prot · GC0994 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:94 Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen. 1 § Justerades protokollet för . 2 § Svar på interpellation 1988/89:141 om ett uttalande rörande utländska förvärvav svenska företag har i en interpellation frågatmig om riksdagsman uttalande om alt de 10-15 störstaföretagen inte kommer att bli tillgängliga för utländska köpare ger anledningtill någon regeringsåtgärd. Regeringen har under senare årredovisat sin syn på frågor om utländska förvärv av svenska företag. I propositionen 1986/87:74 om näringspolitik inför90-talet redovisades ingående regeringens praxis i samband med tillstånd lillutländska förvärv av svenska företag enligt förelagsförvärvslagen. Regeringengav tilfälle att ta del av vad industriministern anfört om grundernaför att bevilja tillstånd till utländska förvärv av svenska företag. I propositionen 1987/88:66 om och denvästeuropeiska integrationen återkom regeringen till frågan om reglerna förutländska förvärv av svenska företag. Där anfördes att ett ställningstagandetill den svenska elableringslagstiftningen i relation till EG:s bestämmelserfår anslå lill dess vissa utredningar avslutals. Regeringen framhöll också atti samband med delta ställningstagande bör även övergripande mål i vadgäller relationerna lill EG vägas in. uttalade med anledning av detkonstaterandet alt det är nödvändigt med en viss reglering av utländska förvärvav svenska företag. 1 avvaktas nu det utredningsarbete somgörs av företagsförvärvsutredningen där vissa erfarenheter av 1982 årsföretagsförvärvslag utvärderas. I en av de arbetsgrupper inom regeringskanslietsom kartlägger och diskuterar möjligheterna till en anpassning lill EG och EG:sinre marknad förs en diskussion om och vilka krav påförändringar i de svenska elableringsreglerna som den svenska EG-politiken kankomma alt aktualisera. 9 protokoll 1988/89:92 - 94 Prot.1988/89:94 Genom detta utredningsarbeteförbereds ett ställningstagande till den 11 april1989 framtida utformningen av densvenska elableringslagstiftningen. "T '. utredningsarbete är avslutat är detinte möjligt alt redovisa vilka förändring- rörande utländska förvärv av svenska företag ar som kanbli aktuella. Jag räknar med att under nästa ar kunna redovisa min syn på dessa frågor lill regeringen. 2 (): Jag tackar för svaret. Jag måste tyvärr konstatera att detvar ett myckel dåligl svar. Del hör väl nästan till rutinen altoppositionspolitiker skall säga så, men i del här fallet tycker jag att svarethade en mycket allvarlig brist. Näringsutskotlets ordförande, , haruttalat sig om hur han såsom främste företrädare försocialdemokratisk näringspolitik ser på innehållet i gällande lag. Han harsåledes sagt att han anser all man med tanke på den lag som vi nu har generelltkan säga att 10-15 företag inte bör få bli föremål för utländskt intresse. Jaghar då ställt mig frågan om del kan vara möjligt att socialdemokratin företrädsav en politik i och av en annan i regeringsställning. Delta har industriministernnegligerat totalt i svaret. Jag är då angelägen om att i detta inlägg fårepetera den fråga som kräver ett svar, nämligen: Var slår regeringen iförhållande till tolkning av nuvarande lagstiftning? Delkan inte accepteras all socialdemokratin talar ett språk i och ettannat i regeringen. Svaret har även i övrigt väsentliga brister. Del ärriktigt som del sägs i svaret att det finns två regeringsuttalanden i ivåpropositioner från tidigare riksmöten. Det är även riktigt att de har blivitföremål för behandling i . De bemöttes då givetvis med gillande av densocialdemokratiska majoritet som i allt väsentligt avgör näringsutskotletsståndpunktstaganden. Till dessa betänkanden från näringsutskottel har del emellertidfogats reservationer från oppositionen. Det har hänt saker , herrindustriminister. Inom EG har utvecklingen rört sig framåt. Omindustriministern inte är bekant med vad som har hänt vill jag tala om all EG:sminislerråd antog ett direktiv om en form