prot · GC09104 · 1988-12-31 00:00:00 — Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 11 avGöran Allmér m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 25 (anslag till Utbildning för värdyrken) Utskottets hemslällan - som ställdes mot reservation 13 avLarz och - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemslällanbifölls. Mom. 1(barn- och ungdomspedagogisk utbildning om 120 poäng) Utskollels hemslällan - somställdes mol reservalion 1 av - bifölls med acklamation. Mom. 3(planeringsramar för förskollärarlinjen) Försl bilräddes reservafion 3 av ochMarianne med 41 röster mol 20 för reservalion 4 av ledamöler avsiod från atl rösta. Härefler biträddes reservalion 2 av ochIsa med 62 rösler mot 36 för reservation 3 av ochMarianne Andersson.220 ledamöler avsiod från aU rösta. Grundläggande högskoleutbildning, m.m. Slutligen bifölls utskotlelshemställan med 219 rösler mot 64 för reserva- tion 2 av LarsLeijonborg och . 36 ledamöter avsiod från att rösla. Mom. 5 (lokalisering till av förskollärarulbildning som allmänutbildningslinje) Utskottets hemslällan - som slälldes mot utskotlelshemslällan med den ändring däri som föranleddes av bifall lill molion Ub505 avHans Nyhage -bifölls med acklamation. Mom. 13 (åtgärder för all förbättra rekryteringen tilllärarutbildning) Ulskoltets hemslällan - som ställdes mol reservalion 7 avLars m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 17 (leklorsulbildning för gymnasieskolan) Utskollels hemslällan - som slälldes mol reservalion 8 avLars m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 26 (betyg i lärarutbildningen) Ulskollds hemslällan - som slälldes mol reservalion 9 avLars m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskollels hemslällanbifölls. Mom. 3(lokalisering av journalistutbildning till en högskoleort i norra ) Ulskoltets hemställan bifölls med 253 röster mot 63 förreservation 1 av m.fl. 2 ledamöter avsiod frän atl rösla. Mom. 6 (bibliotekarieutbildning vid i ) Utskotlels hemställan - som ställdes mol reservation 2 avEva Goés -bifölls med acklamation. Mom. 7 (religionsvdenskaplig ijtbildning) Utskottets hemställan bifölls med 246 röster mot 71 förreservation 3 av m.fl. Mom. 9 (teknisk-antikvarisk forskning och utbildning ibyggnadsvärd m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avAnn-Cathrine m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Prot.1988/89:104 utbildningsutskottets betänkande 24 Mom. l och 2 Utskottels hemslällan bifölls. Mom. 3(fördelningen av årsstudieplalser samt anslag till Lokala och individuellalinjer saml fristående kurser) Utskottets hemslällan bifölls med 183 röster mot 139 förreservationen av m.fl. Mom. 2 (anslag lill Europeisk forskningssamverkan) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservalion 1 avLarz m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Ulskoltets hemställanbifölls. Mom. 1(lokalförsörjning m.m. för högskola och forskning) Utskottets hemslällan bifölls med 284 rösler mot 36 förreservalion 1 av . Mom. 2 Utskottels hemställanbifölls. Mom. 3 och 4 (kostnadsramar för och anslag till Inredningoch ulruslning) Ulskollds hemslällan - som ställdes mot dels reservation 2 avLars och , dels reservalion 3 av , dels reservalion 4 av - bifölls medacklamation. Mom. 5 (plan för uppbyggnad av bl.a. datorkraft) Ulskoltets hemslällan - som ställdes mot reservalion 5 avAnn-Calhrine m.fl. - bifölls med acklamation. 1988/89:UbU17Anslag till vuxenutbildning (prop. 1988/89:100 delvis). 