prot · GC0981 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag har varit folkrörelsemänniska i hela mittvuxna liv och därmed haft intresse och engagemang för frågor om samlingslokalerdär folkrörelserna får en praktisk möjlighet att verka i bygder ochbostadsområden. Anf.97 () replik: Jag vill egentligen bara upprepa vad jag sade i min förra replik. En köi dag, si eller så lång, omfattar ocksä stora lokaler. Detta måste räknas innär vi diskuterar den totala penningsumman. Tar vi bort en del av bidraget frände större lokalerna, måste rimligtvis de små prioriteras. Exakt så står det iutskottets betänkande också. Engagemangetinom folkrörelsen delar jag med . Jag har också ett långtengagemang inom folkrörelsen. Anf.98 (): Mycket har redan sagts bäde om samnyttjande av samlingslokaler och omhandikappanpassning. Vi vill från sida göra klart här att vitycker att samnyttjandeprojekt skall ha ett eget anslag och en egen kö. Vi villdärför yrka bifall till reservation 4. SomElving har sagt är det viktigt att samordningsmöjligheterna inte gårförlorade under en lång väntetid. Går möjligheterna förlorade har man tappat enförutsättning för god resurshushållning. Närdet gäller handikappanpassning av andra lokaler än allmänna samlingslokalervill vi yrka bifall till reservation 5 med samma motivering som hargivit. Men det bör ocksä göras en utredning om vilka ytterligare behov somfinns och hur stora anslag som skulle behövas för att handikappanpassa andralokaler än de som vi nu vill ge stöd till. Man måste alltså börja någonstans,och vi tycker att det är rimligt att börja med sådana allmänna lokaler somdisponeras av handikappföreningar och andra sammanslutningar av handikappade.Denna utredning skall alltså Anslag ttll allmänna samlingslokaler görasomgående i och med det budgetår som börjar och som vi talar om här. Sådanalokaler kommer därvid först i kön. När utredningsresultatet finns på bordet, ibästa fall , annars , kan vi ta ställning till hur mycketytterligare pengar som måste satsas. Jag yrkar bifall till reservation 5. 99 (): Det betänkande som vi nu behandlar, nr 5 frånbostadsutskottet, rör anslag till allmänna samlingslokaler. Att samhället haransvaret för att samlingslokaler tillhandahålls och upplåts för organisationeroch andra sammanslutningar som är verksamma pä en ort, är vi i stort settöverens om. I folkrörelseutredningen, som tog det passande namnet Jumer vi är tillsammans, har man diskuterat nägra nu särskilt aktuellafrågeställningar. För det första: Hur man skall kunna använda samlingslokaler imindre samhällen och glesbygd så att de bättre svarar mot invånarnas och delokala föreningarnas behov? För det andra: Hur man skall få fram flersamlingslokaler i storstadsområdena och de större tätorternas bostadsområden? Pä den första frågeställningen konstaterar man iutredningen att det inte föreligger några formella hinder för ett samnyttjandemellan de rörelser som äger lokalerna och de kommunala delarna. Omföreningslivet skall ha en chans mot det passiva TV-tittandet och denkonsumtionshysteri som råder och med tanke på vilken betydelse ett aktivtfolkrörelseliv har för demokratin, måste samhället stimulera ett aktivtdeltagande genom att ge de större tätorternas bostadsområden, glesbygden och demindre samhällena möjligheter att uppföra allmänna samlingslokaler. Därförföreslär man i utredningen en reformering av stödet sä att det gynnar ochstimulerar byggandet av mindre anläggningar. De flesta remissinstanserna harställt sig positiva lill utredningsförslaget. De tre storasamlingslokalsorganisationerna . och har merapreciserat utredningens förslag. Det förslaget har redogjortför. I utredningen föreslår man ocksä att en förutsättning fördel statliga stödet skall vara en delfinansiering. Detta förslag haräven vunnit stöd hos de tunga remissinstanserna. Till dessa förslag anslutersig nu bostadsministern, och han tar upp detta i proposition 100, bilaga 13.Bostadsministern anser att det finns goda skäl för att nu förändra