prot · GC09100 · 1988-12-31 00:00:00 — Men jag kan hålla med om all del saknas dl riktigl programför den svenska gruvhanleringens framlid - hur man skall gå vidare för alltrygga den svenska gruvhanleringen och försörjningen av malm till den svenskastålindustrin. sker del neddragningar inom den svenska gruvhanleringen. Delkan få svära konsekvenser för den svenska stålindustrins försörjning med malm,om neddragningarna ulan hinder fär fortsätta. Del är inte brisl pä malm somorsakar neddragningarna. Nedläggningarna är i stället resultatet av krassaföretagsekonomiska beräkningar, något som också präglat inslällningen vid LKAB.De privala inlressen som är kopplade lill gruvhanleringen har i stället vallatl satsa resurserna på mer expansiva områden. En annan bidragande orsak lill järnmalmskrisen äruppbundenheten lill . När stålverken i dessa länder drar nedkapaciteten, får del svära återverkningar för de svenska järnmalmsgruvorna.Inle minst har fän erfara deUa. Svensk storfinans har valt atl salsa sina resurser pägruvmateriel- och gruvkonsultbranschen. Syftet har varil alt i den övrigavärlden marknadsföra det kunnande som byggts upp i della land. I betänkandet behandlas den enda gruva idetta land som bryter . I viss män är del kanske näringsutskotletssynsätt på gruvhanleringen och den nonchalans som jag lycker atlnäringsulskollei under en längre lid visal gentemot gruvindustrin som gör atlutskollel lyckas med konslstyckd alt placera den enda gruva som bryter volfrarni fel län. Jag lycker faktiskl att del är beklagligl alt man skall behöva fåläsa detta. Jag vill inle raljera med detta förhållande, även om jag egentligenskulle vilja göra Förslnär jag läsle delta blev jag litet ledsen, men sedan blev jag nästan arg överall näringsulskotld placerar denna gruva i fel län. Jag vill för protokolletsskull placera gruvan i rätt län. Yxsjöbergs gruva har alllid legat i Örebrolän, och den kommer även fortsättningsvis all ligga i län, om man inteändrar länsgränserna. Utskottet säger också atl del pågår förhandlingar omnedläggning av gruvan i . Beslutet om nedläggningen av denna gruva ärredan dl faklum, och nedläggningen kommer att ske vid halvärsskiftel 1989.Ulskollel borde ha kunnat la reda på del rälla förhällandel. T.o.m.arbetsmarknadsministern har varit ute och sagt att Slalsgruvor skall la sittsamhällsansvar när det gäller sysselsättningen för de människor som i dagarbetar i Yxsjöbergs gruvan, men näringsutskottel har ingen uppfattning om densaken. Jag kommer sedan lill frågan omindustrimineraler. Den bedömning man gör är alt den svenska induslrinsbehov av kvalificerade induslrimineralprodukler bedöms öka väsenlligl under denärmaste tio åren. pappersindustrin, som hillills i hög gradimporterat sina industrimineraler, finns prognoser som pekar på ell fördubblalbehov av fyll- och bestrykningsmedel. Plaslindustrin, byggnads- ochanläggningsindustrin, glas-, stål- och gjuleribranschen är andra grenar sombehöver industrimineraler. Därför är del lilel konsligl alt man iulskottsbelänkandet inte tar upp della och framför alll atl man inte föreslåren salsning pä detta område. Eller delar utskottet inte bedömningen atl detbehövs mer industrimineraler lill den svenska induslrin? I reservalion 1 lill delta betänkande har vi i vpktillsammans med lagil upp frågan om kostnadsfri informalion tillkommunerna om markradon. Utskottets motivering för sill yrkande om avslag pävärt förslag är litet märklig. Man skriver: "Utskollel finner inte skälför alt kommunerna skulle fä rätt atl kräva kostnadsfria tjänster pä dettaområde". Detta är lilel konsligt med tanke pä atl alla lalar omradonds betydelse för de svenska kommunernas planering när del gäller bostadssiluaiionen.Med den kunskap som SGU äger har man möjlighel all ge kommunerna graiisinformation för deras planläggning och förnyelse av bebyggelsen. Enliglnäringsutskottel skall kommunerna inle få denna information. Del är också litetkonsligt all varken folkparliel eller cenlern slälll sig bakom värl