prot · GC0980 · 1988-12-31 00:00:00 — Nej, detgäller att ta en sådan här fråga på större allvar. Miljökostnadsansvar skall varje sektor i samhället bära,också varje delsektor inom trafiken. Detta miljökostnadsansvar skall komma tilluttryck i miljöavgifter. Vi skall betala vad det kostar. Utan att jag nu tar ställning till vilken av alla deutredningar som finns på detta område som är riktig, kan jag gott säga att det,när det system med miljöavgifter som folkparfiet har föreslagit har kommit tillständ, blir en konkurrens pä lika villkor, där också miljön kommer attuttryckas i sitt rätta pris och den hänsyn som gäller miljön kommer att tas. Dåär det inte alls säkert att resultatet blir just en 25-procentig minskning avbiltrafiken, . Vad har ni då att föreslå i stället? Slutligen vill jag ta upp frågan om vägbyggen. Denmiljökonsekvensanalys som gäller är inte tillräcklig, och därför har vi ifolkpartiet föreslagit koncessionsprövning enligt miljöskyddslagen av störrevägbyggen. Det har vi kommit fram till utan hjälp. Det yttradedessutom ett enigt jordbruksutskott till ett systerutskott redan innan BirgerSchlaug var invald i denna kammare. utvärderas frågan, och vi går ifolkpartiet vidare med vårt yrkande. Det går inte att upphöra att bygga vägar,men de skall byggas på ett sådant sätt att de underkastas samma prövning somalla andra åtgärder med hänsyn till miljön. Om åtgärder för att minska biltrafiken Jag vill göra några korta kommentarer till en del av detsom har sagts. talade om att det satsas 90 miljarder pä bilismen.Jag vet inte hur han räknar. Vad är det för miljarder? Vem satsar dem? När delgäller väginvesteringar och vägunderhåll rör det sig om drygt 9 miljarder. Jagvädjar till att inte blanda bort argumenten med sådana här heltvilseledande påståenden. talade också om att regeringen hyser förakt förde demokratiska besluten och uppmanade mig närmast med ett tillrop att rättamig efter riksdagsbeslutet. Gå hem och läs riksdagsbeslutet som fattades sedan, ! Jag hyser respekt för detta riksdagsbeslut, menjag noterar gång efter annan att riksdagsledamöter, som och andra,springer ifrån ett riksdagsbeslut när de upptäcker att det kan få effekter somär obekväma. Jag är beredd att justera på vissa områden när jag finneratt detta är klart motiverat. Jag har föreslagit en sädan justering då detgäller järnvägspolitiken, nämligen atl det skall införas en enhetligbanavgift. Från regionalpolitisk utgångspunkt är en sänkning av banavgiften iglesbygdsområden motiverad. efterfrågade snabbtåg i etl tidigare inlägg.Det ingår i planeringen. Det är en av de högst prioriterade insatserna. Jagutgår frän att del skall rymmas inom den angivna ramen på 10 miljarder. Menallting går inte att trolla fram i en hast. Jag har fört diskussioner medbanverket om planeringssituationen. Man konstaterar där att man inte på en gångkan svälja sädana belopp som och en del andra ställer i utsikt att detplötsligt skall satsas på järnvägsutbyggnaden. Man jag är gärna med på attdiskutera en ökning av beloppen och en uppsnabbning av besluten ochgenomförandel. ställde ett antal frågor: Skall niacceptera bilismen? Ja, jag accepterar bilismen. Vikommer att ha bilism i stor omfattning i vårt land. Vi skall inle ha en ohämmadbilism. Del som är viktigt atl diskutera är bilismens miljöeffekter. Denegativa effekterna mäste minska. Där står regeringens politik fast. Frågan omekonomiska styrmedel är föremål för utredning, och det tillhör vanligdemokratisk arbetsordning att man avvaktar utredningar innan man tvärsäkertuttalar sig om vilken metod man skall använda. Sedan slungar också ut det påstående somhörs av och till, att katalytisk avgasrening inte klarar kväveutsläppen. Jagvar pä en konferens om trafikpolitiken i går i , med en rad välinitierade personer. Det dokumenterades med stort eftertryck att denkatalytiska avgasreningen fullt upp svarar mot de förväntningar man har ställtpå den. På den konferensen kom ocksä en annan slutsats klart tilluttryck. Vi