prot · GC0959 · 1988-12-31 00:00:00 — Den nuvarande ekonomiska politiken med dess absoluta kravpå större materiell förbrukning leder fill allt allvarligare miljöstörningar.För att uppnå detta planeras kraftiga ökningar av landsvägs- ochflygtransporterna. Vi får mer förstörande utsläpp. Järnvägarna, som är detmiljövänliga alternativet, får smulor. Det pågår ett idogt arbete för attförbruka vår framtid. Bilismen måste enligt de gröna minskaskraftigt och de kollektiva transporterna byggas ut. De samladesamhällskostnaderna för bilismen överstiger intäkterna med ca 20 000 milj. kr.per år. Bilismen måste betala sin del av samhällskostnaderna. Därför villmiljöparfiet de gröna höja beskattningen av drivmedelkraftigt. För att motverka negativa verkningar i glesbygd vill degröna införa ett speciellt glesbygdsstöd som för kommande budgetår skall uppgåfill 1000 milj. kr. Hasfigheterna på vägarna måste sänkas bl.a. för att minskaförbrukningen av bensin och dieselolja. Flygethar varit skonat från skatt på drivmedel. Det finns ingen anledning att pådetta sätt subvenfionera ett trafikslag, som dessutom är miljövidrigt.Miljöpartiet de gröna vill för flyget införa en skatt som motsvarar 2,50 kr.per Hter drivmedel. Den kan delas så att landningsavgifterna höjs med beloppsom motsvarar . per liter och resten tas på bränslet. Trafiken påGotland och övre skall få låga landningsavgifter. De kan sättas högapå annan trafik och specieUt höga på internafionella rutter, som skall vara medoch betala sin del av våra samhällskostnader för miljöförstöringen. Allt dettaär helt främmande för den sittande regeringen. InförEG-anpassningen vill regeringen ändra skattesystemet och införa moms på energimed . Utredningarvisar att om den kombineras med en sänkning av punktskatterna och medbibehållen energiskattesubvention för storförbrukare då ökar användningen avolja, kol, naturgas och elkraft. De inhemska förnybara energikällorna får svårtatt hävda sig. Momspå energi innebär att exportföretagen får lyfta av energimomsen sompunktskatterna sänks. De ökar sin energianvändning, och tung svensk industrikan agera fritt på energiområdet utan tankar på restrikfioner avenergiekonomiska skäl. Råvaruförbrukningen kommer att öka. Vinstgivandeföretag blir ännu mera vinstgivande. Till detta finns bara attnotera att har beslutat att kärnkraftenskall vara avvecklad fill , koldioxidutsläppen inte får lov att öka,kväveoxidutsläppen skall reduceras senast . Utredningsarbetetenligt regeringens direktiv strider helt mot beslut. Regeringensätter sig upp mot och saboterar miljöpolifiken. Detär tänkt att energimomsen skall ge staten ca 7 000 milj. kr. Industrin kommer istort sett undan momsen, och det blir konsumenterna som får betala. Demarginalskattesänkningar som har skisserats gynnar ensidigt de välbeställda isamhället. Socialdemokratiskfördelningspolitik blir alltmer thatcherisfisk och hö-gervriden, när man inomrörelsen inte skäms för att låta de välbeställda få det ännu bättre och klämmeråt låginkomsttagarna. Det är inte underligt att och högern jublaroch ställer sig bakom . Hur detta rimmar med om det glömda är svårt att förstå. Regeringenoch det socialdemokratiska partiet har tappat masken. Den nya skattepolitikengör att vi måste fråga oss om regeringen vill avveckla kärnkraften och satsa påde inhemska förnybara energierna. Enalltmer utarmad miljö gör oss fattiga och leder på lång sikt tillplanhushållning med knappare resurser.. Baragenom att blunda arbetar vi för ett fattigt och förött . Moms på energiär en antisocial skatt för ökad förstörelse. Prot..1988/89:59 Vad är det som har gått åt svensk socialdemokrati? Var finns den goda framtiden? Vilka grupper är det som ärmest utsatta för miljöskadorna? Jo, det är de som redan har det besvärligt ivårt samhälle. Med människors liv och framtid betalar vi dagens orealistiskaöverkonsum-fion. Dårskapen firar triumfer!, Vi måste komma ut ur förintelseekonomin och in i encirkulationsekonomi. I en cirkulafionsekonomi använder vi ekonomiska