yrkande. Ibosladsutskoltds belänkande nr 7, som vi behandlade . hade dessapartier egna reservationer när det gäller radonds farlighet. Visserligen gälldedel då byggmalerial, medan del i delta fall är frågan om berggrunden. Men radonär ju lika farligt vare sig det finns i berggrunden eller i byggmaterial - detpåverkar människan oavsetl var det finns. Blir konsekvensen alt del kommer allfinnas radon både i den mark det byggs pä och i de hus som byggs, fär samhällelen dubbel börda och slora koslnader när man skall vidla åtgärder mot radonet.Del vore därför bättre om den kunskap som finns ställdes lill kommunernasförfogande vid deras planering. Med delta, herr talman, vill jag yrka bifall till samlligavpk-reservationer lill della belänkande. Prot.1988/89:100 Anf. 85 (): 20 april1989 Herr lalman! kommer såsmåningom och , skulle jag länkamig, alt fä lillfälle alt principiellt diskutera frågor om mineralförsörjningenmed anledning av regeringens förslag lill ny minerallag. Dagens betänkande harnågol av diversehandel över sig; utskottet har sammanfört ell antal frågor somicke alllid har någol intimt samband. Vi i måste väl bekänna altvår kunskap om gruvhanleringen än så länge är ganska ofullständig. Möjligtvishade vi kommil atl inta en annan ståndpunkt i några av dessa frågor, om vi hadevarit kunnigare eller fält yllerligare föredragningar i ulskollel. Jag länkerspeciellt pä Millnordenprojektel. Det är ialla fall några frågor som vi vill trycka på. Vi vill bl.a. understödja förslagel atl Sverigesgeologiska undersökning graiis skall framställa radondala till de kommuner sombehöver sädana dala för sin bebyggelseplanering. När del gamla SGU delades uppi en myndig-hetsdel, som bibehöll namnet SGU, och i en affärsdrivande del, somheler SGAB var avsikten alt SGU skulle tillhandahålla sådan information som ärav stort samhällsintresse. Dit räknar i varje fall jag i högsla grad denmarkradonkarlering som kan ställas lill kommuneras förfogande. När dennaverksamhet betalas med statsanslag, som uppgår till nära 80 milj. kr.,borde man kunna tillhandahålla detta material. Radonfrågorna, som senasl i dagdiskuterades vid behandlingen av bosladsulskoltds betänkanden, har enligl våruppfattning hanterats pä elt skandalöst sätt, allt sedan de förstalarmrapporterna om markradon kom - om jag minns rätt - 1978, dvs. för över tioår sedan. Kommunernas insatser har varil lama. Det gäller även statensinsatser, och det präglar även de beslut vi fattade i bostadsfrågorna. Flera hundra och förmodligen tusen svenskar dör en förtidig död på grund av del radon som i stor utsträckning kommer från marken. Det har i detta sammanhang sagls: "Varför prata omriskerna med kärnkraften - se i slällel på radonfaran!" Kärnkraften skallbort - del är vi miljöpartister mycket eniga om, och den frågan driver vi hårt.Men vi driver också mycket hårt kravet på all våra hus skall saneras frånradon. Genom atl rösta för reservation 1 kan ledamöter göra någotför all visa atl de tar radonfaran på allvar. Flera åtgärder behöver givetvisvidtas mol radonei. Jag yrkar bifall fill reservation 1. När jag läste i regeringens proposition all man villelägga ned havsresurs-delegalionen var min första tanke, efter alla nyheler omsäl- och algdöd, ulfiskad torsk, dioxin i strömming och lax, döda bottnar ochkvicksilverhaltiga gäddor, att regeringen nu har gett upp och säger: Del ärslut med havsresurserna. Någon havsresursdelegafion behövs alltså inle. - Sägår det onekligen att länka, ty havsresurserna har lidit stor skada. Denna negativa tolkning av regeringens förslag styrksytterligare av all regeringen inle utsett någon ny myndighet som lar över samordningsansva ret. hoppas vi i , och flera partier med oss, alt regeringeninte skall tro alt det är sä hopplöst. Vi tror inle heller att regeringen anser del.Del skall gå all restaurera havsresurserna efter alg- och säldöd. Naturens läkekraft är ju stor. Därför lycker vi i all regeringen borde 106 uppdra ät någon myndighet allöverta del överordnande och samordnande ansvarelsom havsresursdelegationen hade. Härigenom skulle regeringen kunna indikera sintro pä havsresursernas framtid och vilja atl salsa på dessa resurser och attutnyllja havet på ell biologiskt sunt sätt. Jag yrkar bifall lill reservalion3. En chef för dl borrkärnearkiv bör finnas där borrkärnornafinns, och han bör finnas där medarbetarna finns. Både borrkärnorna ochmedarbetarna finns såvitt jag vel i . Där bör också chefen finnas. Jagyrkar bifall lill reservalion 6. 