagens betänkande. Del gäller alt kommuner ochlandsting skall betala en iredjedel av kostnaderna för ulbyggnaden. Kommuneroch landsfing säger nej lill della. De anser alt della är en stalligangelägenhet. Man tar det fulla ansvarel för kommunernas kostnader för nyavagnar lill pendeltrafik. har här redovisal vilka koslnaderman har i kommunerna runl om i . Man bygger väl inle ulvästkustbanan enbart för pendeltrafiken mellan och ? Varför tog man inte en diskussion med kommunerna innan manfattade detta beslut? Om nu inte banverkel kan nå en lösning om finansieringenmed kommunerna, kan banverkel omdisponera medlen lill andra delar avvästkustbanan. Det kallar jag för en form av utpressning, även om alt vi inte får tolka det så. I belänkandel slår det atl: "Om del inle är möjliglför all nä en uppgörelse med de lokala och regionala intressenterna iGöteborgsregionen bör enligt ulskoltets mening de medel som anvisas underanslaget D4. 5 protokoll 1988/89:106 användasför investeringar på andra delar av ." är ungefär delsamma som när man säger till småbarn,atl om du inle gör detta får du inle detta. Jag lycker alt det vore befriande om vi kunde få slippasådana skrivningar i de kommande betänkandena . Jag tror nämligeninle alt del var meningen all man skulle agera så när fattade delirafikpoliliska beslutet förra årel. Jag förmodar alt vi kommer all falla etlbeslul som får majorilel och som kommer atl innebära atl de pengar som anslåshär i mycket väl kan hamna på någon annan del av än vadalla parlier är överens om är den prioriterade delen. Man kommer alllsä alllägga över ell politiskt beslul och elt ansvar på banverkel för atl förhandlafram någol som kommuner och landsting säger nej lill. Ansvarel föralt placera pengarna nägon annanslans kommer alt läggas pä banverkel. Jag anser att detta är helt orimligl. Under årets allmänna motionstid skrev jag en molion omvästkustbanan tillsammans med fyra andra socialdemokrater. I motionen log jagupp vikten av en utbyggnad av . Jag pekade bl.a. på kommunernasansvar. Som jag har sagt har de lagil ett ansvar. Jag pekade ocksä påandra allernaliva lösningar. Vilka direktiv kommer banverkel alt få vid dessaförhandlingar? Hur skall vi i kunna påverka banverkel så atl pengarnakommer atl läggas pä ulbyggnaden av spåret mellan och ? Jag yrkar bifall lill min mofion T515. 45ISA (): I detta belänkande behandlas en motion som jagskrev under den allmänna motionstiden. Den berör NKIJ-banan och dess framtid.NKIJ slår för järnvägar. Den banan går mellan ochHagfors och är en av fä privatägda elektrifierade järnvägar. UddeholmAB har beslutat sig för alt lägga ned trafiken, eftersom driften har gått medslora förluster . En nedläggning skulle dock ge storasamhälleliga förluster. är av slor regionalpolitisk betydelse förKlarälvdalen. Utan järnväg hotas livsnerv stålindustrin. HagforsTooling blir i så fall enda järnverk utan järnvägsförbindelse. En nedläggning av NKIJ skulle ulan ivivel medföra ettallvarligt hot mot sysselsällningen i en redan hårt drabbad trakt av belyder också mycket ur miljö- och energisynpunkl, eflersom storagodsmängder kommer alt överföras lill landsväg om järnvägen försvinner. Detgår två godståg per dag med bl.a. farligt gods, l.ex. gasol, till fabriken iHagfors. Ett bibehållande av trafiken på banan skulle i jämförelse medlandsvägslrafiken innebära säkrare transporter av farligt gods. Landsvägstransporterna kommer atl till stor del hamnaefter , som redan nu är tungt belastad och i stort behov avytterligare upprustning. Nuvarande godsmängd pä NKIJ molsvarar ca 60långlradare . Dessulom är elektrifierad järnvägstransport synnerligenmiljövänlig vid transport av tungt gods. Godstågen spyr inle heller ul någradieselavgaser över Värmlandsskogarna, vilkel billrafiken skulle