prot · GC0912 · 1988-12-31 00:00:00 — säger att jag angrep hårt förmatmomsen. Nej, det tycker jag inte atf jag gjorde. Detta får inte BirgerSchlaug ta som något hårt angrepp. Jag efterlyste en redovisning avmiljöparfiets förslag: På vad skulle momsen sänkas och på vad skulle den höjas,och vad blir de ekonomiska konsekvenserna för en tväbarnsfamilj? Det var defrågorna jag ställde. har gett besked på ett par punkter ochexempelvis sagt atf pä nötkött som är obearbetat - jag antar aft det fär varastyckat - skall det vara sänkt moms men infe på fläskkött. Det innebär atf manfår sänkt moms pä oxfilé och annat helt nötkött, medan man för fläskkorv,, blodkorv, blodpudding och annat som är fläskprodukter ellerbearbetade produkter inte får nägon sänkning av momsen. Jag tycker aff BirgerSchlaug skall förklara för oss hur detta kan hjälpa barnfamiljer ochlåginkomsttagare. Förstod jag rätt skall man inte förnyabilparken och inte heller köksmaskinerna därför aff det drar energi ochförbrukar råvaror. Jag hoppas - om det nu blir så - att vi kan få över såmycket aft vi kan förstärka och ambulansen, så att vi kan klara avolycksfall och bränder som inträffar i en framfid med anledning avmiljöpartiets förslag, om de genomförs. Det är självklart aft man måsteinvestera sig ur dessa problem om man infe skall förbjuda bilkörning helt! Jag vill också fråga: Skall vi ha ett generelltinvesteringsförbud för miljövårdsätgärder? Alla investeringar drar ju resurser,och investeringarna på miljöområdet kan vara ganska omfattande! 170 () replik : Jag vill säga till att jaginte ställer upp på denna debattnivå. Var och en kan läsa i protokollet vad jagsade och sedan vad påstod aff jag sade. Till vill jag säga: Jag tycker aft det ärmycket som är bra i skattepolitik. Principerna har sina fördelar. medkonstkväve och bekämpningsmedel. Ni accepterar , ,som är den aktuellasiffran, men för att man skall kunna styra över till eft miljövänligt jordbrukhandlar det om atf lägga på , och det blir infe ,som säger, utan . ställde ni er i riksdag bakomharmonisering till EG. Det innebär anpassning utan inflytande. Det är nästanvärre än medlemskap! målar också upp en märklig bild avmiljöpartiefs handelspolitik och säger atf vi vill isolera . Inte alls!Vi vill självfallet ha kvar frihandelsavtalet med . Men ett stort fel med EGär att man skall sätta upp faggfråd, bildligt talat, mot u-världen, och detställer vi aldrig upp pä. Jag vill för först och främst klargörasjukvården. Var det inte i som ställde sigbakom sex timmars arbetsdag i sjukvården för atf få bättre arbetsmiljö och föratf få fler människor aft arbeta? Jag bara frågar. Jag tror att det var så. Vi i de gröna vill sänka skatter och avgifterpå arbete med totalt , 18 miljarder i arbetsgivaravgifteroch 5 miljarder i inkomstskatter som skall gynna låginkomsttagarna. BoLundgren, vi vill sänka arbetsgivaravgifterna i glesbygden , och vivill sänka skatterna inom vårdsektorn. Det är för atf vi tar hänsyntill just det har talat om. var i vanlig ordning inne pä basmaten. Jaghinner inte i detalj gä in på ämnet, men jag skall fa upp en sak som KjellJohansson kan tänka på när han kommer hem. Tycker attsalarna skall leva? I sädana fall skall det till sätt atf se pä basmat. Om haven skall leva ochsalarna skall leva, bör vi minska fläskprodukfionen och i stället hanötkreatur. kan tänka på varför, men det finns en rak ochekologisk linje i defta. och talar bara ommarginalskatter. Det är eft förföriskt begrepp som är fill för aff förvilla.Lät oss i stället fala om inkomstskaften. och villsänka inkomstskatten med . för dem som tjänar en halv miljon kronor.Folkpartiet vill höja skaften för två miljoner deltidsarbetande kvinnor. Vad ärdet för fördelningspolitik? Både och talar om att manskall kunna leva på sin lön. Men det är ju ändå struntprat när partiernasamfidigt vill sänka skaften för höginkomsttagarna. Skall man leva pä sin lönskall vi sänka skatten för låginkomsttagarna? Talmannen anmälde aft , och anhållit aff fill protokollet fä antecknat att de inte ägde rätt fillytterligare repliker. 