prot · GC0987 · 1988-12-31 00:00:00 — Om det är pä del sättet, måste dä inte statsministern tatillbaka sitt härresande yttrande - jag noterar alt även andra partier ger värgrundsyn visst slöd - om atl han vill undvika debatt i denna centrala fråga ivalrörelsen ? All få en klar deklaration från regeringen skulle vara allrensa debattläget och undanröja alla misstankar om all ni försöker mygla ellerlägga på locket. Ge oss ändå det beskedel alt ni tvärtom önskar en bred folkligdebatt om Europasamarbetet också inför valet ! 22 (): Det är klart atl vi skall ha en rimligöverenskommelse med EG. Självklarl! Men del jag reagerar emol är attstalsminislern hela liden gömmer sig bakom tesen att man inte är beredd altgöra si eller sä - vi är inle beredda alt sälja ul del eller det. Detta är ganska ointressant, efiersom alla förhandlingarinleds med dessa fraser. Jag har självt hållit på med fackliga förhandlingaroch vet precis hur det är. Det som är intressant är att vela: Vad kan ni försäkra närdet gäller arbetsmiljön, den sociala välfärden, arbetsrätten, den yttre miljön,jämställdheten och konsumentskyddet? Det är delta som är intressant, inle vadsom är utgångspunkten och vad ni måste säga. Jag skulle vilja veta om statsministern ocksä kan säga althan försäkrar atl man inle skall sälja ut någonting på de här områdena. Dä blirdet inlressanl, plötsligt. Sedan tycker jag all det var synd atl jag inte fick svarpä frågan om det är på pin kiv försämrar arbetsmiljön eller om detmöjligtvis beror pä EG och varför den Nordiska arbetsmiljökommissionen inlekunde skriva in alt man inle skall försämra arbetsmiljön vid en anpassning tillEG. Kärnkraften hör inte hemma i etl civiliserat samhälle, harslalsminislern sagt. Det är väldigt klokt sagl. Del vore bra all fä etl jaeller elt nej: Tänker regeringen acceplera alt vi importerar franskkärnkraftsel? Ni måsle ju ha tänkt igenom frågan. Tänker regeringen acceptera atl lar emol ochdeponerar kärnavfall från EG:sgemensammanukleäramarknad? Jaeller nej-ni mäsleju halänkl igenom del. Kärnkraflsfrägan måsle regeringen ha tänkt igenom myckelgrundligt, i och med att skall avveckla kärnkraften och regeringen harbundit upp sig vid att det är ociviliserat all ha kärnkraft. Del kan inte varanya frågeställningar på något sätt. Skall vi sälja kärnkraflsteknik till EG? Inte är det välsä alt trots sin måleriska beskrivning av i denallmänpolitiska debatten anser att är så ociviliserade att det.o.m. skall prackas på gammal kärnkraftsteknik? Jag tycker atl det vore intressant om statsministern villesluta med atl säga alt man inte är beredd atl göra det eller del, ulan atl vi islällel fick höra honom säga vad regeringen kan lova när del gällerarbelsmiljö, arbetsrätt osv. Sedan lycker jag atl del är lilel skrämmande all höra ensocialdemokratisk statsminister hävda att om kapitalet får fri marknad sä blirallting bättre. säger slatsministern nu där borta. Men är del inle enväldigt marknadsinrikladpolitik som socialdemokralerna plötsligt driver? Om , EG och EFTA Är det inle så att en fri marknad för kapital leder fillökad centralisering, ökad storskalighet, ökadmaktkoncentration? Är inte delta fallet, och varför vill man inte utreda enalternativ utvecklingsmodell? 23 (): Statsministern säger all man har skrivit inalt det finns möjlighel alt fä importrestriktioner. Skall det då jämföras medde resultat som har uppnått? Jag har frågat statsministern varför haninte krävde och fick samma övergångsbestämmelser som , och då förstårjag att allt vad han kunde åstadkomma var att det är möjligt atl införaimportrestriktioner om del blir problem. Del här är mitt sisla inlägg. Jag skulle då vilja peka päatl 6 000 fiskare är lika tillfredsställda som 4 500fiskare är oroliga för framtiden. Jag vill säga lill slatsminislern att enfiskare i känner oro pä samma sätt som fiskare frän ellerFinland. Även om fisket har liten betydelse för som land, är det oerhört betydelsefullt för kusten, förnäringen och för dem som är sysselsatta inom fisket. Den svenska fiskarkåren känner oro och också besvikelseöver del avtal som träffats. Det gär inte hur länge som helst atl lasta pä enåsna del ena efler det andra, för stupar åsnan. Slutligen skulle jag vilja säga till statsministern atljag är missnöjd med förklaringen lill statsministerns agerande i vadbeträffar svenskt fiske. Jag har erfarit att har begärt atl fä träffa stalsminislern i anledning av Oslomölel.Jag hoppas atl slatsministern lillmötesgär den framställningen och vid detmötet ger konkreta förklaringar och besked lill samtliga yrkesfiskare.Det skulle vara välgörande. 