delreguljära samlingslokalsstödet så att det blir de mindre samlingslokalerna somfär en större utnyltjandegrad. För att detta skall kunna genomföras fullt ut ärdet nödvändigt med information och utbildning om det nya regelsystemet för samlingslokalsstödet.Det är ett enigt utskott som gör detta tillkännagivande med anledning avtväpartimotionen Bo250, som väckts av socialdemokrater och centerledamöter. Till betänkandet har ocksä fogats ett antalreservationer. Jag vill börja med den första reservationen. "Intet nyttunder solen" är ett bevingat uttryck som vi väl kan använda här. Man kanängsligt fräga sig om inte är beredda att medverka till atlutveckla demokratin. Jag har svårt att förstå att en förändring, ett slopande,ett avvecklande av stödet skulle få någon annan inverkan än att lägga en hämskopä demokratiulveck- Vi vet ändå, och det har noga redogjort för, attdet saknas samlingslokaler på åtskilliga håll i landet. För att de föreningarsom arbetar på dessa orter skall kunna bidra till en demokratisk utveckling, ärdet nödvändigt att dessa lokaler finns. Det här är inget nytt som moderaternakommer med. Kravet på avveckling har funnits . har kanskeinfallsvinkeln blivit något annorlunda än . Men det skullevara förödande, herr talman, om vi avvecklar samlingslokalsstödet. Det skulleframför allt vara förödande för folkrörelseorganisationerna. för den länga kö där man väntar att fä uppföra samlingslokalerna.Därför är det nödvändigt att vi inte agerar på ett sådant sätt i kammaren här iriksdagen att vi förvärrar den situation som föreligger. Jag yrkar avslag påreservation 1. Den reformering av det samlingslokalsstöd som föreslås harfolkparfiet reserverat sig mot. gör det med infallsvinkeln attstaten inte skall gå in och styra kommunerna i beslutsfattandet om de skallvara med och delfinansiera. Jag skulle vilja fråga : Har inte kommunernaett medansvar för att tillhandahålla lokaler för det allmänna behovet? Jag yrkaravslag på reservationen 2. Reservationen 4 utgår från två centerpartimotioner, därdet begärs anslag till samnnyttjandeprojekt. Jag vill bara säga att det inomramen för boendeservicedelegationens verksamhet pågår vissa försöksprojekt somgäller samnnyttjandet av samlingslokaler. Det sker i , , ochBengtsfors. Utskottsmajoriteten anser att det är nödvändigt att avvakta dessaprojekts genomförande, och därför är vi nu inte beredda att förorda ettinförande av det särskilda stödet till detta ändamål. Det kan ocksä, som både och påpekat, när stödet nu går till de mindre samlingslokalerna på eltannorlunda sätt, finnas en möjlighet att beta av den mellan fem och sex årlånga kön för att göra i ordning lokalerna. Det är också en av anledningarnatill att utskottsmajoriteten inte är beredd all nu ge något anslag till dendelen. Reservationerna 5 och 6, som berör stödet tillhandikappanpassning av andra lokaler än allmänna, är ganska överensstämmande,och därför tar jag upp dem i ett sammanhang. Vi har tidigare i utskottetbehandlat motioner i denna fråga, och vi har poängterat att det är angelägetatt offentliga miljöer blir tillgängliga också för personer med olikahandikapp. Denna uppfattning står fast, dvs. att de handikappade skall gessamma möjligheter som andra människor att delta i samhälls- och föreningslivetpå egna villkor. Det är ocksä en självklarhet. För att handikappade skall kunna leva ett fritt ochoberoende liv och kunna nå ett självförverkligande har samhället vidtagit enrad åtgärder, bl.a. för att åstadkomma ökad tillgänglighet. Det är genom deredan vidtagna åtgärderna som förutsättningar har skapats också förhandikappade att kunna ta del av gemensamma aktiviteter på samma villkor somandra. Med hänsyn till de anspråk som redan nu ställs päsamlingslokalssiödet är utskottet inte berett atl förorda ett utökat stöd förhandikappanpassningsåt-gärder. Båda reservationerna avstyrks. Reservationen8 gäller ramen för bidraget. Jag skall inte orda alltför Anslag tiU allmänna samlingslokaler Anslag tiU allmänna samlingslokaler mycket,eftersom och har dividerat om de 15 miljonerna.Jag håller med . Det finns ett behov av lokaler runt om ilandet, och det finns inte nu någon anledning att minska anslaget med 15miljoner. Det skulle vara ett ganska stort avbräck. Risken är att kön förlängsom ramen minskar, och därför är det bättre att ramen ligger fast och att de 15miljonerna behålls. Vi får se om det är möjligt att bygga i kapp litet av kön. Med det jag nu har sagt ber jag att få yrkabifall till utskottets hemställan och avslag på samtliga reservafioner. 