göra. Om kärnvapenfri zon i och utländska flolibesök Utskottet hänvisar i belänkandel lill att regeringen imars gav i Prot. 1988/89:106 uppdrag atl från samhällsekonomiskautgångspunkter göra en analys av NKIJ. Förutsättningarna föratl införliva banan i del statliga järnvägsnälel skulle prövas. Länsslyrelsen iVärmland har låtit göra en egen utredning som visar pä behovel av ellsamhälleligt engagemang i banan. Kloka skäl föreligger för all järnvägslrafikenpä NKIJ behålls, och man måste alltså skynda pä beslutsprocessen. Man bör däockså se över om inle skulle kunna fortsätta driften, men med ellsamhälleligt ekonomiskl stöd. Jag yrkar bifall till motion T520. 5 § Kammaren beslöl atl ärendebehandlingen skulleforisätlas vid arbelsplenum . Pä förslag av försle vice lalmannen beslöl kammarenhärefler all ajournera förhandlingarna lill , dä dagensfrågeslund skulle börja. 6 § Förhandlingarna ålerupplogs under ledning avtalmannen. 7§ Svar på frågorna 1988/89:572 och 594 om kärnvapenfri zon i ochutländska flottbesök Med anledning av förlisningen av en sovjetiskalomubåt har frågat mig om jag är beredd atl vidla åtgärder förall skall inlensifiera sill arbete dels för atl få till sländ enkärnvapenfri zon i , dels för atl i samband med örlogsbesök kräva garantierför kärnvapenfrihet, har också ställt en fråga om ulländskaflolibesök, vilken rälteligen borde ha besvarals av försvarsminislern. Då delrör sig om angränsande områden kommer jag emellertid all besvara frågorna i ellsammanhang. Regeringen anser all de rustningarna, och dåsärskill kärnvapnen lill sjöss, bör göras till föremål för inlernalionellaförhandlingar. I viss ulslräckning kan så bli fallet i de bilateralaamerikansk-sovjetiska samtalen. förefaller det dock inte möjligtall få lill stånd mera omfattande, konkreta förhandlingar. har under en lång följd av är drivit frågan ommarin nedruslning inom FN:s ram. beslöts på svenskl initiativ allgenomföra en särskild FN-sludie av den kapprustningen. Regeringen kommeri vår alt i FN:s presentera etl mera omfattande förslagom förtroende- och säkerheisskapande ålgärder. Då det gäller örlogsbesök är den svenska politiken välkänd. När regeringen meddelar tillstånd för örlogsbesök erinras den gästandenationen om atl kärnvapen inte får medföras vid besök i svenska hamnar. Dellasker med följande formulering: Prot.1988/89:106 "Det råder generellt förbud alt medföra kärnvapen vid besök iSverige. utgår från atldetta förbud slrikl iakttages." Om kärnvapenfri zon i och ulländska flolibesök Tillståndsgivningen bygger alltså pä all vi hyserförtroende för atl besökare respekterar våra regler. Den besökande staten avkrävs inga garantier omkärnvapenfrihet. Om emellertid sädana garantier skulle begäras och lämnas,föreligger, på grund av den folkrällsliga immunilden, ingen räll atl inspekteraörlogsfartyg för atl konlrollera del verkliga förhällandel. Del finns förnärvarande inle heller några säkra meloder för verifikalion ulan all inspeklionav fartyget genomförs. innebär atl etl besökslillslånd måste bygga päförtroende även om garantier skulle krävas. Jag vill undersiryka all jag hyser den slörsla förståelseför den oro som många människor känner inför kärnvapenmakiernas politik allvarken bekräfta eller förneka förekomsten av kärnvapen ombord på sina farlyg.Sverige kräver atl kärnvapenslaterna överger denna polilik, och vi verkar i internationellasammanhang för atl sä skall ske. Kärnvapenfrihet vid örlogsbesök har tagils upp av Sverigeinom FN:s ram, bl.a. i FN:s . Jag kan särskilt peka påattslatsminislern log upp frågan i sill anförande under FN:s specialsession omnedruslning . Han underströk där atl del hemlighetsmakeri somtraditionellt omgärdar ulplacering av kärnvapen lill havs är molsalsen tillförtroendeskapande, och han