behöver satsa betydande belopp, såväl pä vägutbyggnaden - urtrafiksäkerhetssynpunkt, med önskemålet att förbättra infrastrukturen i landetoch av en rad andra skäl - som pä järnvägsutbyggnaden. Det är enorma behov somföreligger. Välkomna, riksdagsledamöter och andra, att hjälpa till att skaffa resursertill detta. Det finns inte nägra resurser som stär utanför vad detsamhällsekonomiska utrymmet medger. Ett effektivt sätt att minska bilismen vore att åstadkommaen ekonomisk kris i landet. Man kan se att om det uppstår ekonomiska bekymmerav stort mått, att företag läggs ner, atl människor förlorar jobb, att manupplever att realinkomsten sjunker, ja, då minskar bilismen. Men jag kan intese alt det är vår politiska uppgift att åstadkomma denna ekonomiska kris, utanvi mäste bekämpa bilismens negativa effekter ufifrån ett helt annat perspektiv.Vi måste använda de växande resurser som en full sysselsättning och elt levandenäringsliv ger oss till just sådana insatser som är nödvändiga. Om åtgärder för att minska biltrafiken Anf.21 (): Det är detta att vi skall använda ekonomiska styrmedel, såatt miljömålet kan uppnås, som det handlar om. Det är de styrmedlen vi måsteplocka fram. Ni är inte intresserade av att höja energiskatterna. Det är detsom är det stora problemet. Kommunikationsministern säger att jag har frågat om niaccepterar bilismen. Del var inte del jag frågade, utan jag frågade om niaccepterar en ökning av bilismen . Om ni inte gör det, varförgör ni ingenting åt saken? Problemet med effekterna av den katalytiska avgasreningenär att de äts upp av att bilismen ökar. Det säger t.o.m. transportrådet. Detmäste väl även kommunikationsministern kunna erkänna. Det är därförkväveoxidutsläppen från bilismen ökar . Det är så, i , att bilismen måsteminska om vi skall klara oss innanför de ekologiska ramarna. Dettasäger jag ocksä fill . Det är tyvärr så hårt. Ni har självafattat beslut här i kammaren om att vi skall ha miljömål. Ni har begärtvotering om detta. Men dä så! Skall vi nä miljömålen eller inte? Det är vad dethandlar om. Dä fär vi faktiskt lov att minska bilismen. Jag skulle vilja säga både till och tillkommunikationsministern att kväveoxiderna från bilismen ökar, koldioxidernafrån bilismen ökar, haven är övergödda, till stor del beroende pä justkväveoxidutsläppen frän bilismen, och skogen sargas på grund av försurningen.Då kan vi inte bara fortsätta att öka bilismen. Visst är det obekvämt att sägaatt bilismen måste minska. Det tar man inte sä många röster på, det är möjligt.Men det är i alla fall ärligt. Kommunikationsministern vill inte riktigt ta i frågan omsin vågmästarställning. Kommunikationsministern skrattar litet grand, menGeorg får välja mellan det gröna bältet och . Ni harju chansen. Ni har chansen att stoppa bilbron över . Ni har chansen attstoppa nya motorvägar på . Ni har chansen atl genomföra höjtbensinpris, eftersom t.o.m. vpk har sagt att man nu accepterar miljöpartietskrav på höjt bensinpris. Det finns majoritet i sådana fall. Det finns majoritet för biltullar i storstäderna ocksä, om ni ställer uppför det, liksom för subventioner av t.ex. priset pä tågbiljetter. Dä kan vi få ett ordentligt grönt bälte, en ordentlig grönfront. Det vore väl bra. Ettintressant påpekande som kommunikationsministern gör är att ekono- Prot.1988/89:80 misk tillväxt har en viss förmågaatt leda till ökad miljöförstöring. 14 mars1989 sagt intressant. ,,,,. ., Enlitensak till. Diskutera gärnamed socialdemokraterna i skatteutskottet .. , om schablonavdragen förtjänstebilar. Överläggningen var härmed avslutad. 