prot · GC0985 · 1988-12-31 00:00:00 — När det däremot gäller att mäta om sjukvårdssystemetgenerellt har misslyckats resp. lyckats vill jag nog hävda att man icke kanpåvisa nägol annat sjukvårdssystem som ger bättre resultat än del svenska.Enstaka områden kan alltid tas upp och diskuteras, och där skall vi vara öppnaför att lära oss och för att göra förbättringar, men om man talar i generellatermer. som BoLundgren gör, står sig det svenska sjukvårdssystemet och hela det svenskavälfärdssystemet väl vid varje internationell jämförelse. 15 BO (): När det gäller mina motiv och grunder förinterpellationen vet jag inte om socialministern är mer medveten om dem än vadjag själv är. Motivet var naturligtvis att fä till stånd en principielldiskussion om hur man skall kunna ge människorna i större valfrihetgenom sänkt skall och alternativ som tilläts i exempelvis vård och omsorg. Detgäller alltså inte enbart den sociala sektorn, utan det gäller i lika hög gradskattesystemet och framför allt skatietryckets storlek. Socialministern menade att det var föga meningsfullt attta upp denna debatt. Ja, det beror pä att socialdemokraterna naturligtvis inte tyckerom att ta upp debatten i sig själv. Attack sägs ibland vara bästa försvar, menför att klara debatten och attacken väljer socialministern att säga att haninte tänker diskutera skattesystemet eller skattetrycket utan att handiskuterar socialförsäkringssystemet isolerat. Men man måste ju värderapartiers program och förslag med bägge utgångspunkterna, bäde den ena och denandra sidan. Vi moderater sänker självfallet skattetrycket avsevärt förenskilda människor och ökar deras ekonomiska rörelsefrihet. Vi tycker inte skall fortsätta att ta in av nationalinkomsten, avindustriarbetarnas arbetsersättning, till politiker, så att människorna päpolitikernas villkor kan fä uppleva det som socialministern definierar somvälfärd. Det är mot den bakgrunden som det finns utrymme för att vidkorllidssjukdom sänka ersättningsnivån i sjukförsäkringen under förutsättningatt skattetrycket sänks. Totalt blir utfallet mer än väl positivt förde enskilda hushållen. Det som är intressant att diskutera är just denfrågeställning som jag tog upp, nämligen hur del ser ut för närvarande.Socialministern säger att det är framför allt för dem som har laga inkomstersom det nuvarande systemet fungerar bra. Men det finns ändå - förnekarsocialministern det? - värd som inte är tillgänglig för dem som har vanligainkomster. Ni vägrar att acceptera enskilda alternativ som ett inslag i ettförsäkringssystem. Ni vägrar att acceptera atl sjukförsäkringen görs om tillett reellt försäkringssystem där patienten kan välja värdgivare. Kansocialministern förklara varför? Det är ju bara de som har pengar som kan gätill de alternativ som inte är tillgängliga inom försäkringssystemets ram.Varför skall inle vanliga människor ocksä fä göra det? Varför skall man kunnagä förbi köerna och fä sin behandling eller sin operation bara om man hartillräckligt med resurser? Det förefaller mig orimligt. Det är den politiken som regeringen driver,där man diskuterar vem som skall ha huvudmannaskapet för de äldre i stället föratt ge huvudmannaskapet till de äldre och skapa en gemytligare stämning, somexempelvis i . Frågan kvarstår, socialministern. Jag är besviken päsocialdemokraterna. Vad är det som gör att ni slår vakt om detta politikermonopol,som gör atl enskilda, vanliga människor inle fär den valfrihet som faktisktbara de med höga inkomster har i ? Om alternativ tiU offenUig vård och omsorg Om alternativ till offentlig vård och omsorg Det som talar om som politikernassystem och som han ställer i motsättning lill de enskilda människornas önskemåloch behov är en konstruktion som möjligen och en del av hansmeningsfränder men knappast nägon annan kan känna igen när vi diskuterar dessafrågor. Moderata samlingspartiet har i de två tre senaste valen haft som en avsina huvudfrågor just denna attack mot det generella välfärdssystemet, som BoLundgren upprepar i sina