framförde all kärnvapenslaterna borde överge sinföråldrade politik atl varken bekräfta eller förneka förekomsten av kärnvapenombord. Från svensk sida driver vi frågan även i bilalerala kontakter. Regeringen forlsäller sitt arbele med all uireda ochanalysera faktorer av relevans för frågan om en kärnvapenfri zon i . Genomtillsättandet 1987 av en gemensam nordisk ämbetsmannagrupp med uppgift atluireda förutsättningarna för en kärnvapenfri zon i fick arbelel en nydimension. Mina nordiska utrikesministerkollegor och jag har haft anledning altkonstatera alt "gruppens arbete har gäll lillfredsslällande framåt". Atl arbetet i zonfrågan bedrivs intensivt innebär inte attdel skall forceras. Del måsle få la sin tid all diskulera en så viktig fråga. undrar i sin fråga vilka flolibesök frånkärnvapenslater som vi har all vänla . Under den tiden planeras totalt fyra örlogsbesök, varavetl från och tre från . Då , som framställtfråga 572, anmält att hon var förhindrad all närvara vid sammanträdet, medgavlalmannen att i slällel fick della i överläggningen. 47 (vpk): Jag lackar utrikesministern för svaret.Tyvärr kan inte vara här, men det får duga med mig. I Sverigefinns en stark opinion för fred och nedrustning. manifesteradi fredsrörelserna, i de politiska partierna, i kvinno- och ungdomsförbundoch i kommuner - för atl nämna några exempel. 68 etl faklum som borde glädjaregeringen och som skulle kunna vara elt goll slöd fören rakryggad hållning i det inlernalionella arbetet för fred och nedruslning.Men sedan denna fråga framställdes och efler den artikel somkabinetlsekrderaren i och statssekreteraren iförsvarsdepartementet skrev i Dagens Nyheler får man faktiskt misstanken här siarka opionionen börjar bli en belastning för regeringen. "Nedrustningspolitiken måsle vara etl slöd för vårsäkerhetspolitik och inte bli till elt problem för den", skriver de bådaherrarna. Varför inle vända på del och i slällel säga: "Säkerhetspolitikenmåste vara ell slöd för vår nedrustningspolitik och inte bli lill etl problemför den." Del är lydligen så . Vi vel all en av kärnvapenmaklerna, , är väldigtirriterad över all mölas av demonstranter när man kommer med sina militärfarlygoch avkrävs etl besked om man har eller inle har kärnvapen ombord. Jag hoppasall del inte är så, atl en av stormakterna i fortsättningen skall diktera vårsäkerhetspolitik. Man får del intrycket av den här artikeln, som väl inle harkommil lill av en tillfällighet. 48 (): Jag tackar Slen för svaret. Del varbra alt vi fick reda på alt vi får fyra flolibesök . undrar jagbara; Till vilka dagar är dessa besök planerade och lill vilka hamnar kommerfartygen? De frågorna kanske vi också kan få besvarade här. Det är nämligensvårt all fä reda pä när del sker flolibesök, och jag lycker all del ärmedborgarnas rätlighd atl få reda pä det och all regeringen eller myndigheternainle skall bedriva ett hemlighetsmakeri. Som påpekade i svarelskapar detta hemlighetsmakeri ingel förtroende. Det är litet motsägelsefullt all vi ä ena sidan säger atlvi har förtroende för atl fartygen inle medför kärnvapen lill våra hamnar ochall slalsminislern ä andra sidan säger alt detta hemlighetsmakeri icke skaparnågot förtroende. Jag håller med statsministern om att del verkligen inleskapar något förtroende, när man inte kan svara på frågan om fartygen harkärnvapen eller inle. har genom och statsministernageral inlernalionelll för atl vi skall få ändring lill stånd, men vi har ännuinle sett nägon effekt av delta. En majoritet i har uttalat atl mandå skall ompröva frågan om vad man skall göra. Är beredd atl säga nej till örlogsbesök ochfölja exempel, dvs. alt i de fall där vi kan anta alt fartygen harkärnvapen ombord helt enkelt inte låla dem komma lill våra hamnar? Jag tycker att man verkligen