prot · GC09116 · 1988-12-31 00:00:00 — Det är produkten som skall bedömas, men metoden kanockså vara viktig i bedömningen. På del sätlel fungerar alltså regelsystemetinom , Vihar dessutom, bl,a, från , framförl i de pågående GATT-förhandhngarna allandra frågor av elisk innebörd också skall tas upp. En nordisk utgångspunkt iGATT-förhandhngarna är att man av andra än renl hälsomässiga skäl i vissa fallbör kunna acceplera begränsningar i , Del kan gälla den etiska aspekten avhormoner, genteknisk användning, köttmjöl från sjuka djur eller annat av dentypen. Men det är alltså en annan dimension, och vi har från vår sida lagt indetta i de förhandlingar som pågår inom , Det jag nu har lalal om är endistinktion som jag tror är viktig att göra för atl denna debatt inte skall blioklar. Somjag nämnde ligger ansvaret i första hand på dem som producerar och distribuerarlivsmedel. Därför är en viktig princip i proposifionen att kontrollen skallbygga på alt varje företag har en särskilt utformad egentillsyn med ettspeciellt kontrollprogram, med provtagningar, analyser av produktionen,resultat som kan journalföras osv, Egenfillsynen, med obligatoriskakontrollprogram, är alliså ett viktigt tillskott till den lyp av kontroll vihar . Jagvill också understryka att egenfillsynen inle innebär atl den offentligatillsynen skail minska. Tvärtom ger kontrollprogrammen i förelagen bältre möjligheterför myndigheterna att fullgöra sina uppgifter. Prot,1988/89:116 Prot.1988/89:116 Händelser och avslöjanden har visal att detverkligen finns behov av att i ökad utsträckningkontrollera det vi kallar redligheten, dvs, att Uvsmedlenverkligen innehåller vad producenterna utlovar. Avsikten med proposilionen ochde riksdagsbeslut som kommer alt fallas är alt konlrollen meraskall inriklas jusl på redlighdsaspeklen. Provtagningar, som i vissa fallfordrar specialistkompetens, kommer då att bli viktigare. Det är också ett skältill att den centrala myndigheten, dvs. livsmedelsverket, måsle spela enslarkare roll. Andra skäl som talar för atl den centrala kontrollen ärviktig är det som jag lalade om inledningsvis, den pågåendestrukturomvandlingen i livsmedelssektorn, som innebär att mycket stora, kanskerikstäckande industrier med komplicerade produktionssystem, som kan finnas i enliten kommun, distribuerar mat över hela landel. Det är skälet till all delenligl min mening inle är sannolikl alt man med ett mer decentraliseratkontrollsystem effektivt kan övervaka del centraliserade hanteringssystem somde slora förelagen och de förelag som har komplicerade produktionsprocesser harbyggt upp . sker dd en motsatt ulveckling på en rad områdeninom livsmedelsvärlden, mol elt ökat inlresse för småskalig produktion,närodlat Denna utveckling har gått parallellt med utvecklingen mot störreproduktionsanläggningar. Del är viktigt atl lagstiftningen och kontrollensutformning inle motverkar elablering av den småskaliga verksamhelen utanstimulerar den. En verksamhet där just detta bör beaktas, vilkel nämnsspecifikt i proposilionen, är köttbesiktningen. Vi pekar på hur vårglesbygds-poUtik som innebär ökad lokal vidareförädling av bygdens råvarormåste hjälpas fram och inle försvåras genom den typ av konlrollbestämmelser somgäller. Det är så förslagen är ulformade när del gäller ulvecklingen l.ex. avgårdsslakl, renslakt, osv. Men de grundläggande kraven på hygien i samband medhantering av livsmedel får inte heller eftersättas i den småskaliga lokalaproduktionen. Det gynnar inte en positiv utveckling av denna typ av småskaligproduktion. Det grundläggande är att samma krav skall ställas på livsmedlenoavsett ursprung och produktionsmetoder. Eftersom frågan om dricksvattnet har tagits upp i debattenvid etl flerlal tillfällen skall jag säga följande. Dricksvaltnet omfattas självfallet också av de principer för kontroll som denna proposition handlar om. I proposilionen finns det ju inte ett kapitel för ett livsmedel och ett annat kapitel för ettannat livsmedel, och del saknas inle elt kapitel