prot · GC09121 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag har inte långaerfarenhet av försvarsbeslut, men jag har försökl all följa med, och jag harläst pä. Jag har ingel minne av all det har varil så sloradifferenser som del nu är. Troligen har man dock förul vid försvarsbeslutenhafl en myckel meroptimistisk syn och försökt att lägga på så mycket som möjligt. De uppgiflerjag har inhämtat när det gäller den förra kommillén visar dock att man inle varså optimistisk utan atl man litade på siffrorna och gjorde antaganden om skulle fä plals med de objekl som man tyckte var vikliga. Det var såledesunderlaget del var fel på. Ni anser all penganivån skall ligga kvar. Vi anseralt innehållet är det viktiga. Jag kan bara beklaga alt vi har kommit lill säolika ståndpunkter. Planering och anslag för det militära försvarel, m.m. 32ROLAND () replik: Till i vill jag förstsäga några ord om de önskemålen om en andra ubålsjaktslyrka. Sä snarlman talar med någon av försvarsgrenscheferna får man höra att högl upp på derasönskelista finns sådant som går långl ulöver vad som ryms inom den ram som ÖBmåsle sälla upp för de lolala försvarsfunktionerna. Detta gäller också en andraubålsjaktslyrka. Min bild av den frågeställningen är all om de pengar somdenna styrka skulle kosta skulle föras in under den militära totalramen, kommericke ÖB atl priorilera i de önskemålens rikining, önskemål som moderatasamlingsparfid har slälll sig bakom. Det är uppenbart, , all differensen mellanönskemål och framlagda förslag beiräffande materielanskaffningarna är större nuän tidigare. Jag är den förste all erkänna delta. Men denna differens harfunnits så länge jag kan minnas. Det första försvarsbeslut som jag medverkade ivar beslul. Man lyckades i flera försvarsbeslut dölja de brister somtill en del fanns i organisationen, i malerielanskaffningen, och man var bereddatl utan alltför stora åthävor skjula materielobjekl framför sig. Anledningentill delta kunde kanske vara att man bedömde del som rimligare alt följa deekonomiska ramarna i de fattade beslulen än all, som nu gör, starktbinda sig för verbala uttryck för behov vad gäller del materiella innehållet,ulan hänsyn till kostnadseffekterna. Man vill alltså fill sista kronanprioritera det som man har satt på pränt utan alt väga de härigenom ökadekostnaderna mol något annal på försvarsområdet eller mol användningen av deekonomiska resurserna i övrigt som disponeras av riksdag. För litet drygl sedan var visamlade här i kammaren till en särskild debatt om försvarspolitiken. Bakgrundenlill den debatten var all del under höslen visat sig omöjligl all genomföra detfemåriga försvarsbeslut fattade 1987. De ekonomiska ochplane-ringsmässiga realiteterna gjorde del nödvändigt all la ell omtag påförsvarspolitiken. I mitt anförande här i förra ärelredovisade jag regeringens handlingsplan för all gå vidare med försvarsfrågan.Handlingsplanen innehöll fem punkter och innebar i korlhel följande: För det första skulle en ny försvarskommilté medrepresentation från samtliga riksdagsparlierulses. Kommittén är som bekanltillsatt och har varit i verksamhet . Planering och anslag för det militära försvaret, m.m. För del andra skulle den innevarandeförsvarsbeslulsperioden avkortas med ell år. Del har också skelt, och riksdagenkommer att anta nästa försvarsbeslut . För det tredje fick försvarskommiltén i uppgift att med förturgöra en genomlysning av det militära planeringssystemet Försvarskommiltén arbelarför närvarande med frågan och kommer alt presenlera dl förslag senare undersommaren. För del fjärde fick försvarskommiltén också i uppdrag atlmed förtur se över arméstrukluren. Även detta arbele pågår ochkommer all redovisas senasl . För del femle fömlskickade jag atl underinnevarande vår skulle ta beslul om nödvändiga resurstillskott. Efter ennoggrann analys av läget inom försvarsmakten har regeringen lagt en propositioni ärendet, vilket är bakgrunden till dagens riksdagsbehandling. Inom loppet av elt halvår har regeringens