prot · GC0981 · 1988-12-31 00:00:00 — När resurserna är begränsade är del viktigt atl satsa merrejält pä den verksamhet som är etablerad, där man verkligen jobbar med dessafrågor och har en målsättning, bl.a. atl öka kvinnorepresentationen.Kvinnoorganisationerna har ju en oerhört stor bredd på sin verksamhet, och detär viktigt att de tillförsäkras medel, sä att de fär en sådan ekonomisk bas attde kan planera sin verksamhet och arbeta vidare. De ulfören pådrivandeverksamhet för alt öka jämställdheten på olika samhällsområden, och det ärviktigt och angeläget. 167INES UUSMANN (s) replik: Jag vill återigen hålla med all de politiska kvinnoförbunden gör ett oerhört värdefullt arbete både förjämställdheten och för kvinnosaken. Det är också viktigt att nå nya grupper,bl.a. de arbetsmarknadsanknutna organisationerna, som särskilt behöver kommamed i denna diskussion. Den skulle vi inte nå om vi bara satsade pengarna på deetablerade kvinnoorganisationerna. Vi får kanske göra gemensam front när de politiskakvinnoorganisationerna vill ha mera pengar, men det är en annan fråga. 168CHARLOTTE () replik: Herr talman liden senare kampen om mera pengar tillkvinnoorganisationerna skall jag gärna ta del, men vill jagpoängtera att här föreslår 5 miljoner mer än vad socialdemokraternavill satsa på jämställdheten i detta fall. De pengarna tycker jag skall gä lillJämO och till olika projekt. säger att det är en ny tanke fränfolkpartiet att vi vill satsa extra på projekt. har vi sett attprojekten var bra. Vi vet alt del finns en hel rad organisationer som har braprojekt och goda ansökningar, och då lar vi vårt ansvar och ser till atl läggamer pengar på just den verksamheten. Konstigare än sä är del inle. Jag har här nägra olika ansökningshandlingar, och delgäller , , , Lantbrukarnas riksförbundoch en hel mängd andra organisationer, som kanske inte i alla situationer hargjort sig kända för att kämpa för atl vilja ha fler kvinnor och störrekvinnorepresentation, men som är beredda att ta ett tag. Då är delunderligt att socialdemokraterna inte släpper till mer än 3 miljoner. Enfördubbling av detta anslag skulle göra att kvinnorepresentationen säkertförbättrades. Jag kan ta som exempel, där man satte inpengar för just ett projekt, varefter kvinnorepresentationen ökade med 163 %.Så bra går det naturligtvis inte i alla fall, men det är värt etl bättreförsök. Satsa pä JämO och de olika jämsiälldheisprojekten, och visa att ni ihandling menar någonting med allt jämställdhetslal! 169 () replik: Det finns många projekt som kan beskrivas,och mänga är bra medan andra kanske inte är lika genomtänkta. Departementetmenar att man kan klara denna fördelning med de medel som har föreslagits. Jaglitar på att det kommer att ske en bra fördelning, så att det blir en brautvärdering, som kan leda någonstans. När det gäller , som hade en ökning i de indirekta valen, var representationen för kvinnor . Dä blir 163 %naturligtvis inte så mycket i hela tal. Tredje vice talmannen anmälde allCharlotte anhållit att till protokollet få antecknat att hon inte ägderätt till ytterligare replik. 170KERSTI () repHk: Jag vill gärna ta fasta på det : atl det kanske är dags att göra en gemensam sak och försöka öka dessaanslag. Jag anser att del är viktigt. Vi är inte i mot projektverksamhet, men vimenar att det måste finnas ordentliga resurser när det skall göras satsningar,så att del verkligen blir någonting rejält, som jag sade. När del nu inte finnsmer pengar är det viktigt atl satsa på den verksamhet som är etablerad, och närvi vet att kvinnoorganisationerna bedriver detta arbete är det angeläget alt defår ökade resurser, så att de kan fortsätta med detta. Jag tar fasta på detta att vi skall göra gemensam sak ochförsöka få mer pengar, så att kvinnorepresentationen och även arbetet förjämställdhet i olika sammanhang i samhället kan öka. Tredje vice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt tillytterligare replik. 