styrmedelsom hjälper oss alla, inkl. företag och samhällsorgan, att hushålla,återanvända och recirkulera. Det måste bli lönsamt att arbeta på detta sätt ocholönsamt att slösa och använda råvaror. Förnyelsearbetet mäste bedrivas medhjälp av marknadsekonomin och dess mekanismer. Enligt de gröna är det enda rimliga att istället för energimoms införa en skatt på importerade energiråvaror kombineradmed utsläppsskatter. Detta motverkar slöseri och gör det lönsamt att rena. Deinhemska energikällorna skall bara betala skatt på andra utsläpp än koldioxid.Dessa skatter ger de ekonomiska drivkrafter som behövs för att bromsa ochstoppa den pågående framtidsförbrukningen. Bara genomatt inte blunda kan vi börja arbeta för en bra framtid. Bara genom att inte blunda kan vi gå från kollektivdårskap fill realism i våra handlingar. Bara genom att inte blunda kan vi medvetet verka innanförde gränser som naturen sätter. Bara genom att inte blunda kan vi bygga ett uthålligtsamhälle som inte faller ihop under utsläpp och avfall. Bara genom att inte blunda kan vi bibehålla ettdemokratiskt samhällsskick. Bara genomatt inte blunda kan vi bygga ett solidariskt samhälle. Vi har ett ansvar för kommande generationer och dem somväxer upp . Det ansvaret sviker regeringen. Framtidsförbrukningen planeras.Den kommer inte till av en slump. de grönas uppgift är att avslöjadårskapen och verka för en långsiktigt realistisk och solidarisk politik med enekologisk cirkulationsekonomi som grund. är en ganska lustig energidebattör. Han sägeratt han betraktar miljöavgifter som en betalning för en prestafion. Jag färsäga att det är ganska gräsligt att industrin skall ha betalt för den uslaprestationen att smutsa ner i vår natur. Det är klart att det mäste finnasskatter som gör att det verkligen känns när man gör skada. Frän sida är man också mycket intresserad avvär luft och den koldioxid som släpps ut. Av någon anledning glömmermoderaterna allfid bort en av de allra största källorna till utsläpp avkoldioxid, nämligen bilismen. När har vi någonsin hört moderater säganågot ont om bilismen och alla skador den ställer till med? Till vill jag säga att det är beklagligt atthöra att vi måste skydda en massa saker. Det vore oändligt mycketbättre att vi handlade pä ett sådant sätt att vi slapp sätta in alla dessaskyddsåtgärder. Det är bättre att förebygga än att agera efteråt. 70Miljö- och energiminister : Fru talman! Låt mig börja mitt inläggmed att säga att jag gläds över det engagemang och de konstruktiva inlägg somhar gjorts här av de tidigare debattörerna. Det enda undantaget varrepresentanten för det parti som skulle föra in glädje och sång i parlamentet,och det förvånade mig. Jag tar detta som uttryck för att insikten om att hotenmot vår miljö är vår generations stora utmaning har påverkat alla riksdagensparfier i positiv och ansvarstagande riktning. Det vore av utomordentligt värde om vi, liksomnär det gäller arbetet för fred och säkerhet, kunde lyfta oss överdagspolitikens gräl och tvister och samlas kring det som förenar oss i kampenför människan och miljön - här i och i det internationella arbetet. Avoppositionens förslag till årets riksdag framgår också - det vill jag gärnasäga - tre ting mycket tydligt: Alla partier har ambitiösa programoch vill göra mer. Det råder bredenighet om den svenska miljöpolifiken pä så gott som alla punkter inkl. att vinaturligtvis har mycket kvar att göra. Pä de punkterdär vi skiljer oss borde det därför gä att resonera prestigefritt och finnagemensamma lösningar. Svenska folket förväntar sig att vi tar gemensamt ansvarför uppgiften att avvärja hoten och lägga grunden för en hållbar utveckling. I allmänpolitiska debattden påminde jag om en i detta sammanhang mycket viktigsak. Vi som har ansvaret att leda utvecklingen måste också ha det politiskamodet att beskriva verkligheten sådan den fakfiskt är. Vi får inte hemfalla åtvare sig illusionsmakeri eller orgier i katastrofer. Bakom mitt uttalande låg dels en oro för den förenklingsom