86 () rephk: gav oss ett erkännande förMiltnordenprojek-tets värde. Del var bristande kunskaper som föranleddeställningstagandet i närings-ulskoitet. Många inlägg i miljödebatten andas justbrist pä kunskaper. Man använder sig ofla av svepande resonemang som spelar påmänniskors känslor. Millnordenprojektel är lill skillnad från detta enmiljösatsning av myckel hög kvalilel som jusl syftar lill breddade kunskaper påmiljöområdet. 87 () replik: Jag medgav att kanske icke varfulll informerat på denna punkl. hade naturligtvis kunnat hjälpalill med att ge en bättre information när ärendet behandlades i utskottet. 88 () replik: Jag vel inle om skulden lill del som sker nuär min. Det lämnar jag därhän. Men jag vill lill säga atl jag ärglad över omvändelsen, och det är inte för senl all ändra sittställningstagande. Vi har ännu inle tagit ställning i kammaren. 89 () replik: Detta har jag fulltklart för mig. Men jag lovar inget om ställningstagandet. Det får vitillsammans diskutera i miljöparliels riksdagsgrupp. 90MATS (): I näringsutskotlets belänkande 21 behandlasanslag lill geologiska undersökning, bergsstaten, och Delegalionen för samordning av havsresursverksamheien, samlavsnittet Programmet för havsindustriell kompetensutveckling. Dessutombehandlas förslag av revisorer angående statliga insatser förprospektering och därtill elva motioner frän allmänna motionstiden. Mineralförsörjningen är en viklig del i ulvecklingen avsvenskt näringsliv. Därför är det av stor betydelse all debalten omgruvnäringens utveckling fortsätter. Det är dock viktigt att komma ihåg allgruv- och mineralinduslrin under början 1980-talel lill slor del harkännetecknats av överkapacitet med stagnerande efterfrågan. Detta har medförtatl genomgripande strukturrationaliseringar har genomförts inom gruvnäringen iSverige. har dock en ökad efterfrågan inombåde järnmalmsgruvorna och icke-järnmalmsgruvorna kunnat konstaterats. Detta,tillsammans med regeringens och överenskommelse om satsningarpä dl femtonlal gruvprojekt, har inneburit en mycket positiv ulveckling, ochsom följd därav elt antal nyöppnade gruvor i landet. revisorer har angående prospekteringsverksamhelenföreslagil atl mineralråvarukommiltén skall ges tilläggsdirektiv med anledningav de statliga insatserna pä prospekteringsomrädd. Elt antal motioner har ocksåväckls som anknyter till revisorernas förslag. Utskottet anser atl man inle nu skall ta ställning i dessafrågor. 1 stället skall man uppdra ät mineralråvarukommiltén all pröva frågornatillsammans med revisorernas förslag och de synpunkter i motionerna som ärknutna till dessa. Jag delar därför inle och uppfattningnär del gäller NSG. Man måsle vara klar över alt den långsiklighd sornprospekleringen innebär också belyder all man inle direki kan slälla krav päalt prospekteringen ger resultat. Del finns dock ingen anledning att nudiskulera denna fråga. Del som är föreslagd är atl mineralråvarukommiltén fär iuppdrag all se över dessa frågor. Därefter skall det komma ell förslag somskall diskuteras i denna kammare. Jag övergår nu till all något beröra de sexreservationer som är fogade lill belänkandel. I en molion från vpk las frågan om koslnadsfrimarkradoninformalion lill kommunerna upp. Här anser majoriteten i ulskollel altdella bör vara en angelägenhet. Viklen av svenskl deltagande i Millnordenprojektel harmoderaterna motionerat om. Utskottet delar motionärernas uppfattning om viklenav projekiei, men delar inle motionärernas uppfallning om hur della skallfinansieras. Utskottets mening