prot · GC0940 · 1988-12-31 00:00:00 — Den nya ger klara anvisningar om attmark skall vara lämplig för det ändamål som den skall användas till, attbyggnader skall vara lämpade för sitt ändamål och ge möjlighet till trevnad,god hygien, en god arbetsmiljö och ett tillfredsställande inomhusklimat. Dessafaktorer uppmärksammas vid såväl planläggning som behandling avbygglovsärenden. Del pågår också en rad utredningar och forskningsprojektför att kartlägga problemen och nå kunskap om hur de skall kunna åtgärdas. Inombostadsdepartementet finns en särskild arbelsgmpp som arbetar med sjukahus-frågor. Den har lill uppgift all föreslå åtgärder, som syftar lill attförebygga och undanröja sådana fel och brister i byggnader som kan vållaohälsa. Den skall också belysa ansvarssyslemel och desstillämpning när ölägenheter uppkommer. Den skall arbeta skyndsamt ochfortlöpande redovisa sitt arbete. tillsattes allergiutredningen, med direktiv attbeskriva vilka riskmoment som finns i bostäderna och i miljön omkring dem.Utredningen har gett ut ett antal debattskrifter om byggnadsrelaterade hälsoproblemoch avser atf redovisa sitt slutbetänkande . Vidare har regeringen uppdragit åt statens råd förbyggforskning att belysa förutsättningarna att uppnå energisparmålen medbeaktande av att det skall finnas etl gott och hälsosamt inomhusklimat i vårabyggnader. Även det arbetet skall redovisas . Trots de kunskaper vi har är fortfarande betydande delarav det ny- och ombyggda byggnadsbeståndet behäftade med så allvarliga bristeratt byggnaderna ger upphov till hälsoproblem hos de människor som vistas idem. Det är ett oacceptabelt förhållande. Utskottets uppfattning är därför att kunskaperna ombyggnadsrelaterade hälsoproblem måste ökas och att de kunskaper som redan finnsmåste tas lill vara, systematiseras och föras ul lill berörda parter. Med anledning av de motioner, från samtliga partier, sombehandlats i betänkandet vill utskottet ge regeringen lill känna ett antalpunkter, som är viktiga i det fortsatta arbetet. Det gäller att skyndsamt göra en kartläggning av problemenshittillsvarande omfattning. Det gäller att definiera de begrepp som ännu intefått någon allmängiltig definition. Det gäller att se över vilka åtgärder somkan vidtas för att undvika problem på grund av bristande samordning ibyggprocessen, från planarbetel lill förvaltningsskedet. Del gäller kontrollöver byggnadsmaterial och tekniska installafioner. Det är också angeläget all se över ansvarssystemet ochdess tillämpning. Effekterna av dagens stödsystem bör analyseras, och frågan ombehovet av ytterligare garantier och försäkringar bör övervägas. Utskottet vill också understryka behovet av ytterligareforskning kring problemen med sjuka hus. Detta geretl enigt utskott regeringen till känna. I betänkandet återkommer också ett par mofioner angåenderadon i bostäder, vilket gett upphov fill en borgerlig reservafion. I reservafionen förordas ett lägre gränsvärde för radon ibefinflig bebyggelse, som samtliga borgerliga parfier i särskildayttranden uttalat sig för ett ökat statligt stöd för åtgärder mot radon. Radon i byggnader är en väsenflig del i komplexet sjukahus, men till skillnad från flertalet andra faktorer har vi, vilket framkom vidbostadsutskottets hearing, relativt goda möjligheter alt mäta, kontrollera ochåtgärda radonproblemet. Den viktigaste åtgärden vid nybyggnation är markkontroll.Genom mätning kan man bedöma markens lämplighet för bebyggelse och vid behovutfärda anvisningar för grundläggning och byggnadssätt. Gränsvärdet förnybyggnation är /m-' medan högsta acceptabla gräns för befintligbebyggelse är /m. Genom kommunernas försorg har antalet bosläder med högaradonhalter karllagts. Det uppgår fill ca 40 000 lägenheter. Kommunerna hargett direktiv, råd och anvisningar om hur dessa bosläder kan åtgärdas. Vid enenkät i kommunerna 1986 framkom att endast en tredjedel av de Reglerom byggande, m.m. Reglerom byggande, m.m. aktuella bostädernaåtgärdals trots