för dricksvatten. Vissa speciella kölifrågor har tagils upp i etl egel kapitel. Delsamma gäller vissa imporlfrå- gor. Men i propositionen finns det alltså inle ett kapitel för varje vara. De principer som gäller i fråga om detta gäller även för dricksvatten. När del gäller hur dricksvattnet specifikt hanleras har vi, som sagt, förstärkt resurserna i fråga om dricksvattenkontrollen , åtminstone i varje budgel som jag har haft ansvar för, och frågan har tagils upp i budgelproposilionen. Vi återkommer naturligtvis med dessa mycket vikliga frågor. kommer då att lägga fram sina program, osv. Självfallel är dricksvattnet etl utomordenfiigt vikligl livsme del. Och självfallet omfattas även dricksvatlnel av de regler som ställs upp 44 här. LarsErneslam rikiade följande fråga till mig; Är del inte ell gemensaml ansvar iregeringen att lösa ulbildnings- och personalfrågorna? Svarel är naturligtvisja. Jag menar alt det som sägs i propositionen på s. 48 om ökadeutbildningsmöjligheter och den översyn som planeraratl göra av ulbildningen i detta sammanhang när del gäller inspektörer ärviktigt och ell exempel på att dd är fråga om elt gemensaml ansvar. Anf.28 () replik; Jordbruksministern understryker alt man måsle känna ett ansvar för helalivsmedelskedjan för att livsmedlen skall kunna bli bra. Det är alldelesrikligt, och det håller vi i med om. Det är naturligtvis myckelviktigt atl hela denna kedja kontrolleras på elt rikligt sätt Jordbruksministernsäger vidare all samma krav skall ställas på alla produkter oavsett vem somsäljer dem. Men jag håller inte med om atl detta sker. Den som producerar varori har vissa krav på sig, medan den som producerar varor någonannanslans i världen har andra krav på sig. Så kommer det också all förbh sålänge det inle finns metoder för testning av all de svenska följs. Anlibiotikainblandningi djurfoder förbjöds av hälsoskäl. Men vissle vi atl dennainblandning inte går alt konlrollera med hjälp av tester. Men vi måsle ändåförvissa oss om alt anlibiofika inle förekommer i del som vi importerar. Vi vetnu att anfibiotikainblandning i djurfoder är tillålen ule i världen. Min fråga lill jordbruksminislern är följande; Är detjordbruksministerns uppfallning alt vi inle skall tillåla import av kött fråndjur som har bHvil behandlade med hormoner eller med kemoterapeutika, i deltafall penicillinbehandUng? Jordbruksminislernsade all vi inle kan ställa miljökrav på andra länder. Men om vi nu ansträngeross för atl minska användningen av kemikalier och handelsgödsel i de svenskajordbruken för att minska föroreningen av , men importerar vete frånTyskland där bekämpningsmedel har använts vid framställningen, vilket gerkväveutsläpp som också ger utsläpp i , vad finns det för logik idella? Vadhar regeringen gjorl för alt förbättra de missförhållanden som Kungl.Vetenskapsakademien har pekat på när det gäller vattnet? Anf.29 (vpk) replik: Jordbruksministern sade all han inle delar uppfattningen att jordbruk iandra länder skall bedrivas på samma sätt som i , dvs. all livsmedlenskall produceras med samma metoder som i . Jag förstår inte vilka hansyftar på. Det är väl ingen som i denna diskussion har hävdat att skallimportera enbarl livsmedel som är producerade med samma meloder som används iSverige. Vad som har hävdals är ju all del som vi i inle tillåter vidframställning av livsmedel inle heller skall tillåtas i importerade livsmedel.Del är med en viss beundran jag iakttar jordbruksministerns förmåga attkonstruera dåliga argument hos motståndarna och sedan raskt bekämpa dem. Del ärmer intressant all diskutera de faktiska argumenten och få en ulveckling avdebalten. Jag lycker emellertidockså att det som jordbruksministern sade var Jag lyckle all han hade en annan ton i sitt anförande nu än vi harhört tidigare. Han nämnde själv alt del vissl finns kontrollmetoder med vilkashjälp man kan kontrollera mer än förekomsten av restsubstanser i Kvsmedlen vidgränsen. Vissl finns det möjligheter att i det internationella arbetet fästamycket