prot · GC09107 · 1988-12-31 00:00:00 — När anslagit medel för byggande avlänstrafikanläggningar har del ankommil pä all fördela pengarnalänsvis, alltså inte och inle länd ulan . har dåall la hänsyn lill de sex delmål som har salt upp för vägpoliliken. Del första delmålet är atl ansvarel för väghållningenskall vara lämpligl avgränsat, del andra är alt vägkapiiald måste säkras, deliredje är all åsladkomma en god miljö, del fjärde all förbällraIrafiksäkerhelen, del fernle all vägnälei skall leda lill etl effeklivlresursutnyttjande och del själle alt säkerställa en tillfredsställande slandardi landels alla delar, även pä del lågtrafikerade vägnätet. Enligl cenlerns mening har man vid den fördelning somvägverkd gjorde höslen 1988 inle lagil hänsyn lill del femle och del själledelmäld. Man kan inle påslå atl resurserna utnyttjas effektivt, då det intesalsas pä de mindre vägarna, där alla skogslransporter startar och skall framför all komma till del mer högtrafikerade vägnätet. Ännu mindre har uppfyllt det själle delmålet,atl säkerställa en Prot. 1988/89:107 tilifredsställande slandard i landetsalla delar, även pä del lågtrafikerade vägnätet. 1990 färstorstadslänen av vägmedlen, och får de sex Norrlandslänen -räknal frän och norrul - av alla pengar. De ire Srnålandslänen,som slär för en stor del av skogsproduktionen i , fär 8,5 %tillsammans. Den här utvecklingen forlsäller. Enligt vägverketsfördelning fär de tre storstadslänen 1991 av de samlade medlen lilllänstrafikanläggningar, medan sex län får minskade anslag trots inflationen ochtrots alt pengarna skall räcka också lill länsjärnvägar ochkollektivlrafikanlägg-ningar. Jag vill fråga socialdemokraternas lalesman, sorn ocksäsitter i slyrelse, om denna fördelningsplan kan sägas leda till alt"landels alla delar fär en tillfredsställande slandard". Cenlern anser all den fördelningsplan som logs av vägverkdi höstas bör skickas lillbaka lill vägverkd för omarbetning, sä atl den fär enbällre regionalpolitisk profil med en rällvisare fördelning mellan länen. När det gäller vägavgifterna kan vi, liksom regeringen,länka oss alt rnan prövar avgifter då det blir fråga om alt bygga nya vägar,men inte när det rör sig om drift av vägar. Vi lycker inle all bilisterna skallbeiala vägarna ivä gånger. Lät mig lill sist säga all del är vi poliliker och inleprognoserna som skall slyra vägpoliliken. Del är vi poliliker som skall göraklarl för oss vilkel samhälle som vi vill arbeta för. Och vid formandet av delsamhällel har väglrafiken en myckel slor belydelse. Jag yrkar bifall lill alla reservationer där finns med. 43 () replik: slällde en fråga lillmig. Jag ulgår ifrän atl kommer atl la upp den i sill inlägg. Jagtror ocksä all skall vara glad över atl jag inle nutänker la upp en debatt med henne om olika förslag inom trafiksektorn.Anna kommer siikert all fä del tillräckligt arbetsamt ändå . 44 () replik: Jag vänlar med repliken tills jag har fåttsvarel pä frågan. 45 (vpk): Vi har fattat beslut omjärnvägslrafiken. Jag kan lova all landets miljö- och järnvägsfrärnjare redanhåller pä atl studera hur kammarens ledamöter har ageral eller inle har agerati den frågan. En nv och stark rörelse för en bättre irafikpolilik larform. Uppfattningar om , ScanLink, motorvägen i samt omökad eller minskad bilism, färre eller fler järnvägstransporter, är politiskasprängpunk-ter som delar alla partier utom de tre som gick frarn i valet . Vpk står pä den nya folkrörelsens sida i kampen om miljön,för miljövänliga transporter och rnot ökad vägtrafik. Vi är nämligen övertygade 63 om atl delgär att minska bilismen. Regeringen, moderater och folkpartister kan inlefortsälla all nonchalera de vikliga kraven så länge lill. Del övergripande mälel enligt trafikpolitiskabeslut, som del cileras i del belänkande om vägväsendel som vi nu diskuterar,låter ganska Ijusigl, Del sägs atl medborgarna skall erbjudas enlillfredsslällande, säker och miljövänlig irafikförsörjning lill lägsla möjligasamhällsekonomiska