100 (): Får jag börja med att instämma i det NilsNordh sade vad gäller handikappanpassning av lokaler. Däremot är det mycketannat som jag inte kan instämma i. sade att det var intet nytt under solen vadgäller ställningstagande. Nej, det är riktigt. Vi är övertygade omatt den uppfattning vi har är den riktiga. Den övertygelsen har vi därför attvi även pä andra områden har fått stöd för den principiella uppfattningen attdet är kommunerna som skall stödja den typen av verksamhet och inte staten. Sedan blev jag upprörd när sade att vimoderater i och med att vi vill avveckla detta stöd från staten - nota bene -ej vill vara med om att utveckla demokrafin. Det var nog att ta i litet välhårt, , inte minst med tanke på den kännedom som jag och säkert allahär i kammaren har om de massiva opinionsyttringarna i olika delar av landetnär något av dessa skrytprojekt skulle byggas för ett antal miljoner,exempelvis i . Där fick man en statlig subvention till byggnationen,men trots detta fick man gä in med betydande kommunala skattepengar,motsvarande . Är det demokrati att helt bortsefrån vad invånarna i en kommun tycker när de är mycket negativa till denna formav byggnationer som de själva mäste bekosta? Jag har mycket större förståelse för , därför att jag vet att de lokaler han vurmar för är i större behovav stöd än vissa andra som har nämnts här i debatten. Vi är däremot inteöverens om vilka principer som skall gälla och vem som skall betala. Vad gäller uttalande omintet nytt under solen från moderat håll, vill jag säga att vi tycker att vihar rätt. Vi har haft rätt när vi har framfört denna uppfattning.Socialdemokraterna inser tydligen ocksä att den tidigare uppfattningen vadgällde utformningen av stöd till samlingslokaler, som gav dessa effekter medstora mångmiljonprojekt för skrytbyggen, var felaktig. Socialdemokraterna harnog äntligen till slut insett att i varje fall det tidigare subventionssystemetvar felaktigt. 101NILS (): övertygelse behöver vi intetvivla på - den är som den är. Det har och även före dentiden varit precis samma övertygelse hos , nämligen attfolkrörelserna och organisationerna skall förhindras att få gemensamma lokaleratt samlas i för attutnyttja sina föreningsrättigheter. Del har alltid varit strävan. Jag sade inte, , att ni inte ville vara medoch utveckla demokratin. Jag sade att man kan ifrågasätta det, ochdet är litetskillnad. Jag vidhåller min uppfattning att det är intet nytt under solen närdet gäller den moderata övertygelsen. Anslag til byggnadsforskning och experimentbyggande m.m. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om bostadsutskottetsbetänkande 6.) Jag får meddela att anslag nu har satts upp om att dettasammanträde skall fortsätta efter . Kammaren övergick till att debattera bostadsutskottetsbetänkande 6 om anslag till byggnadsforskning och experimentbyggande m.m. Anslagtill byggnadsforskning och experimentbyggande m.m. 103JAN (): 1 detta betänkande, som behandlar anslag tillbyggnadsforskning och experimentbyggande, har vi moderater samma uppfattningsom regeringen när det gäller delar av anslagets storlek, men vi har ändåreserverat oss mot utskottsmajoritetens förslag. Det beror på att utskottsmajoritetenföreslår en högre utgiftsram för budgetåren 1990/91 och 1991/92. Vi moderater har dock en annan uppfattning ombyggforskningsrädets vara eller inte vara och fördelningen när det gällerandelen av forskningens s.k. uppdragsverksamhet. har tidigare fattat beslut