171ARNE KJÖRNSBERG (s): Den här debatten påminner litet om defrågetävlingar som fanns i svensk TV . Programledaren delade iblandut extra betänketid. Jag fick det efter och . Låt mig uppriktigt säga; Jag behövde faktiskt ingenextra betänketid. Frågorna och uppläggningen av anförandena var precis som jaghade väntat mig. Herrarna var, med förlov sagt, förutsebara i alla avseenden. Därefter slumpade det sigså att det blev middagspaus och jag fick extra betänketid efter ,och anföranden. Men även i den delen gällersamma sak, även om i vissa avseenden överraskade mig. Jagåtergår fill TV-programmet och jämförelser. behövs det bara atf det när jaghar svarat på frågorna dyker upp en domare som på finlandssvenska säger:"Domaren säger aft svaren är rätt." Men någon sådan domare har vikanske infe här. Skämtåsido, herr talman. Jag har tänkt atf ta upp tre block i detta anförande. Minavsikt är atf diskutera "Varför skatter?" Jag skall också diskuteraskatteplanering, skatteflykt, skattefusk och vad vi socialdemokrater villåstadkomma med skattesystemet på kort och litet . Frågan är kanske Utet banal, litet barnslig, men trots det, ellerkanske just därför, behöver den ställas. Detfinns en del människor, oftast politiker, som närmast frossar i ordetskattetryck. Låt mig erkänna att när jag förberedde detta anförande tänkte jagpå bl.a. , som använde defta ord jag vet infe hur . Detvar skattetryck, skattetryck, och skattetryck igen. Jag tycker aft det finnsskäl aff ersätta eller i varje fall komplettera med ordet utgiffstryck. Var detnågon som hörde använda det ordet en enda gång? Ni hörde alldelesrätt - inte en enda gång använde ordet utgiftstryck. Defta budgetårkommer utgiffstryck och skattetryck aff väga ganska jämnt. Det har fordrats sexår av socialdemokrafiskt regeringsansvar för att komma fill defta jämviktsläge.Som bekant var det annorlunda under de borgerliga åren. Då var utgiffsfrycketefter sex borgerliga år högre än vad det är , och detfattades nästan i "" portmonnä. Jagrefererar till en riksdagsman frän samma valkrets som den jag kommer ifrån.Södra , dvs. Varförskatter?, löd frågan. Svaret är naturligtvis atf vi i vårt land har bestämt ossför atf vi vill ha ett välfärdssamhälle. Jag tror atf om man inte är alldelesideologiskt förblindad så erkänner man aft vi fakfiskt har eftvälfärdssamhälle. Visst finns det brister. Visst finns det sådant som inte ärså bra, och visst finns det sådant som är vrängt och orättvist. Men i huvudsakär ett välfärdssamhälle. Om inte förr, så märker man det när man självär utomlands eller pä reakfionerna hos besökande från andra länder. Jagskall strax återkomma fill frågan om värt välfärdssamhälle, men först några ordom den allmänna inställningen fiU skatter i vårt land. Det finns de som heltfrankt påstår atf skatterna håller på aff förkväva människornas frihet och denenskilda äganderätten. fillhör dem som i varje fall brukar tangeraden gränsen. Defta är naturUgtvis milt sagt en överdrift, för att inte sägastruntprat. Visst finns det i , liksom i nästan alla andra länder, ettmissnöje med skatterna. Det hör liksom till. Man skall skälla påfinansministern, sedan spelar det ingen roll om han heter ellerKjell-Olof . Men ändå, i vårt land finns det en bred uppslutning kring ettskatteuttag som Ugger högt. För resten, är det inte sä aft finansministern,vare sig han heter eller , hos de allra flesta svenskar ärrespekterad och, i varje fall pä sikt, brukar bli något av en politisk idol idetta ords bästa bemärkelse? Kommerni ihåg TV-programmet som sändes frän ivåras? Vad är det man minns? Ja, jag kommer ihåg aft det var mycket vackertväder hela veckan. Jag kommer ihåg meteorologen som frän olika vackra platser iSverige läste upp sin väderprognos för US A;s olika delar med en sådanhastighet'att han näsfan snubblade över orden för aft hänga med i svängarna.Men framför allt kom jag ihåg intervjun med en svensk familj, det var en kvinnaoch en man, som fick frågan av