är atl finansieringen av projektet bör ske genomatl berörda regionala organ och forskningsorgan omfördelar sina resurser fördeltagande i projektet. I två vpk-molioner las ulvecklingen av gruvnäringen ochindustrimineraler upp. har tidigare vid ell flertal tillfällenbehandlat likartade motioner. Senast är 1988 avslyrkle ulskollel liknande förslag. har en molion angåendeplacering av tjänsten som chef vid del nationella borrkärnearkivd. Denna frågahar behandlats i frågor och inlerpellalioner, och industriministern harredovisat all efler del all ell uppbyggnadsskede har genomförts skall tjänstenplaceras i . Med det sagda yrkar jag bifall lill utskottets hemslällanoch avslag pä samtliga reservationer. 91 (): Faktum är all NSG har mänga mycket dukligageologer. Men ledningen, som som här diskuleras har fallaibeslulen om var prospeklering skall ske, har inte vall ul de områden som varilmesl lovande. Man har gäll efler andra kriterier och därför har resultatetblivit magert, vilkel konstateras bl.a. av revisorer. Millnordenprojektel berör fyra län. Samtliga fyralänsstyrelser har ullalal sig för projektet. Man pekar pä den slora betydelseexempelvis ur planerings-synpunkt, naturresurssynpunkl, miljösynpunkt ochnäringslivssynpunkt som projekiei tillmäts. Samiidigi finner länen altprojekiei är av sådan omfall-ning an slallig direklfinansiering är enförulsältning för atl projektet skall kunna genomföras. är klara beskeddels om den vikt som man fäster vid deliagandel i projekiei, dels omkonstruktionen av finansieringen. En medverkan i Millnordenprojeklel förulsälter alltså enslallig finansiering. Alt försöka skjuta över finansieringsansvaret, somsocialdemokralerna gör, pä länsorgan och kommuner är orealistiskt. Del lederbara till all del inte blir något av projektet. medverkan är avgörandeför genomförandel av Mittnordenprojekiet. Hur skall våra nordiska vänner tolka avhoppet när delgäller denna överenskommelse? Kommer de i fortsättningen alt våga lila päSverige? och dellar i detta projekl som observatörer.Och sätter sig plötsligt hos dem pä åskådarbänken. Genom regeringensunderlätenhet all fullfölja Millnordenöverenskommelsen kommer vi förmodligenatt från åskådarläktaren tvingas bevittna hur detta för framtiden sä lovandeprojekt rasar samman. "Millnordenprojeklds ofullbordade" kommer allgä lill hislorien som en socialdemokralisk fadäs anno 1989- såvida jag intelyckas övertyga kammarens ledamöler om all del bästa är alt rösla för vårreservation. 92 (): Mals betonade viklen avMillnordenprojeklel. Men han vill inle vara med och finansiera del hela. Delansvarel vill han skjuta över på länsorgan och kommuner. Men all skjula över ensådan här sak på kommuner måste vara totalt felaktigt. Berörda kommuner harredan nog av bördor. De regioner som projekiei berör har dessulom inte någonbra skattekraft. I stället är skattekraften dålig i dessa kommuner. Såledesanser jag all slalen också skall ta dl ansvar här. Alt omdisponera 10 milj. kr.frän NSG:s anslag måste vara mycket enkell. Sedan till frågan om chefstjänsten.Jag lycker all det är mycket märkligl all man inte placerar denna i utanpå annal häll. När man startar en verksamhet måste chefen hell klarl vara påplals redan frän början. Del är ju också del mest naturliga. Det borde därförvara en självklarhet även för socialdemokraterna alt tycka så. 93LARS DE (): drog en lans för Yxsjöberg.Själv har jag varit med om all i överstyrelsen för ekonomiskl försvar fallabeslul om all driften där skall slödjas. - lustigt nog används delsvenska namnel lungsten runl om i världen, men i säger man - ärju en utomordentligt viktig råvara för den svenska paradprodukten hårdmetall.Jag hoppas atl Yxsjöbergs gruva kommer alt hållas länspumpad även efter det upphört med driften där vid del kommande halvärsskiftel. Gruvan kan vid enframlida avspärrning utgöra en värdefull resurs för . Prot.1988/89:100 I rnitl huvudanförande glömde jag all yrka bifall tillreservation 3. 