prot · GC0918 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:18 Måndagenden suppleanter i utskotten Förhandlingarna leddes till en början av förste vicetalmannen. 1 § Justerades protokollen för den21, 25, 26, 27 och . 2 § Till kammarkansliet hade inkommitföljande ansökan om enledigande: Härmed ber jag att få avsäga migmitt uppdrag som riksdagsledamot. Framställningen bifölls av kammaren. 3 § Val av ytterligare suppleanter i utskotten Företogs val av tre suppleanter ikonstitutions-, justitie-, trafik-, jordbruks- och bostadsutskotten, fyrasuppleanter i finans-, skatte-, försvars-, social- och arbetsmarknadsutskotten,tvä suppleanter i lag-, socialförsäkrings- och kulturutskotten, femsuppleanter i utrikes- och näringsutskotten samt sex suppleanter iutbildningsutskottet. Förste vice talmannen meddelade attvalberedningen enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag enhälligtföreslagit ytteriigare suppleanter i utskotten. I enlighet därmed utsågkammaren till suppleanter i ()() () suppleanter i finansutskottet () IngvarJohnsson (s) () (vpk) Val av ytterligare suppleanter i utskotten suppleanteri skatteutskottet () () () HansPetersson (vpk) ViolaFurubjelke (s) i (c) suppleanter i lagutskottet () () suppleanter i utrikesutskottet () BengtSilfverstrand (s) () () (vpk) suppleanter i försvarsutskottet Axel ()() () () suppleanter i socialförsäkringsutskoltet ()() suppleanter i socialutskottet () EvertSvensson (s) () Margö (vpk) suppleanter i kulturutskottet () MatsLindberg (s) suppleanter i utbildningsutskottet ()() () () ()() suppleanteri trafikutskottet PfOt. () inrättande av kul- PerStenmarck (m) turfonder suppleanter i jordbruksutskottet () SylviaPettersson (s) () suppleanter i närings utskottet () BrunoPoromaa (s) Berfil () () () suppleanter i arbetsmarknadsutskottet ()() () () suppleanter i bostadsutskottet (s) () () 4 § Föredrogs och hänvisades 1988/89:24till skatteutskottet 5 § Föredrogs och hänvisades 1988/89:5till konsfitutionsutskottet 6 § Svar på interpellation 1988/89:17 om inrättande avkulturfonder AnL 1 Statsrådet : har frågat mig om jag villmedverka fill att en eller flera kulturfonder för att ta emot donationer, gåvoroch testamentsför-ordnanden inrättas och begärt besked när regeringensberedning av ärendet om kulturfonder kommer att vara slutförd. Om inrättande av kulturfonder Låt mig till svar på fråga inledningsviserinra om bakgrunden till interpellationen. I kulturutskottets betänkande1985/86:18 behandlas två motioner, en från moderata samlingspartiet och en frånvänsterpartiet kommunisterna, båda med förslag om särskilda fonder förkulturverksamhet. Utgångspunkten för motionerna var föreställningen att detbland företrädesvis företag skulle finnas ett stort intresse för bidrag tillkulturverksamheter genom donationer till s.k. kulturfonder, även om detförutsattes att fonderna skulle behöva tillskott också av statliga medel. Efter riksdagsbehandlingen av betänkandet har fråganberetts i . Ett centralt inslag i denna beredning var ettkonkret projekt där företagens vilja att lämna bidrag till kulturändamål i störreomfattning praktiskt kunde prövas. Detta projekt avsåg uppförandet av en nymusei-byggnad för , och med beklagande måste jag konstatera att resultatetblev i det närmaste entydigt negativt. De stora resurser som i en allmänkulturdebatt antytts vara möjliga att lösgöra, har inte stått till förfogande.Detta i sin tur innebär att staten till stor del får subventionera bidraget. Påmotsvarande sätt haren av den s.k. Gyllenhammargruppen initierad nordiskkulturfestival i fått inställas, därför att intresset för ekonomisktengagemang från näringslivets sida varit närmast obefintligt. Jag har intefunnit det meningsfullt att mot bakgrund av dessa erfarenheter särskilt verkaför alternativa kulturfonder, där staten uppenbarligen skulle komma att blifrämsta bidragsgivare. Något förslag om inrättande av fonder har därför inteförelagts . Detta innebär emellertid inte någon bristande tilltro tillde enskilda