prot · GC09112 · 1988-12-31 00:00:00 — Därför har vi beträffande deltafogat en reservation fill betänkandet. I en annan reservafion har vi lagil upp molorsägsbränsleoch oljor för användning i skogen. Beskattningen av dessa ligger litet utanförjordbruksutskottets område. Men vi hade detta uppe till debatt för någon veckasedan. Jag beklagar atl vi då inte kunde fä gehör för våra synpunkler att göraanvändningen av dessa mer miljövänliga bränslen och oljor mer lättillgänglig. Med det anförda yrkar jag bifall lill dereservationer där finns med. 4 (vpk): Skogen är betydelsefull för den ekologiska balansen. Påmänga håll runt om i världen ser vi de kalaslrofala följderna av attstora arealer skog avverkas utan alt ålerväxlen kan garanleras. Vattenbalansenoch även vindförhållandena rubbas. Konsekvenserna blir översvämningar ellerlorka. Även i har vi fält problem med ökadvatlenslrömning. kunde vi läsa i tidningarna om en vatten-damm somhade brustit Det finns mänga forskare som hävdar all del även i vårt land finnselt samband mellan sådana följder och hur man bedriver skogsbruk. Koldioxidproduktionen ökar när man avverkar stora arealerskog ulan all man ser lill alt det blir en ålerbeskogning. Merparlen av värl lands yla är täckt av skog. Särskillfrån Bergslagen och norrut är det verkligen mil efler mil till lador och hus,för alt ullrycka sig som . Skogen var länge ett hinder i människans strävan att odlaupp marken och försöka skapa sig en lillvaro för atl överleva. Genomsvedjebränning brände man ner skogsarealer för all kunna utnyllja dem förodling. Sä småningom växte det i värt land fram elt skogsbruk, lill en början inärheien av människans bostad, och man använde i slort sett bara vallendragenför all Men , med hjälp av modern teknik, har skogsnäringen förändrats. bedrivs ett slorskaligl skogsbruk. Som har framförls här ärskogsbruket en oerhört betydelsefull del i del svenska näringslivet med lankepå den stora belydelse som skogen har i naturens hela liv, också som biotop förväldigt många arter av djur och växter. Vi vet också att elt av problemen medregnskogens ödeläggelse är all den väldiga artrikedomen som ryms där går lillspillo utan att vi ens har lärl känna den, och utan att vi ens har hunnitutforska de växter och djur som finns där. Även i vårl land utgör skogen en biotop för en storvariafion av växter och djur sorn givelvis påverkas mycket av hur skogsbruketbedrivs. Med tanke på den stora betydelse som skogen har i den ekologiskabalansen och med tanke på den stora betydelse som skogen har som näring i värtland, är del vikligl alt bruket av skogen slår i samklang med naturen och atlnalurvärdshänsynen ökar. Skogsvårdslagen, som är , är en ramlag.Det betyder att den måste kompletleras med mer detaljerade regler för att ipraktiken ge vägledning. Regelverket består förulom av lagen av förordning,föreskrifler och allmänna råd. Del övergripande mälel, enligl skogsvårdslagen,är att skogsmarken skall utnyttjas så atl den ger hög och värdefullvirkesavkasl-ning, och hänsyn skall las lill nalurvården och andra allmännaintressen. Del är läll att se alt det här rör sig om en lag som är fillkommenpä del sena 70-talet. I lagen finns en gryende men litet yrvaken medvetenhet omhänsynen lill naturen. Men är det en bisak fill del som ärhuvudsaken, nämligen att skogen skall utnyttjas som bas för produktion så atlden ger avkastning till människan. Där finns ännu inte insikten om att det ärmänniskan som måsle anpassa sin kullur och sill liv så att de slår i samklangmed naluren i stället för atl människan anpassar naturen till sig själv. har vi kommit längre i dessa avseenden. Och under delio år som lagen har funnits har naturvårdshänsynen blivit allt vikfigare. Ddhar resulterat i alt har fallatbeslut som har ökal naturvårdshänsynen. Det har bl.a. fallats beslul om defjällnära skogarna. Men vi anser all tiden nu är mogen atl ta ytterligare stegnär det gäller den här förändringen och anpassningen lill naturvärden. Det ärdärför