prot · GC09125 · 1988-12-31 00:00:00 — Från regeringens och utskottsmajoritetens sida är vi påväg att kraftigt förbättra och förstärka barnens rätt. Men i sin iver att fåmajoritetsförslaget att framstå som någonting annat än vad det i själva verketär, vill man föreslå att förslaget på den här punkten nu skall vara vilande iett år. Jag respekterar att man fortsätter att verka för åsiktenatt totalförbud skall genomföras när det gäller att ta barn i förvar. Men istället för att, som är brukligt i den här kammaren, välkomna de förbättringarsom föreslås, medverkar man i själva verket nu ull att en sämre lagstiftning,vars tillämpning så hårt har kritiserats i många olika sammanhang, skall gällaunder . Det som skulle bli en framgång för barnen iasylförfarandet, vilket vi har diskuterat så mycket, är nu på väg att bli ettnederlag för barnen. Jag vill understryka vad flera debattörer har sagt - attflyktingbarnens situation är speciell och att all möjlig hänsyn måste tas tillderas situation. Om ni inte tror mig om att tycka detta - och att ha medverkattill ett förslag som faktiskt går ut på det - så kan man ändå fråga: Vad skulledet ha varit för mening med att gå till med ett förslag som inte hadeden inriktningen? Jag vill erinra om att sade att hon aldrig, iegenskap av mor eller mormor, skulle ha gått med på någonting annat än enförbättring för barnen i det här förslaget. Jag tror att det är många som utgångspunkten, och jag är alldeles övertygad om att det hade varit lönlöstatt komma till med ett förslag som hade inneburit en försämring; dåhade vi inte fått någon majoritet med oss. Vad vi nu är på väg att få upplevaär tyvärr att den möjligheten för barnen fråntas dem i förfarandet. Härskall vi alltså leva med en sämre lagsfiftning i framåt. Jag tyckeratt det är ett nederlag för barnen. Ny utlänningslag, m.m. 17ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk) replik: Invandrarministern säger att hon har svårt attförstå vpk-reservationen. Jag skall försöka förklara vad den syftar till. Vpkanser att den nuvarande lagstiftningen, vari det står att om barn skall tas iförvar måste det föreligga synnerliga skäl, är så nära man kan komma ettprincipiellt förbud. Den politik som praktiseras utgår inte från dennalagstiftning. Arlandapolisen använder sig av en praxis, som innebär att 49,9 %av barnen tas i förvar. Denna praxis tillämpas med utgångspunkt i den lagtextsom regeringen föreslår . Arlandapolisen utgår från att barn kan tas iförvar när uppenbar risk föreligger för undanhållande. Den felakfiga praxis somanvänds av polisen stämmer inte med den gällande lagstiftningen, som vivill slå vakt om. Genom ett bibehållande av den nuvarande lagstiftningen ökasrättssäkerheten för barn och försämras inte deras situation. Invandrarministern undrar vad det skulle vara för meningmed att framlägga ett förslag som försämrar för barnen. Som hjälp åberoparinvandrarministern . ger själv svar på denfrågan. Av det särskilda yttrandet nr 2 framgår att moderata samlingspartietanser att det inte är aktuellt att på nytt framföra partiets fidigare krav att6 § i utlänningslagen skall utgå - inom parentes sagt får av flyktingarna Ny utlänningslag, m.m. politiskasyl enligt 6 §, dvs. av flykfingliknande skäl. I yttrandet framhålls: "Ihuvudsak uppfylls de önskemål som ligger bakom vårt krav på ett borttagande av6 § i den nu gällande utlänningslagen." Känns det inte litet generande, invandrarministern, att fåsvar från moderata samlingspartiet om skälen till att regeringen ställer ettsådant förslag ? Moderata samlingspartiet anser inte att det längre ärnödvändigt att ställa krav på ett borttagande av 6 § i utlänningslagen,eftersom deras önskemål uppfylls i det nya förslaget. Detta är svaret sominvandrarministern efterlyser. 