prot · GC0990 · 1988-12-31 00:00:00 — Ireservation 6 återkommer vi till frågan om egenföretagarnas sjukpenningskydd.Vi har påtalat förhållandet att egenföretagare ofta får erlägga betydligthögre socialavgifter än vad vederbörande får ut som socialförsäkringsförmån. Defår helt enkelt betala en extra skatt. Sjukförsäkringsavgiften beräknas t.ex.på den taxerade inkomsten, men egenföretaga-rens sjukpenninggrundande inkomstberäknas i regel endast på vad som motsvarar skälig lön för en anställd. Mångasmåföretagare, speciellt jordbrukare, har låga nettointäkter och därmed ocksåmycket dålig täckning för inkomstförlust vid sjukdom. Vi anser därför att detfinns behov av en frivillig sjukförsäkring som täcker denna inkomstförlust. Dennuvarande frivilliga försäkringen borde kunna utökas så att sammanlagdobligatorisk och frivillig sjukpenning kunde utgå med ett belopp som motsvararavtalsenUg lön i resp. yrke. Det lägsta ersättningsbeloppet - och avgift sommotsvarar detta - bör bestämmas till föräldraförsäkringens grundbelopp. Högstaförmån bör baseras på en inkomst om 7,5 basbelopp. Vi anser att regeringensnarast bör lägga fram ett förslag om en sådan frivillig sjukpenningförsäkring föregenföretagare. några ord om detsärskilda yttrandet. Iflera mofioner har man tagit upp del sneda förhållandet att sjukförsäkringenmedger endast hel resp. halv sjukskrivning. En person som kunde 1988/89:90 klara sig med en tredjedels sjukskrivning tvingas helt enkelt att sjukskriva sig fiU hälften. En finare gradering avsjukpenningen skulle TT~7T ... . naturligtvisvara värdefull från rehabilileringssynpunkt. ringsberedningen - som förnärvarande är på remiss - föreslagit fler sjukpenningnivåer, varför vi nuavstår från att reservera oss. Vi vill emellerfid understryka det angelägna iatt en sådan reform kommer fill stånd. Därmed,herr talman, ber jag att få yrka bifall till reservationerna 1, 3, 4 och 6 samti övrigt tiU utskottets hemställan. Anf.76 (): slår vakt om den generella socialförsäkringen, som i långastycken är en frukt av liberal reformpolifik. Jag tycker att det finns skäl attredan i inledningen slå fast denna folkpartiels samlade syn påsocialförsäkringssystemen. Menflera av de systemen lider av akuta brister. Dagens debatt handlar omsjukförsäkringen och i viss mån arbelsskadeförsäkringen, eller om huruvida ensamordning av försäkringarna på dessa områden är möjlig eller inte. Sjukförsäkringenhar sådana brister att miljoner strömmar ut ur systemet. Det är pengar sommåste finnas för att försäkringssystemet skall fungera. Men framför allthandlar det om vad vi får för sjukförsäkringspengarna. Kommer dessa demänniskor fill del som bäst behöver dem? Är det enda saliggörande att tillförapengar så att den sjukskrivne får sin ersättning? SjälvfaUet är detta vikfigt.Men vad kan de miljoner som strömmar ul ur systemet användas fill i stället försom nu till överkompensation? Låtmig också påminna om att motsatte sig timsjukpenningre-formensutformning, därför att riskerna för över- eller underkompensation för denersättningsberättigade var stora. Rättvisekravet hävdar vi också, nämligen atlden som är sjuk skall ha rätt att få rätt sjukersättning. Är systemet bra som det är? De undersökningar som gjorts inomförsäkringskassorna visar atl en stor del felaktiga ersättningar utgått och attkompensationsnivåerna varierat från hälften av den ersättning som bort utgåtill dubbel ersättning. Dessutom har de nya reglerna visat sig mycketarbetskrävande för kassorna. Det är uppenbart att reglerna har samband med deökade kostnaderna för sjukförsäkringen och det ökade antalet sjukanmälningar.Den tyngande hanteringen av timsjukpenningen och arbetsskadeförsäkringen harinneburit att försäkringskassorna eftersatt kontrollen i sjukpenningärenden,och de har inte fått fillräcklig tid för rehabiliteringsärenden. Dettaär ett inhumant försäkringssystem som låter människor gå sjukskrivna onödigtlång fid, därför att kassorna inte har tillräcklig tid för rehabiliteringsärenden.Det