53 (); En huvuduppgift för vuxenutbildningen är altminska bildnings- och ulbildningsskillnader mellan olika medborgare. Vuxenutbild ningen skall höja kunskapsnivån och stärka människors möjligheler i arbetsliv och i samhälle. Del kommer all ske slora förändringar på 64 arbetsmarknaden under 90-lalel. Viövergår alltmer från ell varuproduce- rande till ell ijänsleproducerande samhälle. Inominduslrin ändras arbels-processerna lill följd av ökad användning av eleklronikoch dalorer. Ju mer kompliceral arbelslivet och samhällel blir, desto slörrekrav slälls på medborgarna all de har grundläggande basfärdigheier. För altklara förändringarna i arbetslivet krävs det med andra ord all de anställda haren relativt god grundutbildning. Här kommer vuxenutbildningen all spela enalltmer framträdande roll när det gäller all lillgodose de ulbildningsbehov somuppslår genom förändringarna i arbelslivel. Vi vel all av dagens arbdskrafl har en korlareulbildning än den som näslan alla ungdomar får , dvs. kortare än tvååriggymnasial ulbildning. Arbetsmarknaden pä 90-talel kommer atl efterfråga folkmed god och akluell utbildning. Eflersom antalet ungdomar minskar på 90-lalelkommer della behov inte atl kunna lillgodoses av de ungdomar som lämnarutbildningsväsendet. Ökad kompelens i arbetslivet måsle därför i hög gradåstadkommas genom ulbildning av arbetskraften. ulbildningsbehov kommersäkerligen lill stor del all lillgodoses genom internulbildning eller i form avuppdragsutbildning. Arbetslivets nya villkor kräver inle bara bättrebasfärdigheier ulan också bredare kunskaper av kulturell, leknisk, språklig ochnaturvetenskaplig karaktär hos de anslällda. Därför måste det finna's möjligheleralt efter egel intresse och egna planer välja utbildning för alt öka sinakunskaper och möjligheter i arbetslivet. Detta gäller framför allt för den somsaknar möjligheter till ulbildning i arbetet. Del är viktigt all utbildningenmotsvarar de krav pä kvalitet som man har räll all ställa med tanke pä deuppoffringar som görs av den enskilde. De förändringar som sker i produktionen inomförelag och förvallningar medför också alt utbildningssystemets organisation,arbetssätt och innehåll måsle ändras. I framliden behövs en vuxenutbildning avbäde allmän och kompdensgivande karaklär. Del måsle finnas utbildning som kange såväl bredd som fördjupning och kvalitet. Vuxenutbildning förekommer i många olika former: ikommunal vuxenutbildning, studieförbund, folkhögskola, personalutbildning ellerarbetsmarknadsutbildning. Oklarheter råder inom och mellan del allmännautbildningsväsendet och del fria och frivilliga folkbildningsarbdd. Del är inlesjälvklarl all nuvarande organisation och rollfördelning är den bästa förframliden. Som jag har sagt kommer 90-talets samhälle alt skilja sigfrån dagens. Del krävs därför en mera ingående analys av kunskapssyn,bildningsideal, vilka ämnen som bör komma i centrum och vilka krav vi skall slällapä den framtida vuxenutbildningen. Därför anser vi moderaler all del är viktigtatl man klarar ul gränsdragningen, rollfördelningen och möjligheterna lillsamordning mellan högskola, komvux. sludieförbund, folkbildning ochpersonalutbildning. Vi har tidigare krävl en ökad samordning mellan de olikaulbildningsanordnarna, och kommer denna all bli nödvändig. Och till en del av våra reservationer: Enligt våruppfattning finns det fortfarande behov av besparingar inom den offentliga sektorn,bl.a. för all det är nödvändigt alt sänka det totala skattetrycket. Vi anserdet självklarl all grundutbildning för vuxna och möjligheter för alla allskaffa sig grundskole- .5 protokoll 1988/89:104 Prot.1988/89:104 kompetens bör prioriteras inom den kommunala vuxenutbildningen.För- ändringarna inom arbelslivetinnebär ökade krav på utbildning. ; T , ... måste organiseras säflexibelt alt organisationen kan möla dessa nya krav. Anslag tdlvuxenutbild- ... , , , u. . , _ u Undervisningeni ungdomsskolan bor sa långt som möjligt undgå besparingar. En omdisponeringav resurserna för vuxenutbildningen blir av stalsfinansiella skäl oundviklig.Vi föreslår i vår reservalion nr 1 all anslagel till komvux ligger kvar päsamma nivå som innevarande budgetär och gör en besparing på anslaget med 95,7milj. vill jag beklaga att utskottet inle tillstyrkte vårtyrkande i reservalion 3 angående omfördelning mellan kommunramarna inom komvuxför att man därigenom skall fä elt effektivare resursutnyttjande. Och jag villfråga socialdemokraternas talesman : Varför är nisocialdemokrater så rädda för atl lägga ut detta ansvar fill kommuner ochlänsskolnämnder? Studieförbundens verksamhel ingår i vuxenutbildningen. Vigör omprioriteringar även på delta område. vill jag erinra om atl debesparingar som vi föreslår beiräffande slatens budgel skall användas tillskattesänkningar. Om del blir mer pengar i plånboken, kan den enskilde självbestämma vad han eller hon vill lägga sina pengar på. Vi vill ha besparingarnär det gäller anslaget till siudieförbunden. Men samiidigi vill jagundersiryka vikten av alt bidragsgivningen är sådan atl siudieförbunden fårslörsla möjliga frihet atl själva utforma sin verksamhel. Dessulom skall delvara jämförbara arbetsvillkor vad gäller studieförbunden. styr studieförbundens inriklning genom attfilläggsbidrag utgår inte bara lill studiecirklar i glesbygd samt cirklar medhandikappade deltagare utan även till studier i samhällsinriklade ämnen,svenska och matematik. Vi anser inle alt denna styrning av folkbildningen ärrimlig. Vi föreslår därför alt samtliga tilläggsbidrag dras in ulom de somgäller cirklar med handikappade deltagare och de som bedrivs i glesbygd. Dettahar vi tagit upp i reservation 9. Studieförbunden har möjlighel att arrangerastudiecirklar där varje sammankomst omfattar . Men här finnsdel en begränsning genom att inte alla sammankomster i en enskild studiecirkelfår ha denna längd. En sådan begränsning fyller enligl vårl förmenande ingenfunklion. I stället förhindras en ur pedagogisk synvinkel ändamålsenligorganisation av vissa verksamheter. Vi föreslår all siudieförbunden får rättall organisera sludiecirkelsammankomster om fyra fimmar så länge somverksamheten ryms inom den ekonomiska totalram som beslular. Dellahar vi berört i reservation 26. Beträffande anslaget till bidrag till studiecirklarföreslås en ökning med 54,4 milj. kr. genom alt anlalel bidragstimmar samtschablonbidragen blir större. Vi föreslår alt anslaget förblir oförändrat. Viföreslår också att lilläggsbidrag lill den s.k. fria resursen inle beviljas.Därmed blir den sammanlagda besparingen 82,4 milj. kr. Bidragettill kulturverksamheten minskas med 45 milj. kr. minskningfrän regeringens föreslagna 125 milj. kr. till 80 milj. kr. förbättradebidragssystem som vi moderaler har yrkat - elt yrkande som vi dess värrehar fäll avslag på - skulle studieförbunden kunna använda medlen 66 på dl effektivare sätt, som framgårav reservalion 13. Statsbidraget lill kursplanebundna universitetscirklar äravskaffat . Dessa studiecirklar fungerade som en utmärktspridare av akademisk bildning och ulbildning. Vi föreslår atl kursplanebundnauniversitdscirklar återigen blir bidragsberälligade och atl siudieförbundenerhåller ett i förhållande till övrig cirkelverksamhel förhöjt bidrag för dennaverksamhet - se reservalion 25. Varför säger ni nej lill denna verksamhet, IngvarJohnsson? När del sedan gäller anslagel till viss centralkursverksamhet anser vi all de organisationer som fär bidrag själva bör svaraför sina koslnader. Vi kan inle finna något skäl till atl staten skallfinansiera denna verksamhel. Kanske kan hjälpa mig. Vi menarall anslaget skall avvecklas och föreslår en överföring av 39,8 milj. kr. fillanslaget C 4. Detta har vi tagit upp i reservalion 32. Slulligen, herr lalman! Regeringen tillsatte enutredning med uppgifl all bl.a. överväga folkhögskolans roll i förhållande lillandra utbildningar. Vi anser atl det skall tillsättas ytterligare en ulredningmed uppdrag att analysera hur samtliga anordnare av vuxenutbildning bättre kansamordna och anpassa sin verksamhel fill framlida behov. yrkande har manockså yrkat avslag på. Därför frågar jag: Varför säger man nej? Om delta kanman läsa i reservalion 22. Med del anförda, herr lalman, yrkar jag bifall till dereservationer som moderala förelrädare står bakom. 