om den allmännainriktningen av forskningspolitiken, dvs. forskningen på områden utöverbostadsområdet. framförde vi moderater, lika väl som vi görvid detta tillfälle vad gäller byggnadsforskning, kritik mot forskningensallmänna inriktning. Vi vänder oss mot inriktningen till förmån för s.k.sektorsinriktad forskning, den forskning som socialdemokraterna de senaste årenhar försökt styra in på. Vär uppfattning är att dessa speciella sektorsorgan,varav byggforskningsrådet är ett, skall ges mindre makt över forskningen ochatt universitet och högskolor skall få ett ökat inflytande. En sådan förändringskulle vara till fördel både för forskningen rent allmänt och inte minst förforskningen inom bostadssektorn. En integrering av byggforskningen i högskolornasverksamhet skulle ge en mängd fördelar i form av att forskningen geskontinuitet och anknyts till övrig forskning. Den nuvarande sektoriseringen avforskningen leder i många fall till olyckliga prioriteringar. hade jag en debatt medbostadsministern i denna kammare om en specifik fråga inom justbyggforskningen. Det var med anledning av en forskningsrapport, som justbyggforskningsrädet hade finansierat, som jag hade ställt en fräga om huruvidadet inte skall ställas något som helst kvalitetskrav på forskning som bekostasav byggforskningsrådet, dvs. indirekt av skattebetalare. Den rapportsom var upphov Anslag till byggnadsforskning och experimentbyggandem.m. till minfråga fill bostadsministern var en s.k. reserapport från . Denna rapportvisar på att vär krifik mot den nuvarande ordningen och byggforskningsrådetsverksamhet är berättigad. Även andra fristående bedömare har framfört enberättigad krifik mot forskningen som den sköts, inte minst med tanke pädet inflytande som byggforskningsrådet har. Det är viktigt att det kontinuerligt sker enforskning och utveckling inom såväl bygg- som bostadssektorn. Denna forskningskulle tjäna betydligt på att våra förslag om en ökad andel uppdragsforskningoch en avveckling av byggforskningsrådet kunde genomföras. Ingen forskningeller utveckling tjänar på att besluten om vilka forskningsprojekt som skallgenomföras fattas på ett fåtal ställen. Principen om att "låta hundrablommor blomma" är lika viktig inom detta område som inom alla andraområden i samhället. Jag yrkardärför bifall till de moderata reservafionerna nr 1, 2, 6 och 8. vill jag avslutningsvis ta tillfället i akt attställa en fråga till utskottsmajoritetens talesman: På vilket sätt vinnerutvecklingen inom bygg-och bostadssektorn på att forskningen koncentreras tillett fåtal uppdragsgivare, i stället för att utvecklas genom mångfald? Under detta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 104 (): Ett bra boende är en viktig del av välfärden.Boendet påverkar vär hälsa, våra möjligheter att känna trygghet, vårtfamiljeliv och våra möjligheter till sociala kontakter och känslan avsamhörighet. Kunskapen om boendet är viktig för att undvika nya misstag ibyggandet och för att på ett effektivt sätt avhjälpa de misstag som vi tidigarehar gjort. Detta är ett par av motiv för att slå vakt om verksamhetenvid byggforskningsrådet (BFR) och vid byggforskningsinstitutet (BFI). Byggforskningsrädetsuppgifter är bl.a.: Aktiv fördelning och styrning av forskningsresursernaLångsiktig forskningsplanering Forskningsinriktat experimentbyggande För byggforskningsinstitutet ärhuvuduppgiften att åstadkomma långsikfig kunskaps- och kompetensuppbyggnad. Byggforskningsinstitutetsverksamhet finansieras dels med skatter, dels genom betald uppdragsverksamhet. vill avveckla byggforskningsrådet under enfemårsperiod och flytta över en stor del av byggforskningsinstitutetsverksamhet till högskolor och universitet samt öka uppdragsverksamheten förbyggforskningsinstitutet. skulle bli något av ettbranschinstitut. har fidigare plockat fram något exempel somskulle visa motiven för bl.a. avvecklingen av BFR. Om kunde blickain i universitets- och högskolevärlden, det kanske han kan, skulle det intevara svårt att hitta