20 april1989 Mofiveringen har redan framförts avLars . Jag yrkar således bifall Mals säger alt det inte nu finns någon anledningall la upp frågan om Millnordenprojektel dels därför atl mineralråvarukommilténännu arbelar, dels därför atl han anser att projektet kan finansieras med hjälpav länens utvecklingspengar. Med den inslällningen väller man ell konkrelnordiskt samarbelsprojekt och sådana är det ju ont om. Jag hoppas således atlkammarens ledamöler häller med mig om den saken vid kommande votering. 94 (vpk); Till att börja med vill jag säga atl jaghåller med när del gäller Yxsjöbruk och gruvan där. Enligl deninformalion som jag har fåll kommer gruvan även fortsättningsvis att varalänspumpad. Jag hoppas att del också blir så. Rikligt säker kan man nog aldrigvara när det gäller slatens gruvor och verksamheten där framöver. Jag hade faktiskt räknat med atl skullehålla med mig i fråga om placeringen av Yxsjöbergs gruva. Det hade nämligenvaril trevligt om utskottets representant kunde hälla med om all gruvanplacerats i fel län. Gruvan ligger faktiskt i län - inle i Kopparbergslän, som del slår i utskottets betänkande. Jag hoppas att tror pämina uppgifter. Moliveringen kan jag kanske återkomma till någon annan gäng. talar om den svenska stålindustrin ochgruvhanleringen. Han talar om frammarschen pä della område samt om behovet aven svensk gruvindustri. Del här är vikliga saker men om man inle har någotäigärdsprogram för den svenska gruvnäringen, finns del en risk för alt dennadör ul. Om så sker, går man när det gäller den svenska gruvhanleringen miste omväldigt stora kunskaper. Därför lycker jag atl det är litet konsligt atl maninle försöker presenlera ett åtgärdsprogram. Svenska gruvindustriarbetareförbundethar, såvitt jag vel, tryckt pä. Man vill ha ell äigärdsprogram, sä all man vethur problemen skall tacklas. De svenska gruvarbetarna blir ju äldre och äldre.I dag finns del inle någon som vill satsa pä detta yrke. Del belyder all viriskerar att förlora stora kunskaper pä området. I grunden beror det på all detinle finns något konkrel program för den svenska gruvindustrin. Som det nu ärlever den mer eller mindre från den ena dagen till den andra. Det är intetillfredsställande för en så stor och viktig näring. Jag kan hälla med om atl frågan om markradond är enkommunal angelägenhet, om del är kommunen som bygger. Men varför kan man inte,om det nu finns kunskaper som är tillgängliga på ell eller annal säll inom SGU,se till till atl kommunerna får del av de kunskaper som finns? Jag tycker inleall det är atl blanda sig i en kommuns angelägenheter. I ställd tror jag altdel skulle vara elt stöd och en styrka om kommunen fick del av kunskaperna. 95 (): Till vill jag beträffandeMillnordenprojeklel 110 säga all jag anser en omfördelningav pengarna - det gäller dä de 10 milj. kr. som skulletas från anslaget till NSG - vara en drastisk åtgärd med lanke på den löpandeverksamheten. Jag tror alltså alt del är möjligl att förverkliga de förslag somvi har lagl fram om finansiering via regionala organ och forskningsorgan. Sedan vill jag säga alt jag tror pä närhan säger atl Yxsjöberg ligger i län. Om det är ett sakfel ibelänkandet, skall delta naturligtvis rättas till. 96 (): Jag undrar varför socialdemokralerna harmissal finansieringen av Millnordenprojeklel. Detta projekt är en efterföljaretill som genomfördes . Del var ell myckellyckosamt projekl och del påbörjades under den borgerliga regeringsperioden.Nordkalollenprojektet har väckt myckel stort inlresse inlernalionelll dels försitt geovetenskapliga värde, dels som exempel på ell bra genomfört nordisktsamarbele. när ett liknande, men ännu mer kvalificerat ochallsidigt projekl skall genomföras säger socialdemokraterna plötsligt nej. Desviker, trols träffad överenskommelse i Nordiska rådd. Millnordenprojektel är en angelägen regionalpolitisksatsning. Enligl det senasle numret av KommunAkluelll har regeringensregionalpolitik gett magert resultat. Socialdemokraternas pakdpolilik, som ärvanligt förekommande i valtider, och deras fagra lal om alt hela skallleva gagnar inle dessa fyra berörda län tillnärmelsevis sä mycket som ensatsning pä Millnordenprojektel skulle göra. Här har vi ett brett upplagtprojekl, som kan skapa förutsättningar för en positiv utveckling på mångaområden i länen. Finns del då inle skäl alt ställa upp och se lill atlprojekiei fullföljs? 