prot · GC0930 · 1988-12-31 00:00:00 — De miljöproblem som trafiken förorsakar förvärras ochfördjupas. Jag vill än en gång betona att den katalytiska avgasreningen framförallt har fungerat som ett sätt alt legitimera en ökning av biltrafiken. Enmängd människor i det här landet går omkring och tror att avgasreningen är såeffektiv att det som kommer ut ur avgasröret är praktiskt laget helt rent. Delär inte riktigt. Det finns en hel del föroreningar kvar, och vissaföroreningar ökar kraftigt, t.ex. dikväveoxiden. Det är en gas som negativtpåverkar ozonskiktet uppe i stratosfären. Liksom freonerna kommer gasen alltsåatt leda till en ökning av UV-strålningen här på jorden och därmed ställa tillproblem: en minskning av skördarna, klimatförändringar m.m. Det bidrar ocksåtill att öka växthuseffekten. Jag vill också än en gång betona att koldioxidökningen ärmycket allvarlig. Det blir koldioxid hur mycket rening vi än utrustar bilar medså länge vi kör med bensin eller andra fossila bränslen. sade alt del ekonomiska systeitiet sätterramar, och det är alldeles riktigt. Därför måste man använda de ekonomiskastyrmedlen. subventioneras flyget kraftigt, på nivå, pålandstingsnivå och på statlig nivå. Man betalar inte skatt för bränslet elleravgift på annat sätt, som andra trafikslag, exempelvis bilismen. Detta gör attdet sväller. Det finns flera exempel på att man bygger ut kommunala flygplatserpå orter i landet där det faktiskt finns parallella järnvägsförbindelser som istället skulle kunna rustas upp, t.ex. och den planeradeflygplatsen i vid TroUhättan. När det gäller är delaktuellt all förhandla bort persontrafiken på järnvägen. Flera talare har varit inne på internafionellaöverväganden. De menar att inle kan göra så mycket, eftersom det kommerså mycket utifrån. Faktum är att om vi ser på hur mycket vi släpper ut perperson får vi en mer rättvisande bild. Det visar sig att ligger myckethögt. När del gäller kväveoxidulsläpp per person hör till de länder somhar det största utsläppet i . Anledningen till att länder på kontinentenhar större problem är helt enkelt den all det finns fler människor där. Viskall inte slå oss för bröstet och säga att vi är bättre än dem när det gällerden här polifiken. Jag vill också betona att internationaliseringen som mantalar varmt för är en av orsakerna till att vi har fått de här problemen. Detär ju EG-anpassningen som gör att man vill gå upp till 60 lons lastbilar. 60tons lastbilar i svenska skogsbygder leder till att det blir svårare attutveckla järnvägarnas godstransporter. Man för över godstransporter frånjärnväg till landsväg, precis tvärtemot vad man enligt trafikpropositionenskall göra. Ett annat exempel gäller satsningen på vägarna. I mittinledningsanförande framhöll jag att man gör omfattande investeringar ivägarna och ställer dem fill förfogande praktiskt taget gratis. Man betraktarvägarna som en allmän nyttighet och bara bygger och bygger, medan man inte allssatsar på samma sätt på järnvägarna. Detta gör all vägarna blir bättre och attde hela liden tar över trafiken. Ett exempel är den s.k. Bothnia-banan, alltså enförlängning av ostkuslba-nan längs . Vi som bor i länka litet grönare, och därför driver länsstyrelserna längst i norrnumera idén om Bothnia-banan. Man skulle då ha en förbindelse mellan Sundsvalloch , längs den bana som redan finns, och sedan skulle banan gå vidaretill , osv. En sådan bana skulle leda tillbetydligt fler arbetstillfällen i norr och ett starkare näringsliv. Det skulleockså innebära att det blev mindre trafik på vägarna. Över huvud tagel skulledet på många sätt medföra förbättringar. I stället planerar man att lägga nedSundsvall-Långsele-banan som är den första biten. Däremot satsar man på DebaU om trafikpolitiken och dess konsekvenser förmiljön Debatt om trafikpolitiken och dess konsekvenser förmiljön flygtrafiken,vilket gör del omöjligt att på lång sikt bygga ut Bothnia-banan. Del är ettkonkret exempel på hur man underminerar möjligheterna all bedriva enmiljövänlig