många fler exempel där. Detta är ett mycket märkligt ställningstagande frånmoderaternas sida. Det finns knappast något område där det är sä viktigt sominom byggsektorn att knyta samman forskning, utveckling och prakfiskverklighet. Det är svårt att hitta något bättre alternativ för att skapa dettasamband än genom ett forskningsinriktat experimentbyggande. Att flytta överbyggforskningsinstitutets verksamhet till högskolor och universitet ochavveckla byggforskningsrådet skulle med stor sannolikhet fä en förödandeeffekt för detta viktiga samband. anser att de åtta professurerna vid BFI måstesäkras ekonomiskt och föreslår därför att tre extra miljoner anvisas nu.Majoritetens lättvindiga resonemang om att det ordnar sig nog ändå och attfrågan bör prövas i ett större sammanhang är inte ett rimligtansvarstagande för denna viktiga forskning. har tidigare drivit frågan om forskning kringboendemiljön och även tagit upp denna fråga i mofion till årets riksdag. Detgäller t.ex. forskning om miljön kring och i flerbostadshusen och problemen medsjuka hus. Det är viktigt att denna forskning omfattar både teknik och medicinoch att det finns en god samordning mellan dessa två forskningsområden.Riksdagen har tidigare gjort ett uttalande av ungefär samma innebörd somförslagen i centermofionen. Utskottsmajoriteten menar att det inte ger någoneffekt att upprepa uttalandet. Något resultat av tidigare uttalanden har interedovisats. Detta talar för att nu bör skärpa tonen och inte tystacceptera att regeringen nonchalerar riksdagsuttalanden. Jag yrkar bifall tillreservation 4. kräver ökad forskning inom VA-omrädet. Våraledningssystem för renvatten och spillvatten är i trängande behov avkvalificerat underhäll och förnyelse. Man kan med skäl - om man talar litetbildligt - hävda att våra VA-system i många fall utgör minerad mark. Frisktvatten att dricka och god rening av avloppsvattnet är avgörande tillgångar förvår hälsa och för en god miljö. Det vittnar om dåligt ansvar avutskottsmajoriteten när centerförslaget om ökade forskningsinsatser päVA-omrädet avslås. Jag har tidigare poängteratexperimentbyggandets stora värde. Det finns en klar tendens att underskatta denbreda och snabba kunskapsuppbyggnad som kan ske och också för det mesta sker,genom experimentbyggandet. Många hävdar att experimentbyggande är ett dyrt sättatt vinna nya kunskaper. I de flesta fall är det tvärtom. Låt mig ta ett exempel. är sannolikt världsledandenär det gäller kunskaper och användning av plana solfångare. Utvecklingen hargått mycket snabbt. har investeringskostnaden för planasolfångare halverats och verkningsgraden mer än fördubblats. Kvaliteten harsamtidigt väsentligt förbättrats. Denna imponerande utveckling hade inte varitmöjlig enbart genom forskning vid universitet och högskolor, även om vi hadesatsat flerdubbla belopp. Mycket av denna utveckling har möjliggjorts genomvad många kallar för ett misslyckat experimentbyggande, som genomfördes islutet av 70-talet och . Det är sant atl dettaexperimentbyggande tekniskt sett inte blev någon fullträff, men kunskapsuppbyggandetvar i många fall enormt och utgjorde en långt bättre grund för fortsattbyggande än vad man skulle ha kunnat åstadkomma genom en mer Anslag tiU byggnadsforskning och experimentbyggande m.m. Anslag till byggnadsforskning och experimentbyggandem.m. diffus ochosäker forskning. Vi har t.ex. 1, Lambohov och flera andra projekt. Det är utan tvivel så att det fortfarande finns mycket avvärdefull kunskap och erfarenhet att hämta i ett fortsatt experimentbyggande.Det vore ett slag mot en mycket värdefull utveckHng att göra som moderaternavill, nämligen att avveckla byggforskningsrådet. anser därför att detär angeläget att ramarna för experimentbyggandet blir 20 milj. kr. budgetåret1990/91 och 10 milj. kr. Med vad jag här har sagt yrkar jag bifalltill samtliga reservationer som har undertecknats av representanter. 105 (): Jag vill börja med att tala om forskningen omboendemiljön. Det är trist att boendemiljön är så undermålig och att sä mångamänniskor tar skada av att bo i, som jag väl får säga, sjuka hus. Hur många sompä olika sätt fill hälsa och välfärd tar skada av sjuka hus vet vi faktisktinte, men jag tror inte att det är någon överdrift att påstå att det totaltsett rör sig om hundratusentals människor. Det är beklämmande att samhälletinte har lyckats bättre med att göra något åt detta, utan att det har gått sålångt som det har gått. Åtgärder behövs på flera områden för att vi skall fäbättre förhållanden. Ett sådant område menar vi i gäller ansvaret,alt man måste utkräva ett större moraliskt, juridiskt och ekonomiskt ansvar avbyggföretagen för de skador som man vållar genom att man bygger sjuka hus. Detbetyder alltså att byggföretagen måste ta ett totalansvar för vad de bygger,hur de bygger och vilka material de använder, ett totalansvar för resultatetoch för de skador som dåliga resultat ger upphov till. Dessutom behöver vi tydligen satsa mer resurser påprovning, på forskning och utveckling när det gäller planering, metoder ochmaterial för boende. Det behövs också bättre samverkan och mer samarbete mellantekniker och medicinskt inriktade forskare, vilket framhålls i reservation 4,som vi härmed yrkar bifall till. Vidare behövs experimentbyggande, bl.a. för att man skallkunna se totaleffekten av en utformning, byggmetod ochbyggnadsmaterial. har så väl redogjort för behovet avexperimenibyggande att jag inte närmare skall gå in på det. Jag vill bara sägaatt man med hjälp av experimentbyggande inte bara kan se pä hur man skall kunnafå ett energisnålare och mer miljöanpassal boende, något som naturligtvisvill ha, utan ocksä se på totaleffekter, vilket gör att man kan spåra tendensertill sjuka hus på ett tidigare stadium. Vi tycker alltså attbyggforskningsrådet skall få de ramar som rådet har bett atl få och yrkarbifall till reservation 7. Jag vill också påpeka att vill ge anslag tillfinansiering av professorstjänsten vid byggforskningsinsfiluiet i , vilketframgår av reservation 3. Det vill vi göra utan att på motsvarande sätt skäraned anslaget till byggforskningsrädet. Jag yrkar alltså bifall till reservation3. 106MAGNUS (): I bostadsutskottets betänkande 1988/89:6behandlas en rad motionsyrkanden. Regeringsförslaget godtas med ett endaundantag. I motionsyrkanden från socialdemokraterna och folkpartietföreslås att byggforskningsrådets preliminära beslutsramar för budgetåren1990/91 och 1991/92 höjs något i förhållande till de av regeringen föreslagna.Jag skall återkomma till det och helt kort beröra de reservafioner som fogatstill betänkandet. Reservation 1 är en gammal bekant. Där krävs en successivavveckling av byggforskningsrådet. Det är som återkommer med kravetom att byggforskningsrådet skall upphöra. Jag tycker att fick enläxa av i ett tidigare inlägg här, sä jag behöver inte orda mer om det.En bred majoritet avvisar kravet. Vi menar att rädet alltjämt har en centralroll för den byggforskning som bedrivs i landet och därför självfallet börbehällas. önskemål om att forskningsmedlen skall fördelas inomhögskolan är också delvis tillgodosett, eftersom de flesta forskningsmedlenredan i dag trots allt fördelas till landets högskolor och universitet. Låt oss tala om , och låt oss glömma !Det ligger litet väl långt ifrån den här debatten. Jag yrkaravslag på reservation 1. I reservation 2 behandlas fördelningen mellanuppdragsverksamhet och annan forskningsverksamhet vid byggforskningsinsfiluiet. blev för sedaninbjudet till en estraddebatt. På podiet befann sig dä företrädare förbyggforskningsinstitutet. De anföll från höger, för att citera enav mina moderata kolleger i utskottet. Jag hoppas och tror alltjämt att denrepresentant som vid det tillfället företrädde byggforskningsinstitutet inte ärrepresentativ för institutet i dess helhet. Skulle han mot förmodan vara det,då är byggforsk-ningsinsfitutet på väg att avskaffa sig självt och tillmötesgåmoderaternas propåer om att statens andel av finansieringen snabbt böravvecklas.