prot · GC0960 · 1988-12-31 00:00:00 — Men förändringarna av denvillkorliga frigivningen fär inte få till följd att anstaltstiderna generelltsett ökar. var representerade i fängelsestraffkommittén, JerryMartinger, och anförde där inte några principiella erinringar mot den linje jagnu förespråkar. En annan kriminalpolitisk uppgift är att förnyakriminalvården. Jag tänker dä pä innehållet i verkställigheten i anstalt, därfrågorna om behandlingsmetoder och arbetsformer nu bör ägnas stor uppmärksamhet.Det gäller också i högsta grad frivården och andra samhällsorgans insatser isamband med frigivningen. Jag sade att fängelsestraff ofta har skadliga effekter förde intagna. För ungdomar är fängelsestraff en direkt olämplig påföljdsform. Motden bakgrunden måste den sociala ungdomsvärden förstärkas. Det gäller särskiltde s.k. § 12-hemmen. Det är direkt upprörande att resurserna är så bristfälligaatt ungdomar skrivs ut från sådana hem med motiveringen att de är förvårdkrävande. Då återstår ju för domstolarna inget annat alternativ änfängelse. Det behövs en rejäl upprustning av ungdomsvården. Ansvaret för att ensådan kommer till stånd åvilar såväl kommuner och landsting som staten. Låt mig peka på två andra frågor som jaganser att vi mäste ägna stor uppmärksamhet . I förra årets budgetproposition presenterades ett programi syfte att stärka brottsoffrens situation. Stora delar av det programmet är nugenomfört, Det gäller bättre möjligheter till skadestånd, rätt tillmålsägandebiträde och besöksförbud. Ytterligare åtgärder bör dock vidtas isyfte att stärka brottsoffrens situation. En del sädana förslag harpresenterats av brottsförebyggande rådet, som också har fått i uppdrag attutvärdera besöksförbuds-lagstiftningen. Mycket talar för att en förändring fördenna lagstiftning bör ske. Brottsofferjouren bör ocksä få utökat stöd. Den andra frågan som jag vill ta upp gäller arbetslägetinom domstolarna som är synnerligen bekymmersamt. finns det tecken påatt domstolsväsendet får allt svårare att rekrytera och behälla kvalificeradpersonal. Domstolarnas möjligheter att utföra sitt betydelsefulla arbete måsteavsevärt förbättras. Det är därför ocksä glädjande att regeringen nu med stortallvar tagit sig an den frågan. fär möjlighet att redan i höstbehandla en proposition om domstolsväsendet. Socialdemokratin vill slå vakt om enkriminalpolitik grundad på humanitet, medmänsklighet och solidaritet. Vi vet avmassiv erfarenhet, av en bred vetenskaplig forskning att längre fängelsestraffoch mer vedergällning inte leder till minskad brottslighet. Kring detta hardet rätt en bred politisk enighet. Detta har varit bra, ty kriminalpolitiken ärett sällsynt illa valt område för opportunistiskt agerande. Mot den bakgrunden har det känts ganska beklämmande attläsa partimotion till arets . Det är längrefängelsestraff, härdare tag, kriminalvård för ungdomar i stället försocialvärdsinsatser och hårdare reglementen på anstalterna med bl.a. minskademöjligheter till permissionersom präglar den moderata partimotionen. Man målar upp bilden av ett därbrottsutövarna ökar i galopperande takt och där ungdomsbrottsligheten breder utsig i allt tilltagande omfattning. Föraktfullt fnyser man åt uppfattningen attsociala förändringar, åtgärder mot utslagning, kan undanröja många anledningartill brott. Man kastar lättvindigt all erfarenhet, all vetenskap och alltsakunderlag över bord. Jag beklagar den utvecklingen. ställer sig nuhelt vid sidan om den breda politiska uppslutning som trots allt finns kringgrunderna för kriminalpolitiken. 74 () replik: säger att intehade nägot att invända mot fängelsestraffkommitténs inställning när det gälldefängelsestraffens längd. Det är felaktigt. reserverade sig på denpunkten i kommittén. Sedan konstaterar att brottsligheten harökat kraftigt i värt land och att antalet anmälda brott har mer än femdubblatssedan 1950. Han säger vidare att möjligheterna att motverka brottslighet ochsocial utslagning hänger nära samman med vår förmåga att bygga ett samhälle sompräglas av solidaritet, omtanke och ansvarstagande människor emellan. Alltså: Brottsligheten har ökat kraftigt, och enligtsocialdemokraterna -och - motverkas brottsligheten bäst om manbygger ett samhälle som präglas av solidaritet, omtanke och ansvarstagande. Socialdemokraterna har haftregeringsmakten under 1932. Vad är det egentligen ni har hållit pämed under de här 50 åren, ? 