är också orimligt att medel skall saknas i vården, så att sjukskrivna intesnabbt får operafioner utförda och sedan kan gå tillbaka lill sina arbeten. Minerfarenhet från rehabiliteringsarbete säger också att svårigheterna att rehabilitera en människa som väntat på en åtgärd är uppenbara. vill därför se ett bättre samband mellan sjukförsäk- 96 ringen och sjukvården. I betänkandet säger utskottsmajorileten: "Enligt utskottets uppfattning finns det inteanledning till en sådan översyn av sjukförsäkringen som motionärernaförordar." är klara besked. Socialdemokraterna i utskottet ser inteproblemen. De ser inle hur onödiga miljoner rinner bort i systemet. De ser intemänniskan bakom varje sjukanmälan - de människor som hellre vill få enoperation än slä i sjukvårdsköerna . I en interpellafionsdebatt för någon veckasedan debatterades här i kammaren sjukförsäkringssystemet. Socialministern vardä inte lika säker som socialdemokraterna i utskottet. Han sade bl.a.: "Slutsatserna i anledning av denna utveckling inomsjukförsäkringen och arbetsskadeförsäkringen är således i första hand altorsakerna måste klarläggas och åtgärder vidtas för att komma lill rätla medsiluationen. Åtgärderna bör vara inriktade på att förbättra möjligheterna lillrehabilitering och till förebyggande insatser." Socialministern har alltså förstått problemet. Han är inlelika säker som socialdemokraterna i utskottet. Varför är ni så kallsinniga? Om man skall sätta inåtgärder i rehabiliterande syfte, så behövs det pengar och personal. Varförvill ni då inte se fill alt kassornas personal får tid för denna viktiga insatsi stället för att administrera ett dåligt system? Varför delar ni inte socialministerns åsikter om altfrågorna är vikliga, att de måste åtgärdas och att pengar måste kanaliserastill de viktigaste insatserna för den sjukskrivne, nämligen snabbrehabilitering och snabb vård för alt han snabbt skall komma tillbaka till sittarbete? Varför är socialdemokratin kluven i denna fråga? I avvaktan på att socialdemokraterna skallbli överens inbördes om en översyn av sjukförsäkringssystemet anser folkpartietatl ersättning inte skall utgå för insjuknandedagen. Mänga insatser krävs inom sjukvården. Självfallet måstealla hjälpa till med de medel som behövs för att korta köerna i vården, för atlmöjligheterna till rehabilitering skall förbättras och för att fillvaron förhandikappade och gamla skall förbättras. Vi anser att en effekfivinsjuknandedag skall införas och att den skall kombineras med en30-dagarsregel, så all inte de som ofta är sjuka skall drabbas oskäligt hårt.Med vårt förslag skulle inle heller någon drabbas av mer än högst 12karensdagar . Bestämmelserna om beräkning avegenförelagarens sjukpenninggrundande inkomst är inte samordnade medavgiftsuttaget. beräknas avgiften på den taxerade inkomsten, medansjukpenninggrundande inkomst inte får beräknas högre än skälig lön förliknande arbete. Det medför högre avgifter än de förmåner somgrundas på ersättningen. Bara vetskapen om att egenförelagaren har en mångagånger längre arbetsdag än den reglerade arbetsfiden för anställda borde motiveraalt sjukersättningen också beräknades efter den avgift som erläggs. Detta ärnärmast en självklarhet, och därför bör reglerna ändras. Många företagare har också låga nettointäkter och fårdärför myckel dålig täckning för inkomstförluster vid sjukdom. Regeringen bördärför fä i 7 protokoU 1988/89:90 1988/89:90 uppgiftatt lägga fram förslag fill en bättre frivillig försäkring för egenföreta- garna. Enligt mening finns inga bärande skäl till att intetillåta inträde i den frivilliga sjukförsäkringen efter . Detbegränsade skydd som försäkringen ger borde finnas för alla som inte ärobligatoriskt försäkrade fram tiU sin pensionering. Skälen tUl att man tvingasavveckla ett jordbruk eller ett småföretag innan pensionsåldern inträder kanvara många. Rätten att teckna en frivillig försäkring är därför en självklarhetäven för det ringa antal som hamnat i denna situation. Precissom