prot · GC0977 · 1988-12-31 00:00:00 — Jagtycker att detta vore ett bra exempel på hur man skulle kunna förbättra denoffentliga sektorns service, som talade så varmt för så sentsom under finansdebatten . Vi bör inte själva skapa så svåraadministrativa system att ingen orkar igenom dem, trots att egentligen alla ärpositiva till att lösa problemet. Överläggningenvar härmed avslutad. 13 § Svar på fråga1988/89:494 om nytt mål för u-landsbiståndet har frågat mig om jag är beredd att formulera ettnytt långsiktigt åtagande för biståndsvolymen om avbruttonationalinkomsten. Jagdelar bedömning att biståndet till behöveröka. Densvenska biståndsvolymen har också ökat särskilt snabbt . I åretsbudgetproposition föreslog jag en ökning med 1 310 milj. ; innevarandebudgetår ökade biståndet 480 milj. kr., var ökningen 930milj. - för att bara nämna . Dessakraftiga ökningar av den svenska biståndsvolymen är ett resultat av attregering och riksdag i lever upp till målet att av bruttonationalinkomstenskall gå till bistånd. Det är glädjande att det i vårt land finns en positivopinion för bistånd. Tyvärrhar inte alla länder denna insikt om biståndsbehovet och de rika ländernasansvar. har de samlade biståndssatsningarna stagnerat, inågot fall t.o.m. minskat. Sverigetillsammans med , och är de enda som nårupp till FN-målet om av bruttonationalinkomsten för bistånd. Dengenerella tendensen för de rika ländernas biståndsvolym är inte uppmuntrandeoch svarar inte alls mot behov av bistånd. Vi har därför frännordisk sida beslutat att driva volymfrågan i FN och . måste varaett gemensamt ansvar för de rika länderna att öka biståndet för att mötau-ländernas djupa ekonomiska kris, orsakad främst av den betungandeskuldbördan. Behoven är också stora för återuppbyggnad i konfliktomräden, förinsatser för att stoppa miljöförstöring i tredje världen och för att åstadkommaen verklig utveckling i . Målet för den nordiska aktionen är att åstadkomma ensubstantiell ökning av biståndet till fidigt under 1990-taletsamtidigt som olika länders insatser blir mer jämbördiga. När en sädanutveckling kommit i gäng vill jag gärna fortsätta diskussionen här hemma omytterligare långsiktiga åtaganden för det svenska biståndet. Om nytt mål för u-landsbiståndet 69KARL-GORAN BIÖRSMARK (fp): Jag vill tacka statsrådet svaret, och vill jag också tacka för den artikel som är upphovettill min fråga. Artikeln har rubriken . I denna artikel skriver statsrådet: "Det är glädjandeatt det finns en opinion i vårt land som önskar att ytterligare ökarbiståndets andel av BNI, upp till ett tvåprocentmål." Detta gjorde att jag fick den uppfattningen alt statsrådetnu var beredd att gå in på en ökning av procentsatsen när det gäller andelen avbruttonationalinkomsten. I ryggen har vi i denna diskussion en opinion. Åttaav tio invånare i säger att biståndsandelen är lagom eller bör öka, och20 % är också beredda att öka den ytterligare. läste jag en artikel av . Honskriver: "Det finns en grund att stå på för en regering som vill satsa djärvt på att gä utöverdelmålet för att i varje fall nå de som är ett minimum för enanständig målsättning--- ." föreslår också att vi nu skall ha ett nyttbiständsmäl på . skriver vidare i artikeln: "Kan vi pänästa socialdemokratiska partikongress, 1990, få se parollen: Ett rättvisareSverige, en rättvisare värld. i utvecklingsbistånd." Min fråga till statsrådet - som ju skriver mycket om andraländer i sitt svar, nu vill jag diskutera och vår roll i detta - blir:Är statsrådet ändå inte beredd att följa upp och statsrådetsegen artikel, där det just pläderas för att man skall öka bistånd till2 % av BNI? Det är mycket viktigt att vi politiker är medoch stöder den positiva biståndsopinionen. Utan den skulle det inte varamöjligt att fä beslut i den svenska om så stora ökningar som faktisktsker och har skett vad gäller biståndsvolymen. Detta är vårroll, och den skall vi fortsätta med. Men jag vore mycket inskränkt om jag, när jag resonerar ombiståndet, bara tittade på roll. För är det än merväsentligt att vi kan aktivt agera utåt i världen, så att andra länder kommeren bit upp mot den nivå där vi och de andra nordiska länderna är. Det är alltsåen mycket viktig aktion som vi där företar. Det kan vi göra, eftersom vi självaharen hög nivä. Jag har aldrig sagt att denna enprocentsnivå skulle vara enslutpunkt. 3 protokoU 1988/89:77- 80 1988/89:77 Tvärtom har den socialdemokratiska partikongressen uttalat att skall uppfattas som en miniminivå för anslagen och attansträngningar bör göras för att höja nivån i takt med växande resurser. Jagär naturligtvis glad för att Biörsmark ställer positiva förväntningar på Det gör jag också. hantera denna fråga ipartiet. Anf.71 (): Jag skulle vilja önska statsrådet lycka till i sitt opinionsarbete inomsitt eget parti. Inför kongressen kan hon kanske komma med förslag omett nytt mål för biståndet, dvs. Detär viktigt hur hanterar denna fråga. De ökningar som vi nu ser är juett direkt resultat av enprocentsmålet. I och med att bruttonafionalinkomstenökar, ökar också bidragen som vi ger. Statsrådet skriver i sitt svar att honföreslår en ökning. Det är kanske litet förmätet. I och med att vi har lagtfast enprocentsmålet finns det en viss automatik i detta. Jag tycker att det ärviktigt att visar vägen. När enprocentsmålet lades fast hade det enmycket stor betydelse inom landet och för opinionen ute i världen. Samma sakkommer det att bli med tvåprocentsmålet. Jagönskar statsrådet lycka till med arbetet, så att vi gemensamt kanrösta igenom ett nytt biståndsmål här i , dvs. Överläggningenvar härmed avslutad. 14§ Föredrogs och hänvisades 1988/89:112 tillsocialförsäkringsutskottet 15§ Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställts 1988/89:511av () till kommunikationsministern om persontrafiken på järnvägi : Persontrafiken på järnväg i är akut hotad.Till sommaren blir det ingen Lapplandspil. Trafiken fill läggs nerredan i maj. Trafiken mellan och tunnas ut till nästaningenting. På andra håll försämras tidtabellerna. Listan på eländet har visatsig vara skrämmande lång! T.o.m. den växande metropolen riskerar attberövas sin järnvägsförbindelse till övriga landet! Orsaken är att dettrafikpolitiska beslutet inte fullföljs vad gäller samhälletsköp av samhällsnyttig, men företagsekonomiskt ej lönsam trafik. Prot.1988/89:77 I stället minskar regeringen detta anslag i årets budgetförslag. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga tillkommunikationsministern: Är regeringen beredd att se till såatt persontrafiken på järnväg i utvecklas och förbättras, och i såfall hur? 1988/89:512 av () fillkommunikationsministern om tunga lastbilstransporter: Tunga lastbilstransporter slitermycket hårt på våra vägar. Den försämrade vägstandarden på en del håll i vårtland, främst i skogslänen, torde bero på de tunga lastbilstransporterna. Normalt är den maximala vikten för tung lastbil med släp41,. har det dock blivit vanligare med dispenser för 60-tonslastbilar. De sliter naturligtvis mycket mer på vägarna. 60-tons lastbilar är sannolikt också en avgörande orsaktill att godstransporter på järnväg fått svårare att hävda sig i konkurrensen.Därigenom förs gods över från järnväg till väg i ökande takt. Detta går stick istäv med det trafikpolitiska beslutet . Med anledning av detta vill jag ställa följande fräga fillkommunikafionsministern: Är regeringen beredd att inta enmer restriktiv hållning vad gäller dispensgivning för 60-tons lastbilar? 1988/89:513 av () till statsministernom rättssäkerheten i utlänningsärenden: 1 slutet av 1988 gav regeringenbesked om en s.k. nollställning för vissa beslut i utlänningsärenden. Informationenom det beslutet spred stor glädje hos många flyktingar, som äntligen tyckte attde fått ett besked som de kunde lita pä. in på 1989 fick åtskilliga flykfingar beskedom alt de skulle utvisas - trots att de hörde till de grupper som omfattades avregeringens nollställningsbeslut. Regeringen svarar att utvisningsbeslutet togs några dagarföre nollställningsbeslutet. Regeringen svarar också att skälet till attutvisningsbeskeden inte nådde mottagarna förrän nollställningsbeslutet varoffentliggjort, var att det var ont om folk på departementet. 1988/89:77 Medhänvisning till ovanstående vill jag fråga statsministern om statsminis- ternanser att regeringen - i beslutet om nollställning av vissa utlänningsären- ., , , , '. ~ den - med tillbörlig omsorg följt principen omlikabehandline och rättssäker- Meddelande om frågor o o j k t- & 16§ Kammaren åtskildes .