prot · GC0963 · 1988-12-31 00:00:00 — Den nordiska samarbetstanken är mer än en vision. Det ären mycket konkret verksamhet, där en lång rad av de samarbetsvisioner, idéeroch mål som fanns med från början har genomförts . De har blivit såsjälvklara att många glömmer att de är resultatet av ett mångårigtprodukfivt politiskt samarbete. Låtmig nämna några exempel. Vi har den gemensamma arbetsmarknaden, som betyder såmycket i olika lägen för de nordiska länderna. Har man stor arbetslöshet i detena landet, kan den motverkas genom en högkonjunktur i ett annat land. På såsätt kan människor fä ett arbete, som är så viktigt för att man skall kunnakänna tillhörighet tiU samhäUet och också kunna bidra tiU dess utveckling. Vihar passfriheten, som vi närmast betraktar som en självklarhet. Det är värt attnotera att man inte nått Hka långt när det gäller EG-samarbetet. Vi harsamarbetet på hälso- och sjukvårdsområdet. Vidare har vi de socialarättigheterna som finns för varje nordisk medborgare och vi har den nordiskaspråkkonventionen m.m. Idagsläget anser jag att det är viktigt att framhålla den nya överenskommelsesom har nåtts när det gäller en nordisk arbetsmiljökonvention. Den är mycketviktig, och vi har länge väntat på den. Vi är glada över att ministrarna nu harkommit överens i den här frågan. Allt detta pekar på att det nordiskasamarbetet har varit och är inriktat på de nordiska medborgarnas intressen. Trotsalla framsteg som har uppnätts finns det också motgångar i arbetet. Det råderen tröghet i arbetet, som också måste noteras. Som exempel vill jag nämnaavskaffandet av de tekniska handelshindren mellan de nordiska länderna. Härmåste arbetet gå snabbare än vad det gjort . Vi får inte komma påefterkälken, eftersom detta betyder sä oerhört mycket för de ekonomiskamöjligheterna för de nordiska länderna såväl sinsemellan som utåt i omvärlden. Nordensom hemmamarknad var en devis som slogs fast för över tio är sedan. Attavskaffa handelshindren är att ge verklig styrka och innehåll åt den devisen.Det är en nödvändighet, inte minst mot bakgrund av vad som händer i iövrigt. Formernaför samarbetet inom rådet men också mellan rådet och ministerrådet behöverockså utvecklas. Ämbetsmannakommittéernas arbetsformer bör effektiviseras ochges resurser därför, där inte så har skett. En del har faktiskt hänt pä detområdet, och det är vi glada för. Det finns fall där långtgående förslag antas men där inte tillräckligaresurser avsätts för att uppnå de fastställda målen, de rekommendationer somhar antagits av rådet. Det måste för framtiden bli en klar koppling mellanbeslut och resurstilldelning, om vi skall kunna behålla trovärdigheten i detnordiska samarbetet. Målen mäste formuleras klarare -och där har viparlamentariker ett ansvar; det är inte bara ett ansvar för ministrarna i derasarbete - och prioriteringar göras för att vi snabbare skall nä fram till de målsom är väsentliga i den tid vi lever i. motion till årets riksdag har vi från väckt förslag om atttillsätta en parlamentarisk utredning för att se hur vi ur svenskt perspektivskulle kunna utveckla och förstärka det nordiska samarbetet, inte minst i frågaom den nordiska budgetens utformning och utveckling. Jag tror att en sädanutredning skulle vara väl motiverad , och jag hoppas att riksdagenskall behandla mofionen med den omsorg som jag tycker att den kräver för att viskall ta vårt ansvar i det nordiska samarbetet. Miljön är vår viktigasteframtida och nutida överlevnadsfråga. ärinternationell politik, eftersom miljöförstöringen inte känner av gränsernamellan länder. Vi har en skyldighet att göra allt som står i vår makt för attöverlämna en renare värld till efterkommande generafioner. harde fått en ökad betydelse när det gäller miljöfrågorna. Bl.a.genomfördes pä mittengruppens initiativ en extra session föratt behandla miljöfrågorna. fick vid den sessionen majoritet försitt förslag efter långtgående omarbetning och tillägg av miljö- ochsocialutskottet, som verkligen gjorde en mycket god