171MARGO (vpk): Under en följd av år har vpk i motionerställt krav pä ökade anslag till JämO. har vi inle väckt någon sådanmotion, och del beror inle på att vi har ändrat uppfattning om JämO:s behov,utan det är helt enkelt en miss i vårt interna arbete. Tyvärr hann vi aldrigrätta till den vid utskottsbehandlingen av ärendet, men JämO behöverhelt klart ökade resurser. JämO är en relativt ny myndighet, och det medför speciellaproblem. Man kan säga att JämO fortfarande arbetar i uppförsbacke. Man har inte ens hunnit skala av toppen pä berget. Detinnebär alt JämO bara hinner arbeta med de rent principiella fallen. Allakvinnor som har blivit diskriminerade pä arbetsmarknaden, och som inte bedömssom principiellt intressanta fall, kan inte få sina fall behandlade, utanhänvisas lill facket, som får sköta konflikten med arbetsgivaren. Det ärgivetvis inte bra. JämO påpekar att man inte har tillräckliga resurser för attkunna gä ut och arbeta förebyggande, t.ex. ha en verksamhet inom facken där mansprider kunskap om jämställdhetsarbetel. JämO är faktiskt en myndighet som arbetar med att på siklavskaffa sig själv. Om JämO får en möjlighet att göra ett tillräckligt bra ocheffektivt arbete kommer inte JämO att behövas. Del innebär att varenda kronasom vi satsar på den här verksamheten kommer att betala sig genomatt JämO som myndighet inte behövs längre. Därför anser jag att det är oerhörtvikfigt att JämO får de här pengarna för att kunna arbeta utåtriktat medinformationsverksamhet. Om motion och förslag utmärks av allmänvälvilja, tycker jag atl och socialdemokraternas inställningpräglas av rena småaktigheten. För sedan när började vi diktera i detalj vadpengarna skulle användas till? Det kan knappast vara vär uppgift som politiker,utan vi anger riktlinjerna. Dessa riktlinjer finns angivna i motionen och ireservationen: handläggartjänst med uppgift att bedriva information omjämställdhetsarbetet. Det är klart att pengarna inte bara behövs till lönen,utan det uppsökande arbetetkostar ocksä pengar. Jag tycker att vi kan ha tilltro till JämO, att de självakan avgöra pä vilket sätt de här pengarna skall användas. Jagyrkar bifall till reservation nr 1 i betänkandet. 172 () replik: Margö , tilltro till JämO ärfaktiskt vad vi har. För JämO har inte begärt några ytterligare tjänster ellerde här medlen i årets äskanden. 173ANNA (): Det är inte den lättaste uppgiften att sä härsent och eftersa mänga inlägg, så mycket flödande energi, tadel sistaanförandel. Jag tänker be herr talmannen om tillstånd att få flytta mig envecka tillbaka i tiden, till den dag dä detta anförande egentligen skulle hahållits - . Det är den lämpligaste dag man kan länkasig för elt inlägg i jämställdhetsfrågan. de gröna har inte väckt nägon egen motion omjämställdhet. För oss - som för allt fler i dagens samhälle - är jämställdhetenen självklarhet, som vi gröna materialiserar genom att sä långt möjligt hållaoss inom gränserna när det gäller att fördela uppdrag och tjänstermellan män och kvinnor. I stället för partiledare har vi tvä språkrör utanförriksdagen och tvä företrädare i riksdagsgruppen, en man och en kvinna i bådafallen. Del kostar oss ingenting. Inom andra partier arbetar man också medjämställdhetsfrägor mer eller mindre framgångsrikt, men i alla fall framgångsrikt.Inte heller del kostar någonting. Egentligen är det ju en skam att vi i ett modernt samhällebehöver en jämställdhelsombudsman - ibland en kvinna - men ännu behövs ombudet,tyvärr. Inom kvinnoorganisationerna gör man stora insatser för jämställdhet,utan alt det kostar särskilt mycket. Kanske kostar det mer för männen, eftersomvar och en av sex mansgrupper fär . för sin verksamhet, medan var ochen av 110 kvinnojourer fär . Allt som allt får ju kvinnorna ändå mer,men det är också fler kvinnor som behöver hjälp. Eller är det så? Vad kostardel alt läka och trösta och ge människovärdet åter till våldförda kvinnor? Hurmänga kronor behövs för alt ge männen balans och människovärde åter? Till jämställdhetsfrågorna hör naturligtvis den att gekvinnorna lika representation i statliga och kommunala styrelser, i nämnder ochandra beslutande organ. 