trafikpolitik. Man gör alltså inte vad man kan göra. Flera har också talat om järnvägsförbindelser med Norge.Jag kan nämna de järnvägslinjer som man nu är på väg att lägga ned:Kristianstad-Hässleholm , ,Växjö-Alvesta-Borås-Göteborg, Nässjö-Jönköping-Falköping,Uddevalla-Herrljunga-Borås, ,, , ,och . Vidare avser man att dra in nattågen påövre . Här är en massiv nedläggning på gång, och det är så grovtatt många i inte ens vill tro på att det är sant. Det stämmer inte allsmed de signaler som gavs här . Men verkligheten är krass. Vad som händer äratt man satsar mycket massivt på flyg och vägtrafik och lägger ned detrafikslag som är miljövänliga. Så några ord om sjöfarten. Den är energisnål, men den hari dag inga miljökrav på sig, och del gör att man har höga utsläpp. Detta haranvänts som ett argument för en . Det är dags att sätta in miljökravockså där. Del går att rena mycket mer - renas ju praktiskt tagetingenting alls. AnL 9 ROLFCLARKSON (m): Jag skall ägna av min tid idenna andra replikrond åt att fortsätta att presentera hur vi i moderatasamlingspartiet ser möjliga lösningar för att nå fram till en förbättrad miljö. Bilismen här i landet i dess olika former betalar i dagskatter och avgifter i storleksordningen . Samhälletskostnader för densamma är cirka hälften av den summan. Det finns alltså skälall överväga om inte resurser härifrån borde ställas i miljöförbättringenstjänst. En kraftig upprustning av vårt vägnät skulle, som jag sagt,både öka trafiksäkerheten och drastiskt minska avgaserna. Låt oss få entrafikmiljö med färre olyckor, färre köer, mindre trängsel och mindre stress -allt sammantaget betyder förbättrad miljö. I dagsatsar världens bilindustrier enorma summor på att få fram ny teknik - nyamotorer med andra energikällor än bensin och diesel ligger inom räckhåll. Del är just med tekniska åtgärder som framgång snabbast nås. Nya motorer, alternativa bränslen och en bättre formgivning av fordonen är exempel på det arbete som bedrivs. Glöm inte heller människan som individ! Mer informationskapar större ansvarskänsla och ökar kunnandet - alla kan lära sig att köramjukare, hänsynsfullare och effektivare. Miljön mår bra av det också. Trafikreglering i alla dess former är ett viktigtinstrument för förbättrad miljö, likaså bättre iransporlplanering. Om allabeslutsfattare inom kommunikationssektorn kunde förmås att tänka bådeekonomiskt och miljömässigt - ty dethör ihop - skulle det föra utvecklingen inte bara ett steg utan ett språng framåt mot bättre förhållanden. Samhället självt kan genom stimulanser, avgifter ochverklighetsanpassade föreskrifter driva utvecklingen åt rätt håll. Bådesamhällsekonomiskt och privatekonomiskt är det av vital betydelse att vi harett rikt diversifierat transporlutbudi vårt land och att vi bevarar det. Även om alltså statsmakterna kan verkapådrivande på olika sätt - skatter, skatterabatter, påbud, planering,orientering, investeringar osv. - så är inte detta det mest avgörande. Det är istället att vinna förståelse hos alla de enskilda människorna förmiljöpolitikens krav och att väcka deras ansvar och få deras enskildamedverkan. Ett sådant synsätt stämmer särskilt väl med moderatasamlingspartiels syn på den enskildes rättigheter och skyldigheter. Vi måste öka informafionen - inte bara gnälla ochdomedagspredika. Saklig och trovärdig information kan ge oss bilförare somhåller hastighetsgränserna, som ransonerar sitt bruk av bilen så attsmåkörningar till kiosker och närbuliker försvinner och hushållsköpveckoplaneras. Görs därtill kollekfivlrafiken mera attraktiv i form av störrelurtäthet och tillgänglighet, slår nya vinster att vinna. I större tätorter ärinfartsparkeringar ett bra komplement till kollektivtrafiken. Sammanfattningsvis vill moderata samlingspartietåstadkomma bättre miljö genom 2. sfimulans avteknik och forskning 3. samhälleligaåtgärder typ vägunderhåll och nybyggnad, trafikreglering, en markanvändning sombättre kombinerar bostäder och arbetsplatser m.m. samt att skapa