att det ofta rör sig om relativt enkla ingrepp. Sedandess har dock ytterligare informationsinsatser från kommunerna genomförtssamtidigt som beslutat om bidrag för radonsanering med upp liU 15 000kr. Delfinns därför skäl all anta att ett betydligt större antal bosfäder är åtgärdadei dagslägel. Några ytterligarestödåtgärder kan inte anses erforderliga. Närdet gäller gränsvärden för radon genomförs en särskild studie avSSI för att nå fram till en säkrare riskuppskatlning avseende radon i bosläder.Socialstyrelsen följer detta arbete och kommer när resultat föreligger all laställning till om en ändring av nuvarande gränsvärden är motiverad. Dettaställningstagande bör avvaktas. Med det anförda yrkar jag bifall till utskottets hemställan och avslagpå samtliga reservafioner. AnL 69 (): Del har byggts in alldeles för många fel i våra byggnader. Felåtgärdas, och fel finns i de ombyggda och nybyggda lokalerna och bostäderna.Del är oförsvarbart att detta sker i en så stor omfattning. Omvi hört flera tala om här och som många av oss har vetat länge blir varttredje hus i som byggs eller renoveras etl sjukt hus. Det innebär attvi som vistas eller bor där får huvudvärk, allergier eller andra mer ellermindre allvarliga problem. Har vi råd med sådant? Nej, naturligtvis inte,varken ekonomiskt, allmänmänskUgt eller ur någon annan synpunkt. Varjeår fillkommer det ca 500 nya byggmaterial, men det finns ingen form av kontrollav dem. Del finns inle heller några regler beträffande innehållsförteckningareller produkfinformation. Vilka kemiska kombinationer finns det i materialen?Hur fungerar de olika byggmaterialen om de sätts ihop i olika kombinationer?Det enda vi vet är att vi inte vet. Mångamänniskor drabbas i bosläder och lokaler på olika sätt av fukt och mögel. Delär etl resultat av alt vi faktiskt bygger på mark där vi aldrig borde ha byggtoch all vi använder oss av material som gynnar fukt och mögel. Det kan, herrtalman, inte vara rimligt alt bosläder och lokaler används för mer eller mindreframgångsrika experiment. Jagtror att ingen av oss skulle vilja köpa en bil om försäljaren säger: Bilen ärbra, såvitt vi vet , men vi har inte testat delarna i bilen. Vi känner infeheller till vad de olika materialen innehåller. Detta kommer dock mer ellermindre att märkas inom ett eller , kanske fortare. Hurhar sådant här fåll fortgå ? Vi vistas i bostäder och lokalerdär vi inle kan ställa krav på vad de innehåller. Det måste vi ändra på. Nuhar bostadsutskottet i fråga om byggnaders inomhusmiljö enats om etttillkännagivande, som innebär alt del skall göras en bred översyn med syfte attkomma lill rätta med bristerna i vissa byggnaders inomhusmiljö och problemenmed de s.k. sjuka husen. Enigheten i utskotlet är, herr talman, glädjande ochett steg på vägen. Deåtgärder som beslutas med anledning av betänkandet kommer att hjälpa dem somdrabbas i framliden. Hur mycket beslutet kommer att betyda får framfidenutvisa. Men vi får inte glömma bort alla dem som redan hardrabbats på olika sätt Prot. 1988/89:40 och ofta har det mycket svårt. Dessamåste vi på olika sätt hjälpa i annat sammanhang. Jag vill yrka bifall till utskottetshemställan, med undanlag för mom. 3, där har gått samman med övrigaborgerliga partier. Överläggningen i dessa ärenden var härmed avslutad. Kammaren övergick fill att fatta beslut i de förevarandeärendena. 4(FN-universitet för mänskliga rättigheter) Utskollets hemsfällan bifölls med 271 röster mot 37 förreservation 1 av och . Mom. 9 (rättigheter) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avPär och - bifölls med acklamation. Mom. 19 (mänskliga rättigheter i ) Utskottets hemsfällan bifölls med 285 röster mot 21 förreservation 3 av . 2 ledamöter avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemsfällan bifölls. Mom. 2(konferens om förfroendeskapande åtgärder) Utskottets hemställan bifölls med 272 röster mot 35 förreservafion 1 av och . 