1 anser vi allmänt all kvinno- resp.mansorganisationerna når bättre resultat till lägre kostnader, än om direktivkommer från myndighetshåll. I jämslälldhetsarbelet är del mest fräga om uppmuntranoch hjälp, personliga kontakter, förebilder, goda samtal. Del är en fråga ombarnuppfostran, förståelse för ungdomarnas problem och vardagsliv, om förmåganall lyssna på vad som sägs och varför, oavsett om den som talar är man ellerkvinna, ung eller gammal. Jämställdhet är också en fråga för frisk och sjuk, svenskoch tysk, kurd och iranier, svart och vit. . . Egentligen är det sä enkelt. Det är en fräga ommedmänsklighet, och det kostar ingenting. Det är däremot givande för allaparter. Men närjämställdhetsproblemen tas upp är ändå det vi först tänker pä obalansenmellan mannens och kvinnans rättigheter och möjligheter, den obalans som harsina rötter i historiens gryning. Vilkenhärlig slump atl få tillfälle alt tala i riksdag omjämställdhet! Men när infaller ? Under resten avårets dagar, med undantag av ? skall vi bokstavera i telefon och telegraf medkvinnonamn - , , i stället för , , , fast demanliga telegrafister-na kanske blir alltför angenämnt distraherade. I dagskall det vara lika många män och kvinnor som fyller jämna är på tidningarnasfamiljesidor och inte i förhållandet 15-2 eller liknande, som . 1dag stryker vi två femtedelar av alla mansnamn i den gamla vanliga almanackanför alt fä jämvikt mellan mans- och kvinnonamn. glömmer vi den kunskapsom gör del möjligt atl selektera och abortera flickfoster bara för attpojkbarn är sä mycket mer värda och bildar en sä mycket större ochmuskelstarkare armé. Lika lätt går det inte att kasta av sig det mansskapadebibliska oket av kvinnotystnad och kvinnoförakt. Kanske skall vi somkvinnodagens firaLilith, Adamsförstahustru,densjälvständiga, tappra,skapad jämbördig sin man av ande inblåst i en bild av lera. Hon övergavAdam och paradisets trygghet i förtvivlan över hans mansgrisfasoner. De två änglarna, kanske jämställdhetsombudsmän,misslyckades i sitt medlaruppdrag. straffades för sin uppstudsighet medtystnad och förtal. Och en foglig skapades till tröst, ur hans revben.Kvinnohistoria i ett nötskal, som inte multnat tillräckligt på alla dessa är. Men visst har vi kommit en bit på väg, men inletillräckligt långt pä vägen mot jämställdhet. Kvinnor och män har kämpat, menvart tog kvinnokampen vägen? Har den institutionaliserats i patriarkatetsmuskulösa famn, eller är det sä att alltför fä kvinnor har lust att kämpa närde har sä mycket av livets vikfiga omvårdnad att sköta? Kanske knyter vi hellrenätverk, etl betydligt effektivare sätt att skapa en mänskligare värld än atlbygga hierarkiska strukturer. Kamp kostar död, smärta, pengar, material,förödda natur- och kulturvärden. Nätverk kostar energi och tid, men de byggerupp i stället för att riva ned. tillbringade jag två dagartillsammans med 100 glesbygdskvinnor, som samlats för att lyssna päkvinnoforskare och för att uppvakta bl.a. oss riksdagsledamöter. Det varhärliga kvinnor, fulla av nätknytaridéer och verksamhetslust. De vill stanna päsin landsbygd och hälla den levande med riktiga, tåliga framtidsidéer, somkräver förhållandevis smä ekonomiska medel för att bli förverkligade ochsjälvbärande. De talade minsann inte enbart om sig själva och sina ekonomiskadrömmar utan om framtiden för familjen och bygden. av glesbygdsstödet gårtill kvinnoföretag. behövs ännu, myndigheterna