bättreirafiknät 4. allraviktigast: all informera och engagera de enskilda människorna till aktivtmiljödeltagande. Och sådant finns, herr talman. Vihar en bilismens folkrörelse i . Motormännen har påett synnerligen förtjänstfullt sätt velat ta del i ansvaret för denmiljöpåverkan som medlemmarna utövar. Jag har här ett exempel på delta, ettmiljöprogram av mycket ambifiöst slag, som landets största bilislorganisationmed över 200 000 medlemmar har ställt sig bakom. Det är ett utmärkt exempel påvad vi kan förmå de enskilda människorna, enskilt och kollektivt, att medverkai. Jag ser det inte som min uppgift att i sak debattera medvare sig eller om enskilda förslag som de kommer med,utan det är för mig viktigare att sakligt och objekfivt granska främst deförslag som för fram. Jag har uppfatlat båda inlägg som närmast endomedagspredikan och att han endast mycket vagt antytt vilka åtgärdermiljöpartiet egentligen realistiskt vill föreslå och genomföra. Vpk:s känner jag sedan gammalt itrafikpolitiken. Hon företräder ett synsätt som jag tror att inte bara moderatasamlingspartiet utan den övervägande delen av det svenska folket inte kangodta. I all vänlighet skulle jag vilja säga till all det inte är riktigt att stå här i kammaren och säga attdet inte längre satsas på färjorna i därför att man inle vet hur delblir med bron mellan och . Man har beslutat om en satsning iklassen på färjor från både dansk och svensk sida,SFL och DSB, på färjeleden mellan och . De skall vara isjön inom . Debatt om trafikpolitiken och dess konsekvenser förmiljön Debatt om trafikpolitiken och dess konsekvenser förmiljön AnL 10LARS (): Först några ord om hastighetsgränserna. Detfinns de som säger alt vi skall sänka hastighetsgränserna t.ex. från 90 till 80eller från 90 till 70, för då kommer de trafikanter som kör 110 att köra 90.Det finns allvarligt arbetande politiker som säger på det sättet, även om ingenhar sagt så här . För oss i folkparfiet är det viktiga att man skall följalagarna. Därför måste frågan om bilen och hastigheten gälla hur vi skall kunnaförmå trafikanterna att hålla hastighetsgränserna. Vi kan inte säga så här påandra miljöområden, t.ex. om vi fastställer koncessionsbeslut om hur mycket ettföretag får släppa ut: "Del här är minimiregler. Om vi sätter gränsen lågtfår vi räkna med att företaget släpper ut mera." Vi måste vara laglydigaäven när det gäller hastighetsgräiiserna. 'Jag har med intresse lyssnat på järnvägsdebatten - jag ärju inte med i trafikutskottets diskussioner så ofta. Jag har funnit att de somegentligen borde värna om järnvägen mest är de som talar mest illa om SJ. Jagvill säga i all vänlighet fill alt hennes anförande varen stor klagovisa över SJ. lyckas ibland komma bort ifrån ,även om hon som vanligt ägnade en mycket stor del av sin tid åt honom. Honklagade inte så mycket på SJ, men del fanns fel, sade hon: den nya ledningenkommer från näringslivet. Jag tycker vi skall se positivt på SJ. Det har hänt mångapositiva saker sedan vi fick del nya trafikbeslutet. Vi riksdagsledamöter, somju åker tåg mycket, vet att servicen har förbättrats. Vi vet att SJ har satt innya sovvagnar mellan och , och de lär vara övertecknade fleramånader i förväg. Det är klart alt när sådana vagnar kommer på sträckorna tillSundsvall och , kan SJ med rätta ta många trafikanter från flyget. Sedan det här med . Det är självklart att vi skall hajärnvägsförbindelser med våra grannländer. Det går inte för oss att klippa avde förbindelserna, det förstår var och en. Det gäller också godstrafiken. Det är viktigt att så mycket som möjligt av godset mellanNorge och transporteras på järnväg. Därför bör det här inle vara någonstor stridsfråga. Järnvägsförbindelserna mellan och behöverförbättras, inte försämras. Sedan också något om flygtrafiken. Det som;sagls här ärriktigt, dvs. att flygtrafiken har ökat oerhört mycket. Men det är ocksåriktigt att den förorsakar stora utsläpp. Det kan ju var och en förstå. Bara påen minut släpper ett flygplan ut mer avgaser än en stor bilpark gör. Dennautveckling fortgår över hela världen. Jag är helt övertygad om attflygtrafikens miljökonsekvenser kommer att diskuteras över hela världen, intebara här i . Det måste åstadkommas internationella överenskommelser.Även vi i vårt land måste göra en del. Del förslag om 60 milj. kr. som kommunikationsministernhar presenterat är bra. Men jag hoppas att kommunikationsministern samtidigtser det som en ren symbolhandling. 60 milj. kr. påverkar ju i och för sig intestyrningen. Vi i förespråkar en annan metod. Det gäller ju att geföretagen incitament, så att de verkligen går över till motorer som ärmiljövänliga. Därför viU vi gå längre när det gäller avgifterna. Men vi har ialla fall en början närdet gäller avgifter även för flyget och när det gäller att flyget får bära sindel av kostnaderna. Kommunikationsministern har sagt all hanskall svara i ett senare inlägg på ställda frågor. Jag ställde några, som jagtycker, väldigt betydelsefulla frågor till kommunikationsministern. Del gällersådant som har stor betydelse för att vi skall nå uppsatta mål. Vi kommernämligen annars inte att nå målef beträffande en begränsning av kväveutsläppentill . Jag upprepar således här mina frågor: Hur blir del, kommunikationsministern, med stimulansernaför befintliga bilar? har ju fattat ett beslut. Men kommer regeringenatt fullfölja det, och när kommer ett förslag? Hur blir det med bilskrolningen? Vi vet att det finnsganska mycket pengar i fonden för detta ändamål. Frågan kan upplevas somobetydlig. Bilskrotningen är dock inte vad den skulle vara. Det finns alltsåmöjligheter att få bort de allra värsta förorenarna. Är kommunikationsministernberedd alt ställa sig bakom en rejäl höjning av skrotningspremierna? Så till frågan om hastigheterna. Hur skall vi kunna kommanågon vart i denna fråga? Det går ju inte att år bara allmänt säga: Viskall hålla hastighetsgränserna. Jag frågar därför: Vilka metoder föreslårkommunikationsministern när del gäller att verkligen förmå medborgarna atthålla hastighetsgränserna? Slutligen, kommunikationsministern, något om prövningen avvägbyggen. Det har här talals om utomparlamentariska aktioner; Vi i folkpartietär av den uppfattningen att del är nödvändigt alt en ändring kommer till stånd,så att de miljöfarliga vägbyggena prövas på ett annat sätt, i enlighet med vadsom gäller för annan verksamhet. Är kommunikationsministern beredd all ställaupp på det? Debatt om trafikpolitiken och dess konsekvenser förmiljön AnL 11ANNA (): Jag håller med om att färjorskall befinna sig i sjön. Men vad jag har sagt är att man inte har satsattillräckligt mycket på miljövänliga färjor så länge människor inte kan kännaall det finns en framtid. Sedan till och . Det frågas här:Tror inte ni i på SJ? Ja, om vi inte gjorde det, hade vi ju inteföreslagit att 25 miljarder skulle avsättas för investeringar . Däremot tycker vi inte att det är positivt all lägga ned 20 linjer,att höja biljettpriserna , att föreslå en kraftig minskning av antaletgodsterminaler och all helt nonchalera inland. Om ni i folkpartiettycker att sådant är positivt, talar vi inle samma språk. Jag har förståelse för all statsrådet ännu inte har hunnitsvara på mina frågor. Man jag noterar, tyvärr, all statsrådet inte har sagt ettenda ord om samhällsplaneringen. Är del vi svenskar som skall styra vårsamhällsutveckling eller är det vi och den kapitalstarka storindustrin - nutalar jag nästan samma språk som - som skall styra? Statsrådet skyller den bristande beslutsviljan på attsaker och ting inte är så enkla som vi tror - jag förmodar att "vi"är det samma som oppositionen. Detta är inte något försvar förhandlingsförlamningen. blir vad vi gör Debatt om trafikpoUH-ken och dess konse-k venser förmiljön det till.Det blir så rikt, fagert och starkt vi vill, står del i en gammal visa. Trafikens miljöproblem är nu så hotande och fordrar sågenomgripande insatser och beslut att frågan om vägtrafikens framtida strukturliksom de krav och begränsningar beträffande bilismen