kortsiktigahandlingsplan för försvaret blivit omsatt i praktisk handling. Mol bakgrund av den rådande situationen i försvaret vardet nödvändigt att handla snabbt och resolut. Försvarspolitiken har inte rådatt dras i den berömda långbänken. När överbefälhavaren presenterade sin programplanvisade del sig atl del skulle behövas betydande ekonomiska tillskott för allförverkliga försvarsbeslut I den situationen blev del nödvändigl förregeringen all gripa in i processen. Det hade i högsta grad varil oansvariglatt låta utvecklingen gå sin egen gång. Som vi alla vet fanns det flera orsaker till atl 1987 årsförsvarsbeslut inte höll måttet. För del första var det beslutsunderlag sompresenlerades för oss pohliker behäftat med allvarliga brisler. För del andrahar kostnadsutvecklingen inom försvarels område varit slörre än någotpolitiskt parli kunde förutse. Jag har sagt det tidigare och lycker alt del är vikliglalt ålerigen understryka detta faklum. Det finns ingel politiskt parli sominför försvarsbeslut förordade en polilik som hade löst de nu akluellaproblemen. Situationen nu är att samtliga partier sitter i samma båt. Det ärett faktum som förpliktigar. Enligt min uppfattning är också förutsättningarna goda atli en konstruktiv anda angripa problemen inom del svenska försvarel, I grundenhar vi en polilisk samstämmighet om neutralitets- och försvarspolitiken. Del ären politisk enighet som vi skall vara rädda om. Denna politiska enighet skaparinte bara goda möjligheter alt bedriva en konstruktiv försvarspolitik, ulanenigheten ger också värdefulla signaler till vår omvärld om den svenskaförsvarsviljan och beslutsamheten bakom vår neutralitetspolitik. Vi försvarspolitiker har tillsammans med militären eltslort ansvar för all ge en korrekl bild av del svenska försvaret. Vi får intefalla i fällan alt låla delproblemen skymma helheten. Jag vänder mig därför medkraft mol slarviga uttalanden om atl del svenska försvaret skulle vara inne ien kris eller slå vid vägs ände. De som beskriver tillståndet i det svenskaförsvaret i dessa lermer har inle bara i grunden fel, utan de lar också på sigett mycket slorl ansvar genom all sprida en missvisande bild. Som ansvarsfullpolitiker är del viktigtalt vara varsam med ordens valör. Ordet kris kan vara bra atl spara till dendag då del verkligen finns anledning atl beskriva sakernas tillstånd somkrisartade. har ett starkt försvar, som bärs upp avkunniga och välmotiverade värnpliktiga och officerare. Vi vet också altförsvarsviljan hos det svenska folket är god. Men liksom inom alla storaorganisafioner finns det naturligtvis också problem inom försvaret. Men del ärdelproblem, som är fulll möjliga atl lösa. Och precis som inom annan offentligverksamhel måsle vi inom försvarel vara beredda alt prioritera och effekfivisera.Som poliliker har vi elt ansvar för atl skattebetalarnas insats i försvarelulnylljas på bäsla länkbara sätt. Regeringens försvarspolitik syftar till att lösa deaktuella problemen. Målel är all vi även skall ha etl starkt ochbalanserat försvar. De senasle årens regeringspolitik har också verkal i dennarikining. Trots bristerna försvarsbeslut går det inle attbortse ifrån all beslutet innebar en real ökning på tillförsvarel. Dessutom har på regeringens förslag tillfört ubålsskyddd700 milj, kr. Och diskuleras försvarsutskottets betänkandeöver elt regeringsförslag som anvisar ytteriigare drygt 1,2 miljarder kronor.Sammanlaget blir detta över 8 miljarder. Som jag fidigare nämnt förutskickade jag redan den 9november i kammaren alt regeringen skulle föreslå ytterligare resurser fillförsvarel för att skapa handlingsfrihet inför kommande försvarsbeslutRegeringens proposition som ligger till grund för dagens riksdagsbehandling anvisarmedel till några områden som regeringen bedömer vara centrala för försvarelsfortsalla utveckling. Regeringsförslagelinnebär i korlhel; För det första föreslås 805 milj.kr. till utvecklingsuppdrag inom försvarsindustrin. De anvisade medlen ärutomordentligt vikliga för atl jusl