prot · GC09120 · 1988-12-31 00:00:00 — log upp frågan om nya motorer och nyadrivmedel. Det är väldigl viktigt att ha etl utvecklingsarbete på delta område.Riksdagen fattade beslul 1988 innebärande en hemställan till regeringen omåtgärder på della område. I en reservalion i delta betänkande begär vi att fåen redovisning av dessa saker. kan kanske tala om för oss vadregeringspartiet har gjort på detta område sedan beslutet fattades. Ändring i bilavgaslagen, m.m. 10 prolokoU 1988/89:120 Prot.1988/89:120 legat stilla? Eller har ni vidtagit några åtgärder? Vi är väldigtinlresserade av att få veta hur det förhåller sig. Ändring i bilavgaslagen, m.m. Skadorna på miljön, skogen och människorna är påtagliga.Jag var med pä etl besök hos i härförleden. Där redovisademan hur kväve- och kolväleulsläppen påverkar miljön. Tillväxten av skogen ochäven av all annan växtlighet försämras. I den proposition som vi nu behandlar står del;"Nalurvårdsverkd har av regeringen fått i uppdrag alt göra erforderligaundersökningar och utarbeta förslag lill bidragsregler. Uppdraget skallredovisas i sådan tid atl reglerna kan börja tillämpas . "Dd handlar således om en hemslällan till regeringen om åtgärder som syftar förbällring när det gäller ulsläppen från äldre bilar. Jag länker då t.ex.på del bidrag om . som de bilägare får som förser sin bil medavgasrening. Dessa regler skall börja tillämpas - alltså ganskasnarl. Jag skulle därför vilja fråga : Hur är del med del härförslagel? Jag har inte sell lill del. Del skulle vara väldigt roligt atl fåetl svar här, eflersom reglerna skall börja gälla om ungefär en månad. Med delta yrkar jag bifall tillcenterpartiets reservationer i detta betänkande. Under detta anförande överlog andrevice lalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 140 (vpk): Jag har med korl varsel fått hoppa in iställd för i denna debatt. Jag är därför inte beredd på någollängre inlägg. Det finns tre reservationer av vpk i detta betänkande,nämligen reservationerna 3 och 11 som vi har avgivit tillsammans medmiljöpartiet och reservalion 9 som vi och cenlern slår bakom. Jag förhlar mig på alt Lennarl Brunander och redovisar de ståndpunkter somligger bakom våra gemensamma reservationer. Med dellayrkar jag bifall lill reservationerna 3, 9 och 11. 141 (): Det här betänkandet från jordbruksutskollelhandlar om förbättringar av tre lagar: bilavgaslagen, lerrängkörningslagen ochlagen om svavelhalligt bränsle. Från de grönas sida välkomnasdessa förbällringar. Men vi ivingas ändå konstalera alt förbättringarna inle ärtillräckligt långtgående. Miljö- och naturförslöringen är sä omfattande i dagall väsentligt mera långtgående åtgärder krävs om vi verkligen skall lyckasanpassa samhället till vad naluren tål. Med lanke på att alla parlier faktiskthar loval alt utsläppen skall minskas lill vad naluren tål och alt belydliglslörre hänsyn skall tas lill naturvärden är del förvånande all vi har måstreservera oss på hela sju punkler i fråga om detta belänkande. Avgaskravennär del gäller dieseldrivna fordon är otillräckliga. måsleskärpas så mycket som möjligl och så snarl som möjligt. 146 ingen godlagbar ursäki försenfärdighet pä den punkten. na ochbarnallergierna ökar snabbt i omfattning i värt land, och det hänger samman meddieselavgaserna. Vi i miljöparfiet de gröna har mofioneral om alt skärpia kravpå avgasrening för bussar och lastbilar skall införas så snart som möjligl,vilket i prakfiken betyder . Att- som regeringen och, dess värre,även utskottsmajoriteten gör - föreslå all vi skall vänla med kraven på delyngre fordonen lill 1992 finner vi hell oacceplabell. Kraven måsle också skärpas ytterhgare. Vi bör noga följaden snabba tekniska ulvecklingen på området och utnyttja alla rimhgamöjligheler att få en förbättrad rening. Vi har erfarit all tekniken för reningav parfikelulsläpp från motorfordon står inför ett genombrott. Därför är detrimligt att denna positiva teknikutveckling stimuleras genom en skärpning avkraven på rening av