prot · GC0933 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:33 Förhandlingarnaleddes av andre vice talmannen. 1 § Justeradesprotokollet för . 2 § Svarpå interpellation 1988/89:48 om höjning av bilskrotningspremien, m.m. AnL 1 Miljö- och energiminister : har frågatkommunikationsministern om han är beredd att höja skrolningspremien för attstimulera ägare till skrolbilar att lämna dem till auktoriserade skrothandlaresamt vilka åtgärder kommunikationsministern är beredd att vidta för att minskaantalet bilvrak i naturen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara pä interpellationen. Regeringen anser att frågan är viktig och är medveten omvärdet av att begränsa utsläppen av kväveoxid. För en månad sedan besvarade jag en likartad fråga i kammaren.Mitt svar är nu liksom då, att regeringen följer frågan och kommer att höjabilskrotningspremien eller vidta andra åtgärder när det visar sig nödvändigt. AnL 2 (): Jag ber att få tacka miljöministern försvaret. Jag vet att det ställdes en fråga i i detta ämne för en månadsedan. Men eftersom frågan ställdes av en annan ledamot kunde jag inte delta iden debatten. Jag hade naturligtvis inte ställt denna interpellation om jagansett att del svar som gavs på frågan var tillfredsställande. Jag ansågemellertid atf svaret i allra högsta grad var otillfredsställande. Det svar jaghar erhållit är också ungefär delsamma som det som gavs här i riksdagenför en månad sedan. Man kan undra hur denna fråga följs upp, när det i daginle anses att åtgärder behöver vidtas. Jag kan inte tolka svaret på annat sättän att man tycker alt situationen är tillfredsställande. Jag skulle viljarekommendera miljöministern all ta bilen och åka ut på de svenskaskogsbilvägarna och titta på de bilvrak som finns. Ta gärna statssekreterarenmed! Jag är fullständigt övertygad om att miljöministern efter en sådaninspektionsresa skulle anse att det behövs omedelbara åtgärder för att få bortbilvraken. Om höjning av bilskrotningspremien, m.m. Bilvraken står utmed skogsbilvägarna och läcker olja ut inaturen. Naturmiljön i en skogsbacke tar heller ingen hänsyn till om del är enpersonbil, lastbil eller buss som stär och rostar ned. Man kan därför ställasig frågan om inle även lastbilar och bussar med en totalvikt över 3 000 kgockså borde omfattas av skrotningspremien. De bilvrak som lämnas ute vid de allmänna vägarna forslasnog bort inom rimlig tid av kommunerna. Sä sker däremot inte med de bilvrak somlämnas i skogsbackarna utefter skogsbilvägarna. Där kan de fä stå i många äroch se anskrämliga ut. Den viktigaste anledningen är all skrotningspremien ärför låg. Det är alltså både billigare och bekvämare att göra sig av med bilarnapå detta sätt. Men det är naturligtvis inte meningen. När bilskrotningsförordningen trädde i kraft sattesskrotningspremien till . och skrotningsavgiften till . Premienskulle då innebära en stimulans för att inte bilägare skulle frestas att lämnasina bilar ute i naturen utan låta en auktoriserad bilskrotare ta hand om dem.Relativt snart stod det klart att premien endast täckte kostnaden för självaomhändertagandet av den skrotbil som transporterades till bilskrotaren.Eventuella transportkostnader täcktes inte. Dessutom reducerades premien ivissa fall på grund av obetald vägtrafikskatt eller kilometerskatt förskrotbilen. Trots detta bibehölls premie- och avgiftsnivåerna oförändrade tillhelt , då de höjdes myckel blygsamt till . För altbibehålla skrolningspremiens ursprungliga värde skulle den ha behövt höjas tillminst , om man jämför med konsumentprisindex. Del är lika angeläget som tidigare att försökamotverka att det är förmånligare ur ekonomisk synpunkt alt ställa bilvraken utei naturen än att lämna dem till auktoriserade bilskrotare. Dessutom finns detandra skäl som talar för en större höjning av skrolningspremien. De bilar som närmar sig skrolningsstadiet är avårsmodellerna och äldre. De är väsentligt sämre från miljösynpunkt änsenare årsmodeller. Avgasreningen på årsmodellerna innebär