större vikt vid de efiska aspekterna och vid andra typer av frågor somvi diskulerar. Det tycker jag är mycket intressant Diskussionen är nu lilelannorlunda än den som vi fidigare har fört med jordbruksministern, och det somjordbruksministern sade var myckel hoppfullt. Är inle konsekvensen av del attdet bemyndigande som vi vill ge lill regeringen, alt också beaktakonsumentintresset, kommer all kunna ulslräckas fill all gälla också annal änbestrålning av hvsmedel? När del gäller centraliserad eller decentraliseradlivsmedelskontroll delar vi uppfattningen alt det kommer atl finnas fall därlivsmedelsverket skall ha tillsynsansvaret. Men vi tror inle på den mekaniskauppdelning som antyds i proposifionen, med vissa storlekar och vissaomfattningar. Det kan ju mycket väl finnas små men oerhörl kompliceradeanläggningar som de lokala miljö- och hälsoskyddsförvaltningarna inte klararav. När det gäller utvecklingen inom bioteknologin kan del myckel väl uppslåell läge där del på detta område behövs insatser från livsmedelsverket. Men vadvi har sagl är atl grundprincipen skall vara all livsmedelskontrollen skallvara lokal och att livsmedelsverket skall vara den resurs som skall finnascenlrall och som kommunerna kan använda sig av. skall ocksåvara den myndighet som svarar för det övergripande arbetet, de internafionellakontakterna och andra vikfiga frågor. 30CARL () replik: Vi har länge hafl en kampanj i somheter "Hela skall leva!" För atl hela skall kunnaleva måsle vi ha en levande landsbygd med många människor som kan leva ochverka där. För att de skall kunna göra det måste de kunna bygga upp en ekonomisom fungerar. De skall därför inle behöva utsättas för en oskälig konkurrensfrån varor som är framställda med metoder som har förbjudits i . Jaghåller med om all jordbruksminislern så all säga vänder påproblematiken. Vad vi har krävt är ju all dessa livsmedel inle skall producerasmed metoder som har förbjudils i . Jag lycker alt det är en vikligprincip, som vi skall hålla fast vid. Jordbruksministern säger också att vid normalhandel inte kan ställa krav på hur produkter skall tillverkas. Jo, det kan vivissl. Del vet jag med min erfarenhet av inköp av olika varor frånstålindustrin. Visst kunde man helt bestämt beställa olika stålsorter somtillverkades på olika sätt. Man föreskrev l.o.m. processen för atl få framolika sorlers stål. Det gjorde man därför att man vissle alt det gick att fåfram olika egenskaper. Man kan således tillverka med olika processer och fåfram olika specificerade egenskaper. Det är alltså fullt möjligl att inominternationellt handelsutbyte specificera processer för all få fram del manvill ha. Vi vidhåller fortfarande från vår sida atl vi fakfisktmåsle kunna använda oss av de möjligheler som yppat sig atl när del gäller denbestrålade maten av konsumentintressehävda att vi inte skall importera mal som har tagits fram Prot. 1988/89:116 med meloder som vi har förbjudit i det här landel. 31INGVAR () rephk: Det är bra att jordbruksministern nu gavbesked i den fråga som jag tidigare berörl i debalten, nämligen all del skallvara konkurrens på lika villkor länder emellan. Vi kan alltså ställa längregående krav gentemot omväriden då det gäller produktionsmetoderna, om jaguppfattade jordbruksministern rätt. Statsrådet framhöll också all vi kan göradelta genom vidare förhandlingar inom . Jag kan då säga alt vi kommer altmed stor uppmärksamhet följa de förhandhngar som blir akluella framöver. Jag har en fråga att ställa till statsrådet som gäller denförändring i 11 § livsmedelslagen som regeringen nu har lagt fram förslag om.Regeringens förslag alt till 11 § livsmedelslagen föra hänsynslagande fillkonsumenlinlres-set är enligt vår mening högst diskutabelt, dels urlagstiflningssynpunkt, dels ur politisk synpunkl. Begreppet konsumentintressetär inte idenfifierat i lagtexten, inle heller finns det i specialmotiveringarnai propositionen någon vägledning härvidlag. Vi har därför skäl atl misslänkaall regeringen har för avsikt all