parlikelutsläppen. Dessa partiklar är sannolikl en av defrämsla hälsoriskerna i stadsluften. Även dieselfordonen står för en betydande andel avkväveoxidutsläppen. Detta moliverar också skärpia krav på rening fördieselfordon. För all påskynda en ulveckling mol miljövänligare motorer ochdrivmedel behövs del rejäla stimulanser för dessa. Vi har - del framgår av vårlbudgetförslag och våra partimotioner i anslutning lill budgetbehandlingen iriksdagen -föreslagil alt anslagen ökas med totalt 150 milj. kr. som elt bidragtill bällre rening och utveckling av miljövänligare motorer. Dess värre har viinle fåll tillräckligt stöd i för våra krav. Jag kan tröstafolkpartiet, och andra med att ni kommer all få en chans ävennästa år atl stödja dessa krav. För atl få etl så bra genomslag som möjligt förmiljövänligare och renade motorer är del viktigt att reservdelsmarknadenfungerar så bra som möjligl. Tyvärr innebär nuvarandeföreskrifler angående bilavgaskontroll ell monopol för varje biltillverkarenär det gäller att tillhandahålla s.k. originaldelar. Naturvårdsverketsföreskrifler innebär bl.a. all bilens lypenlighet förulsälter enöverensslämmelse i alla delar med del typade exemplaret. Såvitt vi kan bedömastår detta i strid med tidigare beslut. Bestämmelserna måste alltsåses över, och det är regeringens skyldighet att se fill att så blir fallet. Med deltavill jag yrka bifall fill reservationerna 3, 10, 11, 12 och 13. Vad gäller lerrängkörningslagen finns del tvåreservafioner från miljöparfiet de gröna. Den första reservationen är ovanligsä lill vida alt den innebär ett bifall lill proposilionen. Alla andra partieri utskottet, inkl. socialdemokraterna, har krävl att elt redan existerandeundantag i terrängkörningsförordningen skall föras in i lerrängkörningslagen.Vi finner det både ologiskt och onödigt alt föra in i lagen endasl etl av enrad vikfiga undantag från förordningen. Varför skall körning på barmark i jord-och skogsbruket las med i själva lagtexten men inte räddningstjänst,sjukvårdslransporter, veterinärers utryckning i trängande fall osv.? Förvänlarsig socialdemokralerna i all regeringen skall förbjuda maskinelltjord- och skogsbruk i genom atl slryka undanlagd för traktorer ochskotrar i terrängkörningsförordningen? Den andra reservafionen från oss när del gällerlerrängkörningslagen gär ut på att få elt stopp för barmarkskörning påkalfjället och i våtmarker. Skälel till detta är uppenbart: skadorna påvegetationen blir mycket omfattande i Ändring i bilavgaslagen, m.m. Ändring i bilavgaslagen, m. m. Vi kan inte acceplera att lagen inte tar hänsyn lill dettafaktum. har i sitt förslag krävl att barmarkskörning påkalfjället skall förbjudas, även för renskötsel och statliga tjänstemän ule påärende. de gröna stöder lill fullo krav, och vianser att dd omgående bör omsättas i praktisk handUng. I rimlighetens namnmåste delta förbud även omfatta de ömlåliga våtmarkerna i vårl land. Med detta,herr talman, yrkar jag bifall lill reservationerna 4 och 5. 142 (): Den proposifion som behandlas ijordbruksutskottets betänkande handlar om tre olika lagar; bilavgaslagen,lerrängkörningslagen och lagen om svavelhalfigl bränsle. Den senasle har förövrigl inga molionärer hafl synpunkler på, den behöver därför inte las upp ideballen. Dessulom finns etl förslag om skärpta avgaskrav för laslbilar ochbussar. När fattade beslul om katalytiskavgasrening gavs etl uppdrag till regeringen all komma med förslaglill hur bilägare skulle få frihet i valet av verkstad vid garantireparationerav avgasreriingssyslemel. Den lösning som regeringen valt är, som harsagts, att tillverkaren skall vara skyldig att betala ersättning för en garantireparationäven till s.k. obunden verkstad om vissa förutsättningar är uppfyllda. I några reservationer har invändningar rests mot dennaskyldighet för tillverkaren. I första hand gäller invändningen all om en annanverkstad än märkesverkstaden utför en åtgärd i avgasreningssystemet, skalldenna verkstad också slå för garantin under den fortsatta