18RAGNHILD POHANKA (mp) replik: Om man hade lyssnat på minoriteternas förslag,och inte bara lyssnat på de partier som stödjer regeringspartiet för att få entillräcklig majoritet, hade det kunnat skapas en lag där vi hade varit överensi nästan alla stycken. Vi i miljöparfiet har inte fått in en enda ändring i lagentrots alla de förslag vi har. Då är det klart att man gärna vill fälla denlagen för att en ny lag skall kunna utarbetas.Kanske kan vi få alla övriga attlyssna bättre nästa gång. Det råder inget hinder mot att följa paragrafen omförvaring av barn generöst som det var meningen när lagen skrevs, och mot attinte följa gammal praxis. Att behålla den gamla lagen tills en ny och bättrelag har utarbetats försämrar inte för barnen. 19 () replik: sade att mamman kan säga tillflyktingbarnet: "Var så god och gå ut på gården." Alla som sitter iett vanligt ordinärt fängelse kan också gå ut på gården. Där finns det ocksårastgårdar. Men man får inte gå utanför rastgården. Man är inlåst där. Det går inte att med några som helst vackra och kosmetiskaformuleringar i kammaren komma ifrån att det som socialdemokraterna är för ärett regelrätt frihetsberövande av minderåriga utländska barn, enbart för att detillhör en familj som söker asyl. Det är inte fråga om att barnen lever i någotslags mysig frihet i en hemlik miljö och med utbildad personal. Barnen ärinlåsta, dvs. Jag skulle gärna vilja höra deklareraom hon inte anser att de är frihetsberövade. I mitt anförande ställde jag några frågor till Maj-LisLööw. Det gällde framför allt sanktioner mot transportbolagen. Sanktionernainnebär att flyktingar utan visum stoppas. De enda av flyktingarna som kankomma in i är å ena sidan de som har bluffat invandrarverket, och pådet sättet erhållit visum på falska premisser, å andra sidan de människor somköper falska visum av en organisation. Annars kommer de inte in i . Jagvill återigen fråga : Är det den utvecklingen som regeringeneftersträvar? I sammanhanget vill jag understryka att jag tycker att det är ettmycket märkligt argument att hänvisa till länder som och sägaatt vi kan följa deras flyktingpolitik. har hakat upp sig påbegreppet synnerliga skäl. Om inte har hittat paragrafeni propositionen, kan jag tala om att den finns redovisad på s. 175. Jag ägnade tidigare en hel replik åt barnen. Jag tänkteäven hinna ta upp annat. Det får vara upp till om hon jämförförvarspaviljongen i Carislund med rastgården på ett fängelse. Jag skulle vilja komma in på dokumentlösheten. Många avförslagen riktas mot resonemangen på den punkten. Jag vill än en gångunderstryka att dokumenfiöshet inte bara handlar om passlöshet.Dokumentlösheten har en sådan omfattning att den inte bara kan förklaras medatt det mycket väl kan hända att man tvingats fly hals över huvud utan pass ochID-handlingar. Det framgår av proposifionen att det mycket väl kan vara så. Detsker också en prövning av alla de människor som kommer hit utan dokument. Detär en överväldigande majoritet av de som söker sig till . Men dettar , och det blir osäkrare. Rättvisekravet blir svårare att uppfyllaosv. av de som prövas får stanna. Dokumentlösheten kan ha många förklaringar. Endera har manfått det dåliga rådet att göra sig av med dokument som man i själva verketskulle ha all anledning att visa upp, eller också utnyttjas dokumentlöshetensystema-fiskt för att man skall kunna ta sig förbi asylrätten - om vi nu kananvända ett mildare uttryck än missbruk av asylrätten. Det är för mig obegripligt att de som så gärna berömmersig för att vara så vidsynta och generösa i flyktingpolitiken helt väljer attvifta bort detta. Det förekommer häpnadsväckande påståenden om att det ärflykfingpolifikens fel att människorna måste ta fill sådana knep. MariaLeissner sade i sitt inlägg att det är för att det ser ut som det gör i Europasom dessa knep måste användas. undrar vem som kan ha papper med sig närman tvingas att fly. Precis som jag sade tidigare kan man mycket väl tvingasatt fly utan att få med papper. Kruxet i det här fallet är att vi vet att dessamänniskor har haft handlingar med sig för att kunna ta sig ut ur sitt land. Detär ju inte så att de har tvingats fly dokumentlösa. I de flesta länder som våraflyktingar