programledaren om det som kallades det enormthöga svenska skattetrycket. Det jag allra bäst kommer ihåg är atf mannen bl.a.sade: Visst betalar vi höga skatter i . Men, jag har en bror som har MS.När han kan få en bra vård och leva ett människovärdigt liv betalar jag gärnaen förhållandevis hög skatt. På något sätt märkte man atf detta gick tillhjärtat hos programledaren. I far vi också på defta sätt ansvar förvarandra. är fantastiskt, var reaktionen. Mendet är infe sä konstigt att rnan reagerar så om man kommer från . Där finnsingen fungerande barnomsorg för det stora flertalet människor. Det finns ingetfungerande föräldraskydd. Aft få barn innebär ofta aft kvinnan förlorar sittarbete. Det finns ingen ekonomisk grundtrygghet för barnen vid exempelvisskilsmässa. Det finns ingen fungerande äldreomsorg. Man vet knappast vadoffenfUgt finansierad hemtjänst och färdtjänst är. Så här kan man rada uppområde efter område. Jag tror det är därför som många amerikaner, inkl.programledarna i TV-programmet, blir så förvånade, imponerade och faktisktglada när de möter det svenska välfärdssamhället. Visst betalar ni högaskatter, säger de, men ni får ju något för skatterna. Välfärdi fär endast de resursstarka. I är välfärd en medborgarrätt. Amerikanarnabetalar skyhöga avgifter för utbildning, vård och omsorg. I har vi lågaeller inga avgifter. Både och hade ungefär samma utgångsläge närdet moderna samhället skulle byggas. Våra länder valde olika vägar. I ansvaret på den enskilde individen. Budskapet var och är att: "Du kanom du vill." Men vilken chans har barnen i de svarta områdena där kanskehälften av föräldrarna är drogmissbrukare? Vilken chans har de barn vilkasfäder är försvunna? Vilken chans har de långvarigt sjuka eller arbetslösa? ISverige valde vi en annan väg. Här sade vi: Vi skall fa ett gemensamt ansvarför varandra, ett gemensamt ansvar för atf alla skall fä en rimlig chans ilivet. Det innebär en allmän sjukvård, omsorg, utbildning och ekonomisk grundtrygghet.Det hjälper också dem som har det svårt aff göra det bästa möjUga av sina liv.Vi har i vårt land saft medmänsklighet, humanitet oeh solidaritet främst. Där,precis där, har vi förklaringen till våra förhållandevis höga skatter. Föratf klara detta som jag nu har talat om har vi, ibland i ganska stor enighet,ibland efter hårda strider och i oenighet, bestämt hur vi skall betala vårautgifter. Vi har byggt upp ett skattesystem där principen har varit aff viskall betala efter bärkraft. Dess värre har denna princip alltmer urholkats, Ivissa fall beror det på grundläggande förändringar, i vissa fall, dess värreallt fler, beror det på att en del medborgare drar sig undan och gör allt föratt inte fa sin del av ansvaret. kallas nästan allaåtgärder som är fill för aff sänka skaften för skatteplanering.Förr, för omkring fio år sedan, var skafteplanering näsfan synonymf med atfförskjuta inkomsterna och därmed skattebefalandet . Det handlade ofta omexempelvis pensionsförsäkringar. döljer sig bakom det ganska neutralaordet skatteplanering sådant som vi förr kallade för vad det var och är-skatteflykt eller skattefusk. Jag tror aldrig att vi kan få eft skattesystemutan kryphål. Till lagar och förordningar måste läggas något som vi kankalla etik, i brist på bättre kanske. Tyvärr tänjer en del människor ochinsfitufioner gränserna långt utöver det som jag tycker är etiskt och moralisktacceptabelt. Dessa människor gör defta ofta m.ed hjälp av skickliga och mereller mindre skrupelfria experter. De människor som gör det lever ofta pä enstandard och under levnadsförhållanden som det stora flertalet människor iSverige infe ens drömmer om att komma i närheten av. Defta måste fördömas. Det sfär helt klart atf en del människor har blivit vadjag skulle vilja kalla fartblinda. De gör vad de kan för att "lura", som de säger. snuddade vid defta i siftanförande. Vad hade han att säga? Ja, han sade det sorn moderater allfid säger:Sank skattetrycket. Inte ens själv tror på aft det löser problemenmed skatteundandragande. Det