prot · GC09109 · 1988-12-31 00:00:00 — Därför fär minskadelproduktion i kombinalion med forlsall låga elpriser snabbi lill konsekvens enbrisl pä elslröm. Denna brislsilualion kan dä endast avhjälpas med enransonering. Men all ransonera elkraften för hushållen blir svårt. Hus är olikastora och har olika täthet. Gamla och sjuka kan behöva mer värme än flertaletandra boende. En ransonering av el till hushållen låler sig därför inte görasulan mycket krångel och byråkrati om den skall bli någol sä när rättvis. Därförkan den i ställd komma att drabba företagen, vilkel skulle bli förödande bådeför jobben och välfärden. Denna osäkerhet vad gäller prispolitiken gör också atlförelagen känner ökad osäkerhd, vilkel i sin lur resulterar i all de hällerinne med invesleringar eller väljer alt bygga ul ulomlands. Del finns ändå inom socialdemokralin de somleker med tanken all en förlida kärnkraflsavveckling inle fär leda lill högreelpriser. Var står slalsminislern i denna fråga? Tar han ansvarel om entidigareläggning av kärnkraflsavvecklingen fär genomslag i form av höjdaelpriser, eller slicker han i denna fräga sä som slrulsen och i sanden? Överläggningen var härmed avslulad. 7 § Svar på interpellation 1988/89:195 om en nyarbetsförmedlingslag har, mol bakgrund av denöversyn som pägår inom av 1935 årsarbetsförmedlingslag, ställt följande frågor lill mig: Prot.1988/89:109 1. Har departeinentel ularbetal etl förslag lill nyarbdsförrnedlingslag? Om sä är fallel - varför låler rnan inle remissbehandla förslagel? När beräknas en propositionföreligga? Om en ny arheisför- medlingslag Jag besvarar frågorna i tur ochordning. Förra gängen häri frågade rnig,näröversynsarbe-let kunde vara färdigt, förklarade jag alt det pågående arbetetrymmer många komplicerade frågeslällningar, som noga måsle övervägas, inleminsl med hänsyn lill våra inlernalionella älaganden. Jag sade ocksä all jaghade för avsikt att kunna redovisa elt resultat sä snarl sorn rnöjligl. I del pågående arbelel har depariemenid hafl forllöpandekonlakler med () och arbetsmarknadens parter. Den 8februari fick regeringen en gemensam skrivelse frän LO och TCO med förslaglill en ny lagstiftning om in- och uthyrning av arbetskraft. Förslagel innebäri korthet alt ulhyrningsfördag som vill bedriva uthyrning av arbetskraft måsteha lillslånd av AMS. Tillsiänd skall endasl kunna ges lill förelag somuppfyller de krav som kan slällas pä en seriös arbelsgivare med avseende päbl.a. löner och andra anslällningsvillkor. Enligl LO och TCO bör del vidare föreskrivas all enarbelsgivare som vill anlita ett sådant uthyrningsföretag får göra detta endastom inhyrningen medges i etl kolleklivavial upprältal av centrala avtalsparter.För arbelsgivare vilka inle omfallas av kollektivavtal bör AMS kunna medgeundantag. Slutligen föreslås sanktioner i form av straff eller vite för den somgör sig skyldig lill olaga ulhyrning resp. skadeslånd och avgifier för den sombryter mol inhyrningsförbudd. förslag frän LO och TCO har i sin tur föranlett enskrivelse från (), där man fränarbetsgivarhåll ulvecklar hur man ser på förslagel. SAF är mycket härd i sinkritik av organisationernas förslag. SAF menar bl.a. atl förslagel innebär eltoacceptabelt åsidosättande av näringsfriheten. SAF föreslår för egen del attbegreppel arbdsförmedling skall definieras pä elt sådant sätt atl serviceföretagensverksamhel inte kan förväxlas med arbetsförmedling. De konkreta lagförslag och övriga synpunkler som inkommitfrän arbetsmarknadens parter har föranlett vissa ytterligare överväganden.