använda detta begrepp också i andra fall dåopinionen kräver vissa åtgärder, även om sådana krav vilar på felakligagrunder. Därfill kommer alt begreppet som sådant är alltför diffust för attkunna accepteras i svensk lagtext. Jag vill, herr talman, ha elt besked avjordbmksminislern om vad som är avsikten med della förslag. Jag skall besvara den sisla frågan försl.Konsumentintresset berörs även i andra paragrafer i lagen. Den föreslagnauppläggningen är för övrigl mycket lik den lag som Västlyskland har. När del sedan gäller frågan om importen säger all kraven inte är lika därför atl vi inte kan mäta på samma säll och inle har samma resurser. Det är två olika frågor. Kraven på produkterna är lika. Sedan är det naturligtvis alldeles rikligl att vi kan ha för litet resurser föralt leva upp till kraven. Det är elt skäl till att vi nu vill slärkaimporlkonlrollen och ge resurser för alt finna ämnen som man inte kan finna . Men, , det gäller icke bara imporl kontra svenskt eller över huvud tagel möjligheterna alt finna l.ex. Jag vill påminna om alt den kanske mest intensiva debatten kring hormoner och möjligheter na all upptäcka resp. icke upptäcka dem, inom EG, såvitt jag har förstått, inle egenlligen har gällt förhållandet fill . Del tror jag mig våga påstå. Importen från har varit den handelspolifiskt inflammerade frågan för EG. Där ser del nu ul som atl EG får möjligheler alt föra sin linje, vilket är bra för oss, för vi önskar något liknande. Frågan har i stället gällt det förhållandel atl man i , där det är förbjudet att använda hormoner, ändå använt hormoner i den s.k. stora kalvskandal som i hög grad präglat den tyska debatten om livsmedel. Där handlar det alltså om teknik all finna hormoner, och då inte enbart med avseende på import eller inte utan också när del gäller möjligheterna att spåra användning av förbjudna ämnen i del egna landet. Där är resursfrågan, möjligheterna all finna analysmetoder, 47 Det gäller alltså inle bara, Lennarl Brunander, i fråga om imporl ellerinle. Del visar i hög grad den lyska debatten och debatten inom EG, sade att jag hade en annan ton. Det kan jaginte bedöma, men jag har redovisat vad som sägs i propositionen både när detgäller möjligheterna atl med andra länder få överenskommelser och när delgäller slakt och kötlhaniering vid import med de krav som ställs på slakterier- del är inte bara gränskontroll. Dessa frågor har lagits upp i proposilionen.Annika säger atl hon inte känner igen sig när jag beskriver kraven pålika behandlingsmetoder. Jag försökte läsa vad som står i reservafion 7. Det ärmöjligl all jag har läsl på annal sätt än , men där lalas det omsamma krav också på andra produktionsformer. Detta ledde fill att jag gjordeden invändning som jag gjorde förut. lalar om oskälig konkurrens, och LennartBrunander var inne på liknande frågor. Då vill jag säga att det står ireservafion 7 att "de svenska producenterna skall ges möjligheler attkonkurrera på samma villkor". Del framställs ofta så - även i denna deball- atl i och med alt vi ställer hårda miljökrav på svenska jordbrukare tvingasde oskäligt att konkurrera med billig import av mal som är producerad i länderdär man inle har samma stränga miljökrav. Sedan lalar man med en vissindignation om att della inte är lika villkor. Låt mig påminna om att Sverigefaktiskl har ett högre gränsskydd för jordbruksproduktionen än många av deländer som man här talar om. Jag undrar hur producenterna i andra länder skullereagera om de läste detta. De kanske skulle säga: Då skall sänka sittgränsskydd för att det skall bh lika villkor, eftersom har ett högreskydd för sin livsmedelsproduktion än inom tex, EG. Den GATT-förhandhng som vi talar om handlar om en sänkningparallelll från alla länders sida. Men vi gör det alliså från en högre nivå.Det tycker jag ändå man bör ha med i bilden när man lalar om likakonkurrensvillkor i detta sammanhang. Slutligen lill Lennarl Brunander: Nej, del förhållandetall vi medverkar fill att inle yllerligare öka miljöförslörelsen