skapa handlingsutrymme ärsförsvarsbeslut. För del andra föreslås 400 milj. kr. för att återupptarepelilionsutbildning vid vikiigare förband. Den ökade omfattningen avrepdifionsutbildning kommer att förbällra förbandens krigsduglighel. För del tredje föreslås all försök med fem månadersgrundutbildning inom armén och marinen får genomföras. Försöket skall omfatta 5500 värnpliktiga under två utbildningsår. Som framgått av denförsvarspolitiska debatten har regeringen konsekvenl avvisatalla propåer på två och en halv månaders utbildning. Regeringen är inte bereddatl äventyra den allmänna värnplikten ulan värnar i stället folkförsvarslankenoch utbildningskvaliteten för våra värnpliktiga. Propositionen som har föranlettdagens riksdagsbehandling kommer all följas upp av yllerligare regeringsförslagför alt utveckla försvaret. Jag ser fram emot alt få överlämna enproposition till om bl.a, den framlida arméstrukturen. En fördröjningav beslulen om den framtida armén är olycklig och skulle bara skapa ytterligareosäkerhet och försämra en redan ansträngd försvarsekonomi. Vårl ansvar mol landels försvar ochskattebetalare kräver handlingskraft och beslulsmod. Det ansvaret är regeringenberedd atl la. Planering och anslag för det militära försvaret, m.m. Planering och anslag för det militära försvaret, m.m. 34ARNE i () replik; Del råder ingel tvivel om atl jag delarförsvarsministerns mening om atl man skall vara aklsam med orden. Jag vel inlevem som har lälal om vägs ände. Jag vel uppriktigt sagt inte heller vem som hartalat om kris. Men försvarsminislern kanske inte är känsligare än all jagtillåts peka pä det enkla förhållandel alt del i FMI 2000 lalas utförligt omekonomisk kris. De som har använt detta uttryck har i varje fall sällskap medöverbefälhavaren. Skulle inte försvarsministern och överbefälhavaren kunnalalas vid om della? Jag lycker inte atl vi skall göra del till någonmärkvärdigare sak. Men nog är del ekonomisk kris då drastiska ålgärder måstetillgripas för att vi över huvud taget skall få ordning på försvaret. Del är ingen styrka för det senasle försvarsbeslutet altvi fattade etl nödbeslut om ubålsskyddd, all vi i årels budgel skickar medyllerligare pengar lill malerielsidan, all vi skickar med pengar förrepditionsulbildning-arna. Jag tycker inte all någon har anledning all sträckapå sig. Oaktat vi inte var alldeles överens om della beslul, var del ingelparti som förutsåg all krisen var av det slaget, all den var sä omfattande. Jaglycker all vi skall se saken som den är. När försvarsminislern nu har berikat oss med all vara häri kammaren vill jag säga några saker. Jag återkommer lill vad jag har sagl tillRoland tidigare om viklen av att vi fär ett försvarsbeslut på dennivån alt den situation vi befinner oss i nu undanröjs. Det tror jag atl mangör säkrare med en breddning av kontakterna mol höger pä del politiska fältet,och inle mot vänster. Det har ju under senare fid visal sig alt regeringen inleär prestigefylld och grinig, säga vad man vill om den. Regeringen är snarareganska benägen alt kompromissa för att uppnå den typ av resuliatpoliiik som manstundom åberopar som en tillgång. Hur skulle det vara om vi försökle göra pådel sättet inom försvarspolitiken? Här har vi fortfarande litet lid på oss. Jaglycker vi skall använda den. Då kommer vi heller inle i den märkligasituationen alt det är kommunislerna som anger nivån, utan detär de fyra stora partierna som tillsammans anger den ekonomiska nivån för vårlförsvar. Del måsle väl för och för svensk socialdemokrali iregeringsställning vara en alldeles utomordentlig utgångspunkt för delfortsatta försvarsarbdd. 