97 (vpk); Det verkar som om Mals inle tror pämig. Jag skall därför komma med det slutliga beviset - hoppas jag. Jag råkarsjälv bo i den kommun där Yxsjöbergs gruva ligger, och kommunen helerLjusnarsberg och ligger i län. Om det är ett sakfel i betänkandet eller inte kan jag inlebedöma, eflersom jag inte siller i näringsutskottel, men det är i så fall inleförsta gången som näringsutskotiei har gjort ett misstag. Jag blir litet orolignär man inte lar gruvindustrin på allvar, vilket man borde göra.Näringsulskotld råkade skriva all en gruva var öppen som hadevarit nerlagd . Man har alltså visal en nonchalans när del gäller densvenska gruvhanleringen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid näsla arbetsplenum.) 17 §Föredrogs näringsutskottets belänkande 1988/89:NU19 Vissa anslag inomutrikesdeparlemenlels område (prop. 1988/89:100 delvis). Prot.1988/89:100 Exportfrämjande verksamhet m.m. 98PER (): I näringsutskotlets betänkande 19 behandlasbl.a. motioner om inrättande av ell handelskontor i med filial iBaltikum. Till en början noterar jag atl del är glädjande att ett enhälligtutskott vill göra en framställning lill regeringen om atl ett sådant kontorskall inrättas. Jag tycker dock atl utskottet går onödigl långsamt fram. Dettaärende brådskar, om resullald skall bli det som vi önskar i de motioner vi harväckt till årets riksdag. Handeln med har varit ganska dålig.Sverige har hafl en liten export och en något större import, men handeln harvarit i lilen omfattning med lanke på den slora marknad och del slora landSovjel är sä nära inpå den svenska gränsen. Vi ser redan nu hur övriga länder i Väsleuropa och inleminsi håller på alt bygga upp handelssamarbete med i ell myckel högttempo. Del startas olika former av gemensamma projekl, med delägande frän olikavästeuropeiska företag, samproduktioner och handelsavtal, där länderna ärmycket aktiva pä den sovjetiska marknaden. Del är viktigt all handeln mellan öst och väst, mellanSovjet och övriga västvärlden, ulökas och fördjupas. Av strikt kommersiellaskäl är det angelägel all handeln ökar, och det finns en hel del alt göra föratt förbätlra handeln och därmed öka välståndet i resp. länder. Men del finnsockså ett annat, mer djupliggande politiskt skäl. Genom att öka handelsutbytetmed och öka möjligheterna till olika former av samarbete ochindustriprojekt, ökar man öppenheten i del sovjeliska samhällel ochmöjligheterna till avspänning i världen. Del är därför myckel vikligl att vi kommer lill skott medoch genomför etableringen av ell handelskonlor i med en filial iBaltikum, som ur svensk synvinkel kanske ligger närmasi lill hands för atthandeln snabbt skall utökas. Det är av den orsaken som vi från moderat håll harvelat anslå 3,5 milj. kr. redan innevarande budgetär, för alt man snabbt skall kommai gäng. Jag hade i går förmånen atl vara med på Industriförbundetsårsmöte. Vid den efterföljande middagen hamnade jag bredvid en av de viceverkställande direktörerna i , som kunde intyga atl man var myckelangelägen om all få en mycket snabb etablering till stånd i . Man hademyckel höga förväntningar på alt verksamheten lid skulle varasjälvfinansierande, och del var närmasi fråga om att klaradableringskostnaden. Del är beklagligl all ulskollel inle vill anslåde pengar som behövs för atl påskynda denna elablering. Det är en av de mestangelägna invesleringar som kan göra för dagen. Med dettaber jag alt fä yrka bifall lill reservation nr 2. 99 (): I årtusenden har människor utnyttjat , för fiske och försjöfart och alltmer även som avfallsplats - ett utnyttjande som verkligenhotar hela ekosystemets möjligheler alt överleva. 112 enskilda förorenaren i ärden polska floden .