i ärinle i sig etl skäl för alt hindra imporl från , vare sig del gällerindustriutsläpp - atl vi skulle förbjuda import av verkstadsprodukter frånTyskland därför atl industrierna där smutsar ner mer - eller när det gällerHvsmedel. Här handlar avvägningen om själva produkten: Är den hälsosam förkonsumenten eller inle? 33LENNART BRUNANDER (c) replik; Jordbruksminislern forlsäller all lycka atldel är rikligt alt man ställer olika krav. Han försökte göra gällande atl jagsade att del är en resursfråga. Det var inte vad jag sade, framför allt intevad jag menade. För jag menar exakl vad jordbruksminislern själv kom in på,nämligen atl del för vissa av dessa krav inte finns testmetoder. Man kan alltsåinte bygga upp en kontroll enbart på att finna rester. Eftersom man inte harsådana kontroller, måste man på annat sätt hindra sådan imporl. Vi har ju gjorlden bedömningen atl om en viss melod används vid livsmedelsproduktion är mateninte bra för människan att äta. Då kan den inte bli bättre av att denproduceras någon annanstans. Vifick nu besked av jordbruksminislern om alt det inte spelar någon roll om mansmutsar ner när man producerar vete eller annal i . Vikan importera del i alla fall, trots all vi har förbjudit produktionsmetoden iSverige. Det är också ett sätt all behandla producenterna på olika sätt. Sedansäger jordbruksministern - detta hör egenfiigen fill en annan debatt - alt vihar högre gränsskydd i och atl vi skall förhandla om det inom GATT.Gränsskyddel kan alltid diskuleras i förhållande till flera länder. Skillnadenär inte så förfärligt slor. Men del finns en annan viktig skillnad: vi harbelydligt fler skatter och avgifter för de svenska företagen. Skall vi börjautjämna där, då kanske del hela jämnar ut sig. Västtysklandanfördes som exempel i hormondebatlen. Är jordbruksministern beredd allmedverka lill en livsmedelslagstiftning som molsvarar den västtyska, somfaktiskl är mer långtgående än den svenska när det gäller atl ställa krav påimporten? Del vore i så fall väldigl bra. 34 (vpk) rephk: Del var verkligen inle min avsikl att recensera jordbruksministernsolika framträdanden i denna diskussion. Vad jag ville ha sagt var alt självadebatten har förändrats. I början när vi diskuterade imporlkontrollen möttes viav framför alll två argument. Delförsta argumentet var att del inle går alt konstalera om otillåtna metodereller tillsatser använls. Del enda möjliga är fakfiskt atl göra mätningar närdet gäller produkten. Det går inte atl genomföra en imporlkontroll på någolannal sätt. Nusäger jordbruksministern: , vissl kan man la reda på vilka slakterier somaccepteras. Det går alt skriva kontrakt med dem som man importerar från. Detfinns en rad olika sätt att utveckla metoderna för alternafiv importkontroll. Jag lycker att delta äretl framsteg och en förändring i diskussionen. Delandra argumentet som vi väldigl ofla möttes av i början var att del här inle ärförenligl med . Del kommer att betraktas som tekniska handelshinder. Vadjordbruksminislern nu säger är att detta kommer all bh förenligt med . Det är bra. De här avtalen måsle ju förnyas och förändras. De är imycket hög grad föråldrade. De bygger ju på en syn på den inlernalionellahandeln som härrör från tiden för - långt innan vi överhuvud taget hade samma utvecklade hvsmedelskontroll som vi har , ja, innanvi hade den insikt om miljökonsekvenser etc, som vi nu har. Därför måste dessaaspekter kunna vägas in när del gäller den internationella handeln och avtaleni det sammanhanget. Jagtycker således att det är etl framsteg i diskussionen att del finns möjligheterhär. Ändringen av 11 § i livsmedelslagen är bra. Men förmodligen finns det andrasom av samma anledning i slällel är väldigt oroade över utveckhngen. Vidaresäger jordbruksministern: Om vi skulle vara rättvisa, borde vi sänka vårtgränsskydd. Då skulle vi åsladkomma rällvisa mellan svenska och ulländskajordbruksproducenter. 