24 (): En kort kommentar till vad statsministernnyss sade, av vilket jag kan instämma i myckel. Men jag förstår honom inte iett avseende. Jag förstår att statsministern haft en besväriig dag, menjag tycker faktiskt inle alt slatsministern har en så besvärlig sits i vadgäller svensk Europapolitik. Statsministern häri ryggen en bredriksdagskompromiss med mycket bra målsättningar för den svenskaEuropapolitiken. Alla partier som står bakom kompromissen har i dagförklarat atl vi står fasl vid den och kommer alt stä fast vid den. Det tyckerjag är ell gott utgångsläge för stalsminislern i hans ansträngningar alt arbetaför svenska intressen. Till slut, herr talman, ber jag altfå önska kammaren och statsministern en glad påsk! 25LENNART (): Jag ber att få önska glad påsk tillbaka! Om kan jag ge besked, lyjag var med. Del enda som togs upp var frihandel för fisket. Diskussionernafortsätter när det gäller livsmedelsprodukter i övrigt. I den mån nägon skallkritiseras för att främja frihandeln, skall säväl moderater somsocialdemokrater och folkpar- Om , EG och EFTA listerkritiseras för della. Möjligen har blivil grovt vilseledd av sinapartivänner i denna fråga, när det började blåsa litet hetare kringfiskefrågorna. Pä s-sidan häller vi i varje fall fast vid frihandel. gillade inte karakteristiken avmiljöpartiel sorn elt isolatio-nistiskl parti. Låt mig då la ytterligare ettexempel, . satt vi i näringsutskottet och justerade ellbelänkande om utrikeshandel. Miljöpartiels representant reserverade sig motbetalning av medlemsavgifter i , eftersom del var något som inte föllmiljöpartisterna pä läppen i anslutning till denna storafrihandelsorganisation. Del ger ytterligare belysning av var slåri frihandelsfrågorna och ger ytterligare belysning med anledning av talet omatt skulle vara öppet mot omvärlden även utanför . Sä är detalltså inle. Sedan tänkte jag fråga : Hur länge tänker niacceplera ulan protester att importerar finsk kärnkraftsel? Viimporterar faktiskt inle fransk kärnkraftsel, som ni nu håller pä och talarom.Inom ramen fördet nordiska energisamarbetet importerar vi däremot finskkärnkraftsel, skulle jag föreställa mig. Men där har ni inle haft nägrasynpunkter. Jag noterar att ni får fila litet på della debattknep närdel gäller energipolitiken. Till slut, herr talman, det finns många frågor där inanmåsle samarbeta nationer emellan. EG är faktiskt inte bara en marknad förkapital, det är myckel annal också, och det kan bli ännu mera om vi inte isoleraross, utan för samtal. Hur skall vi någonsin kunna komma till rätta med de sloramulfinationella förelagen? klarar inle detta ensamt. Vi måste samarbetamed vara grannar för att på nytt fä medborgarkonlroll och löntagarkontroll överde stora multinationella företagen. Där kan vi - i gott samarbete med i varjefall vissa delar av de partier som verkar inom EG -göra en betydelsefullinsats. 26 (): apostroferade alldelesnyss mig såsom den representant som i näringsulskottet diskuterade ochreserverade sig i frågan om hur mycket pengar som skulle anslås för Sverigesdellagande i . Jag lycker atl delta är endetaljfråga som möjliglvis kan belysas när vi i kammaren kommerfram lill del betänkande som behandlar denna fråga. Den har elt mycket perifertsamband med EG-debatten. Jag vill inte förlänga debatten med statsministern medden frågan. 