endastbegränsning av utsläppen av koloxid och kolväten. De tekniska lösningar sombilindustrin då använde sig av medförde i vissa fall t.o.m. ökade utsläpp avkväveoxider. Årsmodellerna och äldre har inga som helst avgasrenandeanordningar. Man kan därför utgå ifrån att många av dessa äldre fordon äri mycket dåligt skick såväl trafiksäkerhetsmässigt som från utsläppssynpunkt. Det rör sig om många bilar, totalt drygt 200 000 bilar avårsmodellerna och äldre samt ca 600 000 bilar av årsmodellerna . Enväsentlig höjning av skrotningspremien skulle givetvis stimulera till enskrotning av dessa i snabbare takt, vilket i sin tur skulle leda till såväl ensnabbare minskning av miljöföroreningarna från trafiken som en förbättring avtrafiksäkerheten. Därmed skulle skrotningspremien på ett bättre sätt tjäna sittursprungliga syfte. Det finns ju också pengar. I den speciellabilskrotningsfonden finns 250 milj. kr. Det vore väl bättre alt användadessa pengar till del de är avsedda för än att låta dem slå i en fond som baraväxer och växer . För att ge människor en riktig stimulans allskrota sina bilar på rätt sätt skulle skrotningspremien kanske behöva höjastill uppåt . Jag vet att miljöministern kämpar för en bättre miljö. om svaretinte andas detta, är jag övertygad om att miljöministern och jag i grunden harsamma uppfattning: vi vill ha en bättre ordning när det gäller skrotning avgamla bilar. AnL 3 (): Det svar läste upp passarväl in på devisen: "Härtill är jag nödd och tvungen." Det är nu sammainnehållslösa god dag yxskaft-svar som avlevereras till egenpartikamrat som korthugget bevärdigade mig med för enmånad sedan. Vi fär nu reda på att det inte blir någon snabb ochhandlingskraftig insats för miljön på detta område. Detta är ytterstotillfredsställande. Jag tycker att det är synd. Det är nämligen så altbilskrotningspremien har betydelse i många fall. För del första: Bilar som är uttjänta skall tas om hand avseriösa bilskrotare och inte hamna i naturen. Det är ett klart miljö- ochnalurvårdsproblem. För det andra: Mer än en miljon bilar i landet är så gamlaatt de inte har katalytisk avgasrening och inte heller med någon reningseffektkan utnyttja de möjligheter - på förslag, motmiljöministerns vilja -beslutat om att ge dem, nämligen att montera katalytiskavgasrening i efterhand. För del tredje: Av trafiksäkerhetsskäl borde äldre bilar,som inte uppfyller dagens tekniska nivå, utmönstras ur trafiken, ulanatt för den skull hamna i naturen. Bilskrotningspremien har varit oförändrad i13 år, från införandet 1975 fram till . som skullestimulera till en upprensning i naturen är ju ynkliga 1988. Tyvärr är det som vi nu får höra inget annatän ett svek mot naturvårdens intresse, ett svek mot miljövårdens intresse ochett svek mot alla de människor som lider av att se vraken utefter vägarna,precis som beskrev på ett bra sätt. Det är också ett svek medtanke på det resursslöseri som det innebär att inte ta till vara materialet igamla uttjänta bilar. Att det också är ett svek mot trafiksäkerheten, som juinte hör hemma i departement, får vi väl bortse från i dennadebatt. Men tyvärr visar sig även detta ämne ingå i regeringens svekstrategi,fastän det borde kunna behandlas sakligt från de utgångspunkter som finns närdet gäller det ekonomiska styrmedel som bilskrotningspremien utgör. Jag vill erinra om att ensamt imotion, i utskott och även i kammaren drivit kravet på en väsentlig höjning avbilskrotningspremien för att man skall få ett resultat till stånd på dettaområde. ansluter sig även till den linje som innebär en höjningav premien till , och jag tycker alt det är utmärkt. Uppenbarligen fårvi nu se en linje där partierna i samfällt har att ta regeringen iörat och komma med förslag så att det kommer en ändring till stånd i dettaavseende. Trots den debatteknik som ägnade sig åtförra gången vill jag ge henne ytterligare en chans. Vilka är de ytterligareåtgärder som enligt svaret kan tänka sig att sätta in om även honnu upptäcker att det skulle vara nödvändigt med