prot · GC096 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag tackar kommunikationsministern för dettakorta och infe särskilt innehållsrika svar. Men det kanske infe var attförvänta atf vi skulle få några besked? Jag vill i alla fall göra någrapåpekanden. Det är nu helt klart atf de starka lokala intressena fördenna flygplats har svalnat betydligt. Valresultatet talar sitt tydliga språkdärvidlag. Det skulle kunna tolkas ungefär som en folkomröstning, och då bordedet stå klart aff man lokalf och regionalt infe har något intresse för enflygplats i . Jag vill också påpeka att infe har fullgjortdet uppdrag som regeringen gav - åtminstone har han mycket kraftigt gått ifrånde direktiv han fick. Det sades nämligen uttryckligen i direkfiven att detskulle handla om en liten, flygplats för propellerplan. Här har manemellerfid utrett någontinghelt annat och träffat preliminära avtal med parter om någonting helt annat,med en ganska kraftig statlig inblandning. har inte heller tagit några som helstmiljöhänsyn. I sin rapport säger han att detta inte ingick i hansutredningsuppdrag, men precis som i föregående fråga är det här dessutom enväldigt viktig miljöfråga. Vi har ju en ny naturresurslag, enligt vilken manskall fä hänsyn till aff mark, vatten och luft används till det som är mestlämpligt. Vidare har vi ju avvägningen mot utbyggnaden av de miljövänligasnabbtågen över hela landet som skall konkurrera med de flygplan som skalltrafikera -främst fill . Vi hoppas atf det blir litet bättre underlag för detfortsatta arbetet än det som har lämnat! Om ytterligare handi-kappanpdssning av SJ:s vagnar Överläggningen var härmed avslutad. 19 § Svar på fråga 1988/89:34 orn ytterligarehandikappanpassning av SJ:s vagnar har frågat mig om regeringenavser att vidta ytterligare åtgärder för att främja handikappanpassningen avSJ:s vagnar. I finns det ca 1 miljon människor som kanbefraktas som handikappade i trafiken. Av dessa är ca 30 000 mllsfolsburna. Detarbete som bedrivs för en förbättrad handikappanpassning av kollektivtrafikentar i första hand sikte på att öka tillgängligheten för så stora grupper avresenärer som möjligt. Detta överensstämmer med målet för den svenskahandikappolitiken om ökad normalisering och integrering av handikappade isamhällslivet. Tillgängligheten för handikappade fill SJ:s personvagnarhar successivt förbättrats. Som exempel vill jag nämna att ca 300 vagnar i daghar särskilt breda insfegsdörrar och trappsteg som underlätfar på- ochavstigning. I vissa vagnar finns det vidare möjlighet att sitta i egen rullstol,som kan förankras i golvet. De nya snabbtågen som sätts i trafik under1990-talef kommer samtliga att vara utrustade med mllstolslyffar och ha enavdelning som är särskilt väl handikappanpassad. Vidare bygger SJ successivt omsina stationer, vilket kommer att leda till ökad fillgänglighet förhandikappade resenärer. Jag har i diskussioner med SJ:s nya ledning förståttatt man lägger stark vikt vid handikappfrågorna. Mot denna bakgrund förutsätter jagatt arbetet för en ökad handikappanpassning av kollektivtrafiken fortsätterinom såväl SJ som andra trafikfö-refag. 45BARBRO (); Jag tackar statsrådet för svaret. Det ärungefär samma svar som jag fått tidigare. Det kan inte hjälpas att man, när manser i massmedia att SJ satsar på affärsfolk och "lyxsovvagnar",undrar litet grand över uppföljningen av beslut - dvs. Prot 1988/89:6 loppet av skulle anpassas så, att den kunde utnyttjasav alla. 6 oktober198i8 'S anser det vara självklart attSJ måste utvecklas för att kunna möta ---------------------- konkurrensenfrån andra färdmedel. Det är bra aff servicen förbättras för Om forbudmot flyg- jgj qj. väljer affarbeta och atf resa . Men det får infe gå transporter av radioak- Qg jg handikappade. är det näsfintill förenatmed livsfara - det har (ivt material , j gjj j jy _ j g rullstolsburenatt åka tåg. Det är tungt och infe alls enkelt afflyfta upp en person på ett tåg som sitter i sin rullstol. Man måste vara stark.Dessutom behövs det en