kommer ifrån kommer man inte förbi det egna landetsmyndigheter och passkontroll, som är rigorös, utan dokument och handlingar. Detär inte flygbolagens incheckningsdiskar som är den stora tröskeln att ta sigöver, utan det svåra är att över huvud taget ta sig ut ur det egna landet. Detär bevisligen så att man åtminstone har haft en biljett, att det finns en kopiapå en biljett. Men det är denna totala dokumentlöshet vid ankomsten hit som vimåste våga diskutera. T.o.m. UNHCR säger att vi måste våga diskutera detta.Annars äventyras trovärdigheten inte bara i den här kammaren utan också hosmänniskorna utanför denna kammare, när vi skall förklara hur vi hanterarflyktingpolifiken. Om vi inte skulle kunna vidta de åtgärder som vi föreslår,som man uppenbarligen nu inte är med på, vill jag fråga: Vad skall vi göra? Jagtycker att det låter som om var beredd att ge upp principen omförsta asylland. Hon säger att det är så skruttigt ställt ute i attmänniskor måste ge sig av. Eftersom de inte får några besked i andra ländermåste de ge Ny utlänningslag, m.m. Ny utlänningslag, m.m. Och för att vi inte skall se var de har kommit ifrån måste degöra sig av med sina färdhandlingar. Skall vi ge upp principen om första asylland? Säg då det!Skall vi strunta i varifrån de asylsökande kommer? Skall vi blunda ochacceptera en metod som vi vet utnyttjas av människor som profiterar på att geolyckliga människor falska förespeglingar? Här handlar det inte om attkriminalisera flyktingarna, utan vad det handlar om är ju att ha fullförståelse för att människor söker sig till vårt land. Man har rätt att kommatill vårt land av vilka skäl som helst. Men vad som står i motsats till dettaär att vi har en reglerad invandring, som jag trodde att vi var överens om. Detär därför vi har en lagstiftning som vi diskuterar . Mot den måste vikunna pröva dessa människors skäl att vilja komma hit. Det blir utomordentligtsvårt att göra det, när vi inte har möjligheter att vidta några som helståtgärder. Jag vill återigen understryka att auktoriteter som FN:sflyktingkommissarie säger att vi måste våga diskutera de här frågorna. Låt mig ta upp en sak till, fru talman, nämligen detta medenigheten eller oenigheten. Det påstås nu att regeringen slår sönder enigheteni invandrarpolitiken, att vi tar strid och väljer konfrontation. Vi har gjorten utredning, vi har fått ett förslag, vi har prövat förslaget i lagrådet, vihar skrivit en proposition, som vi har lagt på bord, och vi får denprövad. En majoritet ställer sig bakom den - vi får stöd av ochmoderaterna i stora drag. Jag vill påpeka att det som vi träter om ändåär enstaka punkter. Stora delar av huvudprinciperna bakom lagförslaget är vi,såvitt jag förstår, allihop överens om. Regeringen får alltså en majoritetbakom sig, med stöd av inte minst och . Då väljer folkpartietatt säga: Socialdemokraterna söker konfrontation. Jag trodde att det gick tillså här i parlamentarismens . Jag vill då fråga: Vari består demotstridiga uppfattningarna, som hotar att totalt slå sönder enigheten om dengenerösa flyktingpolitiken? Inte är det om skälen att få en i som viär oense - de skälen kvarstår ju. Skälen, som enligt alla internationellabetraktare och bedömare är mycket generösa, omprövar vi inte. Inte har vi olikauppfattningar om att vi skall försöka få ned väntetiderna! Det är ju ändåhuvudsyftet med den lag som vi diskuterar . Inte är vi oense om deförbättringar i rättssäkerheten som vi nu föreslår och där vi har tagit intryckav alla de humanitära organisationer som räknade upp. Vi harockså tagit intryck av den kritik som har förekommit mot tillämpningen av dessabestämmelser, mot polisens direktavvisningar, dåligt mofiverade avslag osv. Påviktiga områden där det har rått en viss oenighet tillmötesgår vi ju nukrifikerna. Hur kan det slå sönder enigheten? Inte heller kan oenigheten gälla barnens rätt, för attåterkomma till det. Om vi på väsentliga punkter stärker barnens rätt och en delav kammaren vill gå längre och förbjuda