75LARS-ERIK () replik: Först en kommentar beträffandefängelsestraffkommittén. Nej, , det var inte så att moderaternai fängelsestraffkommittén reserverade sig mot principen att det inte skullebli generellt sett längre anstaltstider när man övergick till en annan form avvillkorlig frigivning. i fängelsestraffkommittén reserverade sigför en annan typ av villkorlig frigivning än den som majoriteten förespråkade.En fakultativ villkorlig frigivning var er linje i fängelsestraffkommittén, menni hävdade inte att man skulle bibehålla nuvarande straffskalor när man gåröver till systemet två tredjedelars villkorlig frigivning fakultativt. Det är sakläget,. Sedan till frågan om brottsutvecklingen. Vi har en högbrottslighet i . Men jag tror inte att med fog kan hävdaatt brottslighetens omfattning i är förknippad med att vi har mycketlåga fängelsestraff. Brottsligheten har ökat i alla västeuropeiska länder. Denhar inte ökat mindre i de länder där fängelsestraffen är härdare än i Sverige.Men den har ökat mer i de länder där den sociala utslagningen är större, däromsorgen om utsatta grupper är mindre, där man gör mindre insatser än vi gör iSverige för att komma till rätta med sociala-problem och socialamissförhållanden. I länder med stor social utslagning har man ocksä högbrottslighet. Men det finns inget samband mellan länga fängelsestraffoch lägre brottslighet, och det tror jag också att känner fill. 76JERRY () replik: När det gäller fängelsestraffkommittén är detså att den lösning av problemet som är aktuell i budgetpropositionen - denhär kombinationen med avskaffande av halvtidsfrigivning och generell sänkningav straffskalorna - inte var på samma sätt aktuell i fängelsestraffkommittén.Att vi däremot reserverade oss i kommittén mot sänkningarna av straffen är heltklart. Man behöver bara läsa kommitténs betänkande för att se detta. säger sedan att det inte finns någotsamband mellan längre fängelsestraff och lägre brottslighet. Nej, men det finnsett annat samband. Om man har verkningsfulla sanktioner sammankopplade med enhög upptäcktsrisk - vilket det blir om vi har ett tillräckligt antal poliser -så kommer medborgarna att i större utsträckning avhålla sig frän att begåbrott. Men givetvis är det ocksä sä, som säger,att de sociala frågorna har sin betydelse. Jag sade också i mitt huvudanförandeatt man mäste.jobba pä alla samhällets områden. Men det område som gällerpolisen och reaktionssystemet är särskilt försummat av regeringen - det är detjag har velat betona. 77LARS-ERIK () replik: Vad är det, , ibrottsutvecklingen som har fått er att nu så kraftigt gåfram med förslag om ökad repression inom kriminalpolitiken? Vad är det som harfått er att svänga så dramatiskt - för det är ju det ni har gjort? Erpartimotion innefattar våldsamt ökad repression inom den svenska kriminalpolitiken,och det är något nytt. Studerar man brottsutvecklingen, så kan man inte finna ettfaktaunderlag som innebär att det skulle vara nödvändigt att gå fram på detsättet. har antalet brottsanmälningar minskat i Sverige.All statistik visar att ungdomsbrottsligheten totalt sett inte ökar, inteheller återfaUsbrottsligheten. För narkotikabrotten bland ungdomar visasbottennoteringar. När det gäller andelen av befolkningen som varit utsatt förbrott har det inte varit någon förändring . Ni kan alltså inte ibrottsstatistiken hitta ett argument för den våldsamt ökade repression som niföreslär i er partimotion. lade fram ett förslag om tvåtredjedelars obligatorisk villkorlig frigivning, kopplat till en sänkning avstraffsatserna. Mot det hade inga principiella erinringar ireservationen