skall ta den oro på allvarsom finns ule i kommunerna. och inte minst enligt min mening agerat på etl föredömligt sätt. Del vore bra om alll flerhamnkommuner agerade på likartal sätt. Om kärnvapenfri zon i och ulländska flolibesök Med anledning av vad sade vill jag göra tvä kommenlarer.För del första vill jag göra del alldeles självklara konstaterandet atl Om kärnvapenfri zon i och ulländska flolibesök Sverigesutrikespolitik beslämmer vi själva. Den dikterar ingen annan för oss. Del trorjag inte heller atl tror all någon gör. För del andra vill jag kommenlera det som om den siarka opinionen för fred och nedrustning. Den är ulmärkl och görelt alldeles utomordentligt fint arbele. Jag anser mig själv tillhöra dennaopinion för fred och nedrustning, och jag vet alt också liksommänga andra här i kammaren gör det. Jag förstår oron ute bland människor och lar den päallvar. Det är en av anledningarna lill atl vi agerar sä energiskt som vi görinternationellt för atl förmå kärnvapenmakterna atl ändra sin slralegi, somleder lill oron då de kommer hil. Vissl har de fåll klarl för sig vilka svenskaregler som gäller, atl det är förbjudet alt komma hil och ha kärnvapen med sig.Jag ulgår ifrån alt de iakttar del förbudet. Men då de kommer hil och varkenförnekar eller bekräftar kärnvapen ombord skapar del oro. Det är därför viverkar inlernalionelll. En förändring kan man bara åsladkomma i FN, i nedrustningsförhandlingarnai och i bilaterala samtal där vi iräffar förelrädare förkärnvapenmakler. Vi är beredda all fortsälla all göra på del säll som jag bl.a.har redovisal i svarel, men vi är inle beredda - i varje fall inle jag -allhandla pä elt sådant sätt atl vi mister möjligheterna all agera inlernationelll.Del skulle saken förlora pä. Vi kan inle komma fram till det resultat viönskar, och vi utsätter oss för andra olägenheler utan all få ul något positivtav del. 50BERTIL MÅBRINK (vpk): Nej, jag ifrågasätter faktiskt inleutrikesministerns engagemang i freds- och nedrustningsfrågor, men den härfrågan är problematisk inte bara för mig utan för mänga fler. Väldigl mängamänniskor har reagerar jusl på den här artikeln. Man kommer ju inle ifrån allomkabinettssekreteraren i UD och statssekreteraren i försvarsdepartementet gårut och ullalar sig, sä gör de inte det enbarl pä sina tvä personers vägnar,utan deras ullalande måsle vara förankrat pä ett annat sätt. Utrikesministern får ursäkta mig, men jag kan inle senägon motsättning i atl arbeia internationellt, som gör - och där harSverige fredsorgani-salionernas och de politiska partiernas inkl. mitt egelpartis slöd - och all vidta klara åtgärder nationellt. Jag anser atl etl klarlförbud, ell avkrävande av klarl besked från kärnvapenmaklerna om de har ellerinte har kärnvapen ombord, när de besöker med sina örlogsfartyg, inlekan slå i motsats lill vårl inlernalionella agerande. Jag förslår inte delresonemanget. 51 (): Slen säger all har ageralenergiskt för den här frågan. Så energiskt tycker jag nog inte att det arbetethar varil. Jag skulle nog vilja ha litet mer kraft bakom orden. Artikeln avSchori och kan inte tolkas pä annat sätt än att man inle är beredd allgöra någol mer än all fortsälla atl möjligtvis la upp den här frågan i någottal i FN och säga några ord om garantierna. I övrigl kommer man inle all göranågoniing. Men har ju ändå uttalat all man, om de internationellapåtryckningarna inte får någon effekl, skall vidta ålgärder. Anderssonatt man skail vidta, eftersom tydligen inte kan följa Nya Zeelandsexempel? Varför kan inte , som jag har föreslagil, tainitiativ lill all icke-kärnvapenslater gär samman om en egen strategi gentemotkärnvapenslaterna, så all man kan bemöta dem. Då skulle ju inte blisom en vandrande man i öknen, eller hur det var ullryckle sig i sinartikel. Jag