sådana ytterligare åtgärder somvi andra anser är nödvändiga nu och ? Om höjning av bilskrotningspremien, m.m. 6 protokoU 1988/89:31-34 Oitt höjning av bilskrotningspremien, m.m. AnL 4SÖREN (): Tvärtemot de två tidigare talarna hälsar jagdetta interpellationssvar med största tillfredsställelse. Det står ju i svaretatt regeringen kommer att höja bilskrotningspremien eller vidta andra åtgärdernär det visar sig nödvändigt. Det är nödvändigt, alltså kommer regeringen attvidta åtgärder. Det är då fråga om att höja premien, men det är också fråga omandra åtgärder. av kan vi lägga tillhandlingarna, men redan där beskrevs det här problemet, och det angavslösningar. Statskontorets utredning angav väldigt tydligt att en höjningav premien till . är ett första steg för att inte chockhöja, men attpremien sedan skulle höjas upp emot . Det är alldeles tydligt att det finns fyra positivafaktorer som uppnås av åtgärder mot de skrotbilar som i allt större antalfinns runt om i ute i naturen, på parkeringsplatser, längs vägar, påtomter, bakom lador, osv. Mindre skräp, bättre resurshushållning, renare luftoch ökad trafiksäkerhet är alltså fyra positiva faktorer. Av denna anledningär det självklart att man måste höja bilskrotningspremien till . ochvidta andra åtgärder. Vissa uppskattningar pekar på att det finns omkring 100000 skrotbilar som står runt om i det här landet. De representerar ettskrotvärde på 25 milj. kr. Dessa bilar kan skapa sysselsättning och även gebättre handelsbalans, genom att vi fär en bättre importsituation när det gällerskrot. Det finns alltså behov av åtgärder. Man kan då frågavarför det står så många bilar i naturen när del finns en skrotningspremie. Delfinns också behov av information. Jag har fortfarande inte sett någon annaninformation än författningstext och miljöpropositionen om dennahöjning av skrotningspremien . Alldeles självklart skalllandets bilägare, i synnerhet ägarna av de äldre bilarna, informeras omedelbartom detta. Det är närmast skandal att man försummar att geinformation bl.a. till en grupp som ofta är sista ägare till bilarna, nämligeninvandrare. Vilken information på invandrarspråk har förekommit om metoderna idet här landet att hålla rent i naturen och hushålla bättre mednaturresurserna? Det borde också vara enklare regler för flyttning avbilar. håller polisen, och kommunerna på att bolla frågan omskrotbilarna mellan sig - vid skrivbordet, inle i verkligheten. Frågan skulleju i stället genast bollas över till bilskrotaren. Det skulle också behövas information till bilägarna om hurde skall göra när det är dags att skrota bilen. Jag har inte sett någon annaninformation om delta än den som jag log fram som kampanjledare för . Ansvariga myndigheter har tydligen glömt sillinformationsansvar. Det finns en lång rad åtgärder att vidta. Bl.a. genomförför närvarande och Stiftelsen renten kampanj som kallas Skräpkontrollen, inte för att orienterarna skallkontrollera skräpet utan för att de skall lära sig hitta sådant som tanklösaoch hänsynslösa människor har placerat ut i naturen på olika ställen, t.ex.skrotbilar, gammal taggtråd, illegala soptippar, m.m. En liknande kampanjavseende tätorter planeras av Pool 2 tusen och Stiftelsen rent. tusen ärett samverkansorgan mellan 47 specialidrottsförbund med 15 000 lokalaföreningar och ungefär 1 200 000 medlemmar netto. Det finns ideella resursersom ställer upp för miljövården i det här landet. Del behövs självfallet även ett bättre fungerandebilregister. Det vi har är bara till för skötsamma människor. De som intesköter sig har aldrig några problem med bilregistret trots . iregisterhållningspremie även för avställda bilar och trots en skrotningspremiesom har höjts så litet att realvärdet inte har återställts. Bilskrotningsfonden är inle någon fond i egentlig mening,utan den utgörs av ett saldo i statens redovisning, ett saido mellan inflytandeavgifter och utgående . är detta saldo, vilket har sagts härtidigare, 250 milj. kr. Dessa pengar förvaltas inte som en fond, de