inlägg här. Vad är det som har skett? Jo, väljarna har i fria val päetl ganska hårdhänt sätt tillbakavisat denna moderata attack motsamhällssystemet. Det nuvarande systemet är alltså ingenting som politikerna,isolerade för sig, som en liten grupp, har skapat och sedan klamrar sig fastvid eller bygger vidare pä, enligt den bild som målar upp. Det ärett system som politikerna med rätta kan säga att de har fått väljarnasförtroende och uppdrag att bygga vidare på, inte minst i de två senaste valen,där väljarna har ställts inför klara alternativ och där moderatasamlingspartiels alternativ, som talar om, har avvisats. Borde detinte föranleda att tänka om och pröva huruvida han verkligen är utepä de rätta vägarna? säger sedan att jag inte vill diskuteraskatterna. Nej, det kan jag göra vid något annat tillfälle. Som alla vet pågårdet fiera omfattande skatteutredningar, som befinner sig i ettintensivt slutskede. Enligt vad jag har förslält tillhör åtminstonetvä av dessa utredningar. Jag tycker att vi nu lika gärna kan vänta de fåmånader som återstår tills vi har ett samlat material. Sedan skall vi nog ha enskatledebatt också, som kan leda fram till prövningar och ändradeställningstaganden. Men lät oss först avvakta skatteutredningarnas förslag. 17 BOLUNDGREN (m): Skatterna vill inte socialministerndiskutera. av skälen till att jag interpellerade statsministern var att hanrimligen har en heltäckande bild av regeringens avsikter. Jag kan försäkrasocialministern, som naturHgtvis inle har samma kunskap som finansministerneller statsministern i del här avseendet, alt det utredningarna sysslar med ärtekniska förändringar inom ramen för ett oförändrat skatteuttag. Det jag villediskutera var frågan om hur högt det totala skattetaket skall vara - enfrågeställning som är läst för utredningarna. Socialministern undviker fortfarande - ursocialdemokratisk synvinkel med all rätt, jag förstår det - att svara pä defrågor jag faktiskt ställde i min interpellation. De frågorna gällde hur detfaktiskt ser ut i dagens och vilka lösningar socialdemokraternamöjligen har på de problem som enskilda människor upplever. Det gäller inte enmajoritet, men det gäller ett stort antal enskilda människor som kommer i kläm.Innan jag går in pä det kan jag bara notera, att om man skall dra lärdom avvalresultat kanske man borde fundera över hur det kom sig att socialdemokratingjorde sitt näst sämsta val pä 60 är i ett läge där vi, pä grund av insatserfrän andra länder, upplevt en lång uthållig ekonomisk högkonjunktur. Men hur ser det ut i , hur bra är vårt generellavälfärdssystem, del som styrs av politiker på politikers villkor? Kan människorkomma i kläm på nägot vis?Har människor rätt att själva välja barnomsorg? Nej, det har de inte. De ärhänvisade till det som godkänts genom statsbidragsregler och genom det somkommunpolitiker accepterar i de kommunala barnomsorgsplanerna. Man har inte,pä grund av de höga skatterna, råd att välja nägot annat om man inte hartillräckligt höga inkomster. Återigen della: Höginkomsttagarna klarar sig, meninte de vanliga inkomsttagarna. Vad händer med en sädan familj, när kommunensäger att de tyvärr mäsle stänga dagis, för det finns inte tillräckligt mängaförskollärare? Eller ocksä hinner kommunen inte bygga ut i den takt som äraktuell, och det finns inga andra alternativ. Det är problemet. Man hänvisastill att politiker skall klara den gigantiska och omöjliga uppgiften att tahänsyn till varje individ. De fär inte välja själva pä egna villkor. Samma sak gäller inom värden. Socialministern måste varamedveten om att man i många andra länder inte har de köer som vi har, bl.a. föratt man har större flexibilitet i systemen och tillvaratar olika alternativ. För att ta upp ett annat område, som ocksä ligger inomramen för interpellationen: Vad hände med föräldrarna och eleverna i Drevdagen?Där var reglerna så oflexibla att barnen inte kunde fä nägon annan utbildningän den som kommunen bestämt. Hade man haft etl flexiblare system där föräldraroch elever