ibland präglar den svenska miljödebatten, dels en allvarlig uppmaning tilloss som politiker och opinionsbildare att hjälpas åt att vaccinera oss självaoch andra -medborgarna - mot den resignation, pessimism och uppgivenhet som kanbli resultatet om människor ufiovas eller förväntar sig omedelbara, synbaraförbättringar, trots att vi ju vet att det tar tid - oftast - innandagens radikala utsläppsminskningar ger synbara resultat i naturen och i våromgivning. Ty naturens lagar är sådana att förändringarna tar tid -vare sig det handlar om ackumulerade skador eller att"tvätta" vatten, luft och jord rena. Trots väsenfiigt minskadeutsläpp och väsentligt strängare krav kommer vi därför att få uppleva hur detbHr sämre innan det blir bättre. Just därför att verkligheten är sådan måste vivisa på det som kan inge hopp, framtidstro och kraft att handla. Det är det jagvill göra . Det arbete som skall ge synbara resultat har redaninletts. Första steget togs för flera generationer sedan med arbetarrörelsenskamp mot dåliga arbetsmiljöer. Nästa steg togs . Tredje steget togsförra året med de viktiga beslut vida fattade om miljöpolitiken,energipolifiken, jordbrukspolitiken och trafikpolitiken. Miljöskyddslagen och tillämpningen av denna skärptesordentligt i och med förra årets miljöpolitiska proposition. Resultaten synsredan i enskilda beslut,aktivare övervakning och fler åtalsärenden. Arbetet med en total översyn ochskärpning av lagstiftningen pågår. Utredningen om en ny naturvårdslag har påbörjats. Jag kan förkammaren meddela att regeringen efter noggranna förberedelser kommeratt tillsätta en parlamentarisk utredning om miljöskyddslagsfiftningen. Den omställning som vi inlett kommer säkert att ta engeneration. Och särskilt början blir mycket arbetsam. Men , ungefärvid , har vi passerat puckeln. Då börjar vi se påtagliga resultat.Då har vi gjort det stora städarbetet och kan koncentrera oss på utvecklingenav den nya, avancerade och resurshushållande rena tekniken. Det är t.ex., fru talman, ett rimligt och fullt möjligtmål att industrins processutsläpp skall vara nere i ofarliganivåer och användningen av farliga ämnen i produktionen ha rensats ut. Jagtalar nu inte bara om klororganiska föreningar eller ämnen som CFC och PCB utangenerellt. På samma sätt bör vi fill kunna klara att fåner utsläppen av svavel, kväve och kolväten fill en nivå som naturen tål ochminska påverkan på klimatet. Då, , kommer vi samfidigt att stå mitt iarbetet med att rensa upp i kemisamhället och ställa om trafiksektorn,energisystemet och jordbruket i miljövänlig riktning. Det är det arbetet somsäkert kommer att ta en generation. Just därför är det viktigt att inte förloratid och att sätta upp tydliga mål med klara fidsgränser. Det är vad som har gjorts för energipolifiken genom detviktiga beslut som fattade 1988. Kärnkraftsavvecklingen inleds 1995och 1996. skall regeringen för redovisa vilka reaktorer somskall tas ur drift och hur nästa steg i energiomställningen skall tas.Utgångspunkten är och förblir att kämkraftsawecklingen skall genomförassamtidigt med kampen mot klimatpåverkan och försurning och som deoutbyggda älvarna skyddas. Omställningen av jordbruket har också inletts. Här kommerde nu pågående diskussionerna inom den parlamentariska arbetsgruppen att visaom partier har den vilja till samling och gemensamma lösningar somkrävs. Trafikområdet är det som oroar mig mest. Regeringen och riksdagenhar fattat en rad viktiga beslut. Ändå går utvecklingen ifel riktning. Resultaten av beslut och reformer äts upp av den väldiga ökningenav det totala trafikarbetet på vägarna och i luften: För attvända utvecklingen krävs därför nya beslut: - lokalt - i våratätorter - för att snabbt minska belastningen på människors hälsa, - i hela Europaom åtgärder för att minska belastningen på hav, skog och mark, - i hela världenom miljövänliga drivmedel och motorer som lämnar klimatet opåverkat. I denna strategi skall vi - som tidigare - ligga ifronten. deltog jag tillsammans med 