kan försäkra all vi verkar energiskt ochmed all krafl för atl kärnvapenslaterna skall ändra sin strategi. Jag är inteberedd alt redovisa alla de samtal som förs och hur vår slralegi är upplagd.Det skulle möjligtvis kunna försvära en framgång. Men man skall inle tro genom atl förändra dl förbud, som råder, till en garanti har löslproblemel. Så är del ju inle. Om de för oss bakom Ijusd-deiär vadnitror-idetenafallel,sä kan de ju göra det lika mycket och med samma verkan i detandra fallet, dvs. med en garanti. I båda fallen måsle man ju bygga påförtroende. Annars skall vi ha inspektionsrätl, och del medger oss inleinternationell lag. 53 (): Jag har för min del föreslagit att vi skallfölja exempel. Då skulle vi hell enkell inte la emot flolibesök.Jag tror inte all kärnvapenstaterna kommer att ändra sin strategi, besvarafrågorna och garantera all de inte har kärnvapen ombord. Om vi över huvud lagetinle tar emol dem, kommer vi ju ocksä ifrån detta med kontrollmöjligheter. Sedan talar om alla samtal han har hafl. Idebatten i undrar man också hur del kommer sig alt och just nugår ul med en sådan här debattartikel. Förekommer det påtryckningar från någothåll? Är det därför man nu vill föra den här debatten och kanske förekomma densocialdemokratiska kongressen och en eventuell opinion där? 54 (vpk); Jag menar ocksä atl man kan följa NyaZeelands exempel och hell enkell förbjuda sådana flolibesök frånkärnvapenmaklerna där vi vel all det finns kärnvapen ombord. En mycket storopinion i del här landet skulle slä bakom en sådan åtgärd. Men jag förslär avutrikesministerns inlägg här alt regeringen inle vill vara med om någol sådanl.Del framgår också av den här tidningsartikeln. Jag undrar om man ändå inle har möjlighel all konlrolleraell fartyg som innehar kärnvapen ulan all gä ombord och göra en inspektion. Jaghar för mig all del finns vissa sådana metoder. Jag ser alt ulrikesminislernskakar på huvudet. Okej, jag har kanske fel. Den enda möjliga åtgärden är dåhelt enkell atl förbjuda dem all komma hit. Jag fick en fråga av om närflollbesöken skall äga rum och vilka hamnar som är berörda. Hon kanske villvela klockslag också. Besöketfrån beslår av en fregatt och fyra palrullbälar. Om kärnvapenfri zon i och utländska flottbesök Om remissbehandlingen av utredningsbetänkande om utrikesförvallningensinriklning och organisation kommerlill Slockholm i millen av juli, . Vad gäller Slorbrilannien sä avlägger elt sjömätningsfartygbesök i , . Under samma tidbesöker fyra minsvepare . Det iredje besöket frän utgörsav en lält kryssare och en fregatt, som besöker Slockholm , den1-5 juni. Jag är ledsen - del finns inga klockslag. 56 (): Jag lackar Slen för svarel. Jagvänlade fakliski pä del. Del var bra all vi fick dl rakl svar. Del är fakliskiinle oväsenlligl vilkel klockslag som gäller. Själv var jag inbjuden lillfredseskadern som skulle möta etl amerikanskt besök. Dä fick fredsrörelsenbesked om all bålarna skulle komma , och när man höll på all förberedasig kom bålarna i slällel . Del var kanske inle hell omedvetet som mankom tvä limmar för . Klockslaget är således inle oväsentligt isammanhanget. Överläggningen var härmed avslulad. 8§ Svar på fråga 1988/89:585 om remissbehandlingen av utredningsbetänkande omutrikesförvaltningens inriktning och organisation har frågat mig - med anledningav remissbehandlingen av ulredningsbdänkandet om utrikesförvaltningensinriklning och organisation - varför listan pä remissinstanser upptar så gottsom enbarl slalliga myndigheter och föreningar som företräder kommersiellaintressen. Hon frågar om jag är beredd atl vidla åtgärder för allfolkrörelseförankrade organisationer med internationell inriktning som freds-,solidaritets- och invandrarorganisalioner bereds lillfälle atl yttra sig.