avkontroll över företagsförvärv, nämligen såvitt gäller publikt noterade företag.Det finns distinkta regler om var gränserna för den kontrollen går. De ärsannerligen inte sådana att de skulle kunna motivera . Sedan vill jag även tala om för industriministern att såsent som , , behandlade kommissionen frågan om denlänge väntade regleringen av fusioner. Från kommissionens sida har man nubestämt sig för att föreslå en reglering av förelag med en omsättning som ärstörre än 2 miljarder ECU, dvs. Vi vet således att gränserna kommer all vara mycket snävainom EG när det gäller statliga ingripanden mot främmande förelagsförvärv. Parallellt med den utveckling jag nu har skildrat hanteras den s.k. Uruguay-rundan inom . Inom den diskuteras en utveckling, dvs. en befrielse av handelsrelaterade direktinvesleringar. Valulalagstiftningen upphör i ge. Möjligheter till direktinvesteringar öppnas för svenska förelag. Inom 130 regeringen sitter man dock still,skakar på huvudet och säger att vi skall Del är alldeles uppenbart, herr industriminister, attomständigheterna har förändrats. Det går inte längre att undvika att taställning i denna fråga, genom att hänvisa till all vi inte vet vad som pågårinom EG. Vi vet nämligen vad som pågår inom EG. Vi vet också attstatsministrarna inom EFTA har avgivit en klar deklaration om villighet altdelta i alla de fyra frihelerna, bland dem inräknas som bekanl också kapilalelsfria rörlighet. Det går då inte att blunda för att mängder avomständigheter har förändrats. Om verkligen menar allvar med sin viljaalt delta i den europeiska integrationen måste också visa all vårt landvälkomnar främmande investeringar här på samma sätt som vi nu låter svenskaförelag göra fria investeringar utomlands. Jag vill fråga industriministern om inle den härutvecklingen för det första är bekant för industriministern, och om den för detandra inle gör all regeringen finner liden vara mogen att tala ut om den härsaken. Är regeringen verkligen beredd att på lika basis låta närmandet tillEuropa även omfatta rätlen lill direkta investeringar? Är regeringen beredd allfölja upp vårt slåndpunktslagande i de viktiga frihandelsfrågorna genom att nuge besked om all vi här i skall göra precis som alla andra på jordengör, nämligen låta kapitalel vara verkligt fritt: vårt land är tillgängligt förfrämmande investeringar. Om ett uttalande rörande utländska förvärv av svenskaföretag Ja, , jag förulsälter att LennartPettersson, liksom vilken annan riksdagsledamot som helst, har rätt all ullalavad han tycker i olika frågor, på samma sätt som gör i olikasammanhang. För regeringens vidkommande gäller att vi, vidbehandlingen av sådana här frågor, har att följa den lagstiftning som riksdagenhar lagt fast. Jag sade i mitt svar till att vi just nu håller påall göra en utvärdering av nuvarande lagstiftning för att överväga vilkaförändringar som kan bli nödvändiga, om några sådana behöver göras, vid enEG-harmonisering. Låt mig till säga att olika slags kontroll avutländska förvärv av företag inle är någon företeelse som är unik för Sverige.Sådan kontroll finns även i många andra länder. I vad gäller EG har fria kapitalrörelser ingått iRomfördraget ända , men först har sådana genomförts iflertalet . Några av har dock ännu inte genomfört frietablering. Att man träffar överenskommelser om vad som skall gälla mellan ländernainom EG är en sak; hur man förhåller sig till tredje land är naturligtvis enhelt annan. I vad gäller handläggningen av den här typen av frågor såvill jag påpeka att våra grannländer, exempelvis och , har enförvärvslagstiflning av i princip samma utformning som den svenska. I denamerikanska handelslagen, som infördes , finns det ett avsnitt därpresidenten bemyndigas alt förbjuda utländska förvärv av amerikanska företag,om sådana förvärv anses stå i strid med amerikanska nationellasäkerhetsinlres-sen. Där går man så långt att myndigheterna har rätt attupphäva ett redan genomfört övertagande, om det anses slå i strid med denationella