1 ledamot avstod från altrösta. Mom. 5 (nordisk parlamentarikergrupp för en kärnvapenfrizon) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avPär och - bifölls med acklamafion. Mom. 7 (garantier vid ufiändska örlogsbesök) Utskottets hemställan bifölls med 227 röster mot 74 förreservation 3 av m.fl. 6 ledamöter avstod från att rösta. () anmälde att hon avsett att rösta nejmen markerats ha röstat ja. 13 (protest mot kärnvapenprov i ) Utskottets hemsfällan bifölls med 267 röster mot 41 förreservation 4 av och . () anmälde att hon avsett att rösta nejmen markerats ha röstat ja. () anmälde all hon avsett att rösta jamen markerats ha röstat nej. 1988/89:40 Mom.16 (sambandet kärnkraft-kärnvapen) Utskottetshemställan bifölls med 236 röster mot 73 för reservation 5 a v "7 ; ! ! Regler om byggande. Mom.25 (studier för skyddet av civilbefolkningen i krig) Utskottelshemställan - som ställdes mot reservation 6 av och - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. I (utformning avbyggföreskrifter m.m.) Utskottetshemställan bifölls med 246 röster mot 61 för reservation 1 av . Mom.3 (källsortering av sopor) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.4 (förvaringsutrymmen för grönsaker och rotfrukter) UtskottetshemstäUan bifölls med 269 röster mot 40 för reservation 3 av ochJill . Motn.5 (regler om inbrottssäkrare dörrar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.14 (planering för handikappade) Utskottetshemställan bifölls med 267 röster mot 37 för reservation 5 av ochLeif . 4 ledamöter avstod från att rösta. Mom.17 (kontroll- och besiktningsorganisation på byggområdet) Utskottetshemställan bifölls med 274 röster mot 34 för reservation 6 av ochBirger . Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom.3 (åtgärdsgränsen för radon) Utskottetshemställan biföUs med 160 röster mot 148 för reservationen av . Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 2 §Föredrogs Prot. 1988/89:FiU4 om nyriksbankslag och ändrat huvudmannaskap för riksgälds- kontoret(prop. 1986/87:143 delvis), 1988/89:FiU5 om sedlar och mynt (förs. 1987/88:24), 1988/89:SkU14 om förlängning av totalisatorskattenm.m. 1988/89:24), 1988/89:JuU6 om sexuellaövergrepp mot barn, m.m., 1988/89:JuU7 om resning (prop. 1987/88:58 delvis),1988/89:JuU9 om delgivning (förs. 1987/88:16), 1988/89:LU1] om jäv förkonkursförvaltare (prop. 1988/89:31), jordbruksutskottetsbelänkande /89:JoU7 om planlskoleväxter m.m. samt näringsutskottelsbelänkande /89:NU5 om praklikkrav för revisorer. Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. 3§ Föredrogs och hänvisades 1988/89:Jol7-Jol9 filljordbruksutskottet 4§ Föredrogs men bordlades åter Konsfitufionsutskottetsbetänkanden /89:KU9-KU12 och KU14 Utrikesutskottetsbetänkanden /89:UU7 och UU9 Socialförsäkringsutskottetsbetänkanden /89:SfU5 och SfU7-SfU9 Socialutskottetsbetänkanden /89:SoU5, SoU7, SoU8 och SoUll KuUurulskotlelsbetänkanden /89:KrU4 och KrU5 5§ Beträffande de på föredragningslistan närmast upptagna ärendena, jordbruksutskottets betänkande 1988/89:JoU5, justitieutskottets betänkan de 1988/89:JuU12 och socialförsäkringsutskottets belänkande 1988/89:SfU6, beslöt kammaren på förslag av tredje vice talmannen medge atf de fick företas lill avgörande i ett sammanhang sedan debatten i samtliga dessa ärenden avslutats. 1988/89:40 Föredrogs t; t Z 1988/89:JoU5 om (prop. 1987/88:150delvis), 1988/89:JuU12 omspaningslagen (prop. 1988/89:12) och 1988/89:SfU6 omfillämpningen av terroristlagsliftningen (skr. 1988/89:11). Först upptogs till behandling jordbruksutskottetsbetänkande 5 om . AnL 70 (): , närmare bestämt , uttalade sigriksdagen för en fullständig restaurering av . Bakgrunden tiUbeslutet då var en socialdemokratisk partimotion, som i sin tur föranleddes avatt del fördes diskussioner om och framlades planer på alt begränsarestaureringen genom all bygga en vall tvärsöver sjön. Därigenom skulleeffekterna på angränsande jordbruk minimeras. Jordbruksintressenaförsvarades med ganska stor hetta. biföll densocialdemokrafiska