viss teknik för aff rullstolen infe skall tippa. Vidareär det infe mänskUgt att begära att SJ-personalen skall göra sådana här lyft.Det finns fakfiskt tekniska hjälpmedel. Sådant här har det gått att ordna iandra länder. Snabbtågen, som här nämner och äventidigare har nämnt, kommer ju bara att trafikera vissa större orter. Det gällerdå sträckorna , och . är det faktiskt en samhällsekonomisk besparing atthandikappanpassa tågen. måste t. ex. en rullstolsburen man som bor iEnköping, min hemkommun, åka med specialfordon till , därför att haninte kan komma upp på tåget. Det blir alltså onödiga kostnader förfärdtjänsten. För en gravt rörelsehindrad är det inte fill någon hjälp att detfinns breda dörrar och trappsteg när det gäller atf komma ombord på tåget. Detgår alltså infe att komma ombord med en rullstol . Överläggningen var härmed avslutad. 20 § Svar på fråga 1988/89:42 om förbud motflygtransporter av radioaktivt material har frågat mig om infe börarbeta för ett internationellt avtal som förbjuder flygtransporter avradioaktivt material. Ett antal författningar reglerar transporter av farligtgods. Reglerna är utarbetade så, att transporter av olika varuslag inte skallmedföra risker, om en olycka skulle inträffa. Dessa regler skall fillämpas förtransporter av farligt gods ombord på samtliga flygplan som trafikerar svensktluffrum. Det pågår ett fortlöpande revideringsarbete beträffande deinternationella reglerna för transporter av farligt gods. Jag förutsätter attnödvändiga förändringar kan aktualiseras genom den fortlöpande översynen avdessa regler. 47 (): Jag tackar kommunikationsministern för svaret,som inte är särskilt tillfredsställande. Problemetmed lufttransport av radioaktivt kärnkraftsavfall är ett nytt problem.Men det är också ett viktigt, brådskande och svårt problem. enbarthänvisa till regler som redan finns är inte tillräckligt. 128 gäller i detta fall är Bestämmelserför civil luftfart: 4.2.1 h. om atf maninte får flygtransporfera radioaktiva varor som är antändliga i luften. Ensådan här hänvisning är således absolut inte tillräcklig i detta fall. Detbehövs ett nytt initiativ. Det är vidare alldeles klart atf den här frågan är avinternafionell karaktär. Jag förutsatte därför att utrikesministern skulleanalysera problemet. Aff kommunikationsministern har tagit över fråganåterspeglar den märkliga bedömningen att det här skulle röra sig om ett svensktproblem. Det är i stället ett internationellt problem. Låt mig med stöd av vad jag här har sagt anbefallaproblemet fill regeringens skyndsamma analys. Kan vi få en försäkran omatt saken kommer att tas upp, atf också kommer att försöka påverka deinternafionella organ som har med frågan att göra? Om nya pendeltågslinjer till Överläggningen var härmed avslutad. 21 § Svar på fråga 1988/89:46 om nya pendeltågslinjer tillGöteborg har frågat mig om jag är bereddatt skapa möjligheter för nya pendeltågslinjer fill . Som framgår av den nya regeringsförklaringen skall hänsynfill miljö och natur prägla utvecklingen på alla samhällsområden. Riksdagensbeslut om trafikpolitiken anges därvid ha stor betydelse. För pendeltågstrafiken innebär också det trafikpolitiskabeslutet en rad möjligheter fill utveckling. Låt mig bara ta tre exempel: - Ansvaret förden lokala och regionala tågtrafiken har preciserats och lagts hostrafikhuvudmännen i varje län. - Ett nyttstatsbidrag har införts som innebär aff man i länen själv bestämmer hurpengarna skall användas till investeringar i järnvägar, vägar ochkollektivtrafikåfgärder. - Utvecklingsbidraghar införts för atf man skall ta fram nytt lämpligare fågmaterial för lokal ochregional trafik. Jag har vidare i kontakter med SJerfarit att den nya ledningen är mycket intresserad av att i nära samarbete medtrafikhuvudmännen utveckla effektiv pendeltägsfrafik. Diskussioner om sädanaprojekt pågår redan mellan SJ och trafikhuvudmän på många håll i landet. Svaret på fråga äralltså att det nu finns förutsättningar för en samhällsekonomisk utveckling avden lokala och regionala tågtrafiken. Det är nu länen själva som utifrån dessaförutsättningar har ansvaret för framtidens trafikförsörjning. 