säkerhetsintressena. Prot.1988/89:94 har, som jag sade förut,när man behandlat den här frågan 11 april1989 uttalat ail någon form avlagstiftning även måste föreligga i de här Jag vill också påpekaatt det i många länder finns andra rörande utländska förvärv av svenska företag typer avhinder, som är mindre synliga än vår företagsförvärvslag. Det kan gälla reglerpå skatteområdet, inom bolagslagstiftningen och liknande. Ävenkonkurrenslagstiftningen används ibland i syfte alt hindra oönskade utländskaförvärv. Vi undersöker , som jag sade i mitt svar, hur det liggertill med de här frågorna. Dels lar vi reda på hur förvärvslagsliftningen ser uti de andra länderna där sådan finns och vilka kriterier som tillämpas, delsförsöker vi få en uppfattning om vilka andra hinder som finns i olika länder.Syftet med analysen och genomgången är alltså alt se vilka hinder som vårasvenska företag kan råka ut för i den fortsatta internationaliseringen. När vihar gjort den här kartläggningen eller utvärderingen kommer vi också, när dentiden är inne, alt förelägga förslag om vilka förändringar av densvenska förelagsförvärvslagen som vi anser motiverade. 4 (): Det blev så mycket mer angelägel att få dennareplik som den som givit anledning till repliken har anlänt till kammaren. Jagber att få hälsa välkommen och förutser att han kommer attbidra till klarhets skapande. Det som industriministern nu säger är i och för sig mycketintressant. Det är möjligt att induslriministern kommer att korrigera det somjag nu alldeles strax skall säga, men jag uppfattade industriministern så atthan sade att får tycka vad han vill och att det i detuttalandet i varje fall inte låg ett stöd för den åsikt som denne givit uttryckför. Vad denne har givit uttryck för är nämligen inget annat än eninsubordination i förhållande till vår lagstiftning. Den nuvarande lagstiftningen säger att den svenskaregeringen har rätt att vägra ett förvärv i fall där väsentliga allmännaintressen träds för när. nöjer sig däremot med att peka påstorleken. Det är det som är det uppseendeväckande. Han säger t.o.m. att detför går bra att köpa BMW, men att BMW skall hålla tassarna borta frånVolvo. Sådana uttalanden är förödande farliga för . De inger vår omvärldintrycket att vi här uppe är tyckmyckna och att vi sätter oss överinternationella överenskommelser. Det är riktigt, herr industriminister, i andra länder har regelverk, och jag är övertygad om att också vi skall haett regelverk, nämligen av den innebörden att de utländska företagsförvärveninte skall få skada svensk konkurrens. Betecknande för det som sker ute i är att denkontrollagstiftning som där finns syftar till en enda sak, nämligen attgarantera att konsumenter och företag är tillförsäkrade en konkurrens. Manavser alltså inte att tolerera alt någon får en sådan marknadsställning attkonkurrensen kuperas till nackdel för konsumenter och industri. Jag ärövertygad om att ni, herr industriminister, är mycket väl medveten omanledningen till att jag tar upp den här debatten, särskilt med tanke på Man uppfattar nämligen inom detinternationella näringslivet den svenska regeringspolitiken i denna fråga påalla möjliga negativa sätt. Man talar om utpressning och om obstruktioner,t.o.m. om att regeringen ställer upp politiska villkor, något som är helt främmandeför den nuvarande lagstiftningen. I det avseendet vill jag hänvisaindustriministern till nr 7 av . Jag är angelägen om att få ett svar på frågan huruvidaindustriministern är beredd alt korrigera mitt uttalande vad gäller LennartPetterssons uttalande eller inte. Om ett uttalande rörande utländska förvärv av svenskaföretag Jag vill först till , som hänvisartill en tidskrift, säga alt det är riktigt att det i olika sammanhang harframförts kritik mot handläggningen av tillslåndsärendena. Men jag villundersiryka att den praxis som utvecklats i fråga om tillstånd tillföretagsförvärv helt följer beslut. Det är riktigt att regeringen ivissa tillståndsärenden erhåller utfästelser från köparen om den fortsattaverksamheten