insats i det sammanhanget.Majoritetens beslut om havsmiljön var klart otillräckligt, och vi har anledningatt återkomma till de frågorna. kommer att genomföra eninternationell konferens om havsmiljön med parlamentariskt deltagande frånungefär 18 länder kring och , däribland de länder som genomsina floder har utsläpp i dessa hav. Dessa konferenser som Nordiska rådetanordnar fyller enligt min mening en vikfig funktion. Där träffas parlamentarikeroch bildar fillsammans en front för att påverka sina resp. länder. Havsmiljönmåste nödvändigtvis räddas. Vår kunskap om vad som händer med våra vatten måsteökas, samarbetet över gränserna intensifieras. Det är en överlevnadsfråga. Jag skulle vilja rikta uppmärksamhet på att detfinns en rekommendation i handlingar, enligt vilkenman genom en parlamentariskt förankrad kommitté skall utreda möjHgheterna fören mer omfattande harmonisering av de nordiska ländernas lagstiftning påmiljöskyddsområdet. Enligt vad jag erfarit har det föreslagits att dennarekommendation skall bli avskriven vid sessionen i . Det anser jagskulle vara mycket olyckligt, och jag hoppas att vid sessionenfillbakavisar detta. Det behövs fortsättningsvis en offensiv polifik för attmöta miljöförstöringen, och där ingår lagharmonisering som en betydelsefulldel. mäste se som en av sina viktigasteframtidsuppgifter att vara pådrivande i miljöfrågan. En gemensam nordisk miljö-och naturresurslagstiftning bör övervägas utifrån högsta ambitionsnivå, vidareen strategi för alternativa energikällor som underlättar avveckHngen avkärnkraften i berörda nordiska länder samt en avvecklingsplan för ämnen somnegativt påverkar naturens kretslopp. Även om vi inte har den allra lägstaambitionsnivån - men det är bra nära - måste vi ha rekommendationen kvar, tilldess att vi når den högsta ambifionsnivån pä miljöområdet. betänkande nr 11 behandlaren flerpar-timofion om handlingsplanen som kulturell hemmamarknad. Jaggläder mig åt att utskottet ställer sig bakom motionens syften. Det måste tydasså, att nu vid omröstningen kommer att rikta en uppmaning tillregeringen att rekommendationen beträffande handlingsplanen snarastförverkligas. Det gläder mig. Men det fordrar också resurser, det fordrarpengar. Det finns en reservation fogad till betänkandet, där ennordisk ombudsman föresläs. Reservanterna anser att det behövs en ombudsmansom tillvaratar de nordiska medborgarnas intressen med de "friheter"vi redan har uppnått utöver de olika myndigheter som har möjlighet att övervaka 7 protokoll 1988/89:61-63 lagstiftningensefterlevnad för de nordiska medborgarna. Systemet med en speciell ombudsman harprövats på andra områden och gett gott resultat. Därför yrkar jag bifall tilldenna reservation och i övrigt till utrikesutskottets hemställan. : Vår omvärld förändras ständigt.Inte bara EG kommer att påverka vår omvärld, utan också den utveckling vi kannotera inom . Dessa tendenser gör att vi hela fiden måste varaberedda att utvärdera och inte se oss som en isolerad del av världen. Vi är endel av världen och måste ta hänsyn fill omvärldens förändringar. I denprocessen är det viktigt att vi bevarar och bevakar roll och uppgifter.Norden och kommer allfid att behövas. Det är min förhoppning attden session som kommer att äga rum i denna sal kommer att bliytterligare ett steg framåt i det nordiska samarbetet och den integration vihar mellan våra länder till fromma för de nordiska medborgarna. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 43ELVER (): Under snart fyra decennier har det nordiska samarbetetvarit organiserat inom ram. Man har talat om de mänga småstegens framgång. Man har kunnat peka på flera hundra reformer tillmedborgarnas glädje, alltifrån så enkla och nära ting som inrikes enhetsporto iNorden fill de mera epokgörande, som passfrihet för nordbor eller dengemensamma fria arbetsmarknaden. Man har också talat om de få - men stora - bakslagen förnordiskt samarbete. Och handlar det om ett nordiskt försvarsförbund som gicki kvav, om NORDEK som stoppades timmarna innan det var dags för underskrifteller om Nordsat, den stora satellitsatsningen pä medieområdet som baraåstadkom många års sega och fruktlösa utredanden. Lika illa i prakfiken blevdet med Tele-X och ambitionerna att upprätta en gemensam sjöfartspolifik. Ett genomgående tema har varit att få Nordensom hemmamarknad. Det har gällt områden som valuta, handel, arbetskraftensrörUghet, trafikföring, infrastrukturer eller en enhetlig och dämpad taxepolitik.Men byråkratiskt krångel och politisk oförmåga har lett till att det återstårmycket av hinder och svårigheter när det gäller nordiskt praktiskt samarbete.De som särskilt känner av det är gränsgångare eller kunder och köpmän utmedvåra långa inomnordiska gränser. Men nordiskt samarbete gäller inte bara mellan och inom defem länderna eller de tre självstyrande områdena. Den allra harfrågor om vårt samarbete med främst tagit fart. En svårighet somupplevs i det parlamentariska arbetet - och jag tror för övrigt också påministerrådsnivå - är de "många bollarna i luften". Vår huvudväg närdet gäller Europasamarbete är att gå över EFTA, men det hindrar inte att dethar skett och sker en rad samarbeten och diskussioner direkt med EG. ,och har för övrigt gått fram med en särskild transportöverenskommelsemed EG-staterna. På detta område finns ocksä . Mängden av olika kanaler och samarbetspartner kan ocksåspela spratt. Därför är det angeläget att finna ett mönster i hur det nordiskasamarbetet med skall ske. I den delen kan den internationella kommittésom tillsatt tjäna ett gott syfte. I olika sammanhang harpåtalats den låga ambitionsnivån, och det gör också utrikesutskottet i sittbetänkande, där man redogör för de nordiska regeringarnas ambitioner påmiljöområdet. Där fick de nordiska miljöministrarna bakläxa i flera omgångar,och kunde komma fram fill såväl mer konkreta handlingsplanerpå havsmiljöområdet som en allmän miljöplan. Detta var ett exempel på en mycketvikfig fråga, där pariamentarikerna i sin otålighet drev miljöministrarnaframför sig och pressade fram ett klart förbättrat ställningstagande. Som ordförande i kommunikationsutskottkänner jag, herr talman, anledning att kommentera de två korta rader som ägnatskommunikationsutskottets verksamhet i det betänkande vi nu behandlar. Där angesatt vi främst ägnat oss åt trafiksäkerhetsfrågor, och jag skall ge exempel påljusglimtar men framför allt de svårigheter som finns i det parlamentariskaarbetet i verksamhet. Vid förra årets session antogs en handlingsplan för ökadtrafiksäkerhet i . Det första utkastet fill en trafiksäkerhetsplanpresenterades i form av ett underlag för handlingsplan fill Nordiska rådetssession 1987. Vi reagerade dä negativt på underiaget, eftersom det inte fannsnågon egentlig måldiskussion eller några konkreta åtgärder. Handlingsplanen varbetydligt mera plan än handling. Under det år som följde etablerades emellerfid ett brasamspel mellan ministerrådet och dess tjänstemän, företrädda av , och parlamentarikerna i rådets kommunikafionsutskott.Vid flera möten diskuterades handlingsplanens innehåll, och ministerrådssidanvisade stor lyhördhet för parlamentarikernas synpunkter. Resultatet blev att ministerrådet i sin budget för 1988angav trafiksäkerheten som ett prioriterat område för det nordiska samarbetet,och man presenterade en handlingsplan som antogs av rådet i stor enighet. Handlingsplanen löper med start . Efterdenna period skall en utvärdering ske. För den första treårsperioden, dvs.1988-1990, har det anslagits . Det kan synas som småpengar, och vi betraktar det från utskottets sida som något av en miniminivå,för - som någon uttryckte det - det är i årsanslag inte mer än vad ett partrafikolyckor kostar. Handlingsplanen har fyra prioriterade områden: hastighetsöverträdelser,trafiknykterhet, nya förare, oskyddade trafikanter, alla för trafiksäkerhetenhögst vitala arbetsområden. Inom kommunikationsutskottet accepterade vi det lågaanslaget, om än motvilligt, och var tillfreds med att trafiksäkerheten var ettprioriterat område inom det nordiska samarbetet. Vi såg framför oss ensuccessiv utveckling av budgeten för trafiksäkerhetsarbete. Det var därför med stor förvåning vi i budgetförslaget för1989 konstaterade att ministerrådet inte längre ansåg att trafiksäkerhetenskulle vara ett prioriterat område för det nordiska samarbetet. 