förvar av barn, så är ändå det som vidiskuterar skillnader i någonting som drar åt samma håll. Oenigheten finns dåhuvudsakligen på ett område, för att återkomma till det som jag började med:åtgärderna mot dokumentlösheten. Med andra ord: Vi har en bred enighet om skälen för ochrätten till asyl. Men vi har uppenbarligen skilda uppfattningar när det gällersynen på vad vi skall göraåt de företeelser som jag tycker äventyrar en generös flyktingpolitik. Dettamåste vi diskutera. Men i övrigt - jag tror det var som ocksåpåpekade det - har ju enigheten knappast minskat omkring dessa frågor, utan denhar ju genom tiderna t.o.m. ökat. Man kan peka på olika punkter där den gjortdet. Jag tror inte att det kommer att lyckas för något parti att ha monopol påen humanitär flyktingpolitik, lika litet som det har lyckats att ha monopol påmiljöpolitiken, jämställdhetspolitiken eller biståndspolitiken, även om jagskall erkänna att lovvärda försök till sådana monopol har gjorts här i kammarenfrån visst håll. Svenska folket vet att det i dessa djupt moraliska,existenfiella och medmänskliga frågor finns en bred värdegemenskap utanför denhär kammaren och i den här kammaren, även om vi är oense om enskildheterna ireformerna och träter om en och annan paragraf. Ny utlänningslag, m.m. 21MARIA () replik: undrade om det verkligen inte ärnågon skillnad mellan en rastgård i ett fängelse och den inhägnade låsta gårdenpå Karlslund. Jag skulle vilja bolla tillbaka frågan till ochsäga: Vad är det för skillnad? Sedan kommer vi in på diskussionen om dokumentlösheten.Vad jag har fört fram är att vi anser att den analys som regeringen har gjortav dokumentlösheten är mycket grund. Det batteri av åtgärder som man sätter inär inte riktigt genomtänkta, så att de verkligen motverkar dokumentlösheten.Tyvärr kommer åtgärderna, bl.a. genom att man tvingar transportföretagen attavkräva alla asylsökande visum, att betyda att man driver allt fler asylsökandei armarna på smugglarorganisationer och att man därigenom i får bådemer problem med falska dokument och mer - åtminstone inte mindre - problem medatt det inte finns några dokument alls, eftersom dessa smugglarorganisationerofta kräver tillbaka de handlingar som de har sålt till de asylsökande. Maj-LisLööw måste väl ändå inse att detta blir effekten av åtgärderna, när vi intetillåter SAS att ta ombord asylsökande som saknar visum. Vi ger inte deasylsökande något annat val än att ytterligare söka smussla och fiffla sig in.Sedan är vi redo och står här med släggan och slår på dem, närde väl kommer inantingen med falska dokument eller med inga dokument alls. Vad är det förgenerositet i flyktingpolitiken? Kritiker finns inte enbart i . Det finns mångasom har en annan analys än regeringen av vad dokumentlösheten beror på. Inteminst både UNHCR:s tidigare representant i , som jag har haftdiskussioner med om detta, och diskrimineringsombudsmannen hargjort den analys som också är , nämligen att den europeiskaflykfingpolitiken har lett till en stor del av problemet med passlöshet ochdokumentlöshet genom att man driver asylsökande i armarna påsmugglarorganisationer. pekar också på de olika staternas bristandesamarbete och unilaterala åtgärder mot invandring och helt regellösa skickandeav asylsökande mellan sig. Vi har också kritik mot mycket tuffa första-asyllands-regler.Allt detta innebär att vi faktiskt har en helt annan analys och därför ocksåandra förslag till hur man skall bekämpa dokumentlösheten, nämligen att Prot.1988/89:125 skall gå i spetsen för en mer humanitär politik gentemotasylsökande i som helhet. Ny utlänningslag, m.m. 22 (vpk) replik: Först till passlösheten. Självfallet är det på det sättet att ju mer man i Europabygger upp murar och försöker hålla flyktingströmmarna ifrån sig, desto merförsöker de asylsökande hitta kryphål för att komma till och sökapolitisk asyl. Ju mer använder sig av visumtvånget, numera en regel föralla asylländer, desto mer utnyttjar olika personer och grupper den