49CLAES ROXBERGH (mp): Svaret säger inte särskilt mycket. Det somstår i regeringsförklaringen, att man skall ta hänsyn fill miljö och natur, ärvisserligen bra. Men det gäller att verkligen göra det. Man har flyttat överansvaret för den lokala och regionala trafiken utan att också överföraresurser. Jag skulle vilja säga 9 protokoll 1988/89:1- 6 atf det inte finnsförutsättningar för atf skapa möjligheter för lokal och regional trafik. Mendet här är mycket vikfigt. IGöteborg är luffen eländig. Trafiksituationen måste lösas. Ett medel är attanvända spårbunden trafik, som systematiskt missgynnas. Varför, SvenHulterström, fär spårvägen t. ex. statsbidrag medan vissa vägsträckorfår ? Hur i hela friden skall vi kunna få en miljöpolifik i det här landetoch förbättra miljön med en sådan polifik? TillGöteborg leder järnvägar från , , , ochKungsbacka. Men endast en utnyttjas för pendeltägsfrafik . Det finnsplaner på pendeltägsfrafik fill . Det borde gå att köra även tillVänersborg, eftersom den banan är bra. TillBorås vill Älvsborgstrafiken köra buss då detta går Uka fort eftersom banan ärså dålig. Det kan inte vara rimligt atf bidra med ytterligare föroreningarlängs . Boråsbanan måste rustas upp. Boråsbanan är helt undermålig,och staten måste ta sitt ansvar. Detborde vara dags atf förverkliga väsfpendeln i full omfattning. Staten bör tasitt ansvar och sin andel i detta arbete och åtminstone bidra till upprustningav genom att specialdestinera 20 milj. kr. tilllänstrafikbolaget utöver de medel som ges . var planerat till 1987 men måste uppskjutas till 1991. Totaltskulle 200 milj. kr. behöva satsas under fio år. Är beredd attgöra detta? Jag kan på den sista frågan svara att det är som beslutar omvilka anslag som skall gälla för olika ändamål, infe enskilda statsråd. ClaesRoxbergh har ju nu infe haft så på sig aff här på platsen sätta sig ini det trafikpolitiska beslut som fattades . Om han framöver använder endel av tiden till att göra defta så kommer han atf upptäcka atf han fårkorrigera en del av sina synpunkter eftersom de baserats på förhållanden somgällt fram till . Men det som jag tycker är intressant är vad som kommer attgälla framöver. Vadsom kommer atf gälla framöver är aff vi överger detta centralistiska synsättatt allting måste beslutas här i . Vi menar atf man ute i länen harbåde kompetens och omdöme för atf fatta beslut i egna trafikangelägenhefer.Dessutom så ändrar vi de ekonomiska förutsättningarna, och detta är redanbeslutat, så att länen också fär väsentligt bättre ekonomiska förutsättningaratf fatta dessa beslut. Jaghoppas verkligen inte att skall gå tillbaka till något slag av mycketcentralisfisk organisafion där vartenda beslut om lokaltrafik skall fattas avregering och riksdag. 51 (): Jag menar atf anslaget till länstrafikbolagen är helt otillräckligt ochbehöver ökas. är överförd till länstrafiken och man kan tillföra merpengar fill denna så atf man där har möjlighet att göra det man borde. När det sedan gäller som måste upprustas säfinns ju ett förslag att genomföra upprustningen . Det är bara detatt genomförandet måste framflyttas. Det finns pengar. Vi satsar som under en tioårsperiodskall läggas på aff förstärka broar här i landet sä att vi skall uppfyllaEG-normer. Satsa de pengarna på att förstärka kollektivtrafiken i stället! Om biltrafiken i storstadsområdena Överläggningen var härmed avslutad. 