35KERSTIN () replik: Några kommenlarer till de fem punkterna frånhöstdeballen som försvarsminislern upprepade; När del gällde all tillsätta enny försvarskommilté och all avkorta den löpande perioden ansåg BenglWeslerberg och att det inte var något bra beslut. Man kommersäkeriigen också att få problem, eftersom del är en alldeles för kort periodatt arbeta under. Del var naturligtvis viktigt efler alll som har inträffalall man gick igenom planeringssystemet Del var också nödvändigt altfredsorganisationen behandlades. Del är ju det arbetet som i viss mån fördröjsi och med alt man har lillsall försvarskommittén. Det var bra all de nödvändigaresursförstärkningarna skedde, men vi i anser all de inte vartillräckliga. Det som socialdemokralerna, enligl folkparliel, har lyckals medgenom denna manöver är att komma ur försvarsbeslut Vi i folkpartietansåg att del varett bra försvarsbeslut i fråga om innehållet - jag tror att del handlade om 6,8miljarder. De förslärkningar som vi fattade beslut om gemensamt är nu lydligen,enligl socialdemokraternas säll att agera, hell bortspolade. Kraven från oss pådessa objekt finns kvar, och vi beklagar att de inte blir förverkligadetidigare, vi beklagar det för försvarels skull. 36 i (c) replik; Jag länkle också kommentera de fem punkter somförsvarsministern log upp i början av sitt anförande. Vi i tyckte, lill skillnad från ,all del var rikligl atl den nya försvarskommiltén tillsattes. Som ulvecklingenvar krävde min partiledare atl det skulle tillsättas en nyförsvarsutredning och all perioden skulle kortas med ell år. Vi ansåg atl dellamed tanke pä ulvecklingen och de felplaneringar som hade skett nästan krävdes. Det planeringssystem som försvarskommiltén ser över ärganska kompliceral. Och til syvende og sidst beror det på enskilda människorhur planeringen går till. Del är därför inle säkert att denna översyn ledertill några slora förbällringar. Punkt fyra handlade om översynen av arméstrukluren. Detskulle ske med förtur, vilket är riktigl. Den gamla FU88-kommitlén kapsejsade ihöstas av olika anledningar. Delta fördes då över till den nyaförsvarskommiltén och skulle behandlas med förlur. Försvarsminislern säger atlen fördröjning skulle skapa problem för ekonomin, dvs. om en proposition inteläggs fram lill höslen där en ny struktur föresläs kommer del väl all innebäraatl etl antal regementen läggs ned, vilket vi i centerparliel och moderalasamlingspartiet anser atl man kan vänta med tills helheten i försvarsbeslutenframkommer-försvarskommiltén skall vara färdig med sill arbete i december 1990.All lägga ned ell regemente kostar 40 milj. kr. - det är vad drifien kostar.Dessa pengar anser jag inle skall vara avgörande för hur ekonomin inomförsvarel av. Man kan näslan kalla det felräkningspengar. Man kan minskaen organisation pä många sätt för att spara pengar. Beträffande punkl 5, som handlade om den proposifion somvi behandlar , sade jag i min inledning all jag tyckte atl det var bra attförsvarsministern lade fram förslag om ökade anslag. Det ger försvaret enstörre handlingsfrihet när det gäller repetilionsutbildningen ochförsvarsindustrin. De 100 milj. kr. som vi föreslog som etl förskott föranskaffande av en kuslkorvelt kommer senare i deballen attlala om. Planering och anslag för det militära försvarel, m.m. 37PAUL CISZUK (mp) replik: Försvarsminislern säger all man skall varaaklsam med orden, och del häller jag med om. Jag erkänner att det var jag somnämnde ordet kris. Det har jag hört i många sammanhang under del senasle årelnär del gäller försvarel. Jag vidhåller ändå atl det råder en kris, även om delinte bara fattas materiel och pengar. Krisen innebär alt man måste välja väg.Nu är del obalans mellan de krav som ställs på försvarel och de resurser ochden organisation som försvarel har. Man kan ju slälla krav pä försvaret alt detskall avvärja och slå en invasion i två olika riktningar som alla serhur sårbarheten har ökat i del civila samhället alt det är hart när oförsvarligt. Planering och anslag för det militära försvaret, m.m. Enliglmoderat recept skall militären utökas för alt stänga ule dessasabotagemöjligheter, t.ex. saboiagegrupper. Men enligt ÖB:s förslag måsteverksamheten då bantas och koncentreras och försvarsnätet göras mer grovmaskigtJag tror alt man måste välja väg, om man vill gå i riktning mot en yrkesarméeller om man vill gå i riktning mot ett folkförsvar. Såvill jag harförstått och såvitt jag förslår av försvarsministerns anförande förespråkasfolkförsvarslinjen. Då kan jag inle förstå annat än all man måsle gå emol storadelar i ÖB :s förslag. Man måsle värna om en relalivt finmaskig organisationoch ha kvar våra bygderegementen. Det skulle vara intressant alt få besked omsocialdemokraterna vill forlsälta pä denna folkförsvarslinje. Del finns en riskmed atl ta de första stegen mol en yrkesarmé. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Till Kersfin skulle jag vilja sägaföljande. Jag kan hålla med henne om alt beslul skall fullföljas. Men då skallockså beslut fattas på ett rikligl underlag. Så var inte fallet 1987. gå överbefälhavaren lill mötes skulle del krävas 34 miljarder utövervad försvarsbeslulel 1987 innebar. Inför della faklum har vi gått ÖB och andradelar av oppositionen lill mötes genom alt tidigarelägga nästa försvarsbeslutOch del är nödvändigt att på nytt göra en genomlysning av denna fråga. Jag vill inte rikligl hålla med om av socialdemokralins hållning. Till skillnad från jag inle oreserverat om någon kommer och säger alt nu har etl par avprojeklen blivit dyrare. Jag säger då inte: Ja vissl, hur mycket pengar skallni ha? Det går inte vare sig atl driva en ekonomisk politik eller atl ha ettrimligt förhållande till med den attityden. Jag menar uppriktigt,Kersfin , att del inte är fråga om de sista och omnämnda objekten, somKerstin har påpekai. Vad är del som säger alt del är dessa som skallstötas ur planerna? Jag har ännu inte accepieral della. Del kanske del kommandearbetet i kommittén kan skapa klarhet i. Men för Kersfin betyder dettaatl när någon har sagt alt malerielobjeklen har blivit dyrare, och jusl de somutpekas i detta fall, skall man säga: Ja, visst skall ni fä mer pengar. Jag ärinle beredd att utan vidare hålla med henne i detta resonemang. Jag ärövertygad om alt försvarskommiltén kommer atl skapa klarhet i delta. Till i vill jag säga följande. hyllar här i kammaren ÖB:s A-nivå. Men är det inle så, ArneAndersson, all om man följer ÖB:s A-nivå skall fredsorganisalionenrationaliseras och vissa regementen läggas ned? Det skulle vara intressant allfå denna fråga klarlagd från sida. Slutligen vill jag till säga all jag alltidhar sett mycket allvarligl på flottans farlyg av typ korvdter. Socialdemokrafinoch flera med oss har insett att fattar man beslut om anskaffning av farlyg,skall dessa vara kompletta. Det skulle vara oss främmande, , atlanvisa medel till ell fartygsbygge som knappl räcker lill skrovbyggnalion. elt sådanlförslag som förordade . Jag vill bara att ArneAndersson skall nolera detta, så all vi kan granska varandras förhållanden -hur seriösa vi är när det gäller marinens fartyg. påsiod sig inle ha hört så myckel omuttrycket kris och vägs ände. Jag kan rekommendera atl studerapamfletter och lal av partiordförande, så får han en rikhaltigkarta av verbal begåvning atl studera. i Benglsfors log upp exemplet omlanlbygdsregemenlen och fredsslrukluren. Låt mig börja med att säga alt jag förmin del icke anser att 40 miljoner, ens i försvarsramen, är felräkningspengar.Jag har, och jag tror alt jag har slörre delen av bakom mig, denuppfaltningen alt inga skattebetalares pengar, oavsett vilket område det är frågaom, är att betrakta som felräkningspengar. Jag har respekt för dessa 40miljoner, och jag är överlygad om all om 40 miljoner kan användas för alt viskall få ännu bättre värnkraft, skulle jag aldrig tveka att fatta ett sådanlbeslut Del kan hända atl inle avsåg delta, men jag reageraralllid när nägon inom försvarsområdet talar om skattebetalares pengar somfelräkningspengar, oavsetl vilket område det gäller. Planering och anslag för det militära försvaret, m.m. 39 () replik: Vi var överens om någonting,försvarsministern och jag, nämligen om att beslut skall fullföljas. Men iprakfiken blir det inte så. Där skiljer vi oss ål. Man talar om felakligl underlag. Vad var del som varfelakligl? Var det underlagd vad gällde det penningbehov som