1988/89:63 . neranslagen från den redan förut mycket låga nivån. Det fina samspel som fannsmellan råd och ministerråd samt ministerrådets lyhördhet vid planens tillkomsthade nu försvunnit. Detta kan bara beklagas.. Handläggningen av budgeten för trafiksäkerhetshandlingsplanenär bara ett exempel på en otillfredsställande beslutsordning när det gällerbudgeten för det nordiska samarbetet. Att vi i det nordiska samarbetet inte skaU ha någonöverstafiighet är vi nog alla överens om. I budgetsammanhangen borde dockrådssidan få ett större inflytande . skulle då kunnafastställa de yttre ramarna, dvs. den totala budgeten, och lämna sina förslagtill prioriteringar. Dessa skulle sedan prövas av rådet och ställas mot rådetseventuella andra förslag. Det tror jag skulle vitalisera både råds- ochministerrådsarbetet. Rådsparlamentarikerna skulle tvingas aktivera sigbetydligt mer och verkligen göra avvägningar mellan olika samarbetsområden. Budget- och kontrollutskottet skulle på detta sätt få enreell funkfion. skulle tvingas att presentera ett betydligtbättre underlag för sina förslag. Som det är nu kan rådet i vissa fall få yttrasig över förslag som kommer i rubrikform utan någon närmare presentation av deföreslagna åtgärdernas innehåll. Det finns naturligtvis en hel rad olika aspekter att tahänsyn till vid en eventuell förändring av beslutsprocessen för den nordiskabudgeten. Den svenska delegationens ordförande gav besked om att enöversyn är på gång av arbetsformer m.m. , och jagfinner den översynen ytterst angelägen. Det vore ett lämpligt tillfälle attgöra en total genomlysning av budgetprocessen. , herr talman, en kommentar tillutrikesutskottets förslag i betänkandet. På en enda punkt har utskottet delatsi två hälfter, och det gäller svaret på motion 538 av förre vice talmannen , som i en rad exempel har visat pä hur stort antal hinder det iverkligheten finns för det nordiska samarbetet. Det är hinder som särskilt drabbar gränsbor, inte minstdem som bor i ett land och arbetar i ett annat land. Motionären anser att detskulle vara värdefullt med en samlad rådgivning, en ombudsman, somskulle kunna ge upplysning om praktiska hinder och gå de medborgare tiU händasom får problem. Utskottsmajoriteten ställer sig kallsinnig fill detta. Manhar enligt min mening inga tungt vägande sakliga invändningar utan hänvisartill ett nog så sterilt ställningstagande . Motionen har fått stöd av tre partier i utskottet, och jagber att få yrka bifall till reservationen. Jag tror alltså att en samladinformations- och serviceinrättning skulle kunna tjäna de nordiskamedborgarna. Jag yrkar som sagt bifall till reservafionenoch i övrigt bifall till utskottets hemställan i betänkande nr 11. 44MARIANNE (): de gröna vill ytterligare ökaoch förstärka det nordiska samarbetet. skulle kunna fylla enbetydligt viktigare funktion för det nordiska samarbetet än det gör i dag.Detta skulle kunna ske om de som valdes fillrådet valdes direkt av medborgarna i de nordiska länderna. Ett direktval skulleockså innebära att rådet skulle få större tyngd och högre status. De nordiskafrågorna och det nordiska samarbetet skulle kunna öka i betydelse. Dennordiska hemmamarknaden med sina drygt 20 miljoner invånare är en god bas förbåde tillverkning av och avsättning för de flesta produkter. Med denna starkahemmamarknad skulle den nordiska självtilliten öka och självbestämmandet blimer reellt än . Förutsättningarna är goda för ett utökat nordisktsamarbete, men frågan är om viljan finns. Detär värt att notera att ett ökat nordiskt samarbete kan och bör bli ett starktalternativ fill EG-anslutning i framfiden. Regionernas , med öppenhetfill hela och i