14 andramiljöministrar från hela världen - nord, syd, öst och väst - och chefen för FN:smiljöstyrelse i en överläggning om strategin för de kommande årens globalamiljöarbete med sikte på den andra globala miljökonferensen som skall äga rum1992. Vid mötet i nådde vi enighet på en rad viktiga punkter: Vipekade ut sex områden som bör prioriteras : - klimat, ozonskiktet, luftföroreningar - dricksvatten, grundvatten - haven, kusterna - ökenutbredning, skogsskövling - genetiska resurser, biologisk mångfald - miljöfarligt avfall, giftiga kemikalier Eftermiljövårdsberedningens möte vill jag för min del lägga tillbiotekniken. miljökonferens skall användas sominstrument för att man skall få fill stånd bindande avtal och internationellaåtaganden på dessa områden. skall avtal slutas sominnebär förbud mot export av miljöfarligt avfall. har fått stöd förkravet på att skall skärpas med så snabb total avveckling sommöjligt av all användning av CFC. Vi hoppas att ett sådant avtal skall kommatill stånd i vår. 1992 skulle en klimatkonvenfion kunna undertecknas i sambandmed världsmiljökonferensen. Till dessa åtaganden skall knytas massivaresursöverföringar. går det att föra konstruktivadiskussioner om internafionella fonder för miljöinvesteringar. arbetarnu mycket akfivt med utformningen av dem. Det är mycket som ser mörkt ut när mananalyserar miljöfillståndet i och i världen. Och vi har alla anledningtill stark självkrifik när det gäller det förflutna. Men vi bör också kosta påoss att känna stolthet över det goda vi åstadkommit. Och det finns ljus imörkret, anledning till framtidstro! Anf.71 () replik: Jag vill allra först till miljöministern säga att det fanns avsnitt ihennes manuskript som jag också skulle ha kunnat använda, nämligen de avsnittsom beskrev vår gemensamma vilja och som ocksä, till min stora glädje, välåskådliggjorde energiministerns tilltro till våra möjligheter. Moderaternasgrundsyn är nämHgen att människans förmåga räcker även till dessa problem. Vimåste angripa dem med en positiv vilja fill utveckling och inte med motsatsen. Detär ganska typiskt för vårt sätt att diskutera dessa frågor att det s.k.röd-gröna blocket använder sig av ångestskapande hotbilder som kommer fram iuttryck som förintelseekonomi, hot mot vårt natursystem, osv. Detta är intesanningen. Den verkliga sanningen, kära medlemmar av det röd-gröna parfiet,skall ni ta till er. Vi lever i en värld där människans levnadsålder är högreän . Vi lever i en värld där fler människor äter sig mätta vardag än . Vi lever i en värld där fler människor kokar mat påspisen än . Det är inte en värld i undergång.Det är en värld i utveckling. Och vi moderater vill använda den utvecklingenför att lösa miljöproblemen, inte för att tvinga världen tillbaka till nägotsom var sämre. Jag vill slutligen i denna korta replik även ta tillfälleti akt att dela miljöministerns oro för trafiksituationen. Den som har settsituationen i städer, den som upplever situationen iinnerstaden här i eller den som väl känner luften i att trafiken är en stor källa till miljöpåverkan. Men vet vi attden katalytiska reningen nu sitter i av vår fordonspark, att den ökar med8 % och att vi snart kommer att fä samma lyckliga effekt av dennamänniskans ansträngning som har fått uppleva, där smogproble-men ärpå väg att avvecklas. Alldeles klart är emellertid att biltrafiken ikoncentrerade former i våra innerstäder är ett problem. Vi moderater inser detoch vill gärna understryka bilens betydelse för människans och individensfrihet , och vi vill söka alla andra vägar än att med tvång ochbegränsningar hejda denna människans frihet. Vi ser bilen,kommunikationsmöjligheten och trafikarbetet som en del av vårt välstånd, ochdet vill vi vara rädda om. 72 LARSERNESTAM (fp) replik: Först skall jag vända mig till . Jagförstod egentligen inte vad han sade. Han påstod att vill komma inoch skydda efteråt. Jag vet inte vilken hörapparat som hade satt påsig när han lyssnade på mitt anförande. Om vi vill skydda de älvar som inte