22 § Svar på fråga 1988/89:50 om biltrafiken istorstadsområdena har frågat miljö- ochenergiministern om hon vill medverka till att alla kommuner får rätt att självabestämma när och hur man skall agera för atf minska bilresande i ett områdeinnan luften blir hälsovådlig för dem som bor eller visfas i området. Arbetet inom regeringen är sä fördelat att det är jag somskall svara pä frågan. Ett av de allra vikfigaste målen inom trafikpolitiken äraff med kortsiktiga och långsikfiga åtgärder begränsa trafikens miljöpåverkan.En vikfig åtgärd i det arbetet är atf stimulera utvecklingen avtransportlösningar och transportmedel som är skonsamma mot miljön. Denkatalytiska avgasreningen på personbilar och de krav som kommer atf ställas påden tunga trafiken kommer sammantaget att medföra en utveckling av trafiken imiljövänlig riktning. Dessa åtgärder behöver dock kompletteras med åtgärder påkortare sikt. Miljöproblemen med trafiken är störst i storstadsregionerna.Regeringen har därför tillsatt en utredning med uppgift aff fa fram ett samlatunderlag angående möjligheterna att begränsa trafikens hälso- och miljöeffekteri storstadsregionerna. Utredningen har också fått i tilläggsuppdrag atf ta framförslag till de lagändringar som behövs för aff kommunerna skall kunna fattabeslut om åtgärder som förbjuder eller inskränker biltrafiken vid specielltsvåra luffföroreningssifuafioner. Tilläggsuppdraget skall redovisas redan vidkommande årsskifte. Det är ett mycket omfattandeproblem som utredningen på kort fid skall fa ställning till. Jag anser det motden bakgrunden lämpligt atf avvakta utredningens överväganden och förslag innansluflig ställning tas fill omfattningen av åtgärderna. 53JILL (); Jag tackar kommunikationsministern för svaretpä min fråga. Frågan var bl. a. föranledd av den översyn av frågor som rörstorstadsområdenas trafik och miljö som regeringen beslutade om iär. Kommittén fick tilläggsdirektiv avregeringen om att utreda vilka lagändringar som behövs för att kommunerna skallkunna fatta beslut om åtgärder som förbjuder eller inskränker biltrafiken vidspeciellt svära luffföroreningssifuafioner. I både och harman Prot.1988/89:6 bett om att få möjlighet till detta. Vi har i hörtchefen för Radiumhemmet, , varnaför atf framöver kommer vartannat barn som föds i attriskera atf få cancer. Luffföroreningarna är Om kostnaden för mo- -- ,,bidragande till detta. '*' 6 ysS S' Jag anser atf det är mycket viktigt ur hälsosynpunkt attkommunerna får rätt attfillgripa radikala medel när invånarnas hälsa står på spel. Men det äregentligen för sent dä. Man bör faktiskt långt tillgripa åtgärder. Detta är också en fråga om demokrati. Det handlar omframkomlighet. Man har i diskuterat biltullar - åtminstone sedan år1979 då Stockholmsparfief kom in i - och fler och fler partierbörjar ansluta sig. Detta med framkomligheten gäller även små orter. Den rättenskall gälla lokalf och vara generell. Senast sägs i atf det är stopp itrafiken i . Men berättade ju nu för,min partikamrat att alla beslut inte skall behöva fatfas iriksdagen. Just det, ! Är beredd att medverkatill atf kommunerna runt om i landet-allt efter sina lokala behov färbeslutanderätt även när det gäller avgifter? Med detta anförande - under vilkettredje vice talmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar - varöverläggningen avslutad. 23 § Svar på fråga 1988/89:53 om kostnaden förmotorvägsbygget StenungsundUddevalla 54 Kommunikafionsminister : Herrfalman! har frågat mig: - Vilken är denaktuella kalkylen pä kostnader och samhällsekonomisk föriust förmotorvägsbygget ? - Hur dyr fårdenna motorväg bli och hur stor samhällsekonomisk förlust kan regeringenacceptera utan att avbryta byggandet? Årsskiftet 1984-1985 varsysselsättningsläget i ytterst besvärligt. Drygt 2 000arbetstillfällen skulle försvinna i samband med nedläggningen avUddevallavarvet. För att vända utvecklingen krävdes omfattande och kraftfullaåtgärder. I regeringens beslut om det s. k. Uddevallapaketet ingickdärför ett flertal åtgärder, bl. a. en utbyggnad av väg E6, i syfte att lindraeffekterna av varvsnedläggningen. Motivet för vägprojektet var bl. a. att knytaGöteborgs-och Uddevallaregionerna närmare varandra och därmed skapa förutsättningarför en ny näringslivssfrukfur i . Därtill är väg E6 genom enav landets mest olycksbelastade vägar, vilket var ytterligare ett motiv förvägprojektet. Totalt undersöktes 120 olika vägsfräckningar pä den 4 millänga sträckan meUan och . Detta arbete resulterade i ett antal huvudalternativ som utvärderades från olika aspekter. 