till fängelsestraffkommitténs betänkande. Ni hade ett annatförslag när det gäller den villkorliga frigivningen, nämligen att den skullevara fakultativ i stället för obligatorisk. Men ni gick inte emot förslaget omsänkningar av strafflatituderna - mer än på vissa enskilda punkter när detgäller vissa brottstyper. Det är fakta, . Men det har ju gått ett parår sedan fängelsestraffkommittén lade fram sitt förslag, och det är väl så attni har hamnat på en annan kriminalpolitisk linje . vice talmannen anmälde attJerry anhållit att till protokollet fä antecknat att han inte ägderätt till ytterligare replik. 78ALF WENNERFORS (m): Den som vill studera rättstrygghetsfråganlitet djupare och som vill se hur vuxengenerationen tar hand ombarngenerationen bör också göra studiebesök i närmaste skola. Jag är säker pä att mötet med ljudnivån, bråket och oredanchockerar. Det går inte att undervisa på samma sätt som för bara 5-10år sedan, säger en lågstadielärare . Det är för många barn i klassen somär oroliga, splittrade och störda. Observeraatt hon säger att det "är för mänga barn i klassen som ". Hon sägerinte att alla barn är oroliga och störande. Jag påstår inte heller attsituationen i alla skolor är alarmerande. Det finns mänga, många skolor därundervisningssituationen är den allra bästa. Men det som är alarmerande är att det är för mänga barn idagens skola som är otrygga och okoncentrerade. De pratar, nästan skriker imunnen pä varandra. kunde det vara en "tumsugare" per klass,som självfallet påkallade uppmärksamhet. är flertalet i en nybörjarklass"tumsugare". börjar det dessutom bli vanligt att en elev, ellerkanske flera elever, kommer till skolan utan att ha fått frukost hemma. Vad ärdet för välfärd när föräldrarna inte lagar och ställer fram frukosten? Tröttaoch hungriga elever är det inte lätt att undervisa. Vad är orsaken? Under mina studiebesök som jag gjort sedanmaj 1987 i mängd skolor runt om i landet har jag blivt övertygad om attskolledare, lärare och alla andra vuxna i skolan är mycket ambitiösa ochengagerade. De älskar sitt yrke och arbete. De vill göra allt för barnen. Mensamidigt möter man uppgivenhet och utbrändhet. Allt fler ger upp. Allt flersjukskriver sig. Allt fler lämnar yrket. ser vi resultatet av socialdemokratisk familje-, skol-och skattepolitik, och icke minst när det gäller socialdemokratiskrättstrygghet. Detta är folkhemmet. Allt fler lär sig inte att läsa, skriva ochräkna trots i . Otryggheten och psykiska problem ökar, liksomdrogmissbruk, mobbning och våld. Allt flera slås ut vid unga år. Vi var pä väg hem, min sambo och jag, berättade 29-ärigeBjörn i TV för en fid sedan. Plötsligt blev vi överfallna av några helt okända15-17-åringar. De slog omkull mig. De sparkade mig. Min sambo lyckades fly. Engrabb satte sig på bröstet med en kniv i högsta hugg. Hanmättade mot mitt vänstra öga. Jag lyckades vrida huvudet ät sidan när han högg.Kniven trängde in bredvid ögat - in i kinden. Jag kom på fötter och sprang förlivet. Men de hann ifatt mig. ligger jag här pä sjukhuset med knivhuggen iryggen. Ena lungan är skadad, och kinden också. Jag glömmer aldrig pojkenshånskratt. Så kan våldet se ut. Vad beror det på att små underbara"bebisar" utvecklas till hånskrattande, hänsynslösa, grymmavåldstyranner, eller till klottrare som förstör i för 30 milj. kr.varje år? brukar jag inte tala så ofta i kammare,men historien om blev droppen och det faktum att klottrare förstört dengamla museispårvagnen vid tunnelbanestationen på . Lyssna på skolfolket! Lyssna också på polisen. åklagarnaoch inte minst på brottsoffren! Hur skall vi fä våra unga föräldrar att begripaatt det inte finns något viktigare i deras Hv än deras barn? ' Ingenting får gåföre. Det är egentligen indirekt brottsligt att försumma föräldraansvaret. Det som sker just i hundratusentals hem är avgörandeför hur rättstryggheten utvecklas, hur det blir i morgondagens . Jag ärövertygad om att varenda förälder älskar sina barn. Alla är medvetna omföräldraansvaret. De