i det köpta företaget. Så sker när det är fråga om ett förvärv somenligt företagsförvärvslagen berör ett förelag med skyddsvärda intressen ochdär förvärvet kan inverka negativt på dessa. I flertalet fall är utfästelsernafrån den utländske förvärvaren om den fortsatta verksamheten i det förvärvadeföretaget då en förutsättning för ett bifall lill ansökningen. Regeringen har inte för avsikt att ändra på sitt agerandei dessa frågor, eftersom det ligger i linje med beslut. Jag förstår nu alt har ställt sininterpellation till mig närmast för att få en debatt med är ju närvarande och kan själv avgöra om han vill ta upp dendebatten med . Jag sade dock om inlägg i dethär sammanhanget att denne måste ha samma rätt som vilken annanriksdagsledamot som helst, t.o.m. samma rätt som , att ge uttryckför uppfattningar som han har. Till detta lade jag att jag somindustriminister och regeringen som helhet måste följa gällande lagstiftningoch pröva ärendena i enlighet med denna. Om en prövning av ett sådant härförvärvsärende kommer att gå i den ena eller den andra riktningen, kan jag somindustriminister icke ge något som helst förhandsbesked om. Skulle ett sådantärende bli aktuellt, kommer det att prövas i enlighet med gällandelagstiftning. Anf.6 (): Det senaste inlägget var ju bra, men del är ocksåsjälvklart alt industriministern följer lagen. Del intressanta är att vårlagstiftning på den här punkten är mycket otydlig. Vad är ett "avsevärtallmänt intresse", industriministern? Är det sysselsättningen iBergslagen? Är del kvinnlig sysselsättning i nedre ? Är delarbetsplatser i ? Är det jordbruksnäringen? Är det gruvnäringen? Industriministern måste ge någon vägledning, så all vialla vet all det inte bara gäller de stora företagen, något som LennartPettersson har sagt. är det ju så, herr industriminister, att LennartPettersson inle är vem som helst. Jag är mycket mera "vem som helst"än han, tyvärr. Jag skulle myckel gärna vara ordförande i näringsutskottet, mendå skulle jag vakta min tunga litet Om verksamheten vid patent- och registreringsverket bättre änLennart har gjort. Han är, som sagt, inle "vem som helsl".Han förelräder del största partiet i i ett av de viktigasteutskotten, och han är minsann flitig alt göra uttalanden. Vi hörde honom l.ex.i går tala om försvarsnäringarna i . I del här fallet har han gjort ett uttalande som jagtycker slår klart i strid med lagen, och därför var det angeläget för mig attfå vela av induslriministern att della inle var den socialdemokraiiskaregeringens politik. Jag tycker all jag har fåll svar på den frågan och fåttveta, all industriminister inle delar uppfattningoch att man alltså inte kan uttala sig på det sätt som hargjort. Redan det är egentligen en framgång för min interpellation. bad om exempel på vilkakriterier som kan ligga till grund för prövningen. Sådana kriterier kan varasäkerhetspolitiska intressen och unik teknisk kompelens, som det är värdefulltför oss att ha kvar i . Sysselsättningsaspekter och regionalpoliliskaaspekter är också sådant som vägs in i de här sammanhangen. Tredje vice talmannen anmälde attNic anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare inlägg. Överläggningen var härmed avslutad. 3§ Svar på interpellation 1988/89:142 om verksamheten vid patent- ochregistreringsverket har frågat mig vad jag avser allgöra för att förbätlra förhållandena vid palenl- och regislreringsverkei,främst vid dess varumärkes- och bolagsavdelningar. För drygl ire år sedan slulfördes en omfattande översyn avpatentverkets organisation och ledningsformer. Delta ledde lill att en radeffektivilelshö-jande åtgärder vidlogs. Patentverkel, som är heltsjälvfinansieral, gjordes mer resultalorienlerat och beslulsansvareldelegerades i stor omfattning. Nya rutiner för verksamhetsplanering ochresultatuppföljning infördes. En ny budgetmodell som gör det möjligt all snabbareanpassa verkels resurser till förändringar i efterfrågan började tillämpas påflera av verkels avdelningar. En slordalor införskaffades