6§ Svar på interpellation 1988/89:133 om kollektivtrafiken i har frågat mig om jag är beredd attföreslå: 1. anslag förigångsättning av upprustningen av och banan mellan ochGöteborg, 2. anslag för attden kvarstående utbyggnaden till dubbelspår av ()skall fortsätta, 3. ökat anslagtill transportrådet för länsjärnvägarna samt 4. anslag tilleldriven och annan miljövänlig kollektivtrafik i storstäderna. Jag vill till att börja medkonstatera att det finns en stark efterfrågan i landet när det gäller olikajärnvägsprojekt. På kort sikt är det dock varken ekonomiskt eller praktiskt möjligtatt genomföra samtliga dessa projekt. En av grundtankarna bakom den nya järnvägsmodell somriksdagen beslutade är att investeringarna i stomjärnvägar intelängre skall grundas på rent företagsekonomiska överväganden. Det är det nyabanverket som fått till uppgift att ufifrån samhällsekonomiska bedömningar ochinom ramen för tillgängliga resurser svara för investeringarna i stomjärnvägar.När det gäller de s.k. länsjärnvägarna har beslutsbefogenheternadecentraliserats till resp. länsstyrelse. Efter förslag i den trafikpolitiska propositionenbeslutade om en fortsatt samordning och långsiktiginvesteringsplanering för infrastrukturutbyggnaden inom de olikatrafikgrenarna. Mot denna bakgrund har fått i uppdrag av regeringenatt före utgången av redovisa en långsiktig investeringsplan för åren1991-2000. Av planen kommer det att framgå när det kan bli aktuellt attgenomföra de projekt nämner. trafikpolitiska beslut innebär bl.a. atttrafikhuvudmännen får huvudansvaret för all lokal och regional kollektivtrafik,dvs. även på järnväg. Trafikhuvudmännen skall före ha tagit ställning till om de vill satsa på trafik på länsjärnvägarna och därmed ta övertrafikeringsansvaret. De medel som transportrådet disponerar har dimensioneratsför att ge i stort sett oförändrat trafikutbud i avvaktan pä trafikhuvudmännensställningstagande. Detta är alltså en temporär lösning och jag är inte bereddatt föreslå nägon ökning av anslaget. När det gäller fråga om anslag tillmiljövänlig kollektivtrafik vill jag informera om att statsbidrag fr.o.m. den1 kan ges motsvarande hälften av kostnaderna för byggande av kollektivtrafikanlägg- spåranläggningar för lokal och regional persontrafik och anläggningar förströmförsörjning av trådbussar. Vidare har 85 milj. kr. anvisats 1989 bl.a. förbidrag till trafikhuvudmän som vid ombyggnad eller anskaffning av fordon vidtaråtgärder som minskar fordonens miljöstörande egenskaper eller gör dem merenergieffektiva. Motsvarande belopp har i budgetpropositionen föreslagits för1990. Jag vill även nämna att transportforskningsberedningenanvisats 100 milj. kr. för stöd till utvecklingsarbete ochdemonstrafionsprojekt inom kollektivtrafiken. De.ssa medel kan bl.a. användasför stöd till utvecklingsinsatser inom den lokala och regionala persontrafikenpå järnväg. 1988/89:8014 mars 1989 23CLAES ROXBERGH (mp): satt vi här och hörde IngvarCarisson läsa upp regeringsdeklarationen. Han sade bl.a. sä här: "Hänsynen till miljö och natur måste präglautvecklingen på alla samhällsområden." När det gäller och västkustomrädet borde detverkligen vara så att man gick till verket och uppfyllde de mål som man sattupp. Alla de aktuella projekt som nämnde finns i planerna, mende finns alldeles för långt fram. Skall det mål som angavuppnäs, krävs det att man tar fram pengar. Pengar finns inte, säger . Men visst finns pengarna. Man har bara en felaktig prioritering närdet gäller användningen av dem. Jag skall som exempel ta upp bärighetsförstärkandeåtgärder. Man satsar under 10 är på sådana åtgärder föratt harmonisera reglerna med EG när det gäller totalvikten på fordonen. Dessa5,9 miljarder borde vi i stället ha använt på kollektivtrafikssatsningar, påatt hålla uppe järnvägens konkurrenskraft gentemot vägnätet. Om det blir så att mycket av trafiken flyttas över tilllastbil, som det sades här i den tidigare debatten, borde vi se fill attjustera konkurrensvillkoren. Vi skulle kunna höja kilometerskatten förlastbilar. Pä det viset skulle vi kunna fä en konkurrensneutralitet ochdessutom pengar att satsa på järnvägen. Vi skulle kunna höja bensinskatten, fåin pengar och göra de satsningar som behövs. Denna typ av satsningar behövs juinte bara i västkustområdet utan ocksä på mänga andra håll i landet. Det borde vara dags att förverkliga västpendeln i fullutsträckning. är en av de