noterar jag när det gäller avgiftsnedsättning förpensionärer att majoriteten har tillstyrkt förslag att eget boendeeller innehav av fritidshus inte skall inräknas vid beräkningen av avgiften försjukhusvård. Det är bra att den frågan lösts. Med detta yrkar jag bifall till de reservationer som stårbakom i betänkandet. Anf.77 (): Oron över vad som håller på att ske med våra trygghetssystem spridersig i samhället. Det ökande antalet sjukfrånvarodagar och det stigande antaletarbetsskadeärenden belastar statens ekonomi hårt. För alla berörda somhandlägger och administrerar dessa försäkringar är belastningen oerhört stor. Dereformer som regeringen lägger förslag om och en lydig politisk vänsterflygelsom regel följer innebär bara mera krångel och större utflöde av pengar. Vadsom är mest bekymmersamt är väl den dåliga kunskapen om huruvida dessa strömmarav pengar går till rätt ficka. Närdet gäller många av de reformer som genomförts har givituttryck för andra uppfattningar rörande fördelningen av de anslagna medlen. Jagär helt övertygad om att vi har haft rätt i våra förslag. Titta bara på vad somhåller på att ske med ATP-pensionerna. Alltmera blir de en grundpension, ochdet var så vi ville ha det från sida. Eller se påtimsjukpenningreformen; vi föreslog ett annat system, mindre byråkratiskt menmed rättvisa för dem som inte erhöll fullgod ersättning. Idet betänkande som vi behandlar nu för vi återigen fram förslaget om ettarbetsgivarinträde i sjukförsäkringen. Skälen är många. Bl.a. anser vi detriktigt att arbetsgivaren får ett större ansvar för arbetsmiljön. Det får hanom han direkt kan avläsa sjukfrånvaron. De kostnader som skall betalas aven arbetsgivare går via ett avgiftssystem som han kanske inte direkt kopplartill det sjukfrånvarotal han har. Genom ett arbetsgivarinträde skulle den sjukeerhålla sin lön och arbetsgivaravgiften kunna sänkas. För försäkringskassornaskulle frikopplingen från de korta sjukfallen innebära mera tid förrehabiliterande insatser för de långtidssjuka. Detta måste vara rätt väg att gåför alt lösa en del av det bekymmersamma läget inom sjukförsäkringen. Om vi ser på förhållandeni våra grannländer, finner vi att sedan Ingen av de fackliga företrädarna där för samma argumentafion som desvenska fackföreningarna. där vilka ökade möjHgheterdet finns att kräva insatser från arbetsgivarens 98 sida för atl förbättra arbetsmiljön. Ivissa fall träder in t.ex. vid ersättning till kronisktsjuka. Det finns all anledning för utskottsmajoriteten att studera omvärlden idenna fråga. Utskottsmajoritetenhar inte kunnat visa något bättre alternativ. Den är inte ens beredd att uppdraåt regeringen att utarbeta ett förslag med denna inriktning. Jag yrkar bifalltill reservation nr 4. Sjukpenningskyddetför egenföretagare är inte samordnat med de bestämmelser som gäller föravgiftsuttaget. Avgiften beräknas på inkomsten enligt taxeringen, medansjukpenninggrundande inkomst inte får beräknas högre än vad som motsvararskälig lön för liknande arbete. I vissa fall sker beräkningen med stöd av desenaste tre årens taxering. Del innebär att egenföretagare ibland har högreinkomst än den som grundar rätt fill förmåner. Detta är naturligtvis inte bra.Vi har från sida motionerat i detta ärende . Dettaförhållande förstärks av att egenföretagare som lantbrukare och småföretagareofta har låga nettointäkter. Det medför att sjukpenninginplaceringen blirdärefter. Föratt råda bot mot detta har en mofion lämnats från , i vilken vikräver att det skall ges möjlighet till frivillig sjukförsäkring föregenföretagare. Vi har begränsat ersättningen enligt vissa regler och ser dettasom en väg att lösa de för egenföretagarna svåra problemen.Utskottet hänvisar isitt avslagsyrkande lill den översyn som pågår i . Vianser atl detta arbete bör påskyndas. Jag yrkar bifall till reservafion nr 6. 