i , och ettomfaiiande program för uividgad dalorisering beslutades. I samband med organisationsöversynen riktades, somredovisas i inierpellalionen, uppmärksamheten på problemet med växandeärendebalanser och långa behandlingstider inom vissa verksamhetsdelar. Såväljag som verkels ledning inser till fullo de negativa konsekvenser som dessaförhållanden får för verkels kunder. I denna del instämmer jag sålunda med NicGrönvall. Jag kommer i del följande att behandla varumärkesenhetenoch bolagsavdelningen var för sig. Iöversynen, som för övrigt kompletterades med insatser från externa konsulter,pekades på all de problem på varumärkesenhelen som gällde effektiviteten endastkunde lösas genom en omfattande datorisering av enhetens arbetsrutiner.Utvecklingsinsatserna för ett utökat datorstöd forcerades därför. Eftersom depå marknaden tillgängliga systemen inte fyllde patentverkets behov, stod detklart att systemkonstruktionen måste ske i verkets egen regi. För att påskyndaarbetet tillfördes palenlverkels dataenhet utomstående expertis. Flera avförbättringarna av datorstödet förväntas kunna las i bruk . Trots de med ökad datorisering förbundnaeffektivitetsvinsterna, stod det tidigt klart att varumärkesenhetens personal,som är ca 35 till antalet, var underdimensionerad i förhållande till efterfråganpå enhetens tjänster. Betydande rekryteringsinsatser har därför gjorts, men dettar viss lid innan effekterna av detta blir märkbara. Anledningen är attfärdigutbildad personal inte finns att tillgå på arbetsmarknaden. Del krävsminst internulbildning för alt en nyanställd skall bli fullt produktiv.Eftersom internutbildningen måste ske på enheten, medför varje nyanställningprodukliviielsförlusler hos befintlig personal. Av detta skäl måste ökningen avenhetens bemanning ske gradvis över . Handläggningstidernaminskas dock i viss mån redan nu genom övertidsarbete. Enligt patentverkets ledning kan vidtagna åtgärderberäknas alt medföra en halvering av tiden från ansökansingivande till dess att kontakt tas med sökanden. Den tiden är för närvarande18 månader och skall alltså halveras . Slutmålet är all minskadenna tid med ytterligare , dvs. Komplikationer i samband med datoriseringen och högpersonalomsättning har medfört vissa problem med distributionen avvarumärkeslidningen. Åtgärder har vidtagits och problemen är nu eliminerade. När det gäller bolagsavdelningen, som är lokaliserad tillSundsvall, är datoriseringen i väsentliga stycken genomförd. Denna, jämte andraeffekli-vilelshöjande åtgärder, har medfört årliga produktivitetsförbättringarpå i genomsnitt . Bolagsavdelningenshuvudproblem är att snabbt anpassa sina resurser till en ökad efterfrågan påavdelningens tjänster som troligtvis saknar motstycke inom den statligamyndighelssfären. Anlalel nybildade bolag har ökat från 5 000 till 30 000per år under 1980-lalel. har efterfrågan påbolagsavdelningens samtliga myndighetsljänsier ökat från 50 000 till 150 000ärenden . Under 1980-lalet har vidare arbetsproduktiviteten påavdelningen ökat . Den genomsnittliga väntetiden beträffanderegislreringsärenden har minskal från tio lill sex veckor.Särskilda åtgärder har vidtagits för att minska väntetiderna inybildningsärenden. Om sökanden lämnat in korrekta handlingar, får han beslutetinom . Trots detta är behandlingstiden för vissa ärendelyperoacceptabelt lång. Del gäller framför allt ärenden rörande ändring av ettbolags firma. Patentverkel har påbörjat en utredning om en delvis ändradorganisation på bolagsavdelningen. Avsikten är att effektivisera handläggningengenom inrättandet av ett antal produktionsgrupper, som är mindre än nuvarandeenheter. Genom detta förväntas produktionen öka ytterligare. Om verksamheten vid patent- och registreringsverket Om verksamheten vid pajent- och registreringsverket Bolagsavdelningen saknar i motsats till övriga avdelningarinom patentverkel den finansiella flexibilitet som förändringar iefierfrågesiluationen kräver. Frågan bereds nu inom , isamverkan med . Den nya