solidarisk samverkan med utvecklingsländerna, är engrön målsättning. Genomdirektval skulle de nordiska frågorna och det nordiska samarbetet förenamänniskorna i de nordiska länderna. Den nordiska regionen skulle kunnautvecklas som ett centrum i stället för att hamna i utkanten av en EG-union ochriskera att bli ett EG:s "Norrlandsproblem". Iberättelsen från tas bl.a. upp kritiken som framförts mot detNordiska ministerrådets låga ambitionsnivå på miljöområdet. För att öka trycketpå miljöministrarna att åstadkomma något konkret beslöts om en extra sessionhösten 1988. Tyvärr ledde inte heller denna session fill något konkret posifivtpå miljöområdet. "Detnordiska miljösamarbetet har nått botten." Så beskriver detnordiska miljösamarbetet efter extrasession 1988, sombehandlade just miljöfrågorna. Denordiska länderna har sagt sig vilja arbeta utifrån principen: Alla nordiskaländer skall följa de mest ambitiösa miljömål som något annat nordiskt landhar. Detta sprack - bl.a. genom svenskt agerande - under extrasessionen. Ipraktiken har det blivit så att sämsta krav från något nordiskt land har fåttbli utgångspunkten för nordisk miljöpolitik. I det första förslaget tillnordisk havsmiljöplan krävdes t.ex. en ändring av Londonkonvenfionen, så attdenna skulle komma att omfatta även deponering av radioaktivt avfall ihavsbotten. har varit motståndare till de andranordiska ländernas strävanden på detta område. Mycket beror detta på attSverige självt har problem med deponeringen av högaktivt avfall och därför intevill stöta sig med andra länder inom Londonkonvenfionen. Sverigebör gå i täten när det gäller att följa principen att anpassa sig till bästamiljömål som något nordiskt land har. Kvävetillförselfill haven är ett stort nordiskt problem. Bl.a. måste bilismen - som är orsaktUl en kanske rent av dominerande mängd kväve, som sargar havet - minska.Öresundsbron och nya hilgenererande motorvägar får inte byggas. Kväveläckagetfrån jordbruket måste minska radikalt i . I vissa områden börmålsättningen vara . Kommunikationsufskottets arbetehar dominerats av frågor rörande trafiksäkerheten, står det i rapporten. Härmåste miljöfrågorna få en ökad plats. Bl.a. måste kommunikationsutskottetnaturligtvis ta frågan om kvävet på allvar och börja diskutera den spårbundnatrafiken. Kulturen är ett vikfigt samarbetsmoment. Det är den som ärvår livsnerv. har arbetat mycket med kulturfrågorna. Det ser visom positivt, men vi tror att det kan göras ytterligare satsningar pågemensamma kulturprogram, m.m. Vi ser positivt på den rörlighet som finns mellanländernas arbetsmarknader. Men vi tror, precis som och nämnde, att det kan vara posifivt med en ombudsman som tar sig an deproblem som uppstår. Jag har fått några telefonsamtal från människor som arbetari ett land och har sin arbetsgivare i ett annat. De säger att lagstiftningen ärsvär att förstå, och att det är svårt att veta hur det blir den dag de blirgamla och får pension. Här behövs en ombudsman, som kan specialisera sig på defrågorna och verkligen göra något på detta område. Det behöver inte vara såbyråkratiskt och stort som det verkade när frågan senast diskuterades, utan jagtror att det räcker att filisätta någon enda tjänst med en person, som tar sigan och specialiserar sig på just de här frågorna. Jag yrkarbifall till reservationen. Anf.45 (): Det nordiska samarbetet är en del av vardagen för månganordiska medborgare, för andra synes det som om det bara vore endiskussionsklubb . Ofta sprids nämligen den felaktiga bildenatt bara är den årliga sessionen, medan det i verkligheten ärsä, att rådet tillsammans med är ansvarigt för en mängdverksamheter på många av samhällslivets områden. Låt mig som exempel nämna Nordiska . Nordiska överenskommelser och konventioner medverkar ständigt till attförenkla hanteringen av gränsöverskridande problem i . har de internationella frågorna fåttstörre betydelse i arbete. Vi har haft en internafionellluftvårdskonferens för parlamentariker, och vi kommer att stå som