garantitiden. Dettahar emellertid visat sig vara en mycket svår och, som vi ser det, en ipraktiken omöjlig väg att gå. Etl skäl är alt del här är fråga om en leknisklkomphcerad utrustning, som samverkar med komponenter i motor- ochbränslesystem. Garantiålagandet skulle av det skälet i praktiken bli omöjligtatl hantera. Ansvarel för hela syslemel skulle för den verkstad som gjort ettingrepp kunna bli så betungande, all obundna verksläder skulle se sig tvungnaall avvisa den lypen av reparationer. Då har vi inte fått den frihet atl väljaverkstad som eftersträvade i beslutet . En annan följd kan bli atl det uppstår etl delat ansvardär ingen, varken tillverkaren eller den obundna verkstaden, kan avkrävas ettansvar av bilägaren. Då kan bilägarna komma i etl besväriigi läge. Del är attmärka alt del här rör sig om en i sådana här sammanhang myckel lång garantitid.Det hinner hända mycket . Del är fråga eller . Del kan hända myckel både tekniskt och vid t.ex. ägarbyten. Vi menar från utskollsmajoriletens sida atl debeslämmelser om tillverkarens rätt som kommer all gälla, nämligen alt han,innan han ålar sig betalningsansvar, gör sig underrättad om varför och hurreparationen är utförd, är till fyllest för atl missbruk inle skall kunna ske.Ett försäkringsskydd kan enligl propositionen och även ulskollsmajoritelenkomma lill stånd, ulan alt någol särskill ingripande från regeringen ellernågon annan myndighel behöver ske. När del gäller lerrängkörningslagen har en skärpningaktualiserats av atl flera nya typer av terränggående fordon kommit ut påmarknaden och registrerats som traktorer. Del är här ofta fråga om fordon sominte används som nytlofordon inäringsutövning. Utskollel inslämmer i det uttalande som görs i propositionenom behovet av en utvidgning av lerrängkörningslagens tillämpningsområde, bl,a,med hänsyn till naturvårdens intressen. Vi vill dock från utskottels sida haell generelll undanlag i lagen, nämligen för körning inom jord- ochskogsbruket. All vi stannat för dessa areella näringar beror hell enkelt på attdel är näringar som bedrivs över hela landel. Vi vel alt del finns andraangelägna Iransporler, men vi har utgåll från dessa näringars utbredning överhela landels yla. Enspeciell ställning vad gäller körning på barmark intar renskötseln. Renskötselnutövas i det alldeles speciellt känsligakalfjällsområdet, där risken för beslående skador är myckel stor även vid denrelativt ringa påverkan som de moderna fyrhjulsdrivna fordonen med breda däckåstadkommer. Del kan inte undvikas all vissa stråk blir utsatta för etl alllförstort slitage, som lämnar svåra skador i den känsliga vegdafionen. Vi har dockavstått från all närmare gå in frågorna om rennäringen och lerrängkörningslagenmed hänvisning fill pågående ulredningar. Närvi behandlade miljöpropositionen instämde i miljöministernsförslag till hur det fortsatta arbetet för atl begränsa väglrafikfordo-nensavgaser skulle bedrivas. Här som på så många andra områden är del av stor viklalt internationella regler kan komma lill stånd. 1 den nu aktuella propositionenredovisar miljöminislern all grunderna för ddaljföreskrifter, som skallmolsvara de krav som gäller års modeller av lätta lastbilar ochbussar i , har utarbetats inom den s.k. Stockholmsgruppen. Delär vad som har hänl efter det all vi behandlade miljöpropositionen under våren1988. På detta område har vi alltså kommil en bit på väg. Förpartikelutsläppen kan inle sådana internationella överenskommelser ännufastställas. Därför har inte grunden kunnal läggas för provlagning ochgränsvärden. Arbetet pågår emellertid inom med alt utarbetade ddaljföreskrifter som krävs. Föratt stimulera en tidigareläggning av övergång lill avgasrenade fordon föreslåsi propositionen ett investeringsbidrag som skall gälla fram till dess all denya kraven blir obligatoriska. Det har visat sig all den katalysatorrabatt somfram till utgått lill personbilar hafl en myckel god effekl. Det finnsdärför all anledning atl pröva samma grepp för de lyngre