medborgarnas vilja att bidra till ett levande kulturliv. De bidrarbåde genom att i ökande utsträckning kollektivt finansiera skildakulturverksamheter och genom enskilda insatser. Kollektivt bidrar medborgarnagenom stat, landsting och kommuner, som i allt högre grad lämnar bidrag tillkulturföreteelser och kulturinstitutioner. Politiskt finns en allt störreenighet om värdet av sådana bidrag, och det är strängt taget endastföreträdare för det moderata samlingspartiet som hyllar parollen Befriakulturen från bidrag. Enskilt ställer medborgarna medel till kulturlivets förfogandedels genom inträdesavgifter och andra avgifter, dels genom att inom ramen förett fritt och frivilligt föreningsliv svara för även långtgående åtaganden,t.ex. för hembygdsgårdar och skilda kulturgrupper. Att kulturlivet anser sig ha brist på medel berorenligt min mening snarare på en kraftigt ökande kulturverksamhet än på enekonomisk åtstramning. Frågan om kulturfonder kan emellertid komma attaktualiseras i andra sammanhang, exempelvis när det gäller att svara förlångsiktiga åtaganden för vissa kulturmiljöer, såsom herrgårdar ochindustriminnen. Jag har fått regeringens bemyndigande att tillkalla en särskildutredare som skall studera dessa frågor och lägga fram förslag till lösningar. AnL 2INGRID (): Låt mig först tacka kulturministern för svaretsom. om jag uttrycker mig hovsamt, inte var heltäckande. Statsrådet tecknar isvaret en bild av de mofioner som låg till grund för riksdagsbeslutet. Bildenär korrekt utom i ett avseende: Den moderata motionen syftade inteföreträdesvis på företagsom eventuella till en eller flera kulturfonder. Tvärtom torde det vara än mer angeläget med fonder för enskilda donationer. När man diskuterar kultursponsring i vidaste bemärkelsetar man gärna upp idrotten som jämförelse. Vi har under den gångna helgenupplevt . I hundratusentals hem har sponsorernas namn lyst påTV-skärmen. skulle inte ha kunnat genomföras utan demedeltillskott som sponsorerna har lämnat. Att detta skett genom inköp avbiljetter som sedan inte utnyttjats av dem som köpt biljetterna, vilket letttill tomma bänkrader, medan andra som velat se matcherna inte har kunnat kommain, är en av nackdelarna med utformningen av denna typ av sponsring. Mendiskussionen därom har varit obefintlig. Pengatillskottet är så nödvändigt attockså nackdelarna tas med jämnfnod. Det är inte förvånande att kulturministern inför de storakostnader som ett Wasamuseum förväntas dra vänt sig till näringslivet medförhoppning om bidrag. Resultatet har blivit nästan entydigt negativt, sägerkulturministern, och jag instämmer. Men varför har det blivit negativt?Resurser finns, men de har inte kunnat lösgöras, sägs det. Har aldrigkulturministern tänkt tanken att det hela har varit klantigt skött, attutlovade motprestationer inte varit tillräckliga, att man misslyckats med attskapa den entusiasm och offervilja som erfordras? är ju ett riksintresseoch kommer att besökas av miljoner människor. Insamlingar av den storlek somdet här gäller fordrar professionalism. Man behöver bara se hur det går till iandra länder för att förstå att ett misslyckande här inte har sin grund i bristpå resurser utan i kännedom om regeringens egen motvilja mot att behövautnyttja näringslivets resurser för kulturändamål. Visa glädjeoch tacksamhet i stället för misstänksamhet och pessimism. Resultatet kunde hablivit ett annat. Jag vill därmed gå tillbaka till de allmännakulturfonderna. Jag har äran och glädjen att sitta med i styrelsen för tvåolika organisafioner som helt bygger sin mångmiljonverksamhet på enskildabidrag. Jag har blivit häpen, glad och tacksam över den enorma offervilja somsvenska folket visar när det gäller att skänka medel till en verksamhet somligger givaren varmt om hjärtat. , jag är kulturoptimist. Jag tror att detfinns hundratusentals människor i det här landet som sätter litteratur, konstoch musik kanske högst i livet. Och jag talar nu inte om miljonärer utan omvanliga människor. För alla de