Översynsar-belel är dock nu i del närmaste slutfört. Del är min förhoppning altarbetet kan redovisas i form av en promemoria, som kommer allremissbehandlas på sedvanligt sätt. När del slutligen gäller frågan när en proposition kanlänkas föreligga är delta i hög grad beroende på vilkel mottagande förslagelfär av remissinslan-serna. Del är emellertid min avsikl all en proposifionskall kunna avges lill senare under höslen i är! 18 (): Frågan om översynen av arbdsförmedlingslagenhar fält karaktären av etl längl lidandes hisloria. Jag lackar nu arbdsmarknadsminisiern för svarel och kankonsiaiera all AMS-kommitién ullalade all man behövde se över den nuvarandelagsliflningen. , alliså föröver Ivä är sedan, gav påarbelsmarknadsuiskotlels förslag som sin mening till känna alt lagen var svärall lillämpa och lolka. förulsalle atl det skulle komma ettförslag till ny lagstiftning. , alltså 1987, eflerriksdagens beslul, hade jag en interpellationsdebalt med slalsrådel , Jagfick dä svarel av arbetsmarknadsministern all ell lagförslag snart skullekomma. Efter det beskedet har elt och dt halvt år gåll. ger statsrådet påden förnyade frågan följande svar: Regeringen har fortfarande ingel egel allmeddela. Slalsrådel hänvisar till atl LO och TCO har tyckt till och atl SAF harreagerat negalivi pä deras förslag. Den fräga jag mäsle slälla är: Vad har skelt ? Har departementets översynsarbele inle resulleral i någol alls värlall redovisa i kammaren ? Är regeringen lillfreds med all fungera som ellallmänl remissorgan, som elt brevlädefördag - jag vågar väl i detta sammanhang,herr lalman, inle säga som en skrivbyrå? Vad anser egentligen regeringen? Del inlryck man får ärall regeringen omkring, ängslig all störa de makthavare som just nuspelar första fiolen eller renl av dirigerar lagsiiflningsarbdd. Min frägablir: Har arbetsmarknadsministern, statssekreteraren eller någon annannärslående besökt l.ex. nägon av de skrivbyråer som drabbas avmyndigheternas irakasserier? Vidare: Anser slalsrådel all deras verksamhelgenomgående kan belraklas som seriös? Till saken hör all ell slort anlal instanser i dagenssamhälle begagnar sig av skrivbyråernas ijänsler. Del gäller förelag ochfackföreningar, del gäller också och t.o.m. . Det enda konkreta som slalsrådel tillför i dagens svar ärall mottagandet under remissomgången av del förulskickade förslagel skall fäslort inflylande över en eventuell proposition. Innebär detta all det finnsslor risk för all vi måsle leva med en ohanterlig och föråldradarbdsförmedlingslag i flera yllerligare decennier? Utöver skrivbyråernas verksamhet finns del en rad områdensom är berörda. Del gäller dalabranschen, sjukvärdsområdd och ell anlalheadhun-lerfördag. T.o.m. inorn sialsförvallningen diskuleras all använda sigav headhunting för all kunna besälla vikliga ijänsler. Mäsle vi inte, frustatsråd, ha en lagstiftning som är anpassad efler verkligheten? Vär nuvarandelag är snart inne pä sill 55:e är. Regeringen har ulloval en snabb och krafligöversyn. Vi kan nu konsiaiera all såväl snabbheten som kraflfullhelen saknas. Om en ny arbelsför-medlingslag 19 Arbetsmarknadsminister : Herr lalman!När replikerade på mill inlägg fick man intrycket all han anserall alla problem som rör en så omfaiiande och fakliski besvärlig lagsliflningsom arbdsförmedlingslagen kan lösas vid en interpellationsdebatt i . Det är inle sä all ingenfing har skell - delhar förekommil ell anlal diskussioner och förslag, överläggningar ochkonlakler, för all försöka anpassa arbdsförmedlingslagen, inle bara till