55-årsgränsenför den frivilliga försäkringen utgör ett hinder för många kvinnor främst atterhålla ett skydd vid sjukdom. Det finns många kvinnor som skulle ha erhållitett bättre försäkringsskydd om denna gräns inte funnits. Det rör sigförmodligen inte om några större kostnader för försäkringssystemet att ta bortdenna gräns. Utskottsmajoriteten anser att detta inte skall ske. Jag yrkarbifall till reservafion nr 7. Ävenbeslutet om borttagande av det avgiftsfria året i sjukvården för pensionärerhar visat sig vara felaktigt. Mycken möda och stora svårigheter hade besparatslagstiftare och administration om regeringen tagit fasta på centernsavslagsyrkande. Återigen får vårt utskott behandla konsekvenserna av dettahuvudlösa beslut. Vividhåller från sida vårt tidigare ställningstagande i denna fråga. Vi anseratt sjukvårdskostnaderna inte skall belasta en pensionär så hårt som de gör näravgift införs . Förnärvarande får personal ständiga förfrågningar rörande dennareform, som trots uppskjutet ikraftträdande visat sig synnerligen dåligtförberedd. I klantighet mäter sig denna handläggning med den som gälldefimsjukpenningreformen. vet kassorna fortfarande inte hur denindividuella prövningen skall ske. Jag kan försäkra att detta inte är fillfördel för en redan hårt arbetande personalgrupp. Det kan vara denna reform medförsämringar som får många ur försäkringskassepersonalen att lämna arbetel förmera normala arbetsuppgifter. Vihar från sida elt andrahandsyrkande i det fall vårt avslagsyrkandeinte blir beslut. Vårt förslag innebär att vi kräver en generösprövning av de avgifter som skall tas ut. I detta förslag Hgger också ettkonstaterande om att det var synnerligen felaktigt att ta bort det avgiftsfriaärel och i stället införa en avgift som prövas för de sämst ställdapensionärerna. Jag vill fräga företrädarna för förslaget om de har insettatt man nu igen inför differentierade sjukvårdsavgifter, men bara för de sämstställda grupperna. Vilken logik ligger det bakom att just dessa inte skullekränkas i sin integritet av detta prövningsförfarande? Jag yrkar bifall fiUreservafionerna 8 och 9. Skall tron på de sociala systemen inom social- ochpensionssektorn bibehållas, måsle åtgärder nu vidtas för att hejdakostnadsökningen. Har inte regeringspartiet den framförhållningen, bäddar detför nya, stora problem . I stället för att pröva nya vägarhävdar regeringsföreträdarna atl allt är bra och vågar inte ta fill vara godaidéer. Detta är djupt olyckligt. Jag yrkar bifall till reservafionerna 4, 6, 7, 8 och 9. 78MARGÖ (vpk): Socialförsäkringarna är nu vårt vikfigastefördelningspolifis-ka instrument. Socialförsäkringarna har också en klartinkomstomfördelande effekt. Det är givetvis huvudorsakerna till att viständigt har dessa borgerliga attacker på vårt socialförsäkringssystem. Just nu har man skjutit in sig på sjukförsäkringen.Anledningen fill det är att kostnaderna för sjukförsäkringen har ökat och attsjuktalet har ökat med . Det är riktigt att detförhåller sig på det sättet. påstår, insinuant som vanligt, att orsakenfill detta är att vi sjukskriver oss i onödan - vi skulle mygla oss till ledigadagar med hjälp av sjukförsäkringen! På så sätt försöker skapamisstro mot sjukförsäkringen, så att det skall finnas en möjlighet att komma inoch försämra den. stödjer sig också påriksförsäkringsverket, för att ge riktig tyngd äl sin kritik. Men vad säger egentligenriksförsäkringsverket? Jo, man avfärdar påståendet atl vi skulle sjukskriva ossi onödan. har särskilt gått ut för att avfärda denkritiken. säger att hälften av ökningen avsjuktalet beror på alt arbetsskadade nu får sjukersättning under utbildning ochrehabilitering och på att de som väntar på förfidspension går sjukskrivnamycket längre , eftersom försäkringskassorna är överbelastade och inte klararav ärendena inom rimlig tid. Sedan säger : Under en högkonjunktur kan manse att folk sjukskriver sig mycket mer än vad man gör när det är lågkonjunktur.Det förhåller sig faktiskt på det sättet, att när vi har högkonjunktur är detfler människor i arbete. gick många av dem på arbetslöshetsunderstöd,och dä har man ingen anledning alt sjukskriva sig på