lösningen bör innebära att enpåtaglig förbättring av situationen på bolagsavdelningen skall kunna märkasredan mot slutet av innevarande år. Jag vill till slut framhålla alt både jag och patentverkelär medvetna om de problem som finns inom verket. Frågorna äremellertid, som framgått av vad jag har anfört, uppmärksammade, ochåtgärder sätts nu in. Del skall leda till en för alla berördatillfredsställande situation. Anf.9 (): Jag tror del är första gången under mina sju riksdagsårsom jag säger att det är ett genuint bra interpellationssvar. Jag ber att fågratulera till det och tackar särskilt myckel för svaret. Vi har fått veta vad som pågår i . Därigenomkan alla de parter som är beroende av verksamheten på paleniverkei både görasin planering ulifrån vad vi här har fått veta och hålla regeringenså myckel mer ansvarig om de tidsplaner och åtaganden som här har presenteratsinle kan fullföljas. Jag skall egentligen bara ägna mig ål att göra någrareflexioner kring de olika frågorna tillgängliga för industriministern. av problemen med varumärkesenhetens arbete är atthandläggningstiden vid prövningen är mycket lång. Del finns en delförklaringar till del givna här. Men del finns ett grundläggande argument isvaret som möjligen ger en viss Oro, nämligen all interna problem, som kanuppkomma i samband med en datorisering, enligt industriministern måste lösasinternt. Jag förstår att det sliter på resurserna oerhört, och jag ifrågasätterdet visa i alt hävda all patentverkets verksamhet är så unik att externrådgivning inte kan förekomma. Särskilt varumärkesenheten kännetecknas av där i allt väsentligt måste ha gått omdöme. I de myndighetsärenden därprövning skall ske handlar det inte om all vara jurist eller ekonom elleringenjör, utan det handlar om att ha gott omdöme, att kunna avgöra vad som ärförväxlingsbart och vad som är en ursprunglig bild eller ett ursprungligt begrepp.Även andra handläggare än de som arbetar där borde kunna ha detta godaomdöme. Såvitt jag har kunnat inhämta är handläggarrollen reserverad förjurislulbil-dade medarbetare. Jag vill ifrågasätta den praxisen. Man skullemöjligen kunna komma mycket längre om man sänkte ambitionsnivån när det gällermedarbetarnas kompelens. Jag kan också bjuda på den reflexionen alt en hel del avmyndighetens beredningsarbete skulle kunna läggas ut på entreprenad. Jag vetall del för en socialdemokratisk regeringsmedlem naturligtvis låter som altsvära i kyrkan alt säga så. Men det handlar här om alt analysera databaser, allgöra avvägningar mellan resultat från dalabasen och den aktuella ansökningenoch att motivera ett ståndpunktstagande. Jag är övertygad om alt det skullekunna vara ett mycket värdefullt tillskott till palenlverkels resurser om mankunde använda sig av enskilda konsulter även i det direkta beredningsarbetet.Den ståndpunkten gör sig väldigt mycket gällande också när vi går över Det svåraste problem som näringslivet Prot. ställts inför är bolagsavdelningens tröghet när det gällerhandläggningstider- na i samband med ändringar av bolagsordning och speciellt,som nämns i T ! .. Om verksamheten vid svaret, i samband med ändring av bolagets firma. Ett förelag står mer eller , " patent-och registre- mindre naket i avvaktan pa att dess blivande namn kan accepteras och pa att , rings ver kel dess registreringsbevis far form. Det sägs i svaret med viss stolthet atthandläggningsliderna har minskat från 10 . Jag skulle vilja sägaatt det möjligen är en bra tendens men att det är uselt att vi måste ha det så. Jag vill avsluta mitt inlägg helt enkelt med att önskabåde , regeringen och patentverket mycket framgång, för viär många i som skulle ha glädje av att vi fick ett bättre patentverk. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Föredrogs och hänvisades 1988/89:122till trafikutskottet 5 § Anmäldes och bordlades 1988/89:25 revisorersförslag angående statistiken över mervärdeskatt 1988/89:20 revisorersberättelse över granskningen av Stiftelsen 6 § Anmäldes och bordlades medanlednig av prop.