koslnad, Vägpoliliken skall syfla lill all förverkliga delmälel, heler del. Jag vill börja med en rak fråga lill socialdemokralen OlleÖslrand. Jag kommer atl upprepa den lills jag får ell svar som man kan begripa.Finns det över huvud tagel någol som är miljövänligt eller samhällsekonomisktmed motorvägen 6 i - del som jag kallar en förall la del mesl omdiskuterade exemplet hillills? I sä fall vill jag altföredraganden Öslrand talar om vad del kan vara som är miljövänligl och samhällsekonomisklbeiräffande den motorvägsslump som är den dyraste någonsin i del svenskavägväsendds hisloria. Jag ber alt yrka bifall tillvpk-mp-reservalionerna 21, 22, 23 och 24. De handlar om all vi säger nej lillyllerligare 30 milj. kr. till kapitalkostnad för motorvägenStenungsund-Uddevalla saml om atl byggd skall avbrytas. Regeringen har t.o.m.brutit mot naturresurslagen för att uppfylla ell gammalt löfte tillVolvochefen. Tycker all regeringens agerande ser snyggt ut? Vianser all del är pä liden all i prakfisk handling visar all dellafakliski inle går för sig i . I reservalionerna kräver vi ocksä atl ingaytterligare moiorvägar skall byggas och alt hela ScanLink-projekld skallskrotas. Men medan bl.a. . , banornaBorås-Herrljunga-Uddevalla, för atl bara nämna några, inle anses tillräckligtintressanta atl salsa tillräckligt på, eller t.o.m. i några fall inle anses haexistensberättigande, så anser tydligen riksdagsmajoritden i likhel medkommunikalionsdeparlemeniel och atl motorvägssatsningen pä E6-an är lönsam. Jag efterlyser än en gäng en förklaring till vilketgrundmaterial som man har använt när man har kommit fram till den slutsatsen. Anser ni all den utredning som två ekonomer gjorl omlönsamhelen i motorvägsbygget i är felaktig? Hur då i så fall? Om nivill fortsätta atl salsa pä byggandel, måste ni också visa att del är bädemiljövänligt och samhällsekonomiskt lönsamt. Annars gär ni emol målet i förraårels beslul, som jag cilerade. Vägtrafiken ökar i en allt snabbare lakl. Farterna haririssals upp lill etl livsfarligt tempo. Antalet dödade har därför ökal och antalet skadade . Försämringen av luft, mark, skog ochvallen följer samma mönster. I delar av saml Älvsborgslän finns nu skogsskador, som är lika allvarliga som de värsta i Västtyskland.Del är vetenskapligt belagt all billrafiken är den största boven i detta drama. Del finns ingel som helsl försvar för uppfaiiningen allytterligare ökad bilism skulle vara ödesbunden eller all den skulle innebärafördelar för människorna. En slark folklig majorilel vill ha större satsningarpä miljövänliga kollektiviransporier i slälld för ökad vägtrafik. Regeringenkan inle hur länge som helsl hänvisa enbart till näringslivels behov, men delär faktiskl vad som kommer igen gäng pä gång. Vi vel all de makligaste bolageni värl Vi vet att de transnalionella bolagen kräver att fä PrOt.1988/89:107 bygga ScanLink, och yllerligare auloslrador kors ochtvärs i landet. Vi vet att de är derikaste lobbyister har skådat och atl de ~~. bearbetar kommunerlika hårt som de bearbelai och forlfarande bearbelar regeringen. tillika ordförandeför saml lill för korl lid sedan chef för försvarelsmaterielverk, , har skrulil med atl ha satt "en blåslampai rumpan pä poliiikerna" för all ivinga fram projekiei ScanLink. Tyvärr är det full fart pä bläslampan fortfarande. Näsla steg somherrarna vill driva igenom för all ScanLink skall anses fullbordad ärÖresundsbron. Den frågan kommer inle upp på bord förränsocialdemokralernas s.k. rådslag har genomförts . Trols den beryktade bläslampan kommer del att bli en härdmatch för regeringens broanhängare. Regeringens fariiga förhoppningar om en"andra utvecklingsfas", för all hänvisa lill vad som framhålls iunderlagsrapporter och annal, för bilismen väcker onda aningar hos alll fler.Forskningsprojek-len om "inielligenla fordon pä intelligenta vägar"börjar bli kända, inte minsl lack vare vpk:s aktivitet i och utanför riksdagen.Allt fler börjar förslå atl det