samma sätt som om man blirsjuk när man har arbete. Delta är de förklaringar som lämnarfill de ökande sjuktalen, men de borgerHga försitter inte en chans att angripavårt sociala trygghetssystem! I detta betänkande finns också den slutliga behandlingen avpensionärernas avgiftssystem under sjukhusvård. Det är en följd av att enmajoritet i , bestående av socialdemokrater, moderater ochfolkpartister, har beslutat att avskaffa pensionärernas fria är pä sjukhus. Dethär är min tredje period i , herr talman, och jag börjar fä en vissvana vid att vi förlorar en del omröstningar. Det känns ju aldrig särskill bra,men del finns vissa graderingar av de känslorna, och jag måsle säga attbeslutet att avskaffa pensionärernas fria år på sjukhus kändes verkligtplågsamt. Jag känner mig också generad över att vi inte anser oss ha råd att gevåra pensionärer ett fritt år på sjukhus. Beslutetmotiverades bl.a. med att pensionärerna nu har det så gott ställt att de mycketväl kan betala avgiften. Ja, man sade t.o.m. att della var en rättvisereform.Det skulle bli rättvisa för pensionärerna: de skulle fä samma villkor som viövriga. Men då måste man komma ihåg alt det fortfarande finns 674 000pensionärer som har så låg pension att de fär pensionstillskott. Dessapensionärer har inte så god ekonomi att de kan betala sjukhusavgiften. Om deråkar ha en hyra på . - vilket inte är någon ovanlig hyra i nyproduktionen - ligger de som bara har folkpension och pensionstillskottunder norm för vad som är en skälig levnadsstandard. På densumman skall de då betala en tredjedel av sin pension i avgift försjukhusvården! Allaturerna omkring avgiftssystemet visar att var fullt medveten om attdet finns en stor grupp pensionärer som egentligen inle har råd all betaladenna avgift. Därför måste man konstruera etl speciellt system som medför enmöjlighet till personlig nedsättning av avgiften. Då hamnar vi, precis somKarin sade, i det gamla, förnedrande systemet med differentieradeavgifter och en prövning av den individuella ekonomin. Tidigaredrabbades alla pensionärer, även de rika, och då vart del stort gny hosmoderaterna. Då slogs vi på samma sida för att få bort systemet. Men drabbarsystemet bara de fattiga pensionärerna, och då är det tydligen inte angelägetför vare sig moderater eller socialdemokrater att agera emol del. Jag yrkarbifall till reservationerna 8 och 10 i betänkandet. 79 () replik: Om Margö hade hört på allt vad jag sade, hade hon noteratatt jag sade att det är viktigt alt upprätthålla respekten för vårtsocialförsäkringssystem genom atl det icke missbrukas, t.ex. när man använderförsäkringen som ett konfliktinslrument. Margö måste väl ändå hållamed om att det inte kan vara rimligt atl använda försäkringen vidarbetsmarknadstvister? Sedankan jag notera att Margö i huvudsak upprepade de argument jag hadevad gäller orsakerna lill kostnadsökningarna. Jag har också lästriksförsäkringsverkets utredning och har där uppmärksammat bl.a. att cirka enmiljard kronor icke kan förklaras, ulan där döljer sig enligt verkets chefkanske vad vi i dagligt tal kallar missbruk. Jag vill säga all jag är i mycketgott sällskap, eftersom av svenska folket har uppfattningen attförsäkringen missbrukas. Så jag skäms inte ett dugg för att jag hyser denmisstanken. 1988/89:905 april 1989 Avgifterna skall inte drabba de fattiga, MargöIngvardsson. Det är just därför som vi tillsammans i majoriteten har tillskapatregler som gör att de som bäst behöver hjälpen också skall få den. 80 MARGÖ (vpk) replik: Jag försäkrar atl jag harlyssnat på vartenda ord. Jag har t.o.m. gjort anteckningar under hennesanförande. Visst är vi överens om att man inte skall användasjukförsäkringen som ett konfliktvapen - det tror jag inte att del råder någrasom helst delade meningar om. Men vad gör i sitt anförande äratt hon blåser under fördomarna om att det skulle förekomma ett allmäntmissbruk av sjukförsäkringen. Den kritiken avfärdar riksförsäkringsverket.Försäkringskassorna har också gjort extra