står på etticke räntebärande konto i , vilket innebär att staten tar räntan påbilägarnas pengar. Premien och avgiften är egentligen en pant på bilarna, ochdenna pant skall ju förvaltas. förvaltas den så att den inte ger någon avkastning.Bara räntan på 250 milj. kr. är ungefär 25 milj. kr. Se till attfonden placeras så att den blir räntebärande, och använd sedan räntan förmiljövård och bättre resurshushållning! Enligt en ändring i bilskrotningslagstiffningen för någraår sedan får bilskrotningsfondens pengar användas även för vissa insatser föratt samla in gamla bilbatterier och gamla bildäck. Vi jagar nu i batlerijaktenrunt om i landet de kvicksilverhaltiga småbatterierna. Men en miljon gamlabilbatterier, ni hörde inte fel, står och skräpar runt om i det här landet,somliga så att det läcker ut syra och livsfarliga blysalter. Kor som slickade isig blysalter från ett blybatteri i hagen måste nödslaktas på grund av att devar blyförgiftade. Det finns bildäck som ställer till elände på kommunalasoptippar. De omfattas också av åtgärder som kan finansieras avbilskrotningsfonden. Del finns alltså myckel att göra. Det är också nödvändigtatt göra det. Därför säger logiken, herr talman, alt regeringen nu kommer atthöja bilskrotningspremien och dessutom vidta andra åtgärder. Det ideella ,hundratusentals människor, står beredda att hjälpa till om bara miljöministernsläpper till pengarna, och pengarna finns i bilskrotningsfonden. Om höjning av bilskrotningspremien, m.tn. AnL 5 ROYOTTOSSON (mp): Den nuvarande bilskrotningspremien äruppenbarligen otillräcklig. i dagens värde är praktiskt tagetingenting. har stått utanför fram till årets val. Vi imiljöpartiet har med stigande förvåning sett hur denna debatt har utvecklats.Denna fråga är inte ny i . Det har funnits goda motiv att höja dennapremie, men det har inte skett. Miljöminister sade att dennapremie skall höjas när det visar sig nödvändigt. Men den har inte höjts. Jag vill påtala det missförhållandet att regeringen sägeratt den skall höja premien men inte gör det. Regeringen betraktar tydligen intedetta som något stort problem. Att del är ett stort problem har flera talaretidigare beskrivit. En miljon gamla bilbatterier är en intressant siffra, omden nu stämmer. Faktum är ju att del är mycket bly i batterierna som läcker uti naturen om de inte tas om hand. Och visst är det så att fler och fler bilvrakställs ut i skogarna runt om i . Den uppställningskampanj som man Om höjning av bU-skrotningspremien, m.m. hade ibörjan av har avmattats, och förvärras problemet igen. Det voredärför bra om miljöministern kunde säga att bilskrotningspremien skallhöjas under det närmaste året eller att några andra konkreta åtgärder skallvidtas. är en lagom nivå att börja med. AnL 6 Miljö- och energiminister : Får jag första säga alt i synen pä sakfråganär vi alla överens. Jag har ingen annan uppfattning än , , eller om hur viktigt det är att vi fårbort dessa gamla bilvrak och får en snabbare omsättning på gamla bilar. Det ärsjälvfallet mycket viktigt. Jag vill vidare säga att vi har höjt premien. Det var enblygsam höjning, men vi har höjt den, det vill jag ändå få antecknattill protokollet för att det skall vara korrekt. Jag utesluter inte attytterligare höjningar kan komma. Dessutom behövs andra åtgärder av det slag somflera av debattörerna här har diskuterat. De ingår i det arbete som vi just nuhåller på med i när det gäller avfallshanteringen. Vi ficknaturvårdsverkets förslag , och arbetarvi samlat med avfallshanteringsfrågorna på basis av detta förslag. en översyn av hur vi skall hantera gamla bilbatterier, som ju är ettmycket ston problem. Batterierna måste naturligtvis samlas in. Däri ingårfrågan om vi kanske behöver bättre möjligheter att utnyttja fonden. Denuvarande föreskrifterna kanske inte är tillräckligt generösa eller effektiva. Sedan vill jag, herr talman, jsåminna om att vi somenskilda personer varken enligt allemansrätten eller enligt naturvårdslagen fårställa ifrån skrot ute i naturen. Jag