värdför en internationell havsmiljökonferens. Presidiet i har haftmer intensiva internationella kontakter; med EG-organ, EFTA, ochBeneluxparla-mentet. När kraven kommer om mera internationell eller europeisksamverkan, vill de nordiska länderna så långt möjligt uppträda gemensamt elleråtminstone Hkartat. Därför arbetar nu en speciell kommitté, som nämnt, med dessa frågor. Det nordiska samarbetet har också det senaste åretpräglats av mera parfipolitiskt samarbete över de nordiska gränserna. Jag villgärna uppehålla mig litet vid den delen av det nordiska samarbetet. Vi har fåttmera sammanhållna parfigrupper i och mer partistöd. Socialdemokraterna i de fem nordiska länderna och i desjälvstyrande områdena , och har bl.a. satt i gångdiskussionen om nordiska insatser för en bättre vatten- och havsmiljö genom ettförslag som lades fram och som har fått rådet att begära just de programsom vi antog på extrasessionen. Vi har också fått rådet att begära mersamarbete om avfallshanteringen. Socialdemokraterna har varit mycket aktivajust pä miljöområdet, som har kritiserats av många här. Kanske skulle inget ha kommit i gäng om inteparlamentarikerna hade reagerat. Socialdemokraternahar, efter kontakter med våra parfimedlemmar i gränsregioner i , lagt ettmedlemsförslag om bättre gränssamarbete kring varuleveranser, skolutbildning,stöd och omsorg fill äldre samt ambulansverksamhet. Det håller nu på att genomföra. Det har betydelse för just det som ElverJonsson nämnde om gränsgångarna. Tillårets session kommer vi att se ett gammalt socialdemokrafiskt kravförverkligat, nämligen en nordisk arbetsmiljökonvenfion. Det var ett förslagsom lades fram i för . Vi arbetar just nuintensivt för att i förverkliga rätten till koncernfackligt samarbete imulfinationella företag. I samband med våra strävanden för ett samarbete med EGär detta förslag ett bra exempel på nordiska lösningar som kan användas i ettvidare europeiskt perspektiv. Det borde faktiskt olika partigrupper även här iriksdagen betänka. Socialdemokraternakommer också snart att se sitt förslag om gemensamma kvalitetskrav pålivsmedel i tillgodosett. Det är en viktig del av arbetet för en nordiskhemmamarknad. Alltdetta är förslag som har diskuterats och rekommenderats till beslut i rådetsutskott. Samarbetsandan smittar nämligen av sig. Det tycker jag är bra. Vi harmycket lättare att enas över partigränserna i om vi tycker attförslagen är till nytta för medborgarna i . Somkommentar till den reservation och de särskilda yttranden som är fogade tillutrikesutskottets förslag om nordiskt samarbete vill jag endast i fråga om ennordisk ombudsman påpeka, att en undersökning av Nordiska rådetsinformationsverksamhet just nu pågår med syfte att ge större spridning åt detnordiska samarbetets resultat och möjHgheter. Jag vill också mot bakgrund avdet som nämnde säga att det har kommit en katalog frånNordiska ministerrådet med en hel del upplysningar om vad som gäller i nordisktsamarbete. Det är behändig och lättförståelig informafion, som jag tror kan blitill stor nytta för de nordiska medborgarna. Mot denna bakgrund yrkar jag förutrikesutskottets del avslag på reservationen. Detär egentHgen glädjande att i det särskilda yttrandet nr 2 vid utrikesutskottetsbetänkande 11 läsa att bejakar en ökad nordisk harmonisering. Vårförhoppning är att det skall komma goda förslag till flera nordiska lösningarav påträngande miljöproblem. Jag yrkar bifall fiU utskottets hemställan. nämnde frågan om handlingsplanen. Jag vill säga att det är mycketviktigt att man kan lösa budgetfrågan i . Vi hade gärna velat seen automatisk finansiering genom en nordisk moms eller genom en finansiering avannat slag som var knuten fill den ekonomiska utvecklingen i länderna. På dettasätt skulle vi ocksä styra framåtskridandet i det nordiska samarbetet mera irelation till den ekonomiska utvecklingen i , och det tycker visocialdemokrater skulle vara posifivt. Jag hoppas att vi kan möta förståelsefrän de andra partigrupperna i denna fråga.