platser i landet där vi har de värsta luftproblemen.Vi räknar med en 5-procentig tillväxt av biltrafiken . Vi räknar med attår 2010 ha mer kväveoxidutsläpp än trots reningen med katalysatorer. Vilken trafik ökar mest? Ja, i är det trafiken överkommungränsen. Det visar hur absolut nödvändigt det är att göra satsningar påden typ av pendeltåg som det innebär att skapa pendeltåg mot ,pendeltåg mot , pendeltåg mot och pendeltåg mot Kungsbacka.Detta är en grundläggande förutsättning för att lösa miljöproblemen i . För att anknyta fill den tidigare debatten här villjag säga att inte är emot bilismen. Men vi vill ha en anständignivå på bilismen,en nivå som naturen kan acceptera. För att detta skall kunna förverkligas måstedet finnas alternativ till biltrafiken. Vi måste satsa på pendeltågstrafikenför att kunna stänga av biltrafiken totalt vid sådan väderlek att det ärnödvändigt. Vi måste rusta upp pendeltågsalternativet för att kunna ta utavgifter, för att förmå människorna att lämna bilen hemma. För att få litet perspektiv när det gäller dessasatsningar vill jag nämna att det skulle kosta 600 milj. kr. att rusta uppBohusbanan till sådan standard att vi kunde få ett pendeltåg åtminstone en gångper timme fill . 600 miljoner skulle alltså detta kosta. Vad kostarden motorvägsstump som är under byggnad? Jo, den kostar ca 1,2 miljarderkronor. För halva den kostnaden hade vi fått en fullt utbyggd Bohusbana, och vihade fått en bra pendeltågtrafik. Vi hade dessutom fått 600 miljoner över attanvända till att förbättra den befintliga vägen. Om vi hade använt pengarna pådet här sättet, hade vi fått en ofantligt mycket bättre trafiksituation. Vihade fått ofantligt mycket mer för pengarna. Det väsentliga är alltså hur vianvänder pengarna. När det gäller motorvägsbygget var det bara så att manhade bestämt sig för en motorväg utan hänsyn fill om det var den bästalösningen. Beslutet att bygga en motorväg tycker jag helt uppenbart strider motvad som sägs i regeringsdeklarationen om hänsyn till miljö och natur. Det ärinte en satsning som fill fullo tar hänsyn till miljö och natur. Men vad skulleregeringen kunna göra ? Jo, man skulle kunna vidta de åtgärder som viföreslär, åtgärder som också skulle skapa konkurrensneutraUtet mellanlastbilstrafiken och järnvägstrafiken, mellan att äka bil och att äka kollektivt.Vi skulle dessutom få en finansiering av de kollektiva satsningarna. Lät oss ett ÖgonbHck titta på vad som händer när detgäller trafiken till . Länstrafiken har ju fått pengar av staten. Manfär pengar oavsett om man trafikerar eller kör motsvarande sträckamed bussar. En kalkyl över dessa alternativ visar att länstrafiken gör enförlust genom att välja järnvägsalternativet. Jo, bl.a. därför att vihar byggt en så väldigt fin motorväg. Vi har alltså rustat upp det enaalternativet, landsvägen, till motorvägsstandard. Men vi har inte gjort någotalls åt järnvägen. Vi snedprioriterar ständigt. Vi satsar på vägarna i ställetför pä järnvägarna. Intressanta jämförelsesiffror i detta sammanhang är att vipå järnvägen har satsat under de gångna tio åren. Detanser vi i vara alldeles för litet. Vi köper här i landet bilarför 25 miljarder. 24 (): Jag kan ställa mig bakom till kommunikationsministern. Vi har fått ett svar som inte kännstillräckligt ur ekonomisk synpunkt. En god och fungerande kollektivtrafik är en nödvändighet.Kollektivtrafiken måste göras attrakfiv, innan vi kan begära attkommuninvånarna och de till kommunen närboende skall använda densamma. Därmedvill jag inte påstå att kollektivtrafiken är dålig i , menmycket kan förbättras och utökas. Om vi som politiker skall bli trovärdiga vad gällermiljöpolitiken mäste vi fä fler människor att utnyttja det kollektiva åkandet.Jag hoppas att vi skall slippa att sätta upp alltför många förbud och därmedhindra folk att använda egna färdmedel, ulan attvi i stället skall kunna göra det naturligt för människorna att användakollektiva färdmedel. Närdet gäller miljöaspekterna är det framför allt i de centrala delarna avGöteborg som man kan se en fara i alltför mycket köbildning. Nyttotrafikenmåste där få en bättre tillgänglighet. Det är därför angeläget att den pågåendestorstadstrafikkommittén lägger fram förslag om hur man skall kunnalösa dessa problem och om hur kommittén har tänkt sig en framtida lösning förde större städerna. 