tycker att det finns en moralisk skyldighetall inle bära sig ät på del viset. Även om det inle funnes lagstiftning påområdet är det naturligtvis rent moraliskt förkastligt att bära sig åt så. Attställa ifrån sig gamla bilvrak är lika fel som att slänga ölburkar ute inaturen. Det hindrar inte att man kan använda olika insatser, t.ex. ekonomiskastyrmedel och informationsinsatser, för att få fart på utvecklingen. Men viskall faktiskt kunna kräva att människorna iakttar vissa regler föruppträdandet också. AnL 7 (): Jag håller fullständigt med miljöministern omalt del är förkastligt att ställa bilvrak ute i naturen. Men tyvärr är vissamänniskor skapla så att de inte bryr sig om sådant utan gör sig av med bilen pådet bekvämaste och billigaste sättet, och dä hamnar bilen i naturen. Jag tyckeratt det är bra att det råder samstämmighet i denna debatt om att situationen ärotillfredsställande och behöver åtgärdas. Man kan naturligtvis fråga sig varför fondkapitalet stigittill sådana stora belopp. Jo, det beror helt enkelt på att premierna är sålöjligt låga. Det är inle bara för den enskilde att gå och hämta ut enskrotningspremie på . måste vederbörande besiktiga fordonetför att få ut premien. Sammantaget innebär det att många i stället föredrar altantingen ställa ut bilen i naturen eller också skrotar bilen hos enskrotningsfirma utan att begära pengar ur fonden. Delsammagäller för kommunerna. Kommunerna har ju möjlighet att söka bidragnär man tar hand om bilvrak. Men på grund av att bidragen också är så löjligtlåga bryr man sig helt enkelt inte om det. Så stiger fondkapitalet för varjeär. Därför tycker jag alt det finns all anledning all med olika stimulanser fäbort de uttjänta bilarna från våra vägar. Det skulle innebära en bättretrafikrhiljö, mindre utsläpp och ökad trafiksäkerhet, för att nämna någrapositiva saker. Kunde vi åstadkomma detta genom att ta pengar ur fonden ochhöja skrotningspremien till en nivå som inte längre ansågs vara löjligt lågutan innebar att man något så när kunde få täckning för de kostnader som manåsamkas genom att man skrotar bilen, då skulle vi ha använt pengarna på ettmycket bra sätt. Om höjning av bilskrotningspremien, m.m. AnL 8 (): Efter fyra inlägg från representanter för trepartier, varav ell är eget parti, får vi äntligen reda på all vikanske är överens i sakfrågan: Det finns ett behov. Då är det faktiskt dags attse till att premien också höjs och att de andra åtgärder vidtas som BirgittaDahl har antytt i sitt svar. Det är ett ganska magert svar när vi får veta attdel inte kan uteslutas att premien skulle kunna komma att höjas. Vi harfortfarande egentligen inte fått något riktigt svar på vilka andra åtgärder delär som avser i sitt svar. När vi nu är så många som här harföreslagit , borde också kunna ansluta sig till dettaoch klart säga ifrån all det är den nivån som kommer att gälla, och det ganskaså snart. sade helt riktigt att det är förbjudet attlämna skrotbilar och annat skrot i naturen. Del är piskan, men den piskanräcker uppenbarligen inte eftersom del ändå händer att mänga människor ställerifrån sig bilar och annat skrot ute i naturen. Möjligheterna för myndigheternaatt få förbudet att efterlevas tycks vara små. Några åtgärder verkar ju inlevidtas, inte ens bilregistret används på ett vettigt sätt, som riktigt påpekade. Alltså behövs också en morot, dvs.bilskrotningspremiens höjande. Information är också väldigtviktig. Hur många människor utanför det här huset kommer att ta del av den härdebatten, förutom de som vi kan sprida information till? Det erfordrasordentliga informationsinsatser, som sade, om problemet, om devillkor som gäller nu och förhoppningsvis om de villkor som skall gälla iframtiden - villkor som vi tillsammans kan fatta beslut om här i såsnart som möjligt. AnL 9SÖREN (): Låt mig först vara litet historisk. Jag skrevfaktiskt en motion i 1967 om hur man skulle kunna lösaskrotbilseländet. Då föreslog jag all skulle få huvudansvaretför alt bilarna omhändertogs på ett riktigt