vill göra allt för sina barn. Men varför blir det så fel?Varför försummar så många föräldraansvaret? Varför överlåter de ansvaret pådagis och skola? Vad är orsakerna? En orsak är att föräldrarna helt enkeltinte har tillräckligt med tid för sina barn. De orkar inte. Båda makarna mästearbeta för att få hushållsekonomin att gå ihop. Ensamföräldern har sammaproblem. Så blir det med världens högsta skatter! Rättstrygghetsfrågan är också en familjepolitisk ochskattepolitisk fråga som den är en ideologisk fråga om ansvar ochsynen på människan och människans rättigheter. , , måste vi påverka opinionen. Det har sinbetydelse vad de ledande politikerna anser. När hörde vi senast partiledarnapåminna föräldrarna om deras ansvar? Vågar de inte? Tänk om statsministerneller justitieministern sade i ett offentligt uttalande : Har dusom förälder tänkt på att det är ett slags indirekt brottslighet att försummaföräldraansvaret? Dagis eller skola kan aldrig ta över ansvaret. Brister ifråga om ansvar, tillsyn, umgänge och kärlek när barnen är smä, kan leda tillsvårlösta problem, t.o.m. brottslighet, när barnen kommer i tonårsåldern. Ökad frihet kräver ökat ansvar. Så ser jag det sommoderat. Ingen vuxen skulle egentligen ha frihet eller valfrihet som inte taransvar för de barn som den satt till världen. Detta skulle också statsministerneller justitieministern kunna säga. 79CHARLOTTE (): antog FN den allmänna deklarationenom de mänskliga rättigheterna. 1953 antog en konvention om demänskliga rättigheterna. ratificerade dessa deklarationer och hardärmed förbundit sig att upprätthålla ett samhälle under rättens överhöghet.Ett undantag är artikel 2 som vi inte ratificerat. Det gäller bl.a. föräldrarsrätt att fostra sina barn i överensstämmelse med sin egen religion ochfilosofiska övertygelse. 1948 och 1953 var stora steg pä vägen i en värld av osäkrarättsförhållanden. Trots de fagra orden finns det en hel del exempel påbristande rättssäkerhet hos oss. Att människor känner av dessa problem i sinvardag vittnar inte minst det stora antalet anmälningar mot iEuropadomstolen om. Rättssäkerhet förutsätter ett fungerande samhälle medlaglydiga medborgare. Kan medborgarna inte lita pä att staten håller sig tilllagens bokstav utan tänjer och tolkar, då minskar även medborgarnas laglydigabeteende gentemot staten. En ny relativistisk moralsyn riskerar att växa fram,där var och en efter förmåga försöker se till sitt. Föga gemensamt har denna förgiftandementalitet med samhällsansvar, medmänsklighet, humanitet, för att inte tala omkristna värden. exempel på detta finns på rättstrygghetens områdemed ökat våld, ökat oprovocerat våld, ökad ungdomsbrottslighet, ökade rån påöppen gata, fler våldtäkter, ökande våld mot åldringar - problemområden för ivarje fall . Hjälmroth tog upp detta vid föredragningen förriksdagens ledamöter i . Synen pä skattefusk håller också pä attförändras- ju yngre personer desto större benägenhet. harbelyst dessa frågor, så jag behöver inte utveckla dem vidare. Vad gäller de grundläggande rättigheterna är det inte baraföräldrarätten som socialdemokraterna vägrar ratificera och grundlagsfästa. Såförhåller det sig även med äganderätten och näringsfriheten. Man kan fräga sigvilka syften den har som inte vill grundlagsfästa äganderätten. Är det sammasyn som i LO 80-rapporten, att det kollektiva ägandet skall utbredas så attendast kläder, möbler och husgeråd lämnas till enskilt ägande? I stället för grundlagsfästa rättigheter talarstatsministern om nägot slags medborgarrätt som tydligen skulle innebära rätttill plats pä kommunalt daghem och andra offentliga lösningar på mänskligaproblem som passar den socialistiska ideologin. Men det är faktiskt något heltannat än grundläggande fri- och rättigheter. Här finns all anledning att varauppmärksam på missledande nyspråk. Lagen skall stå i överensstämmelse med människors allmännarättsuppfattning. Vill man använda lagen enbart som partipolitiskt instrument,som en spjutspets i en samhällsomdaning, då