människor som inte har nära släktingar finns detmånga olika organisationer som med tacksamhet tar emot testamentsförordnanden.Det finns Röda korset. Cancerfonden och Hjärt- och lungfonden ocholika religiösa organisationer och stiftelser. Vi kan se exempel på detta idödsannonserna där det ofta skrivs att man skall tänka på någon särskildorganisation för minnesgåvor. Ett annat exempel är hedersgåvor som består avmedel till verksamhet som ligger jubilaren varmt om hjärtat. Ingenstans synskulturen i dess olika former. Jag har haft möjlighet att i både och Västtysklandlära mig hur kulturfonder fungerar. I är de vanligtvis knutna till en kulturinstitution.I är de ofta kommunalt organiserade. I alla dessa fall gällertesen många bäckar små ... Om inrättande av kulturfonder Om inrättande av kulturfonder Hos oss skall kulturen tydligen bara vara ettsamhällsansvar. Ju mer man från statens sida strävar efter att styra ochfördela, desto mer vilsna och ovilliga känner sig de som skulle vilja gå vidsidan om och själva bestämma vad som skall ske med deras hopsparade medel. Jag instämmer däremot i kulturministerns åsikt attmedelsbristen i kulturlivet till stor del beror på en kraftigt ökandekulturverksamhet. Det är glädjande, men löser inte problemet med medelsbristen.Samtidigt finns det mer pengar än någonsin ute i det svenska samhället.Kostnaden för inträde till vissa populära kulturevenemang ligger på över 1 000kr per biljett. Privatteatrarna spelar för fulla hus, kompaktskivor och kompaktskivspelaresäljs som aldrig förr, och videomarknaden blomstrar. Men våra kulturarbetarefår ingen eller ringa del i välståndsökningen, och våra länsteatrar och museerlider stor brist på medel. Jag är besviken på , inte för att han intelyckas få en större del av statsbudgeten till kulturen - det är säkert svårt -men därför att han i dagens svenska samhälle inte har velat vara konstruktivoch finna nya lösningar på hur en större andel av svenska folkets medel skallkunna kanaliseras till kulturverksamhet utan att det går ut över skatterna. Detmoderata förslaget om kulturfonder visade på ett i andra länder verksamt sätt.Bengt tycks inte heller ha uttrett frågan såsom önskadeutan nöjt sig med erfarenheterna från och från . Han hardärvid inte brytt sig om enskilda människors eventuella vilja att gekulturstöd. Anser statsrådet att han uppfyllt krav på att övervägatillkomsten av en eller flera kulturfonder? Ja, , jag anser att jag haruppfyllt önskemål, eftersom jag förutsatte att önskemålet frånriksdagen inte var att det skulle etableras ett antal kulturfonder i vilkastaten skulle vara den allra främsta bidragsgivaren. Jag skall be att fåutveckla resonemanget något, eftersom i sitt inlägg anförde ettpar exempel som möjliggör ett sådant vidgat resonemang. Jag skall gärna erkänna att jag i mitt svar har setthuvudvikten lagd vid företagsinsatser och icke vid enskilda sponsorbidrag. Mennär tar tennistävlingen som exempel på god sponsringhar hon ju rätt. Ponera att det i stället hade funnits en allmän idrottsfond somman hade skänkt pengar till. Det var nämligen denna allmänna och generella fondsom efterfrågade. Jag undrar om den skulle vara särskilt attraktiv.Jag tror att sponsorer gärna ger pengar till i tennis, men om deinte vet om de ger pengar till tennis, till orientering eller till simning, såtror jag att det är svårare att få de generella bidragen. På samma sätt trorjag att det går att få sponsorbidrag för vissa kulturevenemang. varjag invecklad i en debatt på den punkten. Den debatten gällde som är ett exempel på denna typ av sponsorinsats. Men jag ärinte säker på att skulle ge lika mycket slantar till en allmänkulturfond som företaget ger till om företagetinte visste om pengarna i stället går till viss guideverksamhet på Eketorp påÖland. Jag tror också att det finns hundratusentals människor somgärna vill lämna bidrag till olika kulturföreteelser. Men om vi har en allmänkulturfond vet inte den enskilde givaren om han med sitt testamente möjliggörett framträdande av på ett operagästspel i Diisseldorfeller möjligen lämnar bidrag till en provokafiv film av . Jag tror att det skulle vara ganska svårt att motivera folk attlämna testamentariska gåvor på denna mycket allmänna grund där de egentligeninte vet vart pengarna skulle gå. Det är skälet till att jag inte tror attdessa generella kulturfonder är intressanta såvitt man inte uteslutande ser demsom ett sätt att lämna riktade bidrag för verksamheter med avdrag på skatt. Mendet betyder i realiteten att man förutsätter att andra skattebetalare, sominte lämnar sådana bidrag, skall vara med och betala för de övriganyttigheterna. Riktade delar där givaren bestämmer att staten skall betalahälften fill ett visst angivet bidrag vore att frånhända dess rättatt ta ställning till vart de statliga kulturpengarna faktiskt skall gå. Om inrättande av kulturfonder AnL 4INGRID (): , låt oss lämna företagendärhän. Jag har kanske inte uttryckt mig så positivt om somstatsrådet vill ge sken av. Jag är medveten om att det finns vissafelakfigheter. Låt oss hålla oss till enskilda bidragsgivare. Låt oss somexempel ta , som är en av de stora mecenaterna i svenskt musikliv.Han var rik nog att åstadkomma två fonder själv. Den ena fonden är till förinköp av kvalitetsinstrument. Den andra fonden. , geri utrymme för 30 musiker att arbeta och verka. Detta är en typ avenskild sponsring som jag aldrig har hört något negativt om men tyvärr inteheller något positivt om från statsrådets sida. Det är en typ av enskildsponsring. Men låt oss ta exemplet med de människor som skänker pengar tillRädda barnen. Man kan också skänka pengar till uppbyggande eller reparation avskolor i . Man kan skänka pengar till katastrofhjälp, och man kan skänkapengar till hjälp för barn här i . Det är väldigt mänga människor somger generösa bidrag till Rädda barnen utan att specialdestinera dem. När det gällerbetydande medel, t.ex. medel, är det självklart att givaren villveta vart pengarna går. Men tog vid sin behandling av frågan inteställning till om man skulle kräva en enda allmän kulturfond. Riksdagenhemställde att regeringen skulle överväga möjligheterna att undersöka om manmed en eller flera regionala eller icke-regionala kulturfonder, t.ex. enkulturfond för att stödja musiken i eller för att stödjateaterverksamheten i , skulle kunna specialdestinera i så måttoatt de personer som gör testamentsförordnanden eller ger hedersgåvor ochminnesgåvor av olika slag och som känner för det här området skulle hanågonstans att ge sina pengar. finns det ingen möjlighet för demännniskor som ömmar för våra författare eller för det regionala museet attskänka pengar fill dessa ändamål om de inte, som Järnåker, har miljoner attställa till förfogande. Statsrådet svarade inte på min förfrågan varför det intekan finnas litet nytänkande från regeringens sida när det gäller att ta tillvara dessa pengar. Det finns massor av pengar i det svenska samhället. Detmåste vara en fråga för både riksdagsmän och kulturministrar att se i vad månnågon del av dessa medel skulle kunna kommakulturen till fromma, inte bara slä bort det hela och säga: Det gick inte medWasa. avslutade med ett för mig något överraskande påstående,att det icke finns några fonder eller några möjligheter för enskilda attskänka pengar till kulturändamål. Jag blir alldeles häpen när jag hör detta,för det finns en rad fonder. Felet med dem tycks för vara attde alla är enskilda. disponerar fonder, och det finnshembygdsföreningar som har små fonder där man tar emot pengar.-I minidrottsförening. allmänna idrottsklubb, denna förnämliga institution,har folk till idrottsklubbensförfogande ställt testamenterade medel. Så nogfinns det fonder. beställde att staten skulle utreda möjligheternaatt organisera ett antal generella kulturfonder. Där måste jag konstatera att detinte finns några förutsättningar. Jag tycker att det är bra med enskilda fonderoch önskar deras verksamhet all lycka. 