brådskar med en verklig vänslersväng itrafikpolifiken. Det handlar orn att rädda liv och om alt värnaförulsällningarna för livel och framliden. Jag vill citera lilel grand uren rapport somnyligen har givits ut på i . Jag vill först be omursäki för alt jag missade några minuler här i kammaren när jag fick se GeorgAndersson, sorn hade intervjuats i samband med rapporten i fråga. Jag mindes däalt jag hade glömt all la med rapporten hit och sprang och hämlade den. Deninnehåller många inlressanla uppgifler. Den är pinfärsk. och jag Iror inle allnägon här i kammaren har haft fillgång lill den. Jag skall därför läsa lilel urden. Man har bl.a. inlervjual verkslällande direklören iScanLink-konsorlid med anledning av atl är en nyckel lillScanLink-projekld. Den verkslällande direklören, vars namn är ,lycker all utredningen om är mycket bra. Den rakar näslan exaktsammanfalla med vad man inom ScanLink-konsorlid vill. säger; "Del är ju ingen politiker somsläller sig upp och säger alt nu lar vi del här besluiel därför atlScanLink-projekld säger det. I har del ju näslan blivii full all sägaall man accepierar del vi föreslär. Del mesl konkrda där vi helt klarl harkunnat påverka är faktiskt Nordiska ministerrådets ekonomiska handlingsplan. Denordiska finansministrarna presenterade en handlingsplan , och del ärell avsnill där om iransporler som baserar sig pä vårl resonemang. De användersamma språkbruk som vi. De föreslår samma lösningar som vi har föreslagil. Delär myckel lillfredsslällande, säger verkslällande direklören påScanLink-konsorlid." Jag skulle väldigl gärna vilja all , som jusiller i Nordiska rädd, kommenterade det här. Hur kan det komma sig alt finansminislrarna i , Nordiska minislerrädd och även Nordiska rädel har en så väldigt välvillig inställning till del som ScanLink-konsorlid vill, dvs, öka bilismen framför alll för bilproducenternas och för vägbyggarnas skull, medan man 65 5 protokoll 1988/89:107 inle allsär beredd alt salsa lika mycket pä järnvägsutbyggnader och -upprustningar? Ärdet inle en lustig tillfällighet, , att uppfattningarna är så likahos det största privalkapilalistiska vägkonsortid och hos dessa politiker,liksom också, om jag förstått saken rätt, hos såvida han inle harändrat sig? Jag hjälper gärna lill med alt sprida denna rapport. Jagskall inte citera mer ur den . Jag lycker all della var en av de kärnfrågorsom jag brukar vilja la upp här i kammaren men som många andra inle alls villdiskulera. Man menar ofla all den inle har all göra med frågan om del svenskavägväsendel, men sä är i allra högsla grad fallel. belänkande nr 15, om vägväsendel, ärlyvärr lika högervridel och lilel miljöinriklal som förra årets. Del rimmar bramed den njugghel som visats järnvägen i järnvägsbetänkandet, men rimmar dåliglmed de krav som den samlade miljörörelsen och lack och lov ocksä slora delarav fackföreningsrörelsen slår för i vårt land. Oväntat mänga socialdemokrateroch SAP-organisalioner har också hört av sig för all visa all de vill ha mer avjärnväg och mindre av godstransporter på väg. stort antal fackliga avdelningar inom har hört av sig, nalurliglvis inle bara till mig utan till allaledamöter i irafikuiskoild, kanske framför alll lill partikamraler i detsocialdemokratiska arbetarepartiet, eftersom det faktiskl har flest medlemmari . fick jag brev från de poslanställda i . Deberättar alt poslens huvudkontor vill organisera om postsorteringen så allytterligare 6 000 långtradariurer - märk väl, och , all jag inte lalar om antalet långtradare eller laslbilar; förundvikande av sä löjliga funderingar från ert häll - skall gä pä riksväg 40mellan och , en av landels allra mest olycksdrabbade vägsträckor.Trafikulskotlet ansvarar i bl.a. för frågor som har all göra medposlen, och denna angelägenhet berör både vägfrågorna och poslens organisationi samhället. Jag har inte tänkt använda hela min talelid om20 minuler, vilket jag hoppas glädjer fler än fru lalmannen. Jag yrkar lillslul ulöver till de