4 protokoU 1988/89:116 Jordbruksministern vet väl att del är precis vad vistår inför. Det är ju just den utveckhngen som vi är på väg atl få. Vi slåralltså inför en sänkning av det ekonomiska gränsskyddet. Visstär det så, att det ekonomiska gränsskydd som vi har i viss mån också bliren hämsko på importen av bilhga livsmedel, eftersom dessa - på grund avgränsskyddet - inle bhr så billiga här. Avskaffar vi det ekonomiskagränsskyddet, blir del ännu vikiigare all vi har etl myckel slarkare kvaHlativtgränsskydd. Det blir än viktigare än vad det är . Anf.35 () rephk: Jordbruksministerns besked med anledning av min fråga om ändringen av11 § i livsmedelslagen var endast all har liknande bestämmelser.Jag måste dra slutsatsen att regeringen trots allt kan tänkas komma att användasig av detta begrepp även i andra sammanhang framöver - även om kraven vilar pådiskutabla grunder. Vad jag sade är att alla länder skall göra neddragningar. Vi startarfrån en högre nivå än andra länder. Man får inle glömma borl alt Sverigefaktiskt är mera skyddat än de länder där man ibland indignerat gör ett stortnummer av att konkurrensen skulle bedrivas på konstiga villkor. Vadvi talar om här är faktiskt hälsan och produkterna. Blandar vi inkonkurrensförhållandena för de svenska producenterna - frågan är vad induslrinoch jordbruket säger om det -, tror jag att vi gör oss själva en otjänst vadgäller våra försök atl förhandla i och i andra sammanhang. Manmåste skilja, , mellan de regler som gäller i och deregler - jag måste här tillägga atl det, precis som säger, harhänl mycket sedan tillkom - som vi i men också andra länderförsöker föra in i GATT-förhandlingarna. Del handlar då om de etiskaaspekterna, inle om alt konkurrenshänsyn skall föras in. Del är alltså dikensom kommer in i dessa sammanhang. Del gäller gentekniken och den del avhormonbehandhngen som innebär all del måste till tilläggsbefrämjande insatser.Men det finns också en hälsoaspekt beträffande konsumenlen - det här är alltsåen fråga i dubbel bemärkelse. Jag länker då på l.ex. kött från sjuka djur. LennarlBrunander sade atl det inte räcker all tala om restsubslanserna utan att manbör gå vidare. Ja, visst! Det är precis vad som slår i propositionen. Vi sägerdär just om veterinärmedicinska preparat när det gäller kött: Det pågår enmetodutveckhng vid livsmedelsverket för all i ökad utsträckning kunna påvisaresthalter. Vidare säger vi i propositionen: Det bör emellertid också prövas ominte andra kontrollmetoder än laboratorieanalyser skulle kunna användas. Enmöjlighet är all genom överenskommelser om intyg från exportlandet försäkrasig om att köttet uppfyller de svenska kraven. Ensådan överenskommelse har vi med . Vi hoppaskunna träffa en sådan överenskommelse även med andra länder, i ljuset avGATT-förhandlingarna. Detta är alltså innebörden av del som sägs ipropositionen. Och det är så vi länker handla. 37KARIN (): Konsumenten måste få en mer framträdande rolli dagens samhälle. Huvudsyftet med behandlingen av livsmedelspropositionen ochlivsmedelsfrågorna är all öka konsumentens förlroende för livsmedlen:Kvalitetsfrågorna måste betonas mera. Vem är mesl benägen och kunnig när delgäller alt bedöma kvaliteten på maten om inle konsumenten? Vi människor kräver bra mat lill rimliga priser. Jag bestämda uppfattningen att kvahtetskraven värderas alltmer. Konsumentenvill inle ha kemiskt behandlade livsmedel. Dessutom frågar konsumenlen aldrigefter bestrålade livsmedel. Vi konsumenter vill vela vad del är som vi äter.Det är samhällets uppgift att lala om det för oss. Ät mera svenskt! Det är min uppmaning här . De svenska livsmedlen håller totalt sett en myckel hög kvalilel vid eninternationell jämförelse. Hur kan jag då påslå delta? Ja, naturligtvis därföralt det finns flera ohka krav och restriktioner när del gäller både den svenskaodlingen och den svenska köttproduktionen. Detta säger jag, ,ulan atl vara belastad med nationell självgodhet. Vissl skall vi slälla strängakrav på svenska livsmedel också! Däremot är det inle självklart att produktion med alltslörre enheter ger den bästa kvaliteten.