som vi har krävl en förändring av den första paragrafen, den s.k.portalparagrafen, och därmed en förändring av lagens hela inriklning.Utgångspunkten är att vi anser att vårt förhållningssätt till skogen måste varagrundat på skogens roll i det ekologiska systemet. Men vi anser ocksä alt delär fullt möjligt, och på lång sikl det enda som över huvud tagel är möjligt,all utnyttja skogen som råvara i en omfattande produkfion. Skogsproduktionen ärju till sin grundläggande karaktär miljövänlig, eftersom del handlar om enförnyelsebar råvara som kan cirkuleras lill skillnad från en hel del av defossila råvaror som används och som sedan ger avfall som man inte vet hur delskall hanteras. Vi har också krävl en ulredning angående skogsvårdslagen21 § och dess tillämpning, som är den paragraf som reglerar naturvårdshänsynen.Vi anser atl den paragrafen inte utgör ett tillräckligt skydd för värdefullabiotoper och inle heller lar tillräckligt slor hänsyn till naturvårdsperspektivel.Det har frän andra framförls krav här i talarstolen i liknande riktning. Prot.1988/89:112 majoritet har däremol avstyrkt våra krav ulan atl egenfiigenmotivera varför. Ulskoltsmajorilden har hänvisattill uttalanden som jordbruksutskottet har gjort iandra sammanhang och som enligt min mening snarare ger stöd för kraven imolionen än ivärlom. Del skulle därför vara mycket intressant atl här fåreda på varför dessa yrkanden har avstyrkts. Jag yrkar bifall tillreservation 7 i detta betänkande. I reservafion 8 har vi krävl förbud mot fortsattplantering av contorla. Contortans vara eller inle vara i de svenskaskogarna har blivit något av en symbolfråga. Det handlar åter om engrundläggande princip som har med de ekologiska frågeställningarna att göra.Naturen själv har , för alt inte säga årmiljoner, genom urvaloch anpassning arbelal fram de arter som är anpassade fill en viss ståndort. Vianser all människors skogsbruk måste bygga på dessa naturliga processer somgenom sin långsiklighet och sin långsamma ulveckling ger garantier för atl inleoväntade och negativa katastrofer skall kunna inträffa. Inlrodukfionen i vårt land av främmande trädslag somContortan går tvärtemot denna princip. Den bygger i slällel på den trosvissaförhoppningen att människan kan slyra över naluren. Liknande agerande har i andrasammanhang när del har gällt all introducera djurarter i för dem främmandemiljöer fått långtgående och ibland ganska katastrofala effekter. Diskussionen har alllid varil het när det har gälllContortan. De omfattande Gremmeniellaangreppen på Contortan, speciellt iulsalla kli-mafiägen, har visal att det fanns fog för den krifiska alfilyden dåContortan introducerades. Det är inte bara Contortan som används. Det finnsäven många andra främmande trädslag som har introducerats i vårl land. Jag troratt reslrikliviteten även i detta sammanhang behöver ökas. Det kan lyckas altdenna frågeställning har mist en del av sin aktualitet, eftersom vi ståralldeles på gränsen lill den oerhörda omvälvning som gentekniken kommer altinnebära, även när det gäller förädlingen inom skogsbruket och introduktionenav olika arter. Men den principiella frågeställningen är ju i grunden densamma,människan som skapelsens herre eller som en del i en helhel och med plikt atlta det långsiktiga ansvaret för helheten. Jag yrkarbifall till reservation 8 till detta betänkande. Reservationen om konsekvensbeskrivningar inom skogsbrukethar tagits upp fidigare i debatten. Det har frågats varför vpk inle har slöllkravel pä konsekvensbeskrivningar. Jag tycker atl det egenlligen är ell brakrav, och vi har i andra sammanhang stött sådana krav. All vi inle har gjortdel den här gången har atl göra med logik. Logik kanske inle alllid är enframträdande del i det politiska livet. Men vi har lyckl att del är ologisklatl å ena sidan kräva förbud mot främmande trädslag, som Contortalallen, och åandra sidan kräva alt man skall tillåta den typen av trädslag bara man förstgör en konsekvensbeskrivning. är anledningen