parfimotionen. För övrigt var denna den enda som biföllsunder den socialdemokratiska oppositionsfi-den. bekräftade också altden ursprungliga målsättningen då utredningsarbetet startade låg fast,dvs. återställande av sjön som fågelsjö och skapandet av en sjö som skullekunna leva vidare av egen kraft. Närfrågan om behandlades hade jag själv tillfälle att förförsta gängen delta i kammarens debatt. Jag framhöll då atf beslutet var och viktig milstolpe i den svenska naturvårdens historia. Hornborgasjönsrestaurering är etl giganfiskt projekt, där slutresultatet i alla delarsjälvfallet är mycket svårt all säkert förutse. Det bekräftas genom attriksdagen genom regeringens anmälan nu har beretts tillfälle att säga sinmening om del nya restaureringsalternalivel, dvs. utan och med en mindrevattenståndshöjning. Deltidigare alternativet, med omfattande invallningar, visade sig vid fortsattaundersökningar inle hålla. Dels skulle på grund av markförhåUandena påflera ställen inte förhindra läckage, dels kommer ett vallfritt alternativ attbättre tillgodose fågelintresset, eftersom del skapas gynnsamma biotoper förspeciellt vadarfåglar. Utskottet har genom föredragningar av företrädare för olika intressenmed anknytning till sjön och av vetenskapsmän med skilda inriktningar fått enmycket omfattande information om bl.a. konsekvenserna av olika reslaureringsallernaliv.Vi har fåll skrivelser med ingående dokumentation. Utskottet har också gjortett studiebesök vid sjön, vilket gett en värdefull bild avreslaureringsproblemen. Utskottetkonstaterar alt det råder full enighet om målet: att framtidskall säkerställas från naturvårdssynpunkt. restaurera råder deldelade meningar, kanske beroende på vilka intressen man företräder. För egendel vill jag konstatera all del i den turbulens som föregick utskottets beslutförekom en viss prestigeladdad akademisk diskussion, som vi också har fått lovatt lyssna på. Detär naturligtvis mycket tillfredsställande all ett helt enigt utskott ställersig bakom regeringens uppfattning att det med hänsyn till den ingående analysav konsekvenserna som har gjort finns starka skäl, från såvälnaturvårdssynpunkl som samhällsekonomisk synpunkt, att restaureringen utförsenligt det nya alternafivet, dvs. utan vaUar och med en mindrevaltenslåndshöjning. Detta är i god överensstämmelse med inte minst Sverigesagerande och åtagande enligt den internationella våtmarkskonventionen. Utskottethar funnit del särskilt angeläget att säga ifrån all den osäkerhet som under desenaste åren rått om omfattningen av restaureringsarbetena nu kommer attupphöra. bedömer all reslaureringsarbetena bör kunna varagenomförda . Som skaraborgare är man naturligtvis alldeles särskilt nöjd med alt såhär avslutningsvis kunna yrka bifall fiU etl enigt utskoltsförslag.Hornborgasjön är en stor tillgång för vårt län och projektet följs med stortintresse bland länels befolkning. Det klara besked som snart gerkommer att välkomnas av många. Det gäller fågelvänner, markägare, allmäntnaturvårdsinlresserade och andra. Och på läktaren sitter det ungdomar frånSkaraborgs län, som jag har talat med . Det rör sig om ett fintframtidsprojekt i svensk naturvärd. Jag hoppas att efter beslut demånga som på ett förtjänstfullt sätt har arbetat med frågan nu får envälbehövlig arbetsro för att även kunna göra ett bra arbete i fortsättningen. Idetta anförande instämde , och (alla s). AnL 71 (): gruss det latinska namnet pä sagofågeln tranan, har kanske mer ännågot annat förknippats med . Tranan har fascinerat människansedan urminnes tider. I finns grotlmålningar, som är 5 0006 000 årgamla och som föreställer dansande tranor. Mellantranornas häckningsplatser i nordliga och sitt vinlerviste i Spanieneller i ligger som en mycket uppskattad rastplats.Hornborgasjön är helt säkert äldsta fågelsjö och har sitt ursprung ca6 fillbaka. Kanske de dansande tranorna på grotlmålning-arna i Spanienvar trogna besökare vid . Mänskligverksamhet runt sjön dalerar sig fillbaka