1Göteborgsregionen mäste vi fä en bättre fungerande pendeltrafik mellan Göteborgoch närliggande kommuner. Det är minst lika angeläget där som iStockholmsregionen. Vi vet att pendeltrafiken fungerar väl mellan ochGöteborg. Vi hoppas nu verkligen att regeringen hjälper till och tar frampengar sä att man direkt kan fortsätta att bygga ut fillKungsbacka för att få i gäng pendeltrafik till . Här har ju ocksåkommunerna ställt upp med mycket pengar ochstort engagemang för att få denna utbyggnad till ständ. Förövrigt är det angeläget att avlasta vägarna och fä en bättre fungerandependeltrafik , och . Detär också glädjande att höra att länstrafiken i har tagitinitiativ för att undersöka möjligheterna att få i gång en bättre och snabbarependeltrafik mellan och . IGöteborgsregionen behövs alltså en ordentlig satsning på utbyggnaden av denspårbundna trafiken, som vi ocksä vet är den bästa från miljösynpunkt. Dettakommer att öppna många möjligheter att avlasta våra vägar runt . Dethar funnits motioner i dessa frågor - sä även . Dehar alltid blivit avslagna med motiveringen att det inte finns några pengar.Men, herr talman, det kostar ocksä pengar att inte göra något. Det finns kanskei dag andra möjligheter att få fram medel för att kunna göra angelägnaframtidsinvesteringar. Jagvill fräga kommunikationsministern: Hur angeläget anser kommunikationsministerndet vara att dessa frågetecken - som finns när det gäller det kollektivaåkandet - rätas ut? Hur ser ministern på att medel för att kunna förverkligaframtidens pendeltrafik kan komma frän annat håll, t.ex. genom upplåning? 25 (): Från många olika synpunkter är kollekfivtrafiken i Göteborgsregionenen viktig fråga. Om man börjar med att se på denna fråga ur ett mer långtgåendeperspektiv är de fem järnvägslinjer som vi har i inte bara av lokaloch regional betydelse, utan framför allt av nationell och internationellbetydelse, eftersom har förbindelse med , , ochvidare indirekt med . Inom har förbindelser med en radolika orter, och därför är det oerhört viktigt med en bra trafik. I dentidigare intérpellationsdebatten berörde jag just möjligheterna att med välutbyggda järnvägslinjer avlasta flyget. Jag tror att detta är en fråga somkommunikationsministern bör ta itu med. När det gäller den lokala betydelsen har tidigare talaresagt att detta frän pendeltägssynpunkt är kolossalt viktigt. Vi har fråncenterns sida sagt att vi tycker att samtliga fem järnvägslinjer utgörryggraden i ett kollektivtrafiknät när det gäller . Vi harmedverkat till att har goda förbindelser med . Vi vill och vihoppas att det inte blir "grus pä rälsen", för då går det kanskeilla, vilket var fallet i trafikutskottet när pendeltågsutbyggnaden tillKungsbacka diskuterades. Vi vill att den skall gä på samma sätt som den gör närdet gäller , och , och då gärna via . Det är ett känt faktum att vill altBohusbanan skall ingå i ett stomlinjenäl. Jag argumenterade tidigare här föratt det självklart inte är lämpligt att länstrafiken tar hand om den. Jagbehöver nog inte argumentera särskilt mycket i den frågan, eftersom GeorgAndersson i går vid konferensen i fick höra tillräckligt starkaargument för att bör utgöra en stomjärnväg och för att man bör satsaordentligt på denna. När det gäller sade i sitttidigare inlägg att man kan undersöka olika finansieringsmöjligheter, omkommuner och landsting kan bidra. Jag vet att är väl bevandradäven i kommunal- och landstingspolitik. Också jag vet hur det går till där. Omman ser till den satsning som man nu gör på - bekymret vardetsamma när man diskuterade Alingsäsbanan - rör det sig om ganska stora pengarsom kommuner och landsting bidrar med i