dagensverksamhel ulan också lill den inlernalionella överenskommelse, den konvenlion,som vi har Prot,1988/89:109 underlecknal och som reglerar jusl arbdsförmedlingsverksamheleni vårl Om en ny arbetsförmedlingslag Jag delar uppfattning all vi skall ha enmodern lag och all vi skall ha en lag som är anpassad lill dagens verklighet,men vi skall också ha en lagstiftning som innebär atl vi fullföljer deåtaganden vi har skrivii under, nämligen den ILO-konvenlion som reglerar jusldelta, I avslutningen av sitt inlägg beskrev juslatl del inle handlar enbarl om skrivby räverksamhet - det handlar om en längrad förändringar på arbetsmarknaden. Där är arbetsmarknadens parter inle allbdrakla enbart som någonting som man nonchalant prickar av som remissinstanser.Arbetsmarknadens parter skall ju, precis som regering och riksdag, verka i denverklighet som regleras och kommer atl regleras av arbetsförmedlingslagen, Sorn jag sade i min inledning ärett material nu under bearbetning i . Del maleriald ärframlagd efler del all del har lagils underhandskonlakier. Del är minförhoppning all del maleriald skall kunna gå ul på remiss. Beroende påremissinslansernas synpunkler är del min ambition atl del skall komma enproposition under höslen. 20ELVER (); Deballen från slalsrådds sida blir på någolsäll undanglidande. Vi är ju överens om en rad saker, bl.a. atl lagen ärföråldrad - den behöver förnyas - och att vi egenlligen borde ha fält ellbesked om vad som har hänt och vad regeringen planerar. säger slalsrådel, helt riktigl, alt det inle ärnågonting man klarar ul vid en interpellationsdebatl. Men som jag påminde omhar del gåll hela 18 månader sedan slalsrådel i denna kammare i sällskap medsina kunniga Ijänslernän lovade etl snabbi och bra förslag. , elt och ellhalvl är senare, kommer statsrådet tillbaka och säger atl LO och TCO har tycktlill och all anfört en del synpunkter men har egentligeningenting atl meddela om vad regeringen anser. Det vore nalurliglvisutomordentligt intressant alt fä höra regeringens synpunkler pä del. görregeringen en dygd av alt ha åsikter i etl och annat, även om del har blivittunnare med det under de senasle riksmötena. Det är naturligtvis bra att det förs en intern debatt ochatl del förs en diskussion med arbetsmarknadens parter - del vore fel all påslånågoniing annal. Statsrådet säger vidare all parterna inle bara är remissinslanser.Del kan sä vara. Men det gäller atl för alll i världen se till all de inleövertar lagstiftningsarbetet! Det måste regeringen sköta och icke hänskjutatill utomparlamentariska organ. De mä ha hur goda avsikter som helsl i sittallmänna arbete, men de kan icke la över den rollen. Medan vi vänlar jagas skrivbyråerna och trakasseras i endel fall. svarade inle på om hon betraktar skrivbyråerna över lagsom seriösa eller inle. anlilar vi här i - och det gör ävenregeringens förelrädare - hurtfriskl och ulan all blinka samma förelag. Detkänns, herr lalman, faktiskl som dubbelmoral. Näslan alla samhällsorgan drar junylla av den här verksamhelen. Det är ytterligare en sak som jag tycker är besvärande:Udden riktas Prot. 1988/89:109 framför alll mot förelag som har många kvinnor anställda. Vi lever i nägolav § elt jämställdhetens tidevarv, och vi borde i så fall se lill att även attackerfrän myndigheterna präglas av större jämställdhet, dvs. att de inle bara drabbar P & Det är ell besvärande mönsler man kan spåra. I ' y S' Del är viktigt alt regeringen lar tag i det här. Del mäväl vara mig förlälel om jag säger att börjar bli otålig; vårttålamod är pä upphällningen. Del intryck man fär, herr lalman, är lyvärr all frågan ärför hel för att regeringen skall våga tycka någoniing. Men slatsrädd har jufaktiskl möjlighet alt ge besked jusl . Överläggningen var härmed avslulad. 