6 (): Bakgrunden till mofionen och riksdagsbehandlingen var förslaget att viskulle etablera den typ av fonder där staten tog en liten del av ansvaret. Detvar inte alls fråga om, som när det gällde , att man skulle, som statsrådetsäger i sitt svar, lägga över hela ansvaret på staten. Det var fråga om att manskulle skapa en typ av blandade fonder för att fillgodogöra sig de medel somjag påstår finns och som tydligen statsrådet inte vill erkänna finns. Jagmenar att statsrådet borde ha kunnat svara på frågan: Vad gör man frånregeringskansliets sida för att i större utsträckning tillgodogöra sig ett ökatantal enskilda donationer för kulturändamål? Det är kanske den centrala frågan. Statsrådetpåminner i sitt svar om en moderat paroll: Inga bidrag till kulturen. Jagtycker inte det hör hemma i en seriös debatt. Min primära reaktion var: Befriakulturen från . Jag tycker inte att det heller hör hemma i ensådan här debatt, och därför vill jag inte stå för det yttrandet. Jag tyckerinte statsrådet borde ha uttryckt sig så i sitt svar om som hangjorde. Slutligenmåste jag konstatera att statsrådet har inställningen att sponsring ärnågonting som regeringen inte bör befatta sig med - man bör tiga och ta emotoch vara glad utan att visa det när medel kommer kulturen till godo. Någraspeciella ansträngningar behöver inte göras utan man använder kollektiva medel,som statsrådet uttycker det-jag vill använda ordet skatter. Där har vi denuppfattningen att vissa delar av kulturen, inte minst driften av våra regionalainstitutioner, självfallet måste bekostas med statliga och kommunala medel. Vadjag menade med min interpellation, och som jag vet att utskottet ursprungligenmenade, var att man skulle ta reda pä i vilken utsträckning vi ytterUgare skullekunna öka medelstilldelningen till kulturen. Jag kan bara tyda statsrådets svarså att hade en uppfattning och statsrådet en annan. antognämligen utskottets förslag. Enligt utskottets mening skulle fördelar stå attvinna om viljan att ge stöd till kulturenfanns och stödet kunde kanaliseras genom någon form av fondbildning. Denviljan har inte statsrådet . AnL 7 Statsrådet : Jag har i mitt svar anvisat vägar när detgäller att svara för ett antal kulturkostnader. Det finns enskilda fonder, ochstat, landsting och kommuner svarar för betydande kulturinsatser. Det jag harställt mig tveksam till är försläget att vi skulle etablera statliga fonder,till vilka enskilda skulle bidra. Med den erfarenhet jag vunnit tycker jag migmed visst fog kunna konstatera att det företrädesvis skulle bli staten somskulle lämna bidrag till dessa fonder. Jag beklagar naturligtvis att tycker att detär oförsynt av mig att referera moderata paroller. Det är inte vilka som helstsom har framfört dem. Det är ett uttalande från ett oppositionsråd förmoderaterna i läns landsfing som vill avveckla helakulturverksamhet samt statens bidragsgivning till kulturen enligt en intervjuunder rubriken: Befria kulturen frän bidragen. Jag har noterat vad säger: Den kulturpolifik som förs har givit oss fleryrkeskonstnärer än tidigare och vi har för många av dem. Det producerasmer kultur än vad som skall konsumeras. Valet står mellan kulturpolifik ochkulturfrihet. Att de polifiska partierna understundom i blirpåminda om vad en och annan av deras anhängare och på regionplanet ledandeföreträdare säger tycker jag faktiskt inte är oförsynt. Det är en rimligupplysning till väljarna om vad partierna faktiskt står för. Om de regionala museernas verksamhet Förste vice talmannen anmälde attIngrid anhållit att till protokollet få antecknat att hon inte ägderätt till ytterligare inlägg. Överläggningen var härmed avslutad. 7§ Svar på interpellation 1988/89:38 om de regionala museernas verksamhet har frågat finansministerKjell-Olof om regeringens principiella syn på införande av olika formerav avgifter vid länsmuseerna samt om regeringen avser att på något sättmedverka till att de ekonomiska resurserna för de regionala museernasverksamhet förbättras. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskaU svara på frågan. Ansvaret för utformningen av verksamheten vid de regionalamuseerna vilar på resp. regionala huvudmän, som företrädesvis utgörs avstiftelser. Staten ger genom grundbeloppssystemet ett bidrag till verksamheten,och till detta bidrag är vissa allmänna villkor knutna. Någon reglering frånstatens sida när det gäller avgifter av olika slag i de regionala museernasverksamhet finns inte med i bidragsvillkoren, och regeringen har heller inteför avsikt att genomföra någon sådan reglering. Prot.1988/89:18 Som torde haobserverat innehåller regeringsförklaringen ett Om de regionala museernas verksamhet avsnitt om enavsevärd satsning på förnyelse och utveckling av kulturverksamheten. Isammanhanget betonas att detta bl.a. skall avse kulturlivet i hela landet. Defrågor som ställt om de regionala museernas resurser i olikaavseenden kommer följaktligen att ägnas uppmärksamhet i budgetsammanhang underden kommande treårsperioden. AnL 9 (): Jag tackar statsrådet för svaret påmin fråga. Bakgrunden behöver jag kanske inte redogöra för så utföriigt. Vi somarbetar med kultur vet att situationen för många museer är svår och har varitsådan . Enligt den lista som har upprättat är 23 av de26 museer som får bidrag under gränsen 25 grundbelopp innevarande budgetår.Målsättningen är minst 25 grundbelopp. Det är alltså bara tre som får det, ettav dem överskrider gränsen ordentligt. Statsrådet uttalar i budgetpropositionenför innevarande år att man skall fullfölja planen för utbyggnaden. förslag fick man 15 nya grundbelopp. hade begärt 26. Omman tittar på vad som skulle åtgå för att uppnå de 25 grundbeloppen finner manatt 214 nya grundbelopp skulle behövas, eller en ökning . Det innebärmed innevarande nivå på grundbeloppet 17 milj. kr. En annan bakgrund till min fråga är ett avsnitt iregeringsförklaringen, som ju statsrådet hänvisar till i svaret. Man skullealltså göra en avsevärd satsning på kuhurlivet i hela landet. Där utgör museernasom bekant en stor och viktig del. Men om jag ser på den takt som man har lyckats uppnå föratt åstadkomma den plan man beskriver - upp till 25 basbelopp - måste jagkonstatera att utbyggnaden har gått mycket långsamt. Det är egentligenanledningen till att jag ställde frågan till finansminister har ingen anledning att misstro statsrådet ambitionerbeträffande satsningar på kulturen, men här finns uppenbarligen motstridandeintressen när det gäller pengarna och de kulturpolitiska ambitionerna. Jag tycker därför att frågan kvarstår. Det räcker inte medatt svara att man enligt regeringsdeklarafionen skall göra denna satsning. Närvi nu faktiskt närmar oss tidpunkten när nästa års budgetproposition skallläggas fram skulle jag vilja ha ett mer konkret svar: Hur mycket kan museernapåräkna för nästkommande budgetår? Jag ställde en fråga fill i min interpellation. Den gälldeavgiftsfinansiering av museiverksamhet - flera museer har tillgripit metodenmed avgifter för besök. I svaret säger statsrådet att det inte skallbli fråga om någon reglering från statens sida av detta. Men jag har aldrigefterlyst det, utan jag efterlyste regeringens principiella syn på frågan att iökad grad avgiftsfinansiera museiverksamhet genom besöksavgift, där sådanfinns. Och för de museer som ännu inte har infört sådan avgift kunde det varaintressant att veta om regeringen avser att sådan finansiering skall bli enviktig del av museernas finansiering. Jag efterlyser således fortfarande svar pä frågan: Vad ärregeringens syn på 16 en avgiftsfinansiering? mycket enkel fråga. begäratt jag-med hänsyn till att det inte är så kvar innan vi skall läggafram budgetpropositionen - skall tala om vad den innehåller. Eftersom det inteär så kvar skall jag emellertid avstå från att säga det och låta JanHyttring leva i spänning ända till den dag då budgetpropositionen läggs påbordet. Så fill sakfrågan. har faktiskt missförståttvad har sagt och möjligen läst litet slarvigt. Bakgrundstextenbeträffande grundbeloppssatsningen på museer är framställningtill regeringen .