visar, och det vet , allainternafionella jämförelser. Sedan socialdemokraterna fick fillbaka regeringsansvaret1982 har rege-. ringen lagt fram 22 förslag som har haft till syfte atfförsvåra eller omöjliggöra olika former av skattefusk och skatteflykt. I samfligadessa fall har moderata samlingspartiet här i röstat mot dessaförslag. Man kan i dessa fotbollens dagar säga att det står 22-0 mellansocialdemokraterna och . För fullsfändighefens skull skall jag sägaatf och i något mer än hälften av fallen stött regeringensförslag. Den naturliga frågan fill företrädare är: Varför röstarni alltid mot förslag som syftar till, aff i varje fall i nägon män, stävjasädana här yttringar? Det skall bli spännande aft se hur ni i deborgerliga parfierna kommer aft ställa er när vi skall ta ställning tillregeringens förslag beträffande kommanditbolag. frågade man litet skämtsamt: Vad gör de på bankenefter kl. 3? vet vi det. På allt fler banker startar man kommanditbolag ochupprättar ufdelningsfonder som bara har eft syfte, nämligen att sänka skaftenför människor som redan har det ganska bra. I den heliga konkurrensens namnkonstruerar man den ena vidlyftiga och tvivelaktiga metoden efter den andra föratf hjälpa en utvald grupp av sina kunder atf undgå en rättvis beskattning. Vilovar att vi skall fortsätta atf sy igen de maskor i skaftenätet som är förgrova, men defta kommer dess värre troligen aldrig aff räcka till. Vi måstekräva av bankerna och andra ansedda institutioner atf de inte medvetet bidrartill sådana åtgärder som bara syftar till skatteundandragande. Det behövs ettvisst mätt av självsanering. Det behövs moral och etik. Man måste faktisktrespektera lagarnas anda. Innan jag avslutar mitt anförande vill jag göra enkommentar till anförande. Han sade att friåref skall finnaskvar av fördelningspolifiska skäl. Det vore bra om för migkunde förklara det fördelningspolitiskt riktiga i följande. Min gode vän som ärATP-pensionär har . Om han blir sjuk och hamnar päsjukhus skall han intebetala något. Å andra sidan skall en mig närstående person som arbetar på ettkonfektionsföretag i och tjänar . per dagom hon hamnar pä sjukhus. Min korta och enkla fråga är: Vad är det som ärfördelningspolitiskt riktigt i detta? Sedan vill jag kommentera det som sade omtennisspelarna. Det som sade mäste ha varit mycket roligt,eftersom stod i denna talarstol och log, och han t.o.m.skrattade, och jag tror atf det behövs en hel del för att få honom till det. Jag vill också påminna om att första gången , tror jag, då de borgerligapartierna infe hade regeringsmakfen, och för att vinna måste mandessutom fräna . Sä fill det sista avsnittet, herr talman. Regeringenkommer att lägga fram eft förslag om sänkning av marginalskatterna för 1989.Detta skall ses om ett led i en rner långsiktig skaftereform som skallgenomföras när de utredningar som arbetar är klara. Socialdemokraternasavsikt är att ta ett helhetsgrepp. Vi kan inte fortsätta att lappa och laga pädet nuvarande systemet. Det finns vissa grundläggande problem som vi skallrätta till. Det handlar bl.a. om skatteundandragande. Jag påminner otn det jagsade om kommanditbolag och utdelningsfonder, Vi måste skapa regler som innebär att skatten på arbetetsänks och skatten på kapitalvinster höjs. Våra riktmärken för de förändringarsom skall göras - att systemetskall bli enklare, - aft systemetskall bli rättvisare, - aft defördelningspolifiska inslagen skall slå igenom bättre, - att skatternamer effektivt skall fördelas efter bärkraft, - att det skallfinnas färre undantag och särregler, -aft möjligheterna tillskatteplanering, skattefusk och skatteflykt skall försväras, - att det skalllöna sig bättre aft arbeta och spara och - att det skalllöna sig sämre aff låna, frixa, dribbla och göra avdrag. Detta var vårt budskaptill svenska folket i valrörelsen. skall vi lägga fram förslagen häri . 