måstefå ekonomiska medel för att hjälpa jämställdheten på väg, men säkerligen färvi mest valuta för pengarna om de ges direkt lill kvinnoorganisationerna somhjälp att leva vidare och fortsätta sitt fruktbärande jämställdhetsarbete. Därförstöder vi reservation 3, avseende mom. 2, om anslag till särskildajämställdhetsälgärder, där det pläderas för att stärka stödet tillkvinnoorganisationerna. De lär bäst sina medsystrar och sina barn attjämställdhet inte bara är systerskap eller broderskap utan ocksä medmänsklighetoch syskonskap. De skall inte vara antingen man eller kvinna vid makten ochköttgrytorna utan både-och. 174CHARLOTTE (): Egentligen är det synd att ta ordet efterAnna fina tal. Det var en fin avslutning på värjämställdheisdebatt . Men jag skall fatta mig mycket kort och säga tillInes Uusmann att jag har JämO:s anslagsframställning här i min hand. Del ärinte riktigt atl JämO inte kräver en ökning av anslaget. Man yrkar faktiskt på4 , och socialdemokraterna föreslår . Man hade kunnatförvänta sig att socialdemokraterna i vart fall skulle ha medgett det anslagsom JämO begärt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 1988/89:AU10Anslag till m.m. (prop. 1988/89:100 delvis), 1988/89:AU14 Gemensamma frågor (prop.1988/89:100 delvis) och 1988/89:AU15 Anslag till statlig personalpolitik m.m.(prop. Beträffande dessa betänkandenkonstaterade tredje vice talmannen att ingen talare var anmäld. (Beslut iärendena skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 17 § Kammaren beslöt alt ärendebehandlingen skullefortsättas vid arbetsplenum . 18 § Anmäldes och bordlades 1988/89:117om rättshjälpens organisation, m.m. 19 §Meddelande om interpellation Meddeladesatt följande interpellafion framställts 1988/89:159 av () till utbildningsministernom reklamen i satellitsänd kabel-TV: hadekabelnämnden uppe frågan till behandling om bryter mot reklamförbudet ikabellagen. Därmed ändrar kabelnämndenförutsättningarna för mediepolitiken här i landet. Det finns ju regler som gäller för vidaresändning ikabelnät av sändningar frän satelliter i fast trafik. Reglerna står ikabellagen. För sådan vidaresändning krävs fillstånd om den når fler än 100bostäder. I kabellagen finns också regler om att en vidaresändning av enprogramkanal fär stoppas om det i kanalen och i betydandeomfattning förekommit kommersiell reklam som måste anses riktad särskilt tillsvenska konsumenter. En svensk reklam-TV-kanal ges genom kabelnämndensinaktivitet klarsignal eller legitimitet. Detta kan knappast ha varitriksdagens avsikt med kabellagen. Det står nämligen klart att kabelnämnden hade behövtvidtaga åtgärder, eftersom kanalen är riktad till svensk publik och i mycketstor utsträckning innehåller reklam som är avsedd för svenska konsumenter.Genom att kabelnämnden inte ingriper skapas i praktiken möjligheten till ensvensk reklam-TV-kanal via satellit. Detta i sin tur ger goda förutsättningarför att införa reklam i eller i en tredje rikstäckande kanal eller irikstäckande kabelnät eller i lokal TV. I dessas förlängning skulle lätt följa kommersiell TV ochradio över hela linjen. Man ger i sä fall legitimitet åt en ny mediepolitik sominnebär all TV och radio kan finansieras med reklampengar. är trots allt skyldig att tillämpakabellagen. Däremot är det inle kabelnämndens sak att bedriva mediepolitik. Medhänvisning till det anförda inställer sig naturligt följande fräga: Tänker statsrådet någon förändring i kabellagen så att den kommer att omfatta olika typerav koncessionssystemet, t.ex. satelliter som ? Prot.1988/89:81 20 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1988/89:530 av () tillkommunikationsministern om åtgärder mot distribution av reklam via telefax: Den moderna kommunikationsteknikenställer oss gång efter annan inför oväntade och oroväckande problem, som ommöjligt bör motverkas