i fiden.Debatten om huruvida delta varit vagga får stöd av , mendebatten bör kanske föras i andra sammanhang. Hornborgasjönvar aUtså under årtusenden fram fill 1800-talets början en unik fågelsjö i enunik kulturmiljö vid foten av platåbergel BiUingen. påbörjadessjösänkningsföretag, som var en olycka både för sjön och sannolikt även för dejordbruk som gav sig in i den svåra leken. Detär lätt att ge domen med facit i hand. Men för gångna generationer varnödvändigheten att skapa ny mark under plogen stor. Vi hade dock svältår i slutet av1800-talet och svåra störningar i livsmedelsförsörjningen under förstavärldskriget. Tiderna förändras och vetskapen om de naturvärden som gickförlorade under dessa sjösänkningsskeden ökade efter hand, bl.a. genom insatserfrån . Pä senare tid framstår tandläkarenoch naturfotografen som den oförirölllige kämpen för att spridadenna kunskap. Allt detta ledde till atf en arbetsgrupp för att utredaförutsättningarna att återställa tillsattes 1965 - detta i sitt inlägg. Målsättningen var dels att återställa sjön somfågelsjö, dels att skapa förutsättningar för att sjön kunde leva vidare av egenkraft. Denna grupp presenterade 1973 en väl genomarbetad plan,som med vissa kompletteringar vann enhälliga stöd.Målsättningen var en fullständig restaurering av sjön. Ambitionen var dessutom inriktad pä alt med skyddaså mycket jordbruksmark som möjligt. Med de stora spannmålsöverskott vi haftunder 1980-lalel och med nutida krav på förändrad användning av jordbruksmarkenhar vi svårt alt förstå denna ambition, som uttalades . Iseptember 1982 fann regeringen när planerna passerat atttillstånd kunde lämnas liU den begärda restaureringen, med . "Så går beslutsamhetens friska hy i eftertankenskränka blekhet över." Detta Hamletcitat beskriver väl den vidareutvecklingen. De planerade invallningarna riskerade all läcka. Kostnaderna förbyggande och inte minst för framtida underhäll var betydande. föddes idén om en mindre höjning av vattenständet ochetl slopande av de flesta planerade . Det är enligt min mening ingettvivel om att ökade arealer översvämningsmarker kan ge betydande naturvärden.Det nya förslaget innehåller alltså stora plusvärden. innebär förslaget med den mindre höjningen avvattenständet ett ökat risktagande. Professor vid limnologiskainstitutionen i redovisade inför utskottet sin positiva inställning tillalt la bort vissa och därmed skapa större arealer med grunt vatten ochslrandzoner. Miljömässigt och naturvårdsmässigt skulle sjön vinna på detta. Menhan varnade bestämt för alt klarvattenylorna relativt snart skulleväxa igen om man inte planerade ytterligare höjningar av vattenståndet. Vi motionärer bakom motionen Jo70 har sett vår begäran,all del gamla förslaget med den i andra höjningsetappen planeradevattenståndshöjningen får ligga kvar hos , som ett sätt attmarkera att ytterligare höjningar kan komma att bli nödvändiga. Jag tycker detär myckel tillfredsställande att ett enigt utskott biträtt molionskravet, attdet gamla företaget, grundat på riksdagsbeslutet , får ligga kvar ivattendomstolen. Jag kan inle heller tolka utskottetsbehandling av krav "att ytterligare vattennivåhöjningar börövervägas om sjön växer igen snabbare än vad som förutsätts ipropositionen" på annat sätt än att ett enigt utskott härden uppfattningenatt sådan höjning skall verkställas om det behövs. Man kan också konstatera att det för del går enrak linje mellan behandlingen av Hornborgasjöfrågan 1977 och , 1988.Grundläggande krav slår fast. Hur en ytterligare höjning skall gå till och vilkaskyddsåtgärder och kompletterande inköp som då erfordras bör enligt min meningredan nu planeras. Det äf bra all redan nu dimensionerardammbyggnaden vid Flians uflopp, den del som vetter västerut, för ett vattenståndsom är betydligt högre än det som planeras. I ell förelag av denna karaktärmåste sjöns fortbestånd garanteras för än flera generationer. Del är också glädjande all deklarerat kommer att inta en generös