riskerar man att komma på kant medrättssäkerheten. Det händer ofta när socialister lagstiftar. Tiden,medger inte att jag berör mer än ett fåtal områden. Man kan t.ex. fråga sig hur staten på felaktig grund kanha rätt att slå en människas liv i spillror utan att behöva ersätta skadan. Detär en cynisk lagstiftning som tillåter myndigheter fela utan att ta ekonomisktansvar, medan den enskilde drabbas hårt om han felar gentemot myndigheten. Detklassiska exemplet Alvgard handlade om 2,7 milj. kr. och förlorat anseende. Menhan är inte ensam. riskerar fängelse för andras brott. DonaldStåhls hus, hem, familj och arbete fanns inte kvar när frikännandedomen komefter . dignar under advokatkostnaderna. Makarna hårt för det som stulits från dem. När det gäller bröderna till föga efter 30 000 namnunderskrifter. Listan kangöras längre. 1 rapport om betalningssäkringslagen 1986 visas att företagdrabbats hårt och att den enskilde företagaren fått ta ansvar för hela denekonomiska skadan och bära det ideella lidandet. Den översyn som skulle havarit avslutad aviseras först . från Smålandeftertaxerades med . , trots godkända deklarafioner därhan uppgivit sina inkomster. Han skulle ha behövt känna fill domstolarnaspraxis av begreppet "tillfällig verksamhetsort". Begreppet finns dockinte ens nämnt i lag eller förarbeten. Vid behandlingen av det allmännasskadeståndsansvar avvisade majoriteten krav på förbättrade möjligheter förenskilda och företag att få ersättning när de lidit skada på grund av felaktigmyndighetsutövning. Alla dessaexempel visar ett samhälle på glid bort från grundläggande Information om regeringsbeslut om katastrofbistånd tillMogambique rättssäkerhetför den enskilde. För detta bär socialdemokraterna ett tungt ansvar. En oroande utveckling utgör de allt starkareorganisationerna. konstaterade 1982 att det saknas rätt attutträda ur fackförbund. Det borde inte behövas motioner om negativföreningsrätt i ett fritt land. Risken för snedbalans på detta område blirheller inte mindre genom folkrörelseutredningens förslag. Om medborgarnas respekt och ansvar för demokratin skallkunna upprätthällas inom det s.k. samhällskontraktets ram krävs attlagstiftningen inte utmanar moraliska och etiska regler hos stora delar avbefolkningen, dvs. demokratins legitimitet får inte försvagas. Ett system med maktbalans och kontroll mellan skildamakter skulle sannolikt stärka rättssäkerheten och minska risken förmyndighetsmissbruk. Den dömande maktens ställning måste härvid stärkas. Grundenför medborgarnas rättssäkerhet är att ingripanden kräver lag, att lagsfiftninginte riktas mot vissa enskilda, att lika fall behandlas lika, att lagarna inteär retroaktiva och att full bevisning krävs för ingrepp. Gränsen mellanmyndighetsutövning och enskild rätt måste vara klar och förutsebar. Debatten om rättstrygghet-m.m. var härmed avslutad. 2 § Den allmänpolitiska debatten avbröts fördagens frågestund (forts. s. 119), som skulle inledas med information omregeringsbeslut. 3 § Information om regeringsbeslut om katastrofbistånd till Mofambique Regeringen har fattat beslut om 38,5milj. i katastrofbistånd till för att lindra nöden för den hårtdrabbade befolkningen. Mogambique är det land som drabbats hårdast av Sydafrikasdestabilise-ringspolitik mot sina grannstater. I Mogambique pågår ett grymtterrorkrig som lett till att en stor del av landets skolor och sjukhus harförstörts. Vikfiga delar av produktionsstrukturen i näringslivet är lamslagen.Det mänskliga lidandet är ofattbart. Enligt FN:s barnfonds beräkningar dog 85000 barn som resultat av kriget. En miljon mogambikier befinner sigpå flykt i grannländerna medan internflyktingarna inom landet beräknas uppgåtill fyra miljoner. Detta är bakgrunden till dagens beslut om katastrofbiståndpå närmare 40 milj. kr. Drygt hälften av beloppet kommer att användas försjötransporter av katastrofförnödenheter, rehabilitering av ett katastroflageri samt upphandling och distribution av livsmedel. Resterande del avbidraget