situationentill en ibland lönsam verksamhet. Det är lättförklarligt. Folk som kommer passlösa eller identitetslösa till Sverigekommer självfallet av olika skäl. Men vi kan väl i varje fall vara överens om,för det första att en stor del av dem som kommer är verkliga flyktingar, som avnaturliga skäl inte har pass eller andra dokument med sig, och för det andraatt det inte är ett brott att komma till dokumentlös. Invandrarministern frågade hur vi skall bemästra densituationen. Det förslag till utlänningslag som regeringen lägger framinnebär att man vidtar åtgärder, vilkas pris vi inte är beredda att betala. Manföreslår en rad åtgärder för att bemästra någonting som inte är brottsligt. Jag skulle vilja fråga invandrarministern: tänka sig kroppsvisitering av svenska barn? Kaninvandrarministern tänka sig att man skulle kunna ta i förvar svenskamedborgare, som inte kan styrka sin identitet? Kan invandrarministern tänka sigatt ge tjänstemän och anställda i olika transportföretag polisiära befogenhetermed myndighetsutövning gentemot svenska medborgare? Kan invandrarministerntänka sig att sekretesslagstiftningen när det gäller sjukvården kan avskaffaseller kringgås när det gäller svenska medborgare? På alla de områdena sker inskränkningar av grundläggandedemokratiska fri- och rättigheter. Det drabbar visserligen inte svenskamedborgare, men det är inskränkningar som åstadkoms i av de svenskamyndigheterna. Det kan vi inte acceptera. Är principerna om de grundläggande demokratiska fri- ochrättigheterna tänjbara på något sätt för invandrarministern? Är det relativabegrepp som man kan behålla, förkasta eller förändra, beroende påkonjunkturerna eller på vem det drabbar? Det priset för att acceptera den här lagstiftningenär vi inte beredda att betala! 23 () replik: En kriminalisering av flyktingskapet tyckerjag sker i allra högsta grad om man kroppsvisiterar flyktingar, om man tarvuxna och barn i förvar och om man upplåter sjukhusjournaler ochsocialtjänstjournaler för insyn, vilket man inte gör när det gäller svenskamedborgare eller grova brottslingar. Det ärstora delar av majoritetsbetänkandet som vi inte kan ställa oss bakom, mendet är bara de här punkterna som vi har kunnat angripa på detta Jag har sagt attdet är transportföretagen som är det huvudsakligaskälet till att man inte kommer att kunna åstadkomma en rättvis asylbedömning.Det är knutpunkten i den nya lagen; det är genom den vi hindrar människor attkomma hit. Olika sätt att ta emot flykfingar får genom detta en mycket mindrebetydelse . Sedan kommer detta att drabba också svenska medborgare -man kan inte se om en människa är svensk medborgare eller inte.Transportföretagen kommer säkert i många fall att titta ganska ordentligt påsvenskar som är på hemväg. Något monopol på olika frågor vill vi inte alls ha. Vivill gärna att alla delar våra åsikter och att det blir ett gemensamtställningstagande. Men i början får man driva frågorna; det är ofta en litengrupp som gör det. faller de, och då får man ge sig. Men det kan ocksåhända att man övertygar fler, och då blir det inte någonting som vi har monopolpå, utan då blir förslaget antaget. Monopol är vi alltså inte särskilt rriåna om att ha. Vivill att alla skall dela våra uppfattningar. Hade man lyssnat mer på våraförslag, som i många fall hade kunnat omfattas också av de andra partiernasideologier hade lagen blivit bättre. Ny utlännirigslag, m.m. 24MAUD BJÖRNEMALM (s): Jag vill börja med att instämma i GullanLindblads kritik när det gäller de händelser som inträffade här i kammarenfidigare . har att behandla ävensocialförsäkringsutskottets betänkande nr 18, som gäller regeringens skrivelseom flykfingpolitiken. Mycket av det som berörs i betänkandet hänger ocksåsamman med förslaget till ny utlänningslag, och för att inte förlänga debattennöjer jag mig med att yrka bifall till utskottets hemställan och avslag på samtligareservationer i socialförsäkringsutskottets betänkande nr 18. Omtalad - omdiskuterad - missförstådd - så skulle mankunna karakterisera regeringens förslag till ny utlänningslag. Omskrivendärför att socialförsäkringsutskottet i flera av sina tidigare betänkandenhänvisat till det kommande lagförslaget. Orhskriven också därför, att innanproposifionen var färdigbehandlad i var debattörer ute imassmedia och talade om hur dåligt lagförslaget var och att det innebar enförsämring av flyktingpohtiken. Därmed var diskussionen i full gång. Det är naturiigtvis bra och rikfigt med en debatt omkringolika lagförslag, men det var länge sedan en debatt var så missvisande och fullav felaktigheter som debatten om den nya utlänningslagen. Det är förståeligt omde som bara följt debatten via tidningar och TV undrar vad det är för lag somriksdagen tänker besluta om. Det har också gjort att många tappat bort ellerglömt att den här propositionen är den sista delen i det översynsarbete sominleddes och vars syfte bl.a. varit att komma fill rätta med de långahandlägg-ningsfidema och på så sätt åstadkomma ett bättre flyktingmottagande. Jag tror också att jag vågar säga att det inte finns någonriksdagsledathot som inte via brev eller på annat sätt uppmanats att rösta mot,om inte hela så i varje fall vissa delar av lagförslaget. De senaste veckornahar kampanjen mot lagen trappats upp. Det flygblad från Flykfinggruppernas och asylkommittéernasriksråd och från stoppa rasismen som delades ut ivåra 4 protokoll 1988/89:125 postfack gjorde åtminstonemig beklämd över den osaklighet som präglade det och de överdrifter som detinnehöll. Djupt besviken är jag också därför att jag trodde att kunskapen hosde grupperna var större. Detär klart att synpunkter och åsikter kan vara olika. Men om det kan vi ta enärlig och konstruktiv sakdebatt utan alltför höga övertoner. Det är bra omdebatten kan föras med känsla och engagemang, men den bör också föras medkunskaper och insikter. Mycket har redan sagts, men efter att ha lyssnat pådebatten finner jag anledning att upprepa åtminstone vissa saker. Detfinns också skäl, tycker jag, att än en gång påpeka att lagförslaget inteändrar grundprinciperna för vår invandrar- och flyktingpolitik och att det ärfråga om en proposition om en ny utlänningslag och inte om ett förslag till nyflyktingpolitik. Mankan säga att lagen består av två huvuddelar. Den ena delen är den som gäller deförkortade handläggningsfiderna om vilka alla partier är överens. Där är deviktigaste ändringarna följande. Invandrarverketbhr första instans i alla asylärenden. Polisen skall inte besluta i något falldär asyl begärs. Muntlighandläggning kommer också att ske. Kritik har ju tidigare riktats mot att detinte har funnits någon personlig kontakt mellan den asylsökande och denhandläggande tjänstemannen. kommer den asylsökande att tillsammans med sittjuridiska biträde få träffa handläggaren och det redan vid utredningsslussen. Beslutenkommer att motiveras utförligare än . Detta möjliggörs genom en ändringi sekretesslagen. Att det finns ett stort intresse och ett stort engagemang frånriksdagens ledamöter när det gäller flyktingpolitiken visar inte minst de mångamotioner som har skrivits i den här frågan och som har resulterat i att dettill utskottets betänkande har fogats 55 reservationer. Itvå av reservafionema från , vpk och tas frågan omvisering upp. Enligt grundregeln behöver alla utlänningar visering för att resain i landet och uppehålla sig där. Men paragrafen innehåller många undantag.Regeringen vill nu göra den ändringen att skyldigheten för utlänningen att hapass, visering och uppehålls- och arbetstillstånd skrivs in i lagen, medanundantagen skrivs in i förordningen. Det här vill inte , vpk ochmiljöpartiet acceptera. Detta är litet svårt att förstå, eftersom det i sakinte förändrar någonting, för vad som i praktiken är huvudregel skall nu angesi lagen och undantagen i förordningen. Ireservation 2 från , vpk och hävdas bl.a. att detvisumtvång som har införts för chilenare skulle försvåra för den som behöverfly från att söka asyl här i .