27HÄDAR (): Statsministern sade all vi har ambitionernaatl fä lill ständ etl tidsprogram för förhandlingar . Det tycker jag ärbra och välkomnar det. Jag kan garantera slatsminislern atl folkparfiet kommeratl bidra sä långt vi kan lill slöd för framgångar i de förhandlingarna. Denfräga jag ställer är emellertid vilka som är "vi" i sammanhanget. Detnämnde stalsminislern inle. Är del den , eller står"vi" i detta fall för hela EFTA? Del vore bra atl fä den frågan klarlagd. Per och hans miljöpartister har tagitsom sin uppgift atl i den svenska EG-deballen företräda isolationismen och medalla medel förtala och misskredilera den europeiska gemenskapen och densamverkan för fred i , för bättre hälsa, miljö, välstånd och för ökadfrihet för medborgarna i som åstadkommit och är pä väg attfördjupa. har vunnit sina framgångar på grundval avdemokrati och marknadsekonomi. Låt mig erinra om atl viljan all uppnåmedlemskap i den europeiska gemenskapen var en stark drivkraft för dedemokrater som i fascismens , och kämpade för sinfrihet. De förde den kampen med EG:s stöd. Del är också, herr talman, ekonomiska ochpolifiska framgångar som mer än kanske någon annan enskild faktor tjänat ochtjänar som inspiration för dem som i vill ersätta diktatur ochcenlralpla-nering och socialism med demokrati och marknadshushållning. Del ärframgångarna, herr talman, för en utveckling i den riktningen och på kraftenbakom de framgångarna som Per och hans vänner i miljöpartiel spottar.Det kan ni fortsätta med! Era spottloskor mot gemenskap i och mot densvenska Europapolitiken, som syftar lill atl bygga ut samarbetet medGemenskapen, är mer ett uttryck för affekt än för en genomtänkt vilja att näeffekt. Om , EG och EFTA De som jag har till mittförfogande skall jag använda för alt svara de två talare som jag inte tidigarehunnit bemöta. ställde frågan vad uttrycket"huvudsakligen gemensam plattform" innebar. Det innebär altEFTA-vägen är huvudvägen för förhandlingar. Del är där vi har tänkt oss all deavgörande frågorna nu förhoppningsvis skall kunna lösas. Sedan kan det finnasvissa speciella frågor, t.ex. när det gäller SAS, där ett är med,tillsammans med och , och där vi finner det naturligt alt laladirekl med EG. Krisler Skånberg ställer ocksä frågan om normer - om manskulle kunna tolka saken sä alt de normer vi har inle skall behövasänkas, utan alt i stället en anpassning sker uppåt för dem som har enlägre ambitionsnivå. Svaret på den frågan är ja. Fär jag i anslutning till detta också svara pä Hädar Carsfräga om med "vi" avses EFTA-gruppen. Svaret pä den frågan är ja. Jaghänvisar lill vad jag sade om att del kan finnas vissa specialfrågor somman kan ta upp direkl med EG. är den andra debattör som jag inte svarat.Jag mäste säga atl jag blev lilel förskräckt över inlägg. Hanslår i katalogen som moderat, men det nationalistiska draget i inlägget lyddemera pä miljöpartist än på moderat. Här gäller att hälla bäsla förögonen. Här värdet inte tal om eller EFTA, ulan del var ett oerhörtsvenskinrikiat inlägg. Med den inställningen kommer vi inle långt iEuropasamarbelel. Jag tror behöver ha ett allvarligt samtal medMargaretha för alt fä litet mer överblick och litet mer förståelseför vad inlernalionelli innebär. Information om viss promemoria Jag skall sluta med att säga - som en direkl replik lillMargarelha - att jag inte är missnöjd med Europasamarbetet. Jag haranvänt ord som alt jag upplevt några onödiga ylterskär, men i stort sett är vinu samlade bakom denna uppläggning. har vi nått längre änpä åtskillig lid . Vi har visserligen inte kommit dithän atl vi kanlala om etl totalt genombrott, men det är ändå väldigt intressanla öppningar iförhandlingsläget gentemot EG. Jag tycker att vi med viss optimism nu kanarbeta vidare pä den inslagna vägen och förhoppningsvis nå fram lill ettresultat som för EFTA, och är tillfredsställande. Talmannen anmälde atl Per ,och anhållit att tUl protokollet fåantecknat atl de inte ägde rätl till ytterligare inlägg. Överläggningen var härmed avslutad. 