fanns, eller vardel underlagd för vilka förstärkningar som var nödvändiga för atl vi skulle fåelt totalförsvar i balans? Där skiljer vi oss tydligen ål. Vi anser alltså alt de materielobjekl som man förde framfrån ÖB, efler den bedömning som gjorls av försvarskommiltén och som del sedanfallals beslul om, var nödvändiga för alt få just den balans som vieftersträvar. Man kan naturligtvis säga atl man inte skall accepterafördyringar. Del skall man naturligtvis se till när man håller på med atl göraupp i försvarskommittén och har hela underlaget. Men har man kommil lill enannan situation och anser att objekten är nödvändiga, måste man takonsekvenserna. Dd är inle säkert, sägerförsvarsministern, atl objekten försvinner. Men har man studerat de planer somläggs är allting pä glid ul. Del är inle någol Ivivel om atl del, om man intelägger på de pengar som vi från föreslagit, blir en avsevärd förändringi förhållande lill vad vi lade fasl försvarsbeslut, just det somskulle vara en nödvändig förstärkning. 40ARNE i () replik: Jag har ingen annan mening änförsvarsministern om vad ÖB har sagl beträffande sina högre nivåer i FMI 2000.Däremot må del erinras om alt ÖB har utlryckl betydande principiell välvilliginställning lill enbrigadsregemenlen. Sedan har han i en snäv ekonomisk ramsagl all han ändå är beredd all acceplera tvåbrigadsregemenlen. Det är enprodukt av detta resonemang som försvarsministern nu av nägon anledning finnerglädje att tala om. Det är uppenbart att vi moderaler har vänt oss emol den Planering och anslag för det militära försvaret, m.m. bakvändabeslulsordning som är på gång. Vi skall inte förebrå oss i del här fallel,för vi har velal atl vi skall bena ut hur organisationen skall se ul för altförsvara . Därefter skall vi klara upp hur mänga utbildningsanstalter,hur många regementen, vi skulle behöva för all fullfölja ulbildningen. Detmenar vi är saker och ling i rätt ordning. Vi behöver inle förebrås för detta.Skulle vi finna att vi också kan minska fredsorganisafionsdablissemanget, är vimoderater inle mot della, men vi lycker illa om den tågordning som råder. Delta vardet väsentligaste. Sedan skulle jag bara vilja säga atl om försvarsminislernlill ävenlyrs har funnit att våra äskanden om medel lill yllerligarekustkorvetter har varil otillräckliga, är del möjligl alt han har räll. Menfrån den lid vi beställer kustkorvetlerna lills de levereras har vi lid altkorrigera. Jag tror inle atl nägon har misstänkt atl vi skulle vilja göraavkall på utrustningen så all det blir, som försvarsministern uttryckte det,ell skrov som man kan slå och blänka pä. Det är inte vad vi är ute efler, utanvi är ule efler funkfionsdugliga enheter för ubålsjaklsslyrkan. Denuppfattningen vidhåller vi. 41 i Benglsfors (c) replik: Jag håller med försvarsministern om alt maninte skall lala om felräkningspengar när man lalar om skattebetalares medel.Men vi kan väl säga all vi säller ordel felräkningspengar inom citationstecken.Jag jämförde i mitt anförande alltså 40 miljoner med totalbudgelen förförsvarel på 30 miljarder. Vi har den uppfattningen alt vi behöver ha 21 brigader. Vianser alt dessa skall utbildas vid enbrigadsregemenlen. Del belyder också 21regementen. Det är just sä många landskaps- och bygderegementen, om vi skalluttrycka det så, som vi har. Som sade vill ÖB gärna atl manutbildar dessa vid enbrigadsregemenlen. Men på grund av den ekonomiska ramenväljer man alltså dubbelbrigader, där det också finns skolor. Det här är denlinje som vi driver men som socialdemokraterna inle tycker om, såvitt jagförstår, utan menar att man kan ha ell anlal mindre regementen och i så fallutbilda dubbelbrigader. 1 det fallet sparar man inte "mer än" fyraregementen, det är 160 milj. kr. Vi lycker all folklig förankring ärväldigl viktig inom försvarel. Kontaklen med frivilligorganisalionerna är ocksåviklig. Vi skall alltså ha en decentraliserad organisation inom försvaret, så allmänniskorna känner atl del här är verkligen någoniing som de vill ha också iframliden.