som en lindring avmiljöskadorna medför inte kan anstå. Regeringen får inte längre försenasatsningarna på miljövänliga fordon och bränslen. I tätorterna står bensin- och dieseldrivna bilar förungefär lika stora utsläpp av mutagena/cancerogena ämnen - trots att debensindrivna bilarna är tio gånger fler. Om , när katalytiskavgasrening är genomförd, står dieseldrivna för av utsläppen. De största miljöskadorna på grund av trafiken har vi i destörre städerna och tätorterna. Del är ryckigheten i trafiken, det mycknastillaståendet vid ljussignaler och de långa köerna som ger upphov till endålig miljö - främst för människor, men också för redan döda kulturföremål. Vad kan vi då göra åt detta? Ja, stora städer är intebyggda för bilar. Vi måste därför ha helt ändra typer av fordon. Dieseldrivnafordon klarar förmodligen inte de krav som tätortstrafiken kommer att ställa iframtiden. Vi kan ha fordon som är gas- eller eldrivna eller också fordon somdrivs med etanol. Om man avstod från skatt på etanol, skulle man klara storadelar av det svenska jordbruket. Dessutom skulle vi få en inhemsk energikällaoch miljövänligare trafik. Min konkreta fråga till statsrådet är:Är statsrådet villig att äntligen säga ja till tillverkning av etanol - enetanol som skulle vara skattebefriad? Alla bilar som uppfyller bestämda krav påbränsleförbrukning, miljövänlighet och anpassning till förnybara bränslen börfå nyhilsrabatt på t .ex. genom reducering av accisen eller momsen. Jagupprepar folkpartiels fråga: Kan vi få förslag om detta ? Vi måste ta till alla möjliga stimulanser - lagstiftning,stimulanser för bilister, stöd till teknisk utveckling, krav på fabrikanternaosv. I finns två av världens främsta biltillverkare. Således vore detorimligt om dessa skulle exportera miljövänliga bilar, som inte kundeköpas i . Vi måste ställa krav på fordonstillverkarna. Ett statsråd somhar suttit med i borde väl veta hur man gör. har regeringen lagt fram en proposition omavgifter för flyget, och denna stöder vi i . Vi tycker dock attregeringen borde ta initiativ till internationella överläggningar för attmöjliggöra miljöavgifter på internationell flygtrafik. Det borde vara avintresse för människor i andra delar av , och för övrigt i hela världen,eftersom miljöproblemen är globala och angår människor över hela världen. Jag vill fråga: Är statsrådet beredd att ta initiativ tillsådana internationella överenskommelser? För att vi skall få en bra utveckling när det gäller fordonsparkenmåste vi, som jag sade förut, stimulera till en bättre katalytisk avgasrening,bättre förbränning och bättre motorer på gamla bilar. Och för att vi skall fåen utveckling på detta område krävs det frihet och stimulans. Bilägaren måstefå frihet att komplettera sin bil på lämpligt sätt. Med naturvårdsverketstolkning av bilavgasförordningen saknas den här friheten . förhållandemåste vi ändra på. Miljökraven bör konkret anslutas till funktion och resultat,inte till precisa prylar. Till slut några ord till . Det är bra att ni imiljöpartiet har initierat den här debatten. Men tro inte alt ni är de förstasom har talat om trafik och miljö. Läs inte bara propositionen, utan läs ocksåreservationerna och motionerna i anslutning fill vårens trafikbeslut! Då får nise att här framförda tankar har varit aktuella länge från vissariksdagspartiers sida. Kom alltså med några konkreta förslag som vi verkligenkan anamma och som är något nytt! DebaU om trafikpolitiken och dess konse-k venser förmiljön AnL 12VIOLA (vpk): talesman har manat tillbesinningsfulla åtgärder mot miljöförstöringen. Jag skulle vilja fråga RolfClarkson: Är del den förra linjen, som SNF dömde ut som det farligaste och detsämsta av riksdagspartiernas miljöförslag? sade också att det behövs en internationellväckelserörelse. När jag lyssnar till tal om fler, bredare ochrakare vägar - det handlar om ScanLink och ScanLink-system - börjar jag förståatt det kanske är dags för en nationell väckelserörelse i detta land igen. RolfClarkson är tyvärr