på så tidigt stadium som möjligt. Telefaxen har tagitsemot med stor fillfredsställelse av alla dem som behöver en snabb och billigmetod att sända och ta emot meddelanden. Dessa telefaxens egenskaper har nuupptäckts av reklambranschen och börjar användas på ett sätt som innebär ettintrång i den personliga integriteten. Reklamfolket tar tillfället i akt att sända sinareklammeddelanden till påslagna telefaxapparater, varvid de själva bara behöverbetala kostnaden för ett telefonsamtal, medan mottagaren tvingas att - utan attha beställt denna reklam - betala pappers- och slitagekostnader. Den somexempelvis låter sin telefax stå öppen för inkommande meddelanden utan direktbevakning riskerar att telefaxens papper förbrukats av en samvetslösreklamfirma, medan viktiga meddelanden i brist på papper aldrig når sitt mål. Hur skall reklambranschens missbruk av andras telefaxkunna beivras? 1988/89:531 av (vpk) till statsrådet om lämpligheten av export av u-båtar till vissa : Det har blivit känt att iMalmö ligger i slutfasen av förhandlingar rörande en order från ett utomeuropeisktland om ytterligare ett antal, 4-6 st, u-båtar. har enligtuppgift redan uttalat sitt stöd för affären. Molbakgrund av ovanstående uppgifter vill jag fråga: Anser utrikeshandelsministern attSaudiarabien, eller är länder som kan komma i fräga förköp av svenska u-bätar? 1988/89:532 av () till statsrådet om riskerna med fostervattensprov: Finns det allvarligt menade förslagatt alla gravida kvinnor skall genomgå fostervattensprov? Attmöjligheten finns är i och för sig bra. Proven är bl.a. föranleddaav att man vill få reda på om det rör sig om med Downs syndrom. Riskerna med fostervattensprov för spontan abort är docksä stora att 146 provet verkar skjuta över målet. Vilken inställning har statsrådet i denna fråga? 1988/89:533av () till kommunikationsministern om skyldighe- PrOt.1988/89:81 ten för hyresgäster att betala kostnaderna för installation av kabel-TV: Enligt utslag i hardet blivit bekantgjort, att om en Meddelande om frågor fastighetsägare villinvestera i kabel-TV i fastigheten, kan hyresgäst inte vägra att betalakostnaderna för detta. Ett sådant domstolsbeslut upplevs som kränkande förrättskänslan. Vi talar väldigt ofta om betydelsen av valfrihet och då verkardet egendomligt att människor skall tvingas betala för det som de inte vill ha.Normalt är det så att vi betalar för det som vi har beställt. Min frågatill kommunikafionsministern lyder: Vad avser kommunikationsministernatt göra för att ändra lagarna, sä att människor inte tvingas betala förtelekommunikationsanläggningar som de inte har beställt? 21 § Kammaren åtskildes . 1988/89:81 (Siffrornaavsersida i protokollet) vice talmannen 71,91 , () 35, 41, 49, 51 , () 80, 82, 83, 86, 87Biörsmark, () 6, 16, 17, 22, 26 , Chariotte (fp) 135, 139,140, 144 Ciszuk, () 33, 35 , (vpk) 65, 67, 70, 71, 74, 76Dahlberg, () 107 Eirefelt, , andrevice talman (fp) 36, 47, 50, 57, 59 , () 28, 31 , () 114, 121, 123 , () 92, 98, 100 , () 124, 133, 134 Gadd, () 130, 132, 133, 134 , Per (mp) 12, 16, 18, 24, 27 Godin, () 72 , () 31, 33 , () 142 Hyttring, () 38, 41, 48, 51 , Margö (vpk) 141 , () 137, 139, 141 , (vpk) 41, 49, 57, 59 , () 4, 11, 12, 25, 34 Lestander, (vpk) 115, 116, 118, 128, 131, 132 , () 112, 115, 116, 121, 123 , () 116, 118, 119, 120, 122, 128, 131, 132 , () 88, 90 , () 110, 111 , () 85, 86, 87 Orring, () 105, 107, 108 , () 44, 49, 51 , () 78, 79, 95, 99, 101 , () 78, 79, 80, 102 , () 119, 121, 123 , () 126 Roxbergh, () 65, 68, 71, 77 , () 60 , () 81, 83, 84, 90, 91, 97, 100 Sandéhn, () 69, 71, 72 , (vpk) 9, 12, 18, 23, 26 , () 75 Skånberg, () 87, 94, 99, 101 Svartberg, () 19, 25, 27, 30, 31, 33 148 , () 108, 110 Thurdin, () 111 Prot. , () 3 1988/89:81 Uusmann, () 137,140, 142 , , statsråd 52, 58 , () 66, 67Wohlin-Andersson, () 65, 66, 67, 73