132 Den "samhällsekonomiskaförlusten" på 421 milj. kr. Franzénnämner i sin fråga härrör från en trafikekonomisk bedömning av de olikahuvudalternativen som gjort. Motsvarande "förluster" förövriga alternativ varierade mellan 610 och 830 milj. kr. och är ackumuleradeunder resp. vägsträcknings livstid. Det bör påpekas att bl. a. de positiva regionalpolitiskaeffekterna av vägen - som också var ett av syftena med projektet - inte fogsmed i analysen. Orsaken till defta var atf dessa effekter ansågs likvärdiga församfliga vägalternativ och därför inte behövde beräknas och vägas in i enjämförande kalkyl. Kostnaderna för vägutbyggnaden är höga, och deursprungliga - mycket översiktliga - kostnadsberäkningarna har infe kunnathållas. Kostnadsfördyringarna beror på ett antal faktorer, bl. a. de miljökravsom ställs pä en modern vägbyggnad. Trafikolyckssifuationen på nuvarande väg E6är dessutom allvarlig, och jag anser det rimligt att resurser satsas på enfrafiksäker väg. Om kostnaden för motorvägsbygget Stenungsund- 55ELISABET (); Jag ber att fä tacka kommunikationsministernför detta svar. Mina frågor var emellertid: Vilken är den aktuella kalkylen pä kostnader ochsamhällsekonomisk förlust för motorvägsbygget ? Hur dyr får denna motorväg bli och hur storsamhällsekonomisk förlust kan regeringen acceptera utan att avbryta byggandet? Jag fickinfe svar på någon av de frågorna. Men jag vill kommentera svaret. Det är mycket ovanligt atf man tillåter ensamhällsekonomisk förlust när det gäller vägbyggnad. Det har förekommit, enligtvad som har sagts mig, en gång fidigare - för en väg uppe i . Defta äralltså andra gängen. Det finns ingen vetenskaplig teori som inbegripersysselsätfningsskäl, regionalpolitiska skäl, i dessa kalkyler, vilka görs avvägverket pä ett sätt som innebär standard. Det har man inte brytt sig om idetta fall. Den samhällsekonomiska förlusten har alltså beräknats till421 milj. kr. Kommunikationsministern nämner att andra alternafiv skulle ha getten förlust på 610 resp. 830 milj. kr., och det stämmer så fill vida atf det varfråga om andra sträckningar på samma väg. Sedan vill jag påminna kommunikationsministern om aff hannyss sade atf beslutar när det gäller enskilda ändamål - det gör infeenskilda statsråd. Men i det här fallet har faktiskt regeringen beslutat om enmotorvägssfräckning utan atf ha uppdrag. Jag undrar, kommunikationsministern, om jag kan fåaktuella kalkyler och en normal bedömning av den samhällsekonomiska förlusten , och om jag kan få veta hur dyrt det här vägbygget skall bli innanregeringen, bestämmer att det inte skall fortskrida. Överläggningen var härmed avslutad. Om handläggningen m.m. av vissa flyktingärenden 24 §Svar på frågorna 1988/89:3 och 16 om handläggningen m. m. av vissaflyktingärenden har frågat mig, med utgångspunkti ett enskilt ärende, vilka principer som är vägledande när regeringen avgörett asylärende, där de asylsökande vistats i landet. har frågat mig vilka åtgärder regeringen ämnar vidta för deasylsökande som vistats i . Hon har särskilt frågat om det intevore möjligt att låta samtliga dessa stanna i av humanitära skäl. Jagföredrar atf svara pä dessa frågor samfidigt. Utgångspunkten när regeringen avgör ett ärende av det slagdet här gäller är givetvis i första hand att bedöma om den asylsökande behöverskydd i . I vissa fall kan konstateras att så inte är fallet. Fråga kandå uppkomma om inte ansökningen ändå skall bifallas av humanitära skäl. Regeringen tar särskild hänsyn till barnens situation. Somen allmän praxis gäller numera att om ett barn fått fast anknytning till landetgenom att ha gått minst fre terminer i svensk skola, utgör detta etttillräckligt skäl för att hela familjen skall få stanna i . Denna praxistillämpas när regeringen beslutar i grundärendet. Jag vill i defta sammanhang framhålla att de flestaasylsökande numera får sina ärenden slutbehandlade pä kortare fid än ett år.Målsättningen är dock att väsentligt korta handläggningsfiderna. I defta syftehar jag initierat ett lagstiftnings- och reformarbete som skall skapaförutsättningar för att denna målsättning skall kunna näs. ochpolisen har redan erhållit kraftigt ökade resurser. Jag vill med anledning av frågasärskilt framhålla atf utlänningslagen har som utgångspunkt atf varje ärendeskall avgöras efter individuell prövning. Ett stort antal asylsökande får medstöd av 31 och 33 §§ utlänningsförordningen uppehållstillstånd av humanitäraskäl. uppgick defta antal till ca 3 000. 