inte ensam om dessa märkliga synpunkter. Och dem skall manbehöva höra just i en miljödebatt! I drömlandet var ozonskadorna denna sommar de värstapå . Detta finns också att läsa i den rapport av somjag nämnde tidigare. Jag skall med glädje se till att trafikutskottets övrigaledamöter inkl. kan få ta del av rapporten. Jag skulle vilja vända mig till , som intehar givit något besked ännu - del kanske kommer i nästa inlägg. Anserkommunikationsministern fortfarande, trots den gångna sommarensmiljökatastrofer, alt SJ:s främsta uppgift är att vara lönsamt? Del slutar väli så fall med att SJ nöjer sig med att ge ut tidningen spåret - det kanskeär mer lönsamt. Men det innebär också raka spåret in i massbilismens mardröm;just den som så många i ber att få slippa. Därför vill de ha åtgärder,och därför har vi denna debatt här i , för att ta steg i rättriktning. Det är bra att säger - så pass mycketuppfattade jag när jag försökte tolka honom positivt - att det kan bli fråga omrestriktioner mot biltrafiken i storstäderna. Jag vill ändå fråga om SvenHulterström inte har förstått att det måste bli fråga om restriktioner. Skallvi behöva gå tillbaka till de resonemang som fördes , när mankunde skylla på att man inte visste tillräckligt om miljöskadorna? Nej, detmåste naturligtvis handla om hur hårda restriktionerna skall vara och hur deskall se ut. Jag vill också fråga om SJ:s beteende.Det kanske inte behöver vara så dystert som jag sade tidigare, dvs. att detbara är tidningen spåret som är lönsam, utan det kanske är så att SJ harsett som sin uppgift att skrämma upp en massa människor i detta land,riksdagsledamöter och alla som jobbar inom SJ, för att få regering och riksdagatt fatta att del behövs pengar. Det är en positiv tolkning av de senastedagarnas utspel. Är det så tolkar det hela? Jag framställdetre konkreta förslag till samtliga partier här i kammaren, men jag vänder mignu speciellt till Debatt om trafikpolitiken och dess konsekvenser förmiljön Hulterström:Kan SJ och järnvägen i detta land nu få loss de miljarder som alla vet behövsom miljön skall kunna räddas? Jag är verkligen inte negativ till SJ och järnvägen, LarsErnestam. Jag är negaliv till den affärsmässighet som drivs in absurdum, somhar komiska men också skrämmande inslag. När man handskas med det som har varithela svenska folkets järnväg på ett sådant sätt och med sådana ord som del nyadirektörs-SJ gör, måste någon säga ifrån att det inte får fortgå på detta sätt.Man kan inte lattja med sanningen och göra ett utspel ena dagen och ett annatandra dagen, utspel som kanske är motstridiga. Först och främst åligger det riksdag och regering att setill att järnvägen nu får de pengar som den behöver. Kan vi inte åtminstone häri dag försöka enas om hur många miljarder järnvägen skall få under den kommandemandatperioden? Jag upprepar också förslaget om sänkta hastighetsgränser.Några försöker här sitta på två stolar , och jag vill fråga LarsErnestam: Ställer sig bakom förslaget om sänkta hastighetsgränseroch en kontroll, som sänker farterna så att det blir laglydnad på bilområdetoch i landsvägstrafiken? Det har ställts ett ganska stort antal frågorom SJ och järnvägen, inle bara här i debatten ulan också iden allmänna diskussionen om järnvägen. Jag vill därför ägna åtatt kommentera det som har sagts. Är det så alt SJ , tvärtemot vad som har sagts tidigare,planerar en omfattande nedläggning av järnvägslinjer? Går den nya SJ-ledningcnut med något slags chockulspel för att försöka skrämma och regeringenalt ta fram mera pengar till SJ? Går denna polifik dä stick i stäv mot vad visade så sent som när vi fattade de trafikpolitiska besluten? Det ärnågra av de frågeställningar som har väckts i detta sammanhang. Låt mig först erinra om vad det var som riksdagenegentligen sade i beslutet om trafikpolitiken och vad som lades fast så sentsom när det gäller hur järnvägstrafiken skall utvecklas iframtiden. Det var bl.a. att järnvägen skaU utvecklas där den har de bästaframtidsförutsättningarna.