ärutbyggda, dä kommer vi in efteråt. Om vi vill skydda de fjällskogar som är kvarfrån att avverkas, då kommer vi in efteråt. Om vi vill minska användningen avnaturresurser, då kommer vi in efteråt. Det är precis tvärt emot vad . Sä skall jag ta en liten diskussion med . är en duktig debattör, men jag är förvånad över att honvågade jämföra marknadsekonomier och socialism såsom den kommer fram i dekommunistiska staterna. Visst kritiserade litet försiktigt dekommunistiska staterna. Men att de har problem berodde pä att alla var styggamot dem, att de inte fick ta del av västländernas teknik osv. Sanningen är attdet är i de socialistiska länderna som den stora förbrukningen avnaturresurserna finns. Det är där man misshushällar med människors resurser.Det är där man exploaterar grovt, och det är där de stora utsläppen finns. Manhar koncentrerat sina resurser pä forskning, försvar och annat. Men när detgäller de övriga frågorna har man ingenting att komma med. Med denförvaltarskapstanke som vi står bakom är vi beredda - och det har jag sagtförut - att ge tekniskt stöd också till dessa länder. Det behöver vi göra. Så till miljöministern. känns det skönt att vara iopposition. är det jobbigt när man år får ta upp olika frågor.Vi har år begärt en översyn av miljöskyddslagstiftningen. Den hade kunnat komma tidigare, men jag är glad att det enträgnaarbete som vi lagt ner pä den frågan nu gett konkret resultat. Det finnsnaturligtvis mycket mer, utöver de positiva saker som miljömi- nisterntog upp, som behöver göras. Jag fick inte något svar pä de frågor jag Prot.1988/89:59 ställde,utom det där om utredningen. Hur blir det med PCB? - det har ju ocksådiskuterats. Jag har med mig ett urklipp ur en tidning där det står:"Nya larm om PCB-utsläpp". Oavsett vad tycker vill vi ifolkpartiet förbjuda miljögiftet PCB. Ställer miljöministern upp på det? vill jag fråga om biobränslen, eftersom vi varitinne på energifrågor. Kommer biobränslen att få det stöd som behövs denärmaste åren? 73 () replik: Miljöministern var mycket statsmannalik i sittanförande. Vi skall samla oss omkring det som förenar oss. Vi skall inrikta osspå det som ger hopp och framtidstro. Det är saker som man gärna vill instämmai. Jag tycker också att vi skall samlas omkring det som förenar oss. Men viskall inte nöja oss med det. Jag tror faktiskt att miljöministern, med detengagemang som jag vill filltro på miljöområdet, har anledningatt vara tacksam för att vi inte bara ägnar oss åt sådant som ger hopp ochframtidstro och det som förenar oss alla i denna kammare. Det skulle ge ganskalitet krut åt överläggningar med t.ex. . Det ärnog tur att inte alla faller i famn pä det sätt som här utan att det också finns de som kräver mer avsvensk miljöpoHfik. Visionen av att allting skulle bli bra ,som vi fick höra här, är nog inte så lugnande. Det finns naturligtvis områdendär man kan se en klart posifiv trend. Men det finns också områden där man inteser det. Trafiken nämndes här. Den goda vilja som både miljöministern och NicGrönvall gav uttryck för är lovande, men vi skulle gärna vilja se att den ocksäfår konkreta utslag i trafikpolifiken. I verkligheten, med stöd avsocialdemokraterna i skön förening, kommer vi att få se mer avjärnvägsnedläggelser och mer av beroende av bussar och bilar för att klaratransporterna här i landet, fill skillnad från vad som faktiskt verkligenskulle behövas. Omställningen av jordbruk har påbörjats, säger . Det låter bra. Men vad är det för omställningssignaler som vi får frånden socialdemokratiska regeringen? Jo, det är att mer av jordbruksmark skallbeskogas och att hårda effektivitetskrav skall ställas på de kvarvarandejordbrukarna. I klartext: storleksrationalisering och merjordbruksnedläggelser, använd mer av den moderna tekniken inkl. kemikalier. Detär de signaler som jordbrukare faktiskt får från den socialdemokratiskaregeringen. Exempel efter exempel på det dubbla budskapet, där man talar varmtom miljön men handlar precis i motsatt riktning kan ges. Sä länge vi uppleverdenna dubbelhet i budskapen kan vi inte förenas om allt. Så länge denna finnskommer vi att utsätta regeringen för en hård kritik på alla de områden därmiljöpolifiken och den miljöpolitiska helhetssynen brister. 