sätt. Det var ju ändå SvenskBilprovnings beslut som gjorde att bilägarna beslöt att skrota sina bilar. mindre historiskt och mera framåtsyftande: BirgittaDahl säger att man i departementet arbetar med frågor om avfall, bl.a.bilskrotningsfrågor och bilbatterifrågor. Men kan man vänta när problemen är såakuta som de är? Kommunerna kan för kommunövergripande kommunalabilskrotskampan-jer få bidrag från bilskrotningsfonden . Om höjning av bilskrotningspremien , m.m. Prot.1988/89:33 genom ett enkelt regeringsbeslut redan nu pä torsdag till , med28november 1988 anknytning till de två kampanjer jag här talade om. Låt kommunerna känna att de gör litet extra nytta när de tarhand om gamla skrotbilar, inte bara sådana som står uppställda ute i naturenutan också sådana som står pä parkeringsplatser, på tomter och bakom lador. Självfallet gäller naturvårdslagen. Men jag tycker tillskillnad frän att det inte är lika fel att ställa skrotbilar inaturen som alt slänga ölburkar där. Jag tycker att det är mycket värre attställa skrotbilar i naturen, för ölburkarna är det ju pant på, så dem kommerpigga ungar att plocka upp. Sedan något om informationen. I miljöpropositionen från ivåras står på s. 227 att regeringen har beslutat att höja skrotningspremientill . och avgiften till . per ny bil. Så finns detta naturligtvisi vanlig ordning att läsa i , SFS 1988:76. är jaginte helt övertygad, herr talman, om att de som ställer ut sina skrotbilar inaturen läser regeringens miljöproposition eller Svensk författningssamling.Jag tror att det behövs annan typ av information. Information är inte lika medden utgivna informationen, utan del viktiga är den mottagna informationen. Detär bara den som räknas, resten är svinn. Alldeles uppenbart har de bilägare somdet här gäller inte tagit till sig den information som myndigheterna ärskyldiga att tillhandahålla. Bland de förslag som ligger på regeringens bord finns ettförslag från om att det för ändamålet bildade företagetReturbatt skulle få pengar ur bilskrotningsfonden - jag tror att det föreslogs18 milj. kr. -för att ta hand om den miljon gamla bilbatteriersom står och skräpar. Det är påtagligt och konkret - dethandlar om 5 000 eller bly som har hamnat på fel ställe. Det behöverman inte vänta med, utan det är bara att ta förslaget rakt upp och ned. Ocheftersom framställningen avsåg en kampanj är det bråttom. AnL10 (): beskrev mycket vältaligt att det kostarpengar att få i väg en bil till skroten. Vi kan själva påminna oss vad detkostar att lämna in en bil på verkstaden för en smärre reparation, om manbehöver bärgningshjälp för att ta dit bilen. Då stannar inte kostnaden på 500kr. och inte heller på , ulan det blir flera tusenlappar. Skallpremien ha någon som helst funktion att fylla, då krävs det ett visstminimibelopp. Det beloppet ligger väsentligt högre än de nuvarande 500 kronorna- det är essensen i den här debatten. är ungefär vad det skulle kosta - kanske medlitet marginal. Kanske måste premien höjas ännu mer längre fram; prisernastiger ju. Att tala om andra åtgärder och försöka göra frågan till enbetydligt större fråga, så att det handlar om avfallshanteringen i stort, ärett sätt att undvika frågan. Frågan är enkel och koncis. Det gäller en speciell premie,bilskrotningspremien, som orimligt låg-sa låg att folk inte utnyttjarden. Premien bör därför höjas, och det borde miljöministern kunna ge besked omhäri dag. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på interpellation 1988/89:36 om ökad användningav motorgas AnL 11 Miljö- och energiminister : har frågat mig vilkenkunskap som finns om gasdrift av motorfordon, om regeringen planeraråtgärder för att öka användningen av motorgas samt om regeringen är beredd attpä allvar pröva en introduktion av motorgas så att den blir ett verkligtalternativ. Jag vill inledningsvis nämna all frågan om användningen avmotorgas inte är ny och att jag har besvarat en liknandeinterpellation från . Avgasutsläppen frän motorfordon är ett av våraallvarligaste miljöproblem.