57 (): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Jag känner mig en aning besviken över svaret.Invandrarministern, med stöd av regeringen, är tydligen beredd aff fortsättamed en för många flykfingar pressande och inhuman flyktingpolitik - en polifiksom bl. a. leder fill en lång, utdragen handläggning av asylärenden. Jag villhär kort belysa ett konkret fall. Den chilenska familjen i Skulfuna utanförVästerås har i fyå omgångar anlänt fill som flyktingar. Fadern harvistats i och - och vet inte om familjen kan bli utvisad. Familjen består av far, mor och två barn. Dehar pä olika sätt rotat sig i det svenska samhället. Sonen har påbörjat sin skolgångi årskurs 1, dottern har daghemsplats. Regeringen har i detta ärende avgörandet i sin hand efteröverklagande av invandrarverkets ut visningsbeslut. Väntetidernaför asylsökande måste förkortas. Väntetider på över fre år. som ifallet Sanfibanez, kan infe accepteras enligt mitt sätt atf se. En sådanbehandling är omänsklig och borde infe accepteras i ett land som i många andrahänseenden hävdar det mänskliga samhällets principer. En kort fråga fill statsrådet: det mänskligt ellerprincipiellt vara rikfigt att vi i längden godtar väntetider och merinnan asylsökande fär besked om myndigheternas slutgiltiga beslut? Statsrådetssvar var oklart i detta hänseende. Om handläggningen m.m; av vissaflykting-ärenden 58MARIANNE (): Jag vill tacka invandrarministern för svaretpå min fråga, trots atf jag infe är helt nöjd. Även om många har fått stanna avhumanitära skäl finns det fortfarande ett stort - alltför stort - antalasylsökande som har varit här mycket lång fid utan att få besked. Det är nödvändigt aff vi snabbt fär en förbättradorganisation av flykfingmoffagandet i . Asylsökande flyktingar måstesnabbt fä besked. De långa vänfefiderna är nedbrytande för flyktingarna ochförsvårar i hög grad deras anpassning fill det svenska samhället. De orsakardessutom främlingsfientlighet hos människor som infe känner till orsakerna fillflyktingarnas sysslolöshet . De flesta människor vet inte omatt flyktingarna infe får arbeta förrän uppehållsfillståndef är klart. Detfinns många asylsökande som har arbetat i hela sitt liv och som inget hellrevill än att komma i arbete här och försörja sig - och defta hindras av dröjsmålfrån de svenska myndigheternas sida. Det är nu ytterst angeläget aff den aviserade omläggningenav flyktingmottagningen kommer till stånd möjligt oeh aff berördamyndigheter får resurser för att klara av denna omläggning. Om nu detta lyckas- vilket vi verkligen hoppas - finns det fortfarande en grupp flykfingar somvarit här i flera är utan att få besked. Denna grupp kommer i klämmellan den gamla och den nya organisationen. I har flyktingar i vissafall fått vänta de fått sitt första telefonsamtal frånpolisen. Det finns också exempel på att ärenden hamnat mellan tvä stolar påinvandrarverket och helt enkelt kommit bort vid personalomsättning på verket.Handläggare har saknats trots att flyktingen gjort påstötningar. Jag kännerpersonligen till några fall där man fått vänta uppemot . Dessa människorhar hunnit anpassa sig fill det svenska samhället. Barnen går i skola, har fåttsvenska kamrater osv. Familjerna lever under en nervpress pä grund avovissheten. Vi har helt enkelt inte råd att ha det på det här sättet.Vi har infe råd av ekonomiska skäl - det är dyrt aff infe låta människorförsörja sig. Vi har infe råd av arbefsmässiga skäl - vi behöver arbetskraftinom många områden. Framför allt har vi inte råd av humanitära skäl.