reservationer som redan har nämnls och som gäller ScanLinkoch E 6 också bifall lill reservation nr 37, som är gemensam för vpk ochmiljöpartiet. I den framhåller vi atl vi inte vill vara med om all satsa pengarpå EG-anpassad bärighet. Beslutet härom har inom parentes sagl retat gallfeberpå dem som Irodde alt det skulle gå all få bältre fart på godstransporterna påjärnväg. En av dem som var ansvariga för järnvägsgodset här i ,Högsander, avgick som bekanl i rena ilskan över atl regeringen hade tagit etlsådant beslul. Nej till ökad bärighet och till pengar för ökad bärighet! Förden som vill spara pengar för atl föra över till järnvägen finns här ell anlalmiljarder all la av lill järnvägen i slällelför all de skall gä lill vägen, EG och bilfabrikanterna. Jag yrkar ocksä bifall lill reservalion 38, där vi kräverbeslämmelser om en högsta bruttovikt om 40 lon och längsla längd om för landsvägsfordon. Detta är ell krav som många miljö- och järnvägsengagerade ställer Jag yrkar också bifall lill reservalion 39. I den krävs sloppför tunn;) laslbilstransporler över . Detta skall ses som etl första stegtill inrij hårdare restriktioner för lastbilstrafiken. Vi reservanlerförulsättcrncit ur: i:.- vis också skall vara beredd alt satsa på järnvägarna i vårt land, så att Prot. 1988/89:107 det finns kapacitet nog för all la över de lungagodstransporter som går på landsväg. I övrigl, fru talman, ber jag alt fä yrka bifall lill deåterstående reservationer som undertecknats av vpk och som jag skall nämna ielt kommande inlägg. 46 (): Vägtrafiken i ökar mycket snabbi. Delgör all de centrala miljömålen som antogs här - attminska kväveoxidutsläppen och att inte öka koldioxidutsläppen - slåsfullständigt i spillror. Del är därför som vi i det tidigare betänkandet, omjärnvägslrafiken, har förordal en myckel kraflig salsning på investering ijärnvägsulbyggnader för atl man skall utnyllja den spårbundna trafiken, som ärbåde miljövänlig och energisnål, lill slörre delen av transporterna. I nu föreliggande betänkande handlar del om vägar. Densnabba ökningen av vägtrafiken har tyvärr slilil ned vägnälei, snabbi ocheffeklivl. Många vägar i värl land har fördärvals, inle minsl pä grund avjusl-in-lime-syslemd, som börjar slä igenom. En del förelag lägger över sinalager på vägarna. Och inle nog med del. Regeringen, och sannolikl majorildenhär i , vill spä pä yllerligare genom all lilläla upp lill 60 tonslaslbilar, som kör sönder vägarna ännu värre. Pä det sätlel har vi fält sämre vägar i . Och inleminsl efler den här varma vintern, då alla dubbdäck har slitit på vägarna,finns etl myckel slori eflersläpande behov av alt rusta upp och sköta delbefintliga vägnätet bällre. Vi har därför frän miljöparliels sida föreslagitall yllerligare 100 milj. kr. skall anslås lill detta. Del föreslog vi innan visåg vad vintern hade i sitt sköte. Efler en sådan varm vinter skulle delbehövas ytterligare 200 milj. kr. för atl reparera skadorna. Men vi håller vårbudget, och jag yrkar bifall till reservalion 16, där vi alllsä föreslåryllerligare 100 milj. kr. lill skötande av vägnätet. Dessa pengar bör ocksä fä en kraflig regionalpoliliskprofil. Som vältaligt framhöll är del jusl i skogslänen,som har de sämsla vägarna, som också del slörsla beroendel av vägarna finns,bäde hos förelag och hos enskilda. Därför vill jag yrka bifall lill reservalion18, som handlar om den regionalpolitiska profilen. Vi i anser atl biltrafiken måste minskas, motion har vi krävt atl den skall minskas lill 1995. kravskall nalurliglvis ses som en målsällning. Förutsällningen för all man skalllyckas därmed är all man genomför hela vär polilik. Men vi har räknal ul alldella är vad vi måste göra för att kunna klara det cenlrala miljöpoliliskamålel all minska utsläppen lill vad naturen lål. Miljöproblemen kommer att äta upp de ekonomiska fördelarsom man kan ha av ell bällre vägsystem och ökad bilism. Om skogen dör, på sammasätt som de flesla sjöarna i slora delar av landet har hunnit