kunnat välja, hade man haft möjlighet att öka välfärden ocksä fördem. Tyvärr leder det socialdemokratiska systemet fram till attvanliga människor inte får någon valfrihet. Den sköter politikerna ät dem. Detär politikerna som bestämmer ät vanliga människor. Om alternativ till offentlig vård och omsorg 18Förste vice talman (): Jag blev litet upprörd när jag hördesocialministern. Socialministern har uppenbarligen inte den blekaste aning omhur sjukvärden fungerar ute i , eller hur del system som vi arbetar för,en allmän obligatorisk sjukvärdsförsäkring, ser ul. Detta är inget nytt undersolen, utan liknande system har sedan mänga decennier använts ute i : iVästtyskland, , , och . Där är del, som BoLundgren säger, pä ett helt annat sätt än i . Den sjuke har en mycketstarkare ställning. Kan inte det närmaste sjukhuset ställa upp med vård ,kan man vända sig fill ett annat sjukhus eller fill ett privatsjukhus. Man kansöka vård i en annan del av landet eller kanske t.o.m. vända sig utomlands. Valet har hårdhänt visat, sade socialministern, alt väljarnainte skulle ställa upp på våra idéer. Det är möjligt, för de har fått sigitutat sä mycket av socialdemokraternassnedvridning av våra förslag: Bara de rika skulle . Men barade rika har garanti för vård i socialdemokraternas . Så är det! Man kan ocksä se pä en mängd attitydundersökningar att vihar en mycket stark uppslutning kring de idéer som vi förfäktar. Nio av tiotyckte i en undersökning att man skulle få vända sig till en privat vårdgivareom inte kunde ställa upp med värd . Det är precis denuppfattning vi förfäktar. Våra landstingspolitiker har runtom i landetmotionerat om en sjukvårdsgaranti för svårt sjuka, i avvaktan på den allmännaobligatoriska sjukvärdsförsäkring som vi vill ha. Vi vill ge svårt sjuka människoren garanti Om alternativ till offentlig vård och omsorg för att deverkligen fär vård i lid, även de som inte är väl försedda med penningar. 1 en annan undersökning vill jag minnas all det var mer änIvä av tre som tyckte att man skulle underlätta för dem som arbetade inom denoffenliga verksamheten-inom sjukvården, äldreomsorgen, barnomsorgen och utbildningen- att om de sä ville öppna egen verksamhet inom sill område. Det stämmer precisöverens med idéer, medan socialdemokraterna däremot pä alla sällmotsätter sig alt de sorn arbetar inom de här vikliga områdena pä lika villkorskall kunna få öppna eget, få pröva nya idéerom hur man skall göra vården ochomsorgen så bra och hänsynsfull som möjligt. Värt sjukvårdssystem stär sig mycket bra, sadesocialministern. Vi behöver inte gä långt för att kunna se atl svenskarna, ävenom sjukvärden i mängt och mycket är mycket bra, har det sämre förspänt än människori andra länder. Myckel fä svenskar har förmånen ätt ha en egen läkare, enläkare som de har förtroende för och som de har valt själva. Hur är sjukvärdenpä äldre dar för dem som är beroende av ett sjukhemsboende? De hänvisas hiteller dit eller anvisas en plats. Ändå borde del kanske just vid värd heladygnet, under hela ens tillvaro, vara särskilt viktigt att kunna fä välja. Svåra sjukdomar, kranskärlsoperationer, var områden därSverige läg långt framme. Vi har mycket skickliga forskare, mycket skickligaläkare och annan personal. Ändå släpar vi långt efter andra länder, som har enallmän obligatorisk sjukvärdsförsäkring. I värt system är det svårare förpatienterna atl fä gehör för sina behov. Det är svårare att anpassa värt systemlill utvecklingen, lill medicinska och även andra framsteg. , herr socialminister, är mycket allvarligt. Pä allade här områdena -sjukvård, äldreomsorg, skola, barnomsorg - vill vi attfinansieringen skall förbli gemensam och solidarisk. Men valet skall ligga hosden enskilde. Det är den enskilde föräldern, den enskilde sjuke, den enskildegamle, den enskilde eleven som skall kunna välja. Det skall gälla alla, inlesom i socialdemokraternas bara dem som har en mycket god ekonomi. För all den här frågan, som berör hela svenska folkel,skall kunna "trilla framåt", skulle