till alt vi inte har kunnilslödja reservationen. Hade reservationen haft en mera allmän ulformning, hadevi säkert kunnat ansluta oss till den. Det finns anledning att se om vi i denfortsatta diskussionen kan nå en större enighet kring kravel på miljökonsekvensbeskrivningar. Vi har fattat beslul om statsbudgeteni de delar som 14 berör skogspolitiken. Vidiskuterade bl.a. försurningsproblemen. partier, bl.a. vpk, krävdeökade insatser från samhällets sida när det gäller försöksverksamhet med skogskalkningoch tillsatser av framför alll kalcium och magnesium, som är vikliga ämnen mensom på grund av försurningen försvinner ur markförrådet. Situationen särskilt ilandets sydvästra och södra delar är mycket allvarsam. Tyvärr avslog riksdagenkraven från vår och andras sida. Självfallel kan vi hålla med om all det inlekan vara möjligl att via statsbudgeten bekosta de åtgärder som kommer atl blinödvändiga på grund av försurningen, för det rör sig om miljardbelopp. Men vitycker att det är samhällets ansvar att se fill atl del utarbetasäigärdsprogram för hur man skall komma till rätla med dessa problem. Sedanriksdagen fattade sina beslut om statsbudgeten har nya saker inträffatSkogsstyrelsen har uppvaktat regeringen. Nya undersökningar har publicerats somvisar alt lägel på en del håll i landet är mera katastrofalt än vad vi kändetill när vi behandlade statsbudgeten. Med anledning härav har vi väckt en nymotion om skogskalkningen och den s.k. vitaliseringsgödslingen, som vi hoppaskommer att behandlas i samband med regeringens kompletleringsproposiiion. Närvi diskuterade statsbudgeten diskuterade vi också de s.k. 5:3-bidragen. Förevalel lovade samtliga partier att dessa bidrag skulle avskaffas, därför att dehar kommil att användas på ett ur naturvårdssynpunkt olämpligt sätt. Trotsdella har det visat sig att det inte gick atl få enighet här i om atlavskaffa dessa 5:3-bidrag. Bitterheten över det har varit stor. har vi atl diskutera ett annat ärende som också har med svikna vallöftenatt göra. Det gäller bevarandet av de fjällnära skogarna. Jag kommer inle, herrtalman, alt närmare gä in på denna fråga, eftersom senarekommer all göra det. Meddella yrkar jag bifall till samtliga av vpk undertecknade yrkanden i deltabetänkande. 5 (): Skogen har många värden för människorna och många värden på annal sättockså. Skogen är elt livsrum för en mängd växter och djur, en myckel slor delav dem som över huvud laget finns i vårt land. Dessa djur och växter kommernalurliglvis atl försvinna om deras miljö förändras på ett radikall sätt.Därför måste vi slå vakl om della värde hos skogen. Skogenär också producent av virke till våra sågverk och massafabriker. Normalt brukarfrågan om massafabriker dominera debatten, för massaindustrin ger delstörsta exportndtol. Men risken är naturiigtvis alt man överbetonar del ochglömmer borl de andra värden som skogen har. Skogenhar värde som energikälla. Del är etl värde som kommer all öka när kärnkraftenavvecklas och därför atl vi inte vill öka koldioxidhalterna i atmosfären.Tyvärr lar svensk skogspolitik knappast hänsyn till detta. Skogenär vidare producent av föda. Bär och svampar har mycket stora värden, mångagånger slörre värden än del tradifionella skogsbruket. Skogenär en miljö alt leva i för oss människor. Stadsmänniskor behöver någonstans attta vägen från det stressiga stadslivet. Friluftslivet är en viklig ventil föross. Det är också viktigt för de människor som bor nära skogen. Jakt och fiskeär de i särklass vanligaste fritidssysselsättningarna i skogsbyg- 1988/89:112derna. är det just detta som gör att människor vill bo och leva i skogslänen. Skogen är en viktig tillgång för den svenska turismen.Mänga människor åker lill från hela lack vare våra slora skogar.I det sammanhanget är skogen en kulturbärare. Vär kultur präglas ju av närhetentill skogen och av vårt förhållande lill skogen. Den är en viklig inspirationskälla. Skogen är även regionalpoliliskl oerhörl viklig, specielltvad gäller smäskogsbruket och möjligheterna all nyttja skogen vid sidan avjordbruk eller andra sysselsättningar. Varför räknar jag upp dessa värden hos skogen? Jo, därföralt man har tendensen atl i skogspolitiken överbdona kravel all få frammaximalt med virke fill massaindustrin, vilket lätt leder lill alt andra värdenoch inlressen åsidosätts och utarmas. Inom massainduslrin belönar man lällmängden ved och kanske inte sä myckel kvaliteten, vilket nalurliglvismissgynnar sågindu-slrin som dessulom är mera inlandsbaserad. Det är enregionalpoliliskl hel fråga. Man kan säga all ulvecklingen av svensk skogspolifik harvarit atl man försöker pressa mer och mer virke ur skogarna. har pressatfram alltmer långtgående skogsbruksmetoder, som kommit atl hota andra värdenhos skogen. Del bdänkande som vi nu har all behandla handlar faktiskt just omde konflikter som uppstår på della säll. Jag skall beröra några av dereservationer som de gröna står bakom. Den första reservationen handlar om målel för virkesullag,som vi anser är satt för högt. Andra värden hos skogen åsidosätts omvirkesullaget pressas på för hårl. Exakl vad som är del optimala virkesullagetmed hänsyn till alla de värden som finns hos skogen kan vara svårt atl bedöma.Som riktmärke har vi sagl om årel. Del finns olikauppfattningar om huruvida det är för lågl eller för högl. Atl pressa det upplill 75,85, kanske är definilivi för mycket- det kommer att tvinga fram myckel långtgående skogsbruksmetoder. Med dellayrkar jag bifall lill reservalion 1. Reservation 2 handlar om en samlad översyn avskogspolitiken. Det är faktiskt ett tryckfel atl vi står med på denreservafionen. Vi slår inle bakom den, och det hänger ihop med atl vi intekräver alt de obligatoriska skogsbruksplanerna skall avskaffas. Sä den punkteni reservationen kan vi inte slälla oss bakom. I övrigl kan vi i och för sigslödja den. Jag yrkar alltså avslag på reservation 2. I reservation 3 av las frågan omnalurvärdshänsynen upp. Visserligen har del skett en förbättring i deltasammanhang , men naturvårdshänsynen är ändå långt ifråntillräcklig. Ularmningen av växt- och djurlivet i de svenska skogarnafortsätter ju. Framför allt gäller det sådana arter som är knutna fill äldrelövträd eller äldre barrskog. Det handlar då om en hel del kryptogamer ochinsekter, eflersom arlrikedomen är störst bland dessa organismer. Men detgäller också en del andra organismer längre upp på skalan, exempelvis fåglar -hackspettar, ugglor osv. Procentuellt är utarmningen i lika allvarlig somutarmningen i 16 många andra länder. Ett tecken påden dåligt utvecklade nalurvårdshänsy- nen isvenskt skogsbruk är den myckel låga frekvensen av nalurreserval ochnationalparker. Det är endasl av den produktiva skogsarealen iSverige som är skyddad. borde vara etl minimum. Det finns ju många länder,även , som skyddar uppemot 5 %-ja, t.o.m. eller mer - av sinanalurmarker. Vid en internationell jämförelse ligger alltså mycketdåligt till i detta avseende. Jag skulle kunna komma med en mängd andra argument somvisar hur pass dålig den svenska naturvårdshänsynen lyvärr är. Av lidsskälskall jag dock avslå från det. I stället yrkar jag bifall fill reservationerna3, 4, 7, 9 och 10, som alla har med nämnda saker atl göra. Här handlar detockså om kravel på en översyn och en förbättring av skogsvårdslagen med enslarkare betoning på nalurvården. I reservalion 4 las frågan om konsekvensbeskrivningarnaupp. Den saken har flera talare före mig berört. Det behövs alltsåmiljökonsekvensbeskrivningar när nya skogsbruksmetoder eller främmandeträdslag osv. Med utgångspunkt i detta yrkar jag bifall även tillreservation 8. Av denna reservafion framgår del all contorla inte börsläppas fram mera - den är ju ett främmande trädslag för -, eflersom viinle vel hur allvarliga konsekvenserna av införandet av contorla kan bli.Miljökonsekvensbeskrivningarna har inte gjorls på ell fullgott sätt.Egentligen har man gjort väldigt litet i detta avseende. Det rör sig endast omlilel svampforskning och begränsade projekt. Man har inte något mera omfattandegrepp om della. Ändå har vi ju erfarenheter från andra platser runt om ivärlden som visar att införandet av nya arter kan leda till ekologiskakatastrofer på längre sikl. En skadeinsekt eller skadesvamp kan ju massförökasig i befintliga bestånd. En stor del av virkeslillgången går förlorad inomloppet av etl par år, och del skulle inle vara särskilt bra. Reservalion 11 av handlar omskogsbruksmetoderna. Vi pekar på några områden där vi anser all det ärberältigal med förbud. Det gäller då kemisk bekämpning. Medvetet sprids jugiftiga ämnen ul i naluren i syfte att döda exempelvis insekter, svampar ellerlövsly. Men naturligtvis dödas allt möjligt annat i naturen. Denkemiska bekämpningen slår alltså hårt mot ekosystemet Därför vill vi ha eltgenerelll förbud här. Vidare vill vi ha ell förbud mol gödsling med kväve påskogsmark. Skälet är helt enkelt atl kvävet till slor del lakas ul. 10-20 %försvinner direki ut i vattendragen och hamnar sedan i havet. Således ökarkvävegödningen av havet. Kvävegödslingen bidrar också till en ulslagning av denalurliga marklavarna som normalt skall stå för kvävefixeringen i skogsmarker.Det egentliga syftet med konstgödningen med kväve motverkas således. Däremot har vi inle någol emol kalkning ochvitaliseringsgödsling som innebär all magnesium och andra mineralnäringartillförs, vilka tyvärr lakas ur skogsmarken på grund av den fortgåendeförsurningen. Det är alltså just kvävegödslingen som vi motsätter oss. Vi vill också ha en begränsning av hyggesstorleken. Dejättelika hyggena på uppemol är en styggelse. Sådana hyggen motsätter vi oss. Dessutom vill vi ha ett principiellt förbud mothelträdsutnylljande och de mesl dramatiska formerna av markberedning, framförallt när del gäller hyggesplöjning. Men även den hyggesharvning som i dagförekommer kan i 2 protokoll 1988/89:112-113 vissa fallvara väl så allvarlig. Marken utarmas ju på grund av elt kraftigt ökatnäringsläckage, något som resulterar i markförstöring. Sådana här åtgärder kan Ivinga fram l.ex. konstgödsling.Detta är etl exempel på mycket dålig resurshushållning. Dessulom blir delnäslan omöjligl för oss människor att vislas i de områden som har drabbals avhyggesplöjning och helträdsutnylljande. Jag yrkar bifall till reservalionerna 11 och 12. I densenare pläderar vi för miljövänliga molorsägsbränslen, vegetabilisk olja,hydraulolja, smörjolja för motorsågar osv. Det finns alltså alternativ i dettasammanhang och dessa bör gynnas. I reservation 13, som jag också yrkar bifall till, tasfrågan om ädellövskogs-lagen upp. Vi vill att den lagen byggs ut ochförbällras, så atl den blir lillämplig även på skogar som inte har så stortinslag av ädellövträd. Mänga av ädellöviräden växer ju naturiigi i blandskogtillsammans med l.ex. Vidare vill vi att klibbalen skall klassas som eltädellövträd. Del beror naturligtvis på att framför allt klibbalkärren är myckelvärdefulla ur naturvårdssynpunkt. Klibbalen borde alltså omfattas avädellövskogslagen för alt på del sättet få ett bättre skydd och bättreutvecklingsmöjligheter i sin naturmiljö. Reservalion 14 handlar om naturvärdsgränsen för fjällnäraskogar. Egenlligen är del väl huvudfrågan . Såväl socialdemokrater sommoderaler har ju svikil sill vallöfte. De lovade ju alt verka för inrättandetav en naturvårdsgräns för skogsbruket i de fjällnära skogarna. När det gällerden diskussionen började det med atl domänverket avskaffade skogsodlingsgränsen- ulan förvarning, skulle jag vilja säga. Jusl då höll på medsin slora inventering av urskogen nedanför de fjällnära skogarna. Åtgärden bleven chock för Naturvårdssverige. De fjällnära skogarna är ju synnerligenvärdefulla för nalurvården. Här finns den sisla större svenska kvarvarandeurskogen. Trols det avskaffade domänverket skogsodlingsgränsen och sattesnabbi och i hög takt i gång med avverkning. Vägar drogs fram osv. Sedan komalltså debatten i gång. Vad som krävs i della sammanhang är egentligen ellåterinförande av något slags begränsning. Det gäller alt få en vetfig kontrollöver skogsbruket i de fjällnära skogarna. Just med hänsyn till det storanaturvårdsvärdet, det bistra khmalet i de aktuella områdena och svårigheternanär det gäller att åstadkomma en ålerbeskogning utan all mycket extrema meloderbehöver tas lill - jag tänker då på införandet av nya och främmande trädslagför att åstadkomma en ålerbeskogning - bör det finnas en nalurvårdsgräns. Denföreslagna naturvårdsgränsen innebär inte ett idiolslopp, som en del tycks tro.Man kan faktiskt fortsätta med småskaligt skogsbruk av samma slag som funnitstidigare även om den föreslagna naturvårdsgränsen blir verklighet. Vad man däremot skulle sätta slopp för är det storskaligakalhyggesbruk som domänverket och andra slora skogsbolag har börjat tillämpa ide akluella områdena, och del är ju delta som är del slora hotet. I reservalion 14 föreslår vi att en parlamentarisktsammansatt grupp tillsätts under medverkan av företrädare för såväl naturvårdensom ortsbefolkningen. Del gäller ju atl få en närmare precisering av hurgränsen skall gå- som detta arbele pågår anser vi - somframgår av reservalion 15 - att det behövs elt moralorium för den här typen avstora kalhyggen i de fjällnära skogarna. Jag yrkar således bifall till reservation15. I och för sig innebär det inle etl idiotslopp - med undantag av de nyakalhyggena. Del är alltså O.K. all fortsätta med stamblädning, gallring,röjning osv. Anledningen lill alt det behövs dt moralorium är att detär nödvändigt att förhindra en rusning, all förhindra all man hugger ned såmyckel som möjligt under den lid som arbetet med planeringen avnaturvårdsgränsen pågår. Tyvärr är del lilel av det vi redan upplever. Vi harför övrigt också upplevt sådant i samband med inrättandet av nafionalparker,där man passar på att hugga ner så mycket som möjligt.Då förfelas syftet I reservation 17 kräver dessulom altdomänverket skall få direktiv alt inle anlägga vägar eller avverka ovanför dengamla skogsodlingsgränsen, naturligtvis i precis samma syfle, nämligen atlrädda vad som räddas kan av de fjällnära skogarna. Tyvärr har mycket redanfallit. Jag kan bara beklaga att socialdemokrater och moderater har svikit iden här frågan. 6 JANFRANSSON (s); I flertalet av de motioner som behandlas idet belänkande om skogspolitiken som vi nu diskuterar förs fram den storabetydelse som skogsnäringen har för svensk ekonomi och därmed för vår välfärd.Samtliga talare har varil inne på detta. Det är mycket bra att denna bredainsikl finns så väl förankrad i riksdag. Även jag vill understryka altskogen är en mångsidig resurs, som måste vårdas väl. Vad vet då den breda allmänheten om den svenska skogen ochsvenskt skogsbruk? har låtitgenomföra två intervjuundersökningar för alt söka svar på den frågan. Avundersökningarna framgår bl.a. alt många tror alt man utarmar skogen genom atlavverka mer än tillväxten och att stora arealer besprutas mot lövsly . Fakta om skogen säger något helt annat. Bruttotillväxlen ide svenska skogarna är , och avverkningennärmar sig nu . Det har aldrig någonsin tidigarefunnits så myckel skog och så myckel skog som växer i vårl land, och klyftanmellan tillväxt och avverkning har heller aldrig varit så stor. Den ökar också. Av betänkandet framgår alt spridning av bekämpningsmedelöver skogsmark för bekämpning av lövsly är förbjuden, och annan kemiskbekämpning förekommer i myckel begränsad utsträckning. Del är naturligtvis förståeligt om företrädare förskogsnäringen känner en växande oro för atl allmänhetens uppfattning om bl.a.fillväxt och avverkning, som är så felaktig, skall mynna ut i krav påpolifiska åtgärder för atl minska avverkningsvolymerna. Sådana krav framförs ireservation 1 från . Jag noterade atl nu modererade det tvärsäkrakravel att uttaget skulle vara . Ja, det måste varamycket svårl att på nuvarande basis säga var gränsen går. Jag känner ändå enviss sympati för resonemang - självfallel finns del en gräns