hållning till markägarna när så småningomersättningsfrågorna kommer upp. I en gammal kulturbygd som den runtHornborgasjön är detta särskilt viktigt. Jag är myckel glad över delta enhälligabetänkande, som så klart slår fast vårt absoluta ansvar att göra restaureringenav långsiktigt . AnL 72LENNART BRUNANDER (c): är en tillgäng inte bara förSkaraborgs län utan för hela vårt land. Den är en tillgång för vårt land därförall den skapar förutsättningar för ett rikt fågel- och djurliv. Hornborgasjönhar ju, som vi har hört här, varit ett centrum för fågellivet under mycket långtid. Del har varit mindre bra tider, t.ex. , då vattenståndet i sjön- om man nu kan kalla den för sjö - var lågt. Men sedan höjde man vattennivån,och fågellivet kom tillbaka. Men skall man kunna bevara detta för framtiden,måste man också vara säker på alt sjön klarar sig mot de intrång som vass ochannan växtlighet innebär. och har tidigare uttalat singlädje över att vi nu kommer fram liU ett enigt riksdagsbeslut genom detenhäUiga utskoiisbetänkandet. Jag kan instämma i detta, och i myckel annat somde båda talarna har sagt, eftersom del stämmer väl överens med de diskussionersom vi har fört i utskotlet och det som vi slutligen kom fram lill. Det harvarit en betydande ansträngning från utskottets sida att bli enig för altnågonting skall hända. Diskussionen har ju pågått så länge all det nu äroerhört viktigt att något blir gjort. Förutsättningar finns för det, såvitt jagförstår. När vi från utskottet var nere vid ochträffade människor som engagerat sig i detta, visade del sig all i stort settalla var intresserade av all få en sådan här restaurering till stånd. Jagtycker det finns anledning att i tacksamt minne ihågkomma dem som har engageratsig för att delta skulle bli möjligt. Det är naturligtvis inte så att hela fidenalla har varit positiva, för det innebär ju ett visst intrång för endel människor. Men skall få den betydelse som vi viU attden skall ha, krävs det att vi har öppen runt sjön, med de strandängarsom blir belade. Och enda möjligheten all nå del resultatet är ju att dejordbruk som finns runt sjön kan fungera också . Det är därför viktigt all de här frågorna löses på etlsådant sätt att man gemensamt kan se att det är bra. Ulskoltet har ju ocksåunderstrukit detta i sin skrivning, där man hänvisar lill naturvårdsverkelschefs uttalande om all man skall vara generös gentemot markägarna när detgäller att lösa in de marker som det bUr nödvändigt att lösa in, beroende påatt man inle bygger Att man intebygger är ur många synpunkter ett bättre alternativ än motsatsen, därföratt det skapar bättre förutsättningar för fågellivet, och "för just dentyp av fåglar som man vill ha där. Jagsade förut alt detta har diskuterats . Som utskotlet ocksåenhäUigt understryker, är det viktigt att man får bort de iveksamheter som harvarit och får en restaurering genomförd ganska snabbt. Allablir naturligtvis inte nöjda. Här finns ju olika intressen. Ä ena sidan har vide rent limnologiska intressena, att man viU ha en blank spegelyta, och för denskull skulle man kanske vilja ha ett högre vattenstånd än det som vi nu föreslär.Å andra sidan är det ju med tanke på fågellivet som man vill bevara sjön, ochsett ur den synpunkten kanske detta lägre vattenstånd är att föredra. Ingenav oss kan vara hundraprocentigt säker på den saken. Men sjön kommer ju attfinnas kvar. Om det skulle behövas förändringar, finns del förutsättningar attåstadkomma sådana även i framfiden. Men några förändringar är inte aktuellainom nu överskådlig tid; Det kommer alt finnas människor även i framliden somklarar bevakningen och som vidtar de åtgärder som krävs för att sjön skall fåbestå. Med dessa ord yrkar jag bifall till utskottets hemställan. Jag hoppasalt det fortsatta arbetet skall kunna bedrivas så pass snabbt all vi ganskasnart kan se etl resultat och få uppleva det fantasfiska med alt beskåda allafåglar som gästar och som i framliden kommer alt öka iantal. AnL 73 (vpk):