6§ Information om en promemoria med förslag till ändring av det allmännasskadeståndsansvar i samband med myndighetsutövning utlovade jag här ikammaren en översyn av reglerna i skadeståndslagen om det allmännasskadeståndsansvar. Jag framhöll då som min principiella uppfattning altenskilda som drabbas av ekonomiska förluster till följd av fel ellerförsummelse som begås av företrädare för myndigheter skall ha rätt tillersättning. Det är med stor tillfredsställelse som jag kanmeddela atl resultatet av den översyn som utlovades nuföreligger. Pä mitt uppdrag har juslitierådet undersöktbehovet av förändringar av reglerna i 3 kap. skadeståndslagen om del allmännasskadeståndsansvar. har i en departementspromemoria. Del allmännasansvar enligt skadeståndslagen, presenterat resultatet av sitt översynsarbele. I reglerna i skadeståndslagen finns vissa begränsningar istatens och kommunernas skadeståndsansvar vid myndighetsutövning. Det gällerden s.k. standardregeln i 3 kap. 3 8, passivitetsregeln i 3 kap. 4 § ochjämkningsregeln för ren förmögenhelsskada i 3 kap. 5 §. När vi här i kammarendebatterade del allmännas skadeståndsansvar uttryckte jag atl dessabegränsningar i en del fall kan medföra mindre tillfredsslällande resultat förden skadelidande. I departementspromemorian föresläs nu att de härbegränsningarna i del allmännas skadeståndsansvar skall tas bort. I promemorian föresläs ocksä en annan viklig ändring. Förnärvarande gäller ansvaret för fel eller försummelser vid myndighetsövning barasådana fel eller försummelser som företrädare för myndigheter begår när deutför uppgifter som slår i etl nära sammanhang med myndighetsutövningen. Ärfelet eller försummelsen hänförlig till någon åtgärd som inle stär i närasammanhang med myndighetsutövning omfattas felei eller försummelsen inte avansvaret. föresläs en utvidgning av ansvaret sä all del skall omfatta alla feleller försummelser som har samband med myndighetsutövning. Härigenom ökasmöjligheterna för den skadelidande atl få ersättning för skadan. Ändringeninnebär bl.a. atl även sådan service som mera allmän rådgivning ochupplysningsverksamhet som ligger inom ramen för myndighetens uppgifter i regelkommer atl omfattas av skadeståndsansvaret. De framlagda förslagen synes uppfylla kravet på atlenskilda som drabbas av ekonomiska förluster till följd av fel ellerförsummelser som begås av företrädare för myndigheter i princip skall ha rätltill ersättning. Departementspromemorian skall sändas ut på remiss. Viskall se lill atl förslaget handläggs snabbi, så atl en proposition pä grundvalav promemorian kan lämnas lill i höst.Detären angelägen reform. Denutgör ett viktigt inslag i regeringens strävanden att stärka rättssäkerhetenför enskilda och förenkla lagstiftningen. De nya reglerna bör därför träda ikraft sä fort som möjligt. Såvitt nu kan bedömas bör de kunna träda i kraft den1 . Information om viss promemoria Jag ger nu ordet till de ledamöter som med korta frågorvill begära kompletterande sakupplysningar till den information somjustilieminislern just har lämnat. Jag medger alt frågestunden i samband medjustitieministerns information sammanlaget får ta högst i anspråk. 31 (): Jag ber atl fä ställa några frågor medanledning av justitieministerns information. För oss som har motionerat om en utredning medsyfte alt förbättra det allmännas skadeståndsansvar är del glädjande all regeringennu har lagit upp denna fråga. Vi anser att den är viklig för vär rättssäkerhet.Del är värdefullt alt den har tagits upp trots alt majoritet varjeår har avslagit förslag på området. Det skedde senast , dämajoriteten konstalerade atl det inle förelåg några omständigheter som talarför en skärpning av skadeståndsansvaret för det allmänna. Jag vill fråga justitieministern varför regeringen inlehar låtit en parlamentarisk utredning pröva dessa frågor, som ändå har så storvidd, i stället för all göra en myckel begränsad översyn. Jag har ytterligare etl spörsmål.När vi i behandlar motioner om del allmännas skadeståndsansvar,behandlar vi motioner om statens skadeståndsansvar i affärsmässigverksamhet. Har justitieministern även för avsikt atl låta pröva detspörsmålet, i syfte atl de som drabbas av förlust eller skada på grund avstatens affärsmässiga verksamhet skall ha samma möjlighet alt få ersättning somom skadevållaren hade varit privat näringsidkare? 32ULLA ORRING (fp): Del är bra att justitieministern nu äröverens med oss om att staten skall bära sitt skadeståndsansvar och all hon nuockså delar uppfattning att de enskilda som drabbas av ekonomiskförlust vid försummelse skall ha rätl lill ersättning. 3 protokoll 1988/89:87 Information om viss promemoria Jag har dock några frågor. Statsrådet säger att enskildaskall få ersättning. Hur går det då med företagen? I massmedia har del l.ex.berättats om eit fiskodlingsförelag som fick sin fiskodling smittklassad avfiskeristyrelsen. Kommer del här företaget och andra att få ersättning? Del är ocksä bra med en utvidgning av ansvaret så att delskall omfatta alla skador på grund av fel och försummelser som har medmyndighetsutövning atl göra och att den enskilde skadelidande fär ökademöjligheter till ersättning. Del tycker vi är bra. Min andra fräga blir dävilka begränsningar det är som återstår. Statsrådet som kan överblicka helafältet kan kanske ge oss en upplysning om detta. Blir det l.ex. Jag vill även la upp den fråga som berörde.Det gäller den offentliga affärsdrivande verksamheten. Justitieministern har juvarit chef för och jag förmodar atl hon delar uppfattningen alldel skall råda likställdhet mellan staten, när den driver affärsverksamhet, ochenskilda näringsidkare. Vi har ju konsumenttjänsllagen och köplagen. Del har skett en omvändelse frän socialdemokraternas sida.Vad är det egentligen som har hänt? Är det den offentliga debatten som harförmätt statsrådet atl ändra sin inställning på den här punkten? I lagutskottet har vi haft etl sammanträde där vipreliminärt har beslutat om en parlamentarisk utredning. Jag vill frägastatsrådet vilken inställning slalsrådel har när det gäller tillsättningen avden parlamentariska utredningen och om dess sammansättning. Blir del en bredoch förulsätl-ningslös utredning som ordentligt kommer att ta tag i frågan? 33ALLAN (): De föregående talarna har sökt att få klarheti förslagets huvudpunkter. Jag vill slälla en fråga med samma syfte för att vibättre skall förstå innebörden av promemorian. Jag skall la två principiellt viktiga rättsfall tillutgångspunkt. Dessa rättsfall har vi diskuterat i kammaren vid fleratillfällen. Det gäller bilhandlaren och företagaren , somutsattes för betalningssäkring och blev ruinerad, och Trifoliumfallel, därkonsumentverkets missvisande pressmeddelande av högsta domstolen ansågs liggautanför begreppet myndighetsutövning. Hade utgången i dessa fall blivitannorlunda om dagens förslag då hade varit lag? Anser justitieministern att departementspromemoriantillgodoser den som drabbas av skada lika effektivt som kan antas bli falletgenom den av lagutskottet beställda utredningen? Det tycks i varje fall inte författaren lill promemorian,juslilierådel , själv anse. 1 1988 s. 619kallar han nämligen departementspromemorian för "en begränsadöversyn". Han tillägger: "Sådana mera långtgående reformer somhär" - dvs. i artikeln i tidskriflen -"diskuteras kräver däremot enmera ingående och tidskrävande utredning." Artikeln är rubricerad"Skärpt ansvar för orikliga myndighetsålgärder? Min sisla fråga är: Avser justitieministern hanterapromemorian som om lagutskottets beställning inle hade skett, eller skalluppdraget utvidgas? De tre frägeställarna har alla berört fråganom en parlamentarisk utredning. I anslutning lill det har också om det är frågan om en omvändelse från regeringens sida. Jag vill inledamed att säga att jag i kammarens diskussion om detallmännas skadeståndsansvar uttalade uppfattningen all man behövde se över deskadeståndsregler som finns. Del var orsaken till atl en utredning kom tillstånd genom att den främste experten på området, nämligen justilierådet BertilBengtsson, fick della uppdrag. Jag ansäg att frågan var av sådan angelägenhetsgradoch art att detta var det bäsla sättet att utreda ett utvidgatskadeståndsansvar för det allmänna. föreligger ett förslag från . Del finnsgoda förutsättningar för en snabb behandling, sä att en proposition, grundadpä del förslaget, kan läggas fram för . Med hänsyn lillalt del är fräga om en angelägen reform är del enligt min mening olyckligt omvi skulle fördröja genomförandet av den reformen genom att utreda denna frågaytterligare, om det förslag som finns i departementspromemorian tillgodoserde krav som kan ställas i sammanhanget. Vi lär få belyst om del är på det visetbl.a. i den remissbehandling som följer. Frägeställarna har vidare ställt ett antal frågor som harall göra med förslagets innehåll. och även ställdefrågan hur del var med de affärsdrivande statliga företagen. Del förslag somföreligger kommer att få viss betydelse även för dem. Men det handlar omspecialområden som efter hand mäste bli föremål för ytterligare utredning. Somjag uttalade i den debatt vi hade i kammaren kommer det atlbli nödvändigt atl fortsätta med etl utredningsarbete för all komplettera detskadeständsomräde som faller utanför skadeståndslagens regler om del allmännasansvar. ställde frågan om vilka begränsningar i detallmännas skadeståndsansvar som återstår om detta förslag skulle genomföras.Svaret måste bli alt inga särskilda begränsningar egentligen kvarstårbeträffande det allmännas skadeståndsansvar, om detta förslag skullegenomföras. På frågan om det ocksä kommer att bli rejäla ersättningarmåsle svaret bli all ersättningens storlek bestäms av domstol efter prövning,och den beror pä det enskilda fallet. Skadeståndets storlek skall givetvis vararelaterad lill den skada som har lidits. Del är domstol som får avgöra vilkenersättning som bör utgä. nämner enskilda fall som har förekommittidigare. Jag kan inle här diskutera vilken förändrad situation de föreslagnareglerna skulle innebära för de enskilda fallen. Jag kan dock litet mer allmäntredovisa vad förslaget innebär på nägra väsentliga punkler. Genom förslaget knyts det allmännas skadeståndsansvar tillfel och försummelser som har skett i samband med myndighetsutövning, i stället föralt det som krävs att de sker vid själva myndighetsutövningen. Del innebären utvidgning av ansvarsområdet som bl.a. går ut på alt service såsområdgivning och upplysningsverksamhet också kan leda lill skade-ståndsansvar.Elt pressmeddelande l.ex., som har samband med myndighetsutövningen inommyndigheten, omfattas ocksä av skadeståndsansvaret. Information om viss promemoria Information om viss promemoria På sammasätt får man bedöma uppgifler från myndigheter i broschyrer eller liknande. I övrigl vill jag hänvisa till de beredningar som pågår påolika specialområden. 1 ett av de fall som nämnde blir deförslag som regeringen längre fram i vår kommer atl lägga av intresse.Förslaget gäller ändringar i betalningssäkringslagen. 35 (): Fördröjningen beror på socialdemokraterna,som år efler år har motsatt sig en utredning. När det gäller hur frågorna skallutredas vill jag säga att detta är grundläggande rättsliga frågor som del bordevara skäl i alt bäde få grundligt belysta och att nä en bred enighet kring.Anser inle justitieministern att denna fråga är av den karaktären att det ärlämpligt alt sträva efter en bred översyn och bred enighel? När det gäller de statliga affärsdrivande verksamheternasäger justilieminislern att det förslag som föreligger kommer alt fä vissbetydelse även för dem. Jag vill fråga justitieministern vad hon anser om delmotiv som har framförts för atl avslå kraven på detta omräde tidigare, nämligenatt det skulle kunna leda till avgifts- och kostnadsfördyringar om man stärkerkonsumentskyddet, om vi kallar det så, gentemot de offentliga verksamheterna.Då vi stärker konsumenternas ställning i andra avseenden framför man aldrig desynpunkterna. Är de verkligen relevanta att försvara sig med, när man inte villstärka den enskildes ställning gentemot affärsverken? 36 ():