54CARL-JOHAN (): Två viktiga uppgifter förvuxenutbildningen är enligl att ge människor möjlighet atl i vuxenålder kompensera brister i tidigare ulbildning och alt erbjuda människor enkompetensökning inom sina yrken. Ulvecklingen går så snabbi på nästan allaområden att de flesla människor har behov av fortbildning och vidareutbildning- behov som återkommer under en ganska stor del av livel. Vuxenutbildningen har också fält slor belydelse för vårdemokratiska fostran. Åtskilliga av oss som åtagit oss politiska uppdrag har ivuxen ålder fått nya kunskaper i l.ex. Jag skall här helt kort aktualisera några av de frågor somvi i utbildningsutskottet inte är överens om utan där det finns reservationermol majoritetens beslut. När det gäller ulbildning för vuxna, komvux,nöjer jag mig här med alt nämna något om den försöksverksamhel som vi i folkparlielhar föreslagil under de senasle åren. Vi lycker alt några kommunerrelativt fritt kan få pröva nya vägar för uppsökande verksamhel med särskildaekonomiska och pedagogiska insatser för atl stimulera korttidsutbildade lillstudier som motsvarar "normal genomgång" av högstadium/gymnasieskola. Vi anser alt en sådan försöksverksamhel nu är merangelägen . Högkonjunkluren har gjort atl de som behöver extrastimulans för alt studera vid komvux lätt glöms borl, eftersom de nu relaiivilätt kan fä arbele. Jag är besviken över atl utbildningsutskottet inte villacceptera atl sådan försöksverksamhet ordnas. Prot.1988/89:104 Beträffande studieförbunden har man dä och dä diskuterat omfolkbild- ningens huvudsalsningar skall vara till för allmänhelen eller för densnävare 77 krets som organisationernasmedlemmar utgör. Del är klarl atl bildningsor- Anslagtillvuxenuibild- . . ,.,, =, t- " ganisationernas medlemmar ulgor enmyckel viktig målgrupp for verksam- Det är dock viktigt alt detfria och frivilliga folkbildningsarbetet inte begränsaslill innehåll och inriktning. Mänga människor har inte anknytning Men även för dessa människor skall studiecirkelns Därför måste studieförbunden också slå vakl om denverksamhet som erbjuder allmänhelen cirkelstudier och tillgäng lill Mänga av de verkligi korttidsutbildade hör just till den gruppsorn inle har någon konlakl med folkrörelser. De på som arbelar rnedfolkbildningsärenden kan verkligen det här områdel. På räknarman med atl studieförbunden skall genomföra 10 näslabudgelår. Vi i folkparliel lycker atl bör göra sina beräkningar eflerskolöverstyrelsens prognos. Men utbildningsulskollds majorilel nöjer sig medregeringens utgångspunkt - ca mindre. Folkparliels förslag skulle ge siudieförbunden mer än 50milj. utöver vad regeringen har föreslagit - fördelat på allasiudieförbunden. Vi vill också öka stödd för studieverksamhet i glesbygd. För att finansiera värl förslag skulle det behövas bl.a.en kraftig omdisponering av slödel för uppsökande verksamhel. Regeringen villsalsa hela 60 miljoner på planering och genomförande av uppsökande verksamhelpå arbetsplatser. Vi tycker atl den verksamheten kan finansieras med studieförbundensnormala bidrag. Vidare anser vi alt det finns slörre anledning alt utökaden uppsökande verksamheten i de bostadsområden där de verkligtkorttidsutbildade finns, l.ex. invandrarkvinnor, arbetslösa ochsjukpensionärer. Vi föreslår alt ell relativt blygsaml belopp - nämligen 10milj. - anslås lill extra insatser för uppsökande verksamhel. Vi förordar också atl statens stöd lill studieförbundenskall gå lill den allmänna studieverksamheten och socialdemokralerna vill gärnastyra stödet till viss speciell verksamhet eller fördela efler speciellaprinciper. Skälel till detta är ofta atl pengarna går till olika sludieförbundberoende på fördelningsprinciperna. Jag lycker all alllför många av fördelningsprincipernaverkar vara konstruerade för alt gynna del studieförbund som slår närmasi detsocialdemokratiska parliel, ABF. Det är näslan del enda som är irriterande istudieförbundens samarbete. Eftersom samarbetet mellan de olika studieförbunden oftastfungerar väldigl bra, är del litet känsligt all la upp sädana här frågor. Jaglycker ändå att socialdemokralerna bör ha förståelse för att vi reagerar. Ett exempel på sådan specialstyrning av pengar är stöddtill uppsökande verksamhet pä arbetsplatserna. Ett annal exempel är fördelningen av pengar lill studieförbundens verksamhel bland handikappade. Där har ell sludieför bund, nämligen Sludieförbundel Vuxenskolan, av verksam heten. De övriga tio studieförbunden delar pä de äiersläende . När 68 särskilda slalsbidrag lillstudieförbundens verksamhel bland handikappade skallfördelas går ändå lill ABF. Man säger aU ABF har sä mänga Prot.1988/89:104 medlemsorganisationerbland handikapporganisationerna alt man måste ha Varje obiekliv betraktare ställer sig frågande inför della. , ., , .t' 6 ' > b b Anslag tdl vtixenulbild- socialdemokraterlycker att det är rätlvisl - med deras mätt mätt. nisocialdemokrater förstå att vi åtminstone vill markera värl missnöje. beslulade alt s.k.universitdscirklar, som följer av högskolemyndighet fastställda kursplaner,inte skulle vara slalsbi-dragsberälligade. För människor i mindre orter och iglesbygd var universitdscirklar en ulmärkt möjlighet all följa vissahögskolekursers kursplaner. Vi anser att kursplanebundna universitetscirklaräter bör berättiga lill slalsbidrag. I de åtgärder som vidtas för att förbereda invandrare förell normalt liv i del svenska samhället ingår undervisning i svenska språketunder minst 500 limmar. Denna undervisning förläggs till i regel 3 limmar perdag under ell års lid. Maximalt får undervisning bedrivas med 20 limmar pervecka. För vissa invandrare kan ell sådanl schema säkerl vara lämpligt, menmänga finner denna sludieelapp alltför långdragen och påfrestande. anser atl större flexibilitet bör finnas närinvandraies studier i svenska språket organiseras. Många flyktingar är välutbildadeoch har slor träning i atl snabbi absorbera nya kunskaper. Därför bör möjlighellill koncenlrerad Sfi-undervisning finnas sä all l.ex. de invandrare som såönskar kan undervisas upp till 30 limmar . Folkparliel anser att de nytillkomna folkhögskolornasverksamhel inte skall belasta övriga folkhögskolors verksamhel genom minskningav deras resurser. Därför är vi negativa lill regeringens förslag all omfördelabidragsresurserna mellan folkhögskolorna genom all varje folkhögskolasgaranterade bidragsveckor minskas. Folkparliel föreslår atl stödd tillfolkhögskolorna ökas med ca /90. Det molsvarar enökning av slalsbidragel med 7 milj. kr. i förhällande till regeringens förslag. Jag yrkar bifall lill samlligafolkparlireservationer i utbildningsutskottets belänkande nr 17. 55 (): En för mig okänd folkbildare har sagt: "De som inte kan, kan slyras. De som kan, kan ocksåstyras. De enda som inte kan styras är de som kan skaffa sig kunskap på egenhand." Detta anser jag vara en del av folkbildningen som idé,dvs. atl ge människor fakliska kunskaper, att ge förmåga lill kritisktlänkande, alt inle reservalionslösl anamma vad experterna säger utan att självskaffa sig kunskaper för atl kunna bilda sig en egen uppfattning. Den förmåganhar kanske större betydelse i dagens informationssamhälle än någonsin tidigare.Folkbildningen i form av sludieförbund och folkhögskolor utgör en betydandedel av vuxenutbildningen, som vi behandlar. En annan del är den kommunalavuxenutbildningen. Enligl cenlerns uppfallning kommer bdydelsen avvuxenulbildning och folkbildning atl öka i framliden. , när i princip alla ungdomar går i gymnasieskolan, finns det stora utbildningsbehov även för vuxna. Samhällsutvecklingen, liksom ulvecklingen inom arbelslivet,ställer ständigt nya krav. Del gäller människors förutsättningar för att deltai den demokratiska utvecklingen och för atl möla de krav som ny teknik och nyarbetsorganisation ställer pä de redan yrkesverksamma. Det gäller också att gedem som av olika anledningar slär ulanför arbetslivet en chans att komma in. Den kraftigt ökade uppdragsutbildningen ochpersonalutbildningen inom förelagen räcker inte till för atl fylla behoven.Undersökningar visar all denna lyp av ulbildning till största delen när deredan välutbildade som därmed redan har höga befattningar. Halvgamla damer somjobbar deltid har lilen chans att få personalutbildning, medan män mellan är de som får den största andelen. Detta är i högsla grad enjämslälldhelsfråga. Jag skall här anföra några rader ur prolokollel frän förraårets debatt om vuxenutbildningen: "som då behövs vuxenutbildningen för alt minskautbildningsklyftorna och därmed öka bäde den sociala och ekonomiskajämlikheten. som dä behövs vuxenutbildningen för individernas personlighdsulvecklingoch för all bidra lill demokraliseringsslrävandena i samhället. som dåbehövs vuxenutbildningen för atl kompensera brister i ungdomsutbildningen och stärka individers och gruppers slällning i arbetslivet. det gällerdessa anslag lill vuxenutbildningen handlar del ju inle om, som del iblandlåter, all ge pengar till komvux, siudieförbunden eller folkhögskolorna somsådana. Del handlar i stället om all ge människor möjligheler all få denutbildning som de inte fick i sin ungdoms skola. Det handlar om att gemänniskor som kommer lill vårl land möjligheter all lära sig svenska." Vem var del som sade dessa vackra ord? Jo, det varsocialdemokraternas förelrädare i debatten, . Ändå har det sketten hel del nedskärningar pä vuxenutbildningens område. Den enprocenliga nedskärningenav komvuxanslagd, som är akluell under innevarande år genom tillämpningen avutgiftsramen, står kvar. Det finns forlfarande mänga som saknargrundskolekompetens. Vi anser att det är en grundläggande skyldighet atterbjuda möjlighet atl erhålla grundskolekompdens till alla som vill ha sådan.Vi i anser all del ur fördelningssynpunkl är fel all dra ner pä denkommunala vuxenutbildningen på del säll som sker. Det gäller fördelningenmellan män och kvinnor, mellan tätort och glesbygd och nalurliglvis mellan hög-och lågulbildade. Vi motsätter oss därför denna neddragning och vill anvisa 9milj. för all den kommunala vuxenutbildningen skall nä upp till samma nivåsom före neddragningen - alltså en höjning med . Visserligen höjs anslaget till högschablontimmar inomstudieförbunden, men inte sä alt urholkningen som skett under de senaste årenkompenseras -långl mindre blir det en real ökning. Vi föreslär en ytterligarehöjning av anslagel till högschablontimmar med . Också anslaget lill kulturverksamhet inom studieförbundenhöjs någol, men inte i den ulslräckning som behövs för all kompensera denurholkning som har skett under senare är. Vi föreslär därför en höjning med 8milj. Bidraget till glesbygdscirklar har legal fastpå . Vi i cenlern anser atl delta inte är en offensiv salsning päfolkbildning och följaktligen absolut inlepä glesbygden, trots alll vad socialdemokraterna sagl i leva!. Vi kräver en höjning med . Regeringen har ell märkligl system för folkhögskolorna.För atl ge de folkhögskolor som lillkommil efter 1981 en rimlig nivå på 4 000elevveckor-vilkel anses vara en rimlig nivå - måste alla gamla folkhögskolordela med sig av sina elevveckor, eftersom det inte anslås några nya medel. Vi icentern anser all delta är ell orimligl system. När nu regering och riksdagbeslular om alt inrätta nya skolor - vilkel vi absolut inte har något emol -måste också resurser anvisas till dessa. Den mest orimliga konsekvensen avdetta är all del femtontal av de gamla folkhögskolorna som ligger under dennarimliga nivå också får vara med och dela med sig för all de nya skall få sindel. Delta gäller l.ex. som säkert välkänner lill. frågade jag statsrådet om hanansåg att detta var rimligt, om han ansåg alt de gamla på någol säll var sämreeller kanske bedrev en sämre verksamhel än de nya. Det kan ju vara entillfällig svacka som gör all man har hamnat i den här silualionen. Och sedanär man låst. Slalsrådds svar var defensivt. Kanske kan tala omvilka värderingar som ligger bakom just den delen av nedskärningen. När delgäller nedskärningar enligt den här principen i övrigl har vi olika uppfattningar,och den här delen tycker jag är orimlig. När del gäller statsbidragen till siudieförbunden skall enöversyn ske. Försöksverksamhel skall också förekomma. Vi har sagl all del ärviktigt atl beslul fallas sä lidigl som möjligt.