172 () replik: Jag ser verkligen fram emot attsocialdemokraterna för en gångs skull sätter pä pränt det som de i valrörelsenoch päparfikongresser går ut och talar om. För hitintills har vi inte upplevtatf de har gjort det. Det skall bli en mycket intressant höst med skatteförslagm.m. som skall läggas fram för aft åstadkomma en rättvisare fördelning. Jag vill bara säga atf det var stor fur att vi under dedär sex borgerliga åren, som vi får höra talas om stup i kvarten, förde enrättvis fördelningspolifik som inte slog mot låginkomsttagare och mot dearbetslösa under den kraftiga lågkonjunktur som rådde. Vi har fått etterkännande även från personer i egna kretsar för atfsysselsättningspolitiken då var ganska enaståendeäven om arbetslösheten var relativt hög, men jämfört med omvärlden mycket låg. har klyftornafaktiskt ökat. Det är detta som ingen talar om. Ni talar om skatfefifflarna somägnar sig åt spekulafioner och om storföretagen. Men dessa har ju hela fidengynnats av er politik. Ert tal är ju bara retorik så länge ni infe kan visa pånågot annat. Ni har inte heller efterlevt lagarnas anda. Ni efterlever inte ensgrundlagens anda när ni hittar på engångsskatter och retroaktiv beskattning. Nifår alltså se till aft den efterlevnaden blir bättre. Sedan fill den offentliga sektorn. Man kan säga aftSveriges välfärd vilar på en fidsinställd bomb. Ni har misskött den offenfligasektorn, skulle jag vilja påstå. Så var inte fallet under de sex borgerligaåren. Det är omvittnat i fackliga fidningar från dem som är anställda inom denoffentliga sektorn. Men det är kanske där ni tänker åstadkomma en förändring,oeh i så fall ser vi fram emot det. Jag tycker inte ni skall förhäva erspeciellt mycket. I det här valet har det svenska folket röstat på enhögkonjunktur, inte på socialdemokraterna. Sedan vill jag ta upp frågan om banketiken, för det ärnågonfing som vi måste diskutera. Jag tror aft bankerna nu börjar förstå attockså de själva måste börja diskutera etikfrågan, för bankerna kan inte få varaett instrument för att uppmuntra fill skatteundandragande på ett sätt somstrider mot bl.a. den generalklausul som ni har genomfört. Behovet av engeneralklausul visar att vi har en lagstiftning som tillåter sådant som mansedan måste förbjuda i en annan lag. Det kan inte vara vetfigt. Jag hoppas atfvi kommer atf kunna ändra på det med de tre skaffeutredningarna, så atf detblir Utet mindre användning för en sådan generalklausul, 173 BO () replik: Välfärd är infe detsamma som offenfligverksamhet. Den är sä mycket annat, och den offenfliga sektorns problem kanlösas på mänga oUka sätt, infe bara genom offentlig produkfion och offenfligfinansiering. Hur ser egenfligen det socialdemokrafiska samhälle uf somArne Kjörnsberg och andra viU skapa? Jo, man prioriterar kollekfiva lösningaroch offenfliga monopol, vilket leder till höga skatter. Det är ofrånkomligt,eftersom dessa finansieras genom skatter. Detta innebär atf medborgarna blirutlämnade åt poUtiker och polifiska beslut. Visst kan man lösa en hel delproblem gemensamt, men vad händer när det infe fungerar längre? Vad tycker demänniskor som inte får den sjukvård de efterfrågar, som ser atf människor dör iköer fil! När man bara satsar pä offenfliga monopol och inte germänniskorna valfrihet där de själva kan påverka sin egen situation, då har maningen egentlig välfärd. Det är rätt viktigt atf komma ihåg detta. Det märkligaär dessutom att det finns några som har valfrihet. Vilka har det isocialdemokratins ? Jo, de som har tillräckligt mycket pengar för atfäven efter skaft kunna välja andra alternafiv än dem som socialdemokraterna ärberedda att tillåta. Vi moderater och de andra borgerliga parfierna vill föraen politik som ger valfrihet. Vi vill inte atf de statUga pengarna, 10miljarder fill barnomsorgen, skall gå fill kommunpoUtiker rakt upp och ner. Vivill aft ungefär hälften skall gå direkt fillföräldrarna, som själva kan bestämma. Vi vill ha försäkringslösningar inomsjukvården som ger alla rätt fill god sjukvård och rätt aft välja själva. Vivill ha en allmän arbetslöshetsförsäkring, inte bara gynna dem som klarar sigbra på arbetsmarknaden. Höga