fordonen. Ireservationer har , cenlern, vpk och krävt entidigareläggning av de skärpta avgasreningskraven för lunga fordon. Som jagtidigare nämnl är delta en fråga som vi behöver få en så bred internationellenighet i som möjligt. Det gäller både för atl transporterna i sig är långvägaoch gränsöverskridande och för alt utsläppen som kommer från fordonen också ärlångväga och gränsöverskridande. Det är därför viktigt att med sininternationellt sett myckel framgångsrika industri för lillverkning av tungafordon är med som en pådrivare. Vi måste också della i arbetet inom del som nukallas för Stockholmsgruppen, Vid ett sludiebesök som utskottet gjorde på Volvofick vi också dagsläget på detta område klart för oss. Vi fick framför alltveta atl den s.k. partikelfällan nu är på väg all införas och alt ell enhetligtsystem för mätning av partikelutsläpp kan komma till stånd. Vi har inte släppl målelatl reducera kväveoxiderna. Men del är, som jag Ändringi bilavgaslagen, m.m. Ändring i bilavgaslagen, m.m. ser det,föga förtroendeingivande all nu lägga överbud på delta område, Ambilionen atl itakt med den tekniska ulvecklingen flytta fram positionerna är hell klar frånregeringens sida. Del är alldeles lydhgt att regeringen vill skärpa kraven iden lakl som är rimlig och tekniskt genomförbar liksom all man hela liden villhöja ribban för induslrin. Den snabba ulveckling av miljömedvetandet som nusker är med all säkerhel bra även för industrin. Miljöargumenten blir alllslarkare försäljningsargument i de av luftföroreningar plågade länderna runlom i världen. Jag yrkar bifall till utskollels hemslällanoch avslag på reservationerna. 143 (): När förra gången fattade beslut omdessa krav på verkstäderna, uttalades alt man måsle ha som villkor alt denverkstad som gjorde ingreppet också tog ansvar för jobbet. Vi lycker alt del ärell logiskt krav med hänsyn lill de risker som dd kan medföra, inle minsl förkonsumenten-bilägaren, om etl fel begås och fillverkaren och den märkesobundnaverkstaden inte kan komma överens. Det var därför vi slällde kravet atl detskulle krävas en övergång av garantin. Dessutom skulle den märkesobundnaverkstaden vara försäkrad, så alt konsumenlen, om olyckshändelser inträffade,inle skulle komma i kläm. Vid den hearing som vi hade i samband medbehandlingen av della ärende gavs också myckel klara besked från demärkesobundna verkstäderna all de var beredda atl överta garanfi-ansvard. Mennågot krav härpå införs nu inle i lagen. säger atlkravet på försäkring kan lillgodoses ulan all regeringen ingriper. Menriksdagen slällde ändå kravet all regeringen skulle ålerkomma med elt förslag iden riktningen. Varför har regeringen inte uppfyllt della krav? 144LENNART BRUNANDER (c): I fråga om tidigareläggning av avgaskraven pådieselfordon sade atl den internationella Irafiken i vårlland försvårar för oss alt ställa avgaskrav tidigare än omvärlden. MartinSegerstedt sade å andra sidan atl skall gå före i del här arbetet ochatt den socialdemokratiska regeringen inle har släppl del mäl som vi satt upp.Marfin sade också atl vi i oppositionen kommer med överbud och atlregeringen har höjt ribban. På vilket sätt, , har regeringenhöjt ribban när del gäller avgasreningen på lätta och tunga laslbilar och påbussar? Vad man gör i denna proposifion är alt man upprepar exakl samma sak somriksdagsmajoriteten fattade beslul om förra årel. Man kan fundera över varfördetta över huvud lagd nämns den här gången. Det hade ju inle varit nödvändigl.Inte en stavelse har ändrats. De krav som vi nu ställer och som kallarför överbud är identiska med de krav vi ställde när fattade deltidigare beslutet Dessutom är det så, som det har redovisats från flerahäll, alt om vi skall klara målsättningen med minskade kväveutsläpp, måste visänka haslighderna och fidigarelägga de avgaskrav som vi nu diskulerar. Iannal fall klarar vi inle del uppsatta målel, bl.a. beroende på allirafikökningen blivit belydligl större än vi räknal med,vilkel förtar effekterna av den kalalyfiska avgasreningen