kommer att utnyttjas för fortsatt stöd via Rädda barnens norskasysterorganisation till ett särskilt nödhjälpsprogram i denordvästra provinserna. uppgick det samlade svenska biståndettill Mogambique till ca 670 milj. kr. Förutom bistånd inom landramen tillkomkatastrofbistånd, medel för regionala insatser genom samarbetsorganisationenSADCC och bistånd genom enskilda organisationer. Genom bl.a. extra betalningsbalansstödger stöd fill det påbörjade ekonomiska rehabiliteringsprogrammet. Detsvenska biståndet har konfinuerligt anpassats till säkerhetsläget iMogambique. Just nu är världens blickar i hög gradriktade mot den löftesrika utvecklingen mot självständighet i och medförhoppning om fred i . Detta får dock inte leda till att vi slappnar iuppmärksamhet över de kontinuerliga övergrepp mot människors rätt till fredoch frihet som pågår i andra delar av södra . Vi får inte glömma att det grundläggande problemet i södraAfrika består: apartheidpolifik med förtryck inne i landet ochdestabilisering av grannländerna. Med svenska biståndsinsatser skall vifortsätta att stödja frontstaternas politik att minska beroendet av Sydafrikaoch att lindra något av den nöd som destabiliseringspolifiken skapar. Om u-landsbiståndet till kvinnor i utvecklingsprojekt 81 (): Jag välkomnar den insats som man nu gör. Detär, som biståndsministern säger, ett hårt drabbat område. Jag har en anslutande fråga. Många av människorna frånMogambique måste fly in i grannländerna , , och Zimbabwe.Dessa länder har stora flykfingläger och stora svårigheter. Kommer dessa pengaratt hjälpa även de flyktingläger som ligger i grannländerna, eller är de heltkoncentrerade just till Mogambique? Just detta beslut avser insatser inne iMogambique. Antalet internflyktingar är ännu större än det antal som harflyttat till andra länder. Vi har tidigare fattat beslut om extra stöd ochhjälp till de flyktingar som finns i grannstaterna. Här spelar också FN:sflyktingkommissariat en mycket stor roll. Den insats som görs av Redd Barna gårför övrigt via , eftersom det finns ett kontor där. Överläggningen var härmed avslutad. 4§ Svar på fråga 1988/89:392 om u-landsbiståndet till kvinnor i utvecklingsprojekt har frågat mig på vilketsätt jag kommer att verka för att frågan om kvinnor och utveckling ges högprioritet i det svenska biståndet. Pä det multilaterala området verkar för attkvinnofrågorna skall prioriteras. Vi skall aktivt stödja de kvinnoenheter som finns eller är under uppbyggnad inom internationella organ. Jag anser detmycket vikfigt attkvinnoaspekterna får genomsyra hela den multilaterala biståndsverksamheten.Inom FN:s centrala utvecklingsprogram (UNDP) har vi drivit på för att geprioritet åt kvinnors betydelsefulla roll i utveckling. Förutom de stora multilaterala organisationerna som fårsvenskt stöd lämnas även bistånd till (). Fondens roll ärfrämst att sprida jämtälldhetstänkande i och bland biståndsgivare samtatt ta nya initiativ på området. UNIFEM:s arbetsområde är viktigt, och jag kanlova att det svenska biståndet kommer att öka detta år. I de bilaterala programmen inkluderas bistånd medinriktning på kvinnor i allt bistånd. SIDA har ett utförligt handlingsprogramför kvinnobistånd och insatserna för kvinnor redovisas i landspecifika planer.Alla byråer inom SIDA samt biståndskontoren har ett ansvar att beaktakvinnoaspekterna. Utöver det regionala kvinnokontoret i finns vid femsvenska biståndskontor en särskild handläggare som handhar kvinnofrågor. Vidövriga biståndskontor finns en ansvarig för bevakning av kvinnofrågorna. Äveninom anslagsposten "Särskilda program" görs speciella kvinnoinsatser. Det är enligt min bedömning mycket viktigt att stödjau-landskvinnorna genom biståndet. Detta arbete kräver uthållighet och stimulansav ständig uppmärksamhet-här i , i opinionsbildning och ute iu-landsverklig-heten. Jag vill arbeta för att öka våra insatser för ett brakvinnobistånd. 84KRISTINA (): Jag viU tacka biståndsministern för ettmycket uttömmande och mycket positivt svar.