skatter motverkar välsfåndsuf veck-Ungen. Endetalj, : 22 förslag har ni lagt fram för aft motverkaskatteplanering. Ändå fungerar det inte! Det är precis samma sak som att manplötsligt får värk och tar 22 olika smärtstillande tabletter. Men den enavärken efter den andra kommer ändå tillbaka. Orsaken är naturligtvis aft maninte har blivit av med den grundläggande orsaken. Det grundläggande är att vihar marginalskatter pä , Det stimulerar-om jag fär använda ettlitet konstigt uttryck - människor fill den skatteplanering som är oönskad avoss alla. Era 22 förslag fungerade inte. Varför skulle vi ha ställt oss bakomdem? Det som fungerar är aff man gör någonfing åt orsaken, dvs, sänker detsvenska skattetrycket. Det är detta man skall göra. Jagskall sluta med aff fråga två saker. Den första frågan ärviktigast, så prioritera den: Varför är det i det samhälle socialdemokraternavill skapa bara de välbeställda som skall ha en chans att välja? Varför skallman ha ett skattesystem som motverkar välståndsutvecklingen? 174 () replik: talade om välfärdssamhälle. Visst är fint på mångasätt och vis. Och skatterna får vi ut väldigt mycket av, det skall vi ocksåkunna erkänna. Men bevare oss för krämarliberalerna, för sådant är infe bra.Visst kan man ha flera privata småskaliga alternativ på lokal nivå, tycker vi.Och visst kan man ha kooperativa lösningar i stället för bara offenfliga. Visstkan man satsa på familjekooperafiv, men det är ni infe så pigga på ute ikommunerna. Nogbör socialdemokraterna tänka över frågan om människans frihet och hennes maktöver sift eget liv. Den frågan är väldigt viktig. Varför skall man t.ex. infeha rätt atf bli dagbarnvårdare åt eget barn om man vill det? Varförskall man inte ha en skolpeng som följer eleven sä aft barnen och föräldrarnasjälva får välja vilken skola barnen skall gä i osv.? Det finns mycket somsocialdemokraterna tyvärr har fastnat i. Sedanfill det här med välfärdssamhället. Visst har vi mycket prylar och en storvaruomsättning. Det är väl bl,a, sådant som socialdemokraterna av anno 1988menar med välfärd. Men det görs också ett självmordsförsök i . Det är infe välfärd. Vi släpper ifrån oss mera radioakfivtavfall per person från kärnkraften än något annat folk. Vi släpper ifrån oss percapita mer tungmetaller än de flesta andra folk. Vi släpper ifrån oss merlösningsmedel till luften och vatten per person än nästan alla andra folk. Visläpper ifrån oss mer kväveoxider per capita än de allra flesta folk. Än värreegenfligen är atf vi gör slut på våra ändliga naturresurser som det har tagitmiljoner och miljarder år atf bygga upp. Vi.i gör slut pä sädananaturresurser i större omfattning än de flesta andra, för aft inte säga allaandra, folk. Det är inte välstånd långsiktigt, utan det är livsfarligt. Vårlivsstil och vår varuomsättning är fullständigt omöjliga i global skala. Skallvi fä välstånd på sådana villkor, då vill infe jag vara med. 9Riksdagens protokoll 1988/89:12 175 (vpk) replik: Till ledamoten vill jag säga aft det enda han egentligensaknade var möjligtvis en domare. Jag skall inte villfara honom pä den punkten- jag vill infe bli domare. Möjligtvis kan jag säga att en del av deprincipiella synpunkter han framförde låter intressanta. Men jag skall infeställa några retoriska frågor till ledamoten . Jag skall försökasmälta de synpunkter han hade, utnyttja min betänketid oeh ge eft ord på vägentill ledamoten , ett ord om vänskap. Det är viktigt i poUtiken. Jagtänker på den gamla sagan av om vänskap: Vem skall trösta Knyttet?PoUtiken har också med vänskap att göra. Var söker socialdemokraterna sinavänner i det korta perspektivet? Det korta perspektivet handlar inte omprinciper utan om marginalskattesänkningar på , . till demsom tjänar en halv miljon. Och vilka skall man ha till vänner aff genomföra detmed? Moderaternatycker att de som tjänar mest skall få mest. Men de kräver, det har vi hört,även skattesänkningar för dem som har litet eller näsfan ingetdeltidsarbetande. Folkpartietvill sänka marginalskatterna.