syfte att satsa just på tågtrafiken istället för att satsa på busstrafik. När det gäller tågtrafiken till Kungsbackakommer inköpen av tåg att kosta 150 milj. kr. Ungefär samma summa är aktuellnär det gäller stationer och andra anläggningar som hör till. Sammantaget blirdet alltså 300 milj. kr. Om man i stället valde att investera i bussar skullesjälva investeringen kanske stanna vid 12 milj. kr. Sä här mellan tummen ochpekfingret motsvarar en tiondel av den summan kostnaden för busstrafik. Trotsdetta -vilket vi över alla partigränser skall hälla dessa kommuner ochlandsting räkning för - har man stannat vid att satsa på tågtrafiken. Alltså ärman beredd att lägga ul så stora summor som 300 milj. kr. Det är riktigt, anserjag. Min fråga till är: Tror att det dä ärmöjligt att komma ut till dessa kommuner och landsting, som har en mängd andraprioriteringar att göra, och säga att utöver dessa anser regeringen att deskall satsa betydligt mera pengar för att bygga järnvägen? Sä gör man inte närdet gäller bussarna, eftersom staten dä tvärtom går in genom att taröver kommunernas ansvar, vilket har varit fallet i bl.a. - ett ärendesom uppvaktats i. När det gäller en del andra fall harförhållandet varit tvärtom. Jag menar att det är orimligt att tänka sig att kommuneroch landsting skall finansiera det som jag kallade för "motorvägarna påräls". Det är självklart att det bör vara staten som stär för denkostnaden. diskuterades mycket i gär. Jag hoppas att det verkligenkom fram med all önskvärd tydlighet att det tyvärr föreligger stora risker förett negativt beslut ute i kommuner och landsting, om man inte är klar över attBohusbanan pä sikt blir en stomlinje. Det är fullständigt omöjligt att tro att kommunernaoch skall bygga järnvägen som sådan. Det måste vara staten som anslårpengar och ser till att järnvägen byggs. Därefter kommer kommunerna att stäför de dyra investeringarna i täg och de anläggningar som hör till, vilket ärhelt rikfigt. Med anknytning till det som jag tidigare sade om snabbtågoch godståg är det självklart att det inte är de lokala trafikanterna som skallbetala järnvägen. Precis på samma sätt som motorvägar och annat i vårt landbetalas via statliga skattemedel är det rimligt att det är staten som svararför själva rälsen och sådant, och att det är kommuner och länstrafikföretagensom sedan ordnar fram pengarna när det gäller kollekfivtrafiken i form av tåg,bussar eller vad det kan röra sig om. Avslutningsvis vill jag säga att vi ocksåhade uppe till diskussion ett förslag om att departementet skulle ta ettsamlat grepp över de västsvenska trafikfrågorna, eftersom det finnsinternationella, nationella, regionala och lokala spörsmål att ta itu med. Detfinns även finansieringsproblem. Jag skulle se med tillfredsställelse om någonfrån departementet tog itu med de fem järnvägslinjerna vi har i . Jag vill inte nappa pä den krok som kastade utoch föregripa det besvärsärende som skall behandlas i . Jagvill heller inte frän denna talarstol ge mig in i någon förhandling medkommunerna i när det gäller den här frågan. Jag hänvisar baratill vad jag redan har sagt, att en samfinansiering bör kunna komma till stånd.Det finns exempel från utbyggnaden av Grödingebanan, och den modellen bör mankunna diskutera ocksä på andra håll, när en järnväg tillgodoser viktigaregionala och lokala kollektiva transportbehov. Det finns nog en ganska bredförståelse för detta, och vi fär sedan resonera om det mera konkretautförandet. Till vill jag säga att när det gällerutbyggnaden av till motorväg är utbyggnad av inte någotalternativ att komma med. Konferensen i gär gav klart uttryck för att man regionaltoch lokalt önskar både-och. Man kan inte rusta upp en dålig och trafikfarligväg genom att bygga en järnväg. Man möter ju inte det behov som finns, att medbefintlig trafik i detta område få en hygglig vägförbindelse. Såvitt jag harförstått finns del inget som helst stöd hos majoriteten i försådana tankegångar. Man vill uppenbarligen ha vägen.