sjukkontroller somvisar att missbruket inte alls är av den omfattning som ochandra försöker göra gällande. Visst finns det delar av vår lagstiftning som missbrukas,och det största missbruket sker inom skattelagstiftningen. Tänk, om moderaternaen enda gång gick upp i talarstol och ville ha skärpta regler inomskattelagstiftningen, för alt man skulle kunna komma åt det stora skattefusketi det här samhället! säger att vi med kraft skall avvisamissbruket av socialförsäkringarna. Jag tycker alt det är angeläget att vi härmed kraft avvisar det förtal av vår sjukförsäkring som moderaierna hänger sigåt. När det gäller pensionärernas avgifter vid sjukhusvård, omjag hinner beröra dem på den korta repliktiden, säger attsystemet med en personlig avgiftsnedsättning har man åstadkommil för att intede fatfiga pensionärerna skall drabbas. Men vad är det som drabbar de fattigapensionärerna, ? Jo, del är just delta atl göra en personligansökan och redovisa sin ekonomi och lala om varför man inte har råd att betaladen fulla avgiften. Del var just det vi kritiserade när det var fråga om dedifferentierade sjukhusavgifterna. Men då drabbade systemet även de rikapensionärerna, och då var överens med oss om kritiken. tyckerGullan och att del är ett bra system, när pensionärer somhamnar på sjukhus får lita till vad som kan kallas någon form av välgörenhet. 81GULLAN () replik: Jag ägnar mig inte åt förtal, MargöIngvardsson. Jag bara noterar de förhållanden som de facto råder inomsocialförsäkringen . Gå bara till folk som arbetar på ,sä får Margö precis samma uppgifter av dem, och de vet faktiskt vadde talar om. Del viktigaste vi kan göra för att förhindra skattefiffeloch annat som talar om i del sammanhanget är att sänkaskattetrycket. En viktig åtgärd för att åstadkomma delta är alt vi minskarkostnaderna i de stora Iransfereringssystemen, precis som det står i åretsbudgetproposition. Eftersom del skulle vara så förnedrande att ansöka omnedsatt avgift, vill jag fråga om Margö i så fall totaltunderkänner hela vårt socialtjänstsystem, fördet är ju baserat på att man gör en prövning i Prot. 1988/89:90 förhållande till den hjälpsökandes inkomst. Sedanvill jag återigen upprepa vad jag sade i förra debatten, nämHgen att depensionärer som är sjukskrivna länge de facto får en förbättrad situation meddet nuvarande systemet, och det är en ganska vikfig reform. Anf.82 (vpk) replik: framhärdar i påståendena om att del sker missbruk avsjukförsäkringen och att man känner till det på försäkringskassorna. Då berjag : Redovisa vad det finns för undersökningar och vad de harkommit fram till! Det finns nämHgen inga undersökningar som visar att detskulle pågå ett omfattande missbruk. Jagtycker att det stora problemet när del gäller människors hälsa och sjukvård äratt folk inte stannar hemma när de är sjuka utan går till sina arbeten ochsmittar arbetskamraterna. Jag känner mig personligen nästan som ett exempel pådet . Om den sjukpenningreform som vi genomfört inte hade skett,skulle folk i ännu större utsträckning fortsätta att gå fill arbetet och smittaner sina arbetskamrater, fast de egentligen borde vara hemma. Underdetta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. 83 (): Vi har ett socialförsäkringssystem som verkligen utgör elt skyddsnätför invånarna i vårt land, men det finns ändå brister. Några av dem skall jagpeka på, och några försämringar har skett som jag harsuttit i . Föratt emellertid börja med en förbättring som har genomförts, vill jagnämna regeln , att ersättning skall utgå till alla fråninsjuknandedagen. Det är en fråga om rättvisa inom befolkningen i stort, dåstora grupper tjänstemän haft den förmånen. Det är bra att denorättvisan har åtgärdats. Attsänka kompensafionsnivån fill och införa karensdag, vilket del föreliggerförslag om, är naturligtvis en besparing, men del skulle drabbalåginkomsttagare, småbarnsföräldrar och människor som kanske ofta ärsjuka men är kvar på den allmänna arbetsmarknaden och kan vara i en tillfälligsvacka.