jag allvarligt vilja rekommenderasocialministern att verkligen läsa våra partirnotioner på dessa områden ochkanske ocksä att vid tillfälle studera , eller nägol annalland som har en allmän obligatorisk sjukvärdsförsäkring. Jag tror attsocialministern då. om socialministern åker dit med öppna sinnen, skulle kunnafä mänga intressanta uppslag till hur vi skall göra verksamheten på dessaområden bättre ocksä i . Jag mäste med anledningav säga alt del vore ganska märkligt om har ell alternativ tilldet nuvarande sjukvårdssystemet, ett alternativ som praktiskt laget alla människorvill ha. Trots atl detta har diskuterats intensivt, trots att valmöjligheternahar funnits vid åtminstone de tre senaste valen, då denna fråga stod myckethögi pä dagordningen, och trots all de vill ha moderata samlingspartielssystem och program pä det här området, röstar människorna tvärtom. I den s.k.syslemskiftesdiskussionen får moderaierna ett kraftigt minskande Jag kan ge rätt i att detsenaste valet inte var nägon framgång för socialdemokratin heller, men dettavar ju, när vi talar om välfärdssystemet och sjukvärden, knappast ett uttryckför att väljarna ville vandra i den riktning som moderata samlingspartiet harrekommenderat, utan snarare tvärtom ett uttryck för att man slår vakt om devärden som vi har uppnått. Det innebär inte att systemet i sig inte kandiskuteras. Och det innebär inte att vi inte kan göra förbättringar av detsjukvårdssystem som vi har. Det får vi alltid vara öppna för, och det pägärständigt en diskussion om sådana förbättringar. Lät mig ta ett par exempel från de områden som hardiskuterats ganska mycket . När det gäller kranskärlsbehandlingvid kärlkramp har ingreppen ökat från 500 är 1980 till drygt 4 000 är 1988. Detvisar, tycker jag, på en anpassningsförmåga fill en förändrad sjukvårdsbild somär ganska god hos det svenska sjukvårdssystemet. Ser vi pä ytterligare ettsådant här område, starroperationer, så finner vi att antalet sädanaoperationer har ökat från 8 000 är 1980 fill ca 25 000 per är.Det visar ocksä pä en anpassningsförmåga, en förmåga till flexibilitet inomsystemet. Därför tycker jag att det är felaktigt när man frän moderatasamlingspartiets sida - det är ni, inte vi, som tar upp den här debatten -målar ut del svenska sjukvårdssystemet som totalt odugligt, stelbent, omöjligtatt förändra osv. Jag ställde inte min mera generella fråga mot bakgrund avatt man inte -som jag sade - pä enskilda områden skulle kunna ha någonting attlära i vär omvärld. Men när det gäller de mer allmänna resultaten tror jag attinle heller kan visa upp något land där man har kommitsärskilt mycket längre eller kanske ens dit vi har nätt när det gäller detsvenska sjukvårdssystemet och välfärdssystemet. Det är det som är huvudfrågan.Det är det som väljarna har förstått. Och det är därför som de inte väljer denmoderata politiken. Om alternativ tiU offentlig vård och omsorg 20Förste vice talman (): Herr talman! "Totalt odugligt,stelbent, omöjligt att förändra" var icke vad jag sade om det svenskasjukvårdssystemet. Jag sade att mycket är bra i den svenska sjukvården men attdet skulle bli betydligt mycket bättre, om vi ocksä i införde en allmänobligatorisk sjukvärdsförsäkring av del slag som har visat sig vara såutomordentligt bra för patienterna ute i . har alternativ som alla vill ha - varförröstar man dä inte pä ? Vi försökte underhela valrörelsen verkligen få en debatt med socialdemokraterna om dessa viktigaområden. Jag skrev personligen brev till statsministern och frågade om han intevar beredd att ställa upp på vårt förslag om en sjukvärdsgaranti för alla svårtsjuka och om att landstingen, i den mån landstingen inte kunde tillhandahällavård inom rimlig fid, skulle bekosta vården vid annat sjukhus eller vidprivatklinik. Statsministern bevärdigade inte detta brev ens med ett enkeltsvar. Socialdemokraterna ville icke och vågade icke diskutera detta.Socialdemokraterna ägnade sig huvudsakligen åt att komma med djupt lögnaktigoch felaktig information. Typexempel var en stor affisch förevalet, en affisch föreställande en gammal sjuk kvinna och med texten: "Riknog för ett borgerligt samhälle''. Om ni hade talat sanning. Om transporten av fiygbränsle skulle detha slätt: Rik nog för ett socialdemokratiskt samhälle. Men så stod del inle. Det är riktigt att antalet kranskärlsoperationer har ökat.Men, socialministern, vad beror det på? Jo, det beror på att man ,efter att ha strävat emot i det längsta, har tvingats acceptera och ta till sigde privata initiativ som finns. Det beror på att man inte försökerförhindra och förbjuda att svenskar får genomgå operation vid Carlanderskasjukhuset utan i stäUet underlättar det. Det beror pä att man använder sig avoperationer vid Sophiahemmet, att man skall använda sig av en halvprivatoperationsverksamhet i osv. Varför skall det vara såmotsträvigt? Med värt system blir det så att landstingsvärd,stiftelsevärd och privatvård kan arbeta sida vid sida och att patienten får denstyrka som ligger däri att patienten kan välja det alternativ som ärbäst just i hans eller hennes fall. Det innebär en kvalitetsgaranti, om manlåter patienten välja. 1 stället för en politikerstyrd sjukvård borde ocksä vihär i som ute i ha en patientstyrd sjukvård. Det tycker vi allpatienterna är värda. Vi håller på att fä en andrainterpellationsdebatt. Utgångspunkten, när jag vände mig mot att den moderatakritiken utmålade den svenska sjukvärden såsom stelbent och omöjlig attförändra, var det svepande angrepp som gjorde i början av den härdebatten, då han helt generellt sade att välfärdsstaten har misslyckats inkl.det sociala system som vi har byggt upp och där sjukvården utgör en väsentligdel. har pä slutet här utnyttjat en del av sin taletidtill att pä ett ganska effektivt sätt dementera en av Bo Lundgrensutgångspunkter, nämligen att socialdemokraterna är fullständigt främmande föralt släppa in andra alternativ, däribland privata alternativ, i den svenskasjukvärden. De privata alternativ som nämnde och som jaginte behöver upprepa visar väl ändå atl sä omöjligt är det inte. Tredje vice talmannen anmälde attförste vice talman och anhållit att tillprotokollet få antecknat att de inte ägde räll till ytterligare inlägg. Överläggningen var härmed avslutad. 22 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag får meddela att anslag nu har satts upp om att dettasammanträde avses fortsätta efter . 6 § Svar på interpellation 1988/89:134 om transporten avflygbränsle har frågat mig följande medanledning av flygvapnets flygdrivmedelstransporter till flottiljen F 7 iSätenas: Hur har deenskilda kostnaderna värderats och vilken vinstnivå visar den kalkyl som skulleha använts av flygvapenchefen? Harflygvapenchefen i sina instruktioner att vid verksamhet i fredstid också lamiljöhänsyn? Avserregeringen ta initiativ lill översyn av metoderna för transport av flygbränsletill flygvapnets flottiljer och depåer? Beträffande den första frågan kanjag nämna att det för flygvapnet har varit praktiskt och lätthanterligt atttransportera flygbränsle till flygflottiljen i Sätenas med båt från västkustenvia och . Under vinterhalvårets icke seglingsbara period hardock transporterna genomförts på landsväg. har emellerfid kostnaderna förbåtfrakten ökat drastiskt. Inför årets förhandlingar om ett nytt avtal för båtfraktställdes chefen för flygvapnet inför en prisstegring på ytteriigare nära 50 %.Prisskillnaden jämfört med landsvägstransport hade därmed nått en förflygvapenchefen icke acceptabel nivå. Chefen för flygvapnet uppdrog att uppta förnyade förhandlingar med redare och mäklareavseende båttransporter till F 7 med inriktning att fä ett för flygvapnetekonomiskt acceptabelt avtal. Dessa förhandlingar ledde tyvärr ej fram till ettför flygvapnet acceptabelt pris, dä slutpriset trots reducering innebar enökning med . En fortsatt båtfrakt skulle därmed innebära enfördyring av verksamheten med . För en myndighet sommäste bedriva sin verksamhet inom givna ekonomiska ramar är en sådan kostnadsskillnadnaturligtvis inte acceptabel. På den andra frågan vill jag svara att det inte finnsnågot särskilt stadgande om miljöhänsyn i instruktionen för flygvapnetsmyndigheter. När det gäller transportsäkerhet och miljöskydd gäller samma lagaroch förordningar för försvarets myndigheter som för samhället i övrigt. Självfallet gäller för flygvapnet, liksom för andramilitära myndigheter, att hänsyn till miljö och natur mäste prägla utvecklingenpä alla samhällsområden. När del gäller den tredje frågan vill jag svara att jag,mot bakgrund av mina svar pä de två föregående frågorna, inte ser nägot behovav en översyn av metoderna för transport av flygbränsle inom flygvapnet. Om transporten av flygbränsle 24ANDERS CASTBERGER (fp): Jag ber att få tacka försvarsministern försvaret på min interpellation. Bakgrunden är atl det beslut som flygvapenchefen nu harfattat innebär landsvägstransporter av flygbränsle, som tidigare transporteratspå båt, genom tvåstadsområdet och främst pä . Omfattningen är kanske36 miljoner liter per är. Del innebär ungefär 800 långtradartransporter per är,på det sätt som flygstaben tycks ha kalkylerat med, med stora, treaxligasläpvagnar. Om transporten av flygbränsle Flygbränslel är explosivt, det är starkt giftigt, och detfinns självfallet därför särskilda restriktioner för hur det får användas ochhanleras. är i mycket dåligt skick. Vägen är smal och krokig, denlöper genom befolkningskoncentrationer, och utefter den finns längdragnasamhällsbyggen. Den gär över viadukter och järnvägsbroar. Mot denna bakgrundblir människorna naturligtvis oroade. Försvarsministerns svar innebär också etthårt slag på fingrarna för landshövdingarna i och . Självfallet uppfattar jag svaret som ett dystert besked.Där finns inga positiva uttalanden när det gäller de miljörisker som det härfaktiskt är fräga om. 800 fler länglradartransporter - och det är intemed vilka bomullskartonger som helst, utan med det mycket giftiga jetbränsletMC77 ombord! Försvarsministern säger i svaret att "hänsyn fillmiljö och natur måste prägla utvecklingen pä alla samhällsområden". Detbetyder att man inte tänker göra någonting särskilt åt detta problem. Det är bara ännu dystrare atl sedan konstatera att denhänsyn som försvarsministern talar om uppenbarligen inte är värd någonting; denär i varje fall inte värd sä mycket som . Det är drygt en ettöringper liter. Så litet är miljön värd! Därmed måste jag naturligtvis gä över tillatt föra ett principiellt resonemang. Vi i hävdar att miljön kostar. När man flyttaröver transporterna frän fartyg till bilar i ett redan exploaterat område, därdet egentligen inte får plats mer trafik, innebär det atl man faktisktutnyttjar miljön, oavsett om det sker nägon olycka eller inte. Bara det faktumatt man sätter i gång med landsvägstransporter och att det finns en riskfaktormed i bilden - en olycka kan ju inte uteslutas; olycksrisken är trots alltbetydligt större på landsväg än vid båtfrakt - innebär att miljön används, ochdet mäste faktiskt ha ett pris, det mäste kosta. - Det är bakgrunden tillfolkpartiels förslag i alla sammanhang om miljöavgifter. Jag är alldeles övertygad om att om flygvapenchefen hadehaft anledning att ta hänsyn till miljökostnader som hade uppgått lill någonettöring eller kanske rent av mer per liter, hade kalkylen helt plötsligtblivit en annan. Av del svar som försvarsministern här ger förleds man atttro att och skulle vara stängda under delar av året. Det ärinte så. Det har möjligen att göra med att man där använder sä små fartyg. Menformuleringen "Under vinterhalvårets icke seglingsbara period" haregentligen inte sä stor grund. Jag talade med Kanalverket i Trollhättan.Under den här vintern, som naturligtvis är mycket exceptionell, har inga fartygförhindrats att gå upp. Under normala vintrar finns det tonnagebegränsningar.Men inte har kanalen varit stängd för båttrafik underen enda av dygnets minuter, oavsett isförhållanden. Det finns alltså uppenbarligen inga andra skäl än atl delär billigt för flygvapenchefen att använda miljön.