dö, sä kommer delalt kosta oss mycket pengar - myckel mer än vad vi någonsin får ul av de här vägarnaoch den ökade billrafiken. Vi villhälla igen på byggandet av nya riksvägar, och vi säger nej lill nya 67 Prot.1988/89:107 moiorvägar. Det innebär atl vi har yrkat elt minskal anslag lillbyggande av nya riksvägar. Jag yrkar bifalllill reservalion 20, där vi säger all del räcker I ' med 417,9 milj. kr. lill byggandeav nya riksvägar. Det handlar mesl om ° kringfarlsleder, där det ärmeningslöst alt bara reparera och där man kan behöva enny dragning pä någol enstaka slälle. I reservalion 22, som jag yrkar bifall lill, kräver vislopp för nya moiorvägar. Det gäller inle minsl den motorväg som byggs iBohuslän som utbyggnad av och som är en viktig del av ScanLink. vältaligt beskrivit vad del projektet innebär. Man vill ha motorväg frånOslo hela vägen ner till . Vägen skall gå genom del område i somär värst drabbat av de avgaser och föroreningar som kommer från biltrafiken. Ni som inte har varil i bör åka dil och lilla påskogen. Den är alllsä döende i hela landskapet; skadorna är mycket länglframskridna. är också det landskap där sjöarna dog försl avförsurning. Och just där vill man bygga en ny slor molorväg, som dessulom visarsig vara samhällsekonomiskl myckel olönsam. Vi kräver alliså slopp för molorvägen som ulbyggnad av E 6i och hela ScanLink. Del belyder all vi yrkar bifall lillreservationerna 21, 23 och 24. Elt annat exempel på hur man genom all bygga ivingar framökal beroende av bilism, och därmed ökad biltrafik pä läng sikt, är atl manförlägger köpcentra och andra anläggningar vid vägarna och inle i cenlra isläderna. Elt sådant exempel finns vid Åby, vid . Detta behandlas ireservation 25, som jag vill yrka bifall till. Man bygger alltså komplexbredvid vägen, där del blir köpcenlrum osv. Då blir människorna Ivungna all åkadil för all handla. Dessa anläggningar konkurrerar nämligen ul de slörreaffärerna inne i städernas centra, där man normall skulle kunna handla. Deltaär etl bra exempel pä hur man bygger upp ell samhälle kring bilismen och skaparetl beroende som egentligen inle var nödvändigt - och ett beroende som lyvärrleder lill ökad miljöförstöring. Del kan vi inle acceplera. I reservalion 13 vill vi dra ned litet pä anslaget tillvägverket. Del hänger ihop med all vi vill minska nybyggnationen av riksvägar.Då behöver man inle ha lika myckel byråkrati därvidlag. Jag vill betona all vi accepterar de andra anslagen tillvägar- de lycker vi är hell okej. Vi behöver de anslag som finns lill deprivata vägarna, länsvägarna osv. Billrafiken är miljöfarlig, och den bör behandlas sommiljöfarlig verksamhet precis som annan miljöfarlig verksamhet. Det bör välinnebära alt del skall bli en prövning enligl miljöskyddslagen när man l.ex.bygger vägar. Vi kräver alltså miljöskyddsprövning av vägbyggen. Därför yrkarjag bifall lill reservalion 2, där delta krav tas upp. Det är egenlligen räll märkligl all man kan få bygga nyavägar för den kraftigt miljöförstörande billrafiken ulan alt det prövas enliglmiljöskyddslagen. Del finns så många andra verksamheter som prövas enligl denlagstiftningen och som inte alls är lika miljöförstörande. När det gäller länslrafikanläggningar föreslås ellklumpanslag i regering ens proposition. Länsstyrelserna skall fä fördela vad som skall gä till 68 länsjärnvägar, länsvägar osv. Vianser att del är myckel vanskligt alt ha det på detsätlel jusl i det här skedet, när man för över en rad järnvägar lill all varalänsjärnvägar. Del är en ny uppgifl för länen, och vi anser all anslagel lilllänsjärnvägarna skall öronmärkas. Man skall alltså skilja de olika delarna ål. Vi anser ocksä all anslaget till länslrafikanläggningarbör ökas med 200 milj. kr. Av den lolala summan, som blir en bil över 1 miljardkronor, skall enligl vär mening 625 milj, kr, gä till länsjärnvägarna. Vi anser alt cykelvägarna skall fä 125 milj. kr. Det är100 milj. kr. mer än vad regeringen har föreslagit.' Motivet är