74 (vpk) replik: Jag tackar miljö- och energiministern för beskedetatt det skall tillsättas en parlamentarisk utredning om lagstiftning angåendemiljöskyddet. Detta är en av de saker som vpk bl.a. har krävt. Det gläder ossatt utredningen nu tillsätts. 9 protokoll 1988/89:59 1988/89:591 februari 1989 Jag är också glad att miljö- och energiministern tog uppden oroande utvecklingen' som pågår när det gäller trafiken. Jag delarnaturligtvis den oron. måste jag fråga: Är det ändå inte så att om viskall kunna komma till rätta med trafikproblemen, kan vi bara göra det genom enkraftig satsning på kollektivtrafiken, framför allt spårbunden trafik? Vi kaninte minska vägtrafiken med bilar så länge det inte finns några alternativ.Därför kan vi inte välja någon annan lösning än en kraftigt utbyggdkollektivtrafik. Miljö- och energiministern måste väl dela den uppfattning somvi har i vpk, att de satsningar som görs i vårt land är otillräckliga. Det skulle naturligtvis ocksä i övrigt ha varit väldigtbehagligt att nöja sig med ministerns försäkran om att resultatet av allt detvi sätter i gäng med kommer att visa sig . Just därför attmiljöarbetet är så långsiktigt måste vi öka satsningarna på alternativaenergikällor, forskning och utbildning. Tyska forskare lär nu ha funnit metoderför att lagra solenergin. Att de har gjort det beror säkert inte på att svenskaforskare skulle vara mer obegåvade utan helt enkelt pä att vi har avsatt förlitet resurser på denna nödvändiga forskning. De resurser som vi avsätter i dagger resultat om kanske 10, 20 eller . Vi måste satsa mera om vi skaU kunnabygga en framtid. Till vill jag säga att min kritik avöststaterna sannerligen inte var avsedd att vara mild. Jag tycker själv inteheller att den var det. Men sanningen är inte den enkla bild som de borgerligapolitikerna så ofta ger uttryck för, nämligen att det finns två system som stårmot varandra och där det ena belastas med allt ont och det andra är det godasystemet. Det finns faktiskt inte något ideologiskt och ekonomiskt system somlyckats med en samhällsutveckling, som vi kan vara nöjda med sett ur ekologisksynpunkt. Exempelvis är svavelutsläppen faktiskt högre i än iÖsteuropa. Så allt skall inte beskyllas för. är vi övergivnaav både och lärofäderna, såväl av dem fill vänster som av dem till höger.Vi har ändå att med våra bristfälliga kunskaper och med våra mänskligasvagheter hantera situationen som den är . Det finns inga färdiga svar. Vistår här med många frågor och mäste hitta nya lösningar, som kombinerar ettaktivt samhälleligt ingripande med en frihet för företag att utvecklas ochkonkurrera. Det är inte konkurrensen som är det stora problemet med detkapitalistiska samhällssystemet, som jag ser det, utan just bristen påkonkurrensen, att den så snabbt upphävs och ersätts med en monopolisering. 75CARL () repHk: Jäg kan försäkra att jag intehar kommit hit för att glädjas och för att sjunga, utan jag har kommit hit föratt bedriva ett hårt och intensivt arbete för vår framtid. Glöden är stark ochtill den fogas en intensiv tro och de möjligheter som vi tillsammanshar för att verkligen få en bättre miljö. talade om att "beskrivaverkHgheten". VerkHgheten känner vi ju så förtvivlat väl till. Det är baraatt öppna tidningarna, koppla på radion, se på TV och läsa böcker. 'Hur kan detdå komma sig att man i skatteutredningar vill införa skatter, som innebär attvi ökar användningen av kol, olja, naturgas och elkraft, när vi vet vad de därsakerna ställer till med? en politikprecis tvärtemot vad säger sig önska. Regeringen arbetar ju medförslag som går precis tvärtemot, och då är det ju inte så roligt att hoppa ihennes famn och se glad ut. Man mäste pä allt sätt försöka avvisa henne, så atthon förstår att vi inte kan fortsätta pä detta sätt.