på bensinbilar.Marlin får alltså förklara för oss på vilket sätt regeringen höjtribban och vad det är som gör att den internationella trafiken försvårar föross all gå före. Är del inle i slällel så, , alt det är eneftergift åt bilindustrin i som gör all man nu inte vill gå snabbarefram? Den hänsynen lyckerjag inte atl man skall ta, ulan här gäller del atlställa krav för alt få någonfing uträttat Vi vel alt bilinduslrin har dentekniska kunskapen och möjligheterna i övrigl, men vi mäsle våga ställa krav.Det vågar uppenbarligen inte den socialdemokratiska regeringen. Jaghar vidare inte fått svar på min fråga om vad regeringen gjorl när del gällerbällre bilmotorer och nya bränslen med anledning av den beställning somregeringen också fick förra årel. Inle heller har jag fått svar på frågan vaddet är för förslag lagl fram för alt vi skall kunnafå regler för all stimulera avgasreningen på äldre bilar. Vi har ännu inle settnågra sådana förslag. Vi är, , mycket intresserade av ett svarpå dessa frågor. Prot, 1988/89:120 Ändringi bilavgaslagen, m.m. 145 (): Först lerrängkörningslagen, ställningmotiverar alltså all man skall skriva in någoniing som redan finns i enförordning i en lag men utesluta aUling annal som finns i denna förordning.Varför skall inte räddningstjänsten, sjukvårdstransporter och veterinärernasutryckning i nödfall också skrivas in i lagen, om man nu skall skriva in reglerför jord- och skogsbruk? Jag vill betona atl del inle handlar om dispenser utanom generella undanlag i förordningen. Det är ologiskl, orimligl och onödigt. Ärdet verkhgen så att socialdemokraterna här i förväntar sig allregeringen skall förbjuda maskinellt jord- och skogsbruk i genom attslryka undantaget för traktorer och skotrar i terrängkörningsförordningen, föratt nu la ett exempel? Det är orimligt och ologiskt Närdel gäller frågan om barmarkskörning hänvisar Marfin tillutredningar. Det är faktiskt så atl noga har utrett dennafråga sedan 80-talels början och hade etl färdigilagförslag, som sedan legat och samlal damm till dess log uppfrågan i . Då lovade att delskulle hända någoniing, och så började del hända någonting. Men man tog intemed förbudel mol barmarkskörning på kalfjäll även för statiiga tjänstemän itjänsteärenden och för samer. Varför kan man inte gå på naturvårdsverketslinje, som är väl underbyggd? Vi vel all detta förslag håller bra. Vad vidäremol vet inte håller, del är marken i fjällen. Jag rekommenderar MarlinSegerstedt atl åka dit upp och titta på hur del ser ut sedan man körl med dessafordon på kalfjället. Marktäcket slits av och vattnet ändrar riktning. Det larårtionden och kanske århundraden innan dd kan reparera sig självt, om det allsreparerar sig självt Varförlar man inte med förbudet mol körning på våtmarker? Jag rekommenderar MartinSegerstedt all också lilla på hur del ser ut när man körl med dessa lyper avfordon på våtmarker. Där blir dd också skador som Ändringi bilavgaslagen, m.m. knappast reparerar sigsjälva, annal än på myckel lång sikt. Närdel gäller avgaslagen är del väldigl svårl alt se varför del skulle vara ellöverbud att kräva en rening som redan är införd, även på dieselfordon, i storadelar av världen. Jag vill betona att man inle skall blanda sammankatalysalorrening på bensinbilar med den rening på dieselfordon som vi nudiskuterar. Det är här fråga om helt olika reningstekniker och för den delenäven olika förbränningstekniker i motorerna. så all man i flera städer i överväger alt förbjudadieselfordon på grund av de enorma utsläpp som dessa ger upphov till, inteminsl av hälsovådliga partiklar, har redan fattat beslul omelt sådanl förbud. Man skall i kommunen i fortsättningen bara köpa in ickedieseldrivna fordon. Del gäller bussar och liknande. Del beror på alt man inletillräckligt snabbt kunnal få fram kraven på rening. Del är faktiskl så allbilinduslrin kör ifrån regeringen och socialdemokralin på denna punkl. Niligger efter ulvecklingen. Ni släller inte de krav som man rimligenkan slälla med hänsyn till den potential som finns. Jag kan inle lolka del påannal sätt än alt man kryper för bilindustrin. Något annal kan del knappastvara fråga om. Meddetta vill jag än en gång yrka bifall lill de reservationer som miljöpartiethar underlecknal. 146 (): går förbi den viktiga prioriteringsfrågan: Skall viströ ut näslan på åtgärder när del gäller de tungadieselfordonen, när del visar sig alt utvecklingen ändå gör det möjligt atll.o.m. tidigarelägga införandel av de skärpia bestämmelserna? Vad är delta förpenningrullningspolitik, när vi i stället kan använda resurserna för altulveckla nya motorer och alternativa bränslen? Naturligtvis är del som principmyckel bältre att se lill all vi har någol renl vid källan, eller i varje fallrenare, än all vi renar någol i efterhand med olika lyper av anordningar. Ickedesto mindre är del naturligtvis ganska förvånande att sägeratl del ju ändå verkar som om del händer en hel del och atl man alltså lugnlkan avvakla lill 1994. Isjälva verket kom det rapporter om på i Göleborg håller på med breda prov med partikelfällor. MercedesBenz i genomför nu ett brell upplagt provsystem, där flera tusenfordon får denna utrustning. Varför kan man då inte gå års lill 1992års modeller, dvs. la utrustningen i bruk höslen 1991? Den frågan svarar inleMarlin på. Det gör all man måsle fråga sig själv om densocialdemokratiska regeringen har släppl sina mål. Nej, säger . Men faktum är att man släpper medlen varmed målen skall uppnås. Detär myckel ledsamt, Sedanfick vi nalurliglvis ingel riktigl svar på frågan varför en karlläggning avterrängkörningsreglerna inte ens är önskvärd. Behov därav finns ju. MarlinSegerstedt kryper undan hela frågan om kartläggning och översyn. Har inleMarlin sett någon snöskoter i fjällen? Har del aldrig oroat MartinSegerstedt vad som händer i den norra delen av ? Han lever ju där ochkan se vad som sker. Vi måsle tillse all gällande lag efterlevs. Om så inte sker måste vivara beredda atl vidla ålgärder. Jag motser ell svar Prot, 1988/89:120 på dessa mina frågor, Anf.147 (): Ändring t bdavgas- I mitt anförande, , redovisade jag klart våra s > ställningstaganden i frågan om garantiåtagandena kan bli splittrade på flerahänder. Del är anledningen till all vi vill få ett renodlat garantiåtagande hostillverkaren. Jag redogjorde också för frågan om försäkringslösningen och sade:Varför skall vi blanda in myndigheter i en försäkringslösning som ändå ?Vi har ju molsvarande lösning på många andra områden, och inget hindrar atl denhär branschen kan ordna en försäkringslösning. Del kan dessulom innebära denkonkurrens som brukar eftersträva på skilda marknader. Fråganom avgasreningssystemen är hell klarl elt myckel svårt problem. Vi vel myckelväl all de lunga fordonens ulsläpp är elt stort bekymmer, och del är viktigtall komma ål det problemet, Lål mig erinra om vad som redovisas ipropositionen, nämligen all Slockholmsgruppen har kommil fram lill enöverenskommelse för de lättare lastbilarna, och en överenskommelse kommer ocksåatl träffas i fråga om de tyngre. Del är oerhörl vikligl atl en internationellöverenskommelse träffas på detta område. Det är skälel lill alt del ärangelägel atl också träffa en överenskommelse beiräffande de tyngre fordonens avgasulsläpp. Sålill frågan om lerrängkörningslagen. Del var jag som beskrev vad som händer ifjällen. Det är riktigt att jag tillbringar en mycket slor del av min lid uppei fjällvärlden, och jag känner väl till problemen. Del har varit problem med demotorcyklar som har använts tidigare, och problemen har ökal med tillkomsten avde nya fordonen, som har en betydligt större framkomlighet Därför är delviktigt att så snabbt som möjligt få fram de utredningsförslag som vi tidigrehar redovisat. Det pågår också en ulredning om naturvårdslagens lillämpning idessa fall. Delär vidare angelägel atl se över lerrängkörningslagen och dess tillämpning. Delskall ges ökade resurser till övervakning, vilkel också nämns i propositionen.Även på det området har fått elt uppdrag.