naturligtvisall cykelvägnäld är myckel dåligl i stora delar av framför allt . Det här med cykelvägarna innebär att jag yrkar bifall lillreservalionerna 30 och 32. I reservalion 32 pläderas dessutom för allcykelvägarna skall separeras från gångbanorna, vilkel är en viktig förbättring.Vidare när del gäller länslrafikanläggningar anser vi att det är tillräckligtmed 420 milj. kr. till övriga länslrafikanläggningar. Därmed yrkar jag bifalllill reservation 28. Bärighdspakdet har tidigare berörts av flera talare. Detär dt skräddarsytt paket för atl man skall kunna höja lastbilarnas tolalviklfrän den nuvarande maximala viklen drygl 50 lon till 60 lon. Som redan fidigareanlylls innebär della alt vi fär mer vägförstörande landsvägsfordon. Ett 60lons fordon skadar ju vägen myckel mer än ell 40 lons eller ell 50 lons fordon.Del belyder att stora delar av järnvägssyslemd kommer alt lappa avsevärda delarav godstransporterna, och i många fall kommer järnvägar all behöva läggas ned.Del gäller l.ex. praktiskt taget hela , vilken kommer all få myckelsvårt all klara sig i konkurrens med 60 lons laslbilar. är heltuppenbart, såvida inle kilomderskalten höjs så kraftigt som vi har föreslagil.Nej, del här bärighelspakdd är inte bra för vare sig miljön, vägarna ellerjärnvägarna. Det obehagliga med bärighdspakeld är alt man har använldel som elt slags lockbete för länen. Man har lovat nya broar för dessa pengarän här, än där, framför alll i Norrlandslänen, och del är självfallel ingen somvill tacka nej till en ny, bättre bro. Vad man inte har talat om är atl däkommer dessa slora 60 lons laslbilar - förslå stegel mot de verkliga väglagen,kanske modell . I stället för atl utnyttja de järnvägar vi redan harför alt köra tåg på, får vi väglag och därmed fullsländigl sönderkörda vägarmed underhälls-koslnader som rakar i höjden. Vi yrkar avslag päbärighetspaketet i dess helhet, alltså bifall till reservation 37. Vi vill också begränsa längden på lastbilsfordon lill och vikten lill . Det är en mer rimlig storlek. Del skadar inte heller vägarna likamycket och det medför naturligtvis slora konkurrensfördelar för järnvägen. ulveckla järnvägen och i första hand Iransporlera gods med låg, sä är dellaell riktigt sleg. Lustigt nog innebär delta också en viss anpassning lill EG.Inom EG fär man inte köra med 60 tons lastbilar, om nu nägon trodde det. Slutligen fär man intrycket atl slår bakomreservalion 39, men del är fel. Reservationen gäller frågan om stopp för lungalastbilstransporter över . Såvitt jag vel har vi aldrig nägon gång slällldella krav. Vi är inle ell förbudsparli, ulan vi ämnar slyra på andra säll,l.ex. genom ekonomiska styrmedel och andra begränsningar. Jag yrkar alllsäavslag pä reservalion 39. 47OLLE ÖSTRAND (s): Vägarna och vägtrafiken är en mycket viktigdel av transportsystemd och faktiskl en förutsättning för all de flesla andratransportmedel skall kunna fullgöra sina uppgifter. Väglrafiken ger möjlighelerlill individuellt utformade resor och transporter, och den har alltsedanslutet av 40-talel ökal i belydelse. sker av alll resande,uttryckt i personkilomder, pä vägarna. Under bilismens genombroltsdecennier, ,svarade resorna lill och från arbelel för merparlen av resandei. Ulvecklingen känndecknas av all friiidsresandd växer i omfallning och får alll slörrebelydelse. Eftersom vägarna är del viktigaste transportsystemet i Sverige-alllsä en förulsältning för atl vi skall kunna ha den spridda befolkning ochdel spridda näringsliv som vi har i vårt land - är det självfallet naturiigiatt de ägnas en alldeles speciell uppmärksamhel. Antalet motioner som rör vägarna ökar ocksä för varje år.Förra årel väcktes del 96 mofioner, har del väckls 104 mofionerinnehållande 140 yrkanden, som på del ena eller andra saltet berör utvecklingenav vårt vägnäl. Många enskilda motioner innehåller krav på förbättringar avvägsträckor i skilda delar av landel. Många innehåller också krav pä mera vägpengarlill del egna länd eller regionen.