8 § Svar på interpellation 1988/89:151 om tillämpningen avmiljöskyddslagen 21 Miljö- och energiminister : har frägal mig dels om regeringenvid lillämpningen av miljöskyddslagen i fortsättningen är beredd all tavederbörlig hänsyn till rättssäkerheten, dels om regeringen vid prövningen avöverklagade beslul om lillslånd enligt miljöskyddslagen normall är beredd allutgå från den praxis som var känd vid det ursprungliga beslulslillfälld. Förutsättningar för alt en miljöfarlig verksamhet skall fåpåbörjas framgår av miljöskyddslagens tillållighetsregler. Av särskill inlressevid besvarandet av frågor är de regler som rör lokalisering avmiljöfarlig verksamhel och de som behandlar frågan om sådan verksamhel överhuvud taget skall tillålas. Miljöskyddslagen slår fasl alt platsen för en miljöfarligverksamhet skall väljas sä, att ändamålet kan vinnas med minsla inträng ocholägenhet och utan oskälig koslnad. Vid lokaliseringen gäller också att etltillstånd inte får stå i slrid mol fastställd plan för bebyggelse. Om en miljöfarlig verksamhel kan befaras leda lillolägenhet av väsenllig betydelse trols alla försiktighetsmått, måste det finnassärskilda skäl för atl verksamheten skall fä bedrivas. Är den planeradeverksamhelen av den arten all l.ex. elt slorl anlal människor fär sinalevnadsförhållanden väsenlligl försämrade, får en miljöfarlig verksamhelnormall inle tillåtas enligt miljöskyddslagen. Enligl den inslansordning som gäller föröverklagade ärenden enligt miljöskyddslagen är regeringen slutinstans. Det ärdärmed regeringen som styr praxis och anger de omständigheter som bör varavägledande vid prövningen, l.ex. när del gäller en planerad verksamhetstillåtlighet. Även efter den ändring av miljöskyddslagen som kommer all gällafrån och som innebär atl koncessionsnämnden kommer att varaslutinstans i vissa överklagade ärenden gäller särskilda regler som garanlerarall del är regeringen som skall avgöra frågor av principiell vikl. har som bakgrund lill sina frågor redogjortför ell överklagat ärende som regeringen avgjorde. Det var fråga om tillåtande av 23 1988/89:1098 maj 1989 Om lillämpningen av miljöskyddslagen lokaliseringav en verksamhel som skulle ge styrenutsläpp. Överklagade styrenärenden har i slorl sell inte funnitsföre är 1988. Nägon utbildad regeringspraxis har därför inte funnits före dennalid. Miljömyndigheterna har emellertid hafl anledning alttillämpa de rekommendationer som anges i publikationen Plats för arbete nr 4frän är 1982 utgiven av m.fl. myndigheter. Där anges allskyddsav-sländel vid polyeslertillverkning bör vara . Syftet med skyddsavsländd är all skapa garanfier förmänniskors hälsa och för miljön. Små ulsläpp och små koncenlralioner moliverardel kortare avslåndd, . I elt regeringsbeslut tog regeringenför forsla gången principiell slällning lill vad som skall gälla i fråga omslyrenuisläpp. förelag i fick dä avslag pä sin begäran omnyetablering av polyeslertillverkning. Regeringen har därefter, i november1988, gjort en samlad bedömning av etl anlal överklagade slyrenärenden. 1samband med dessa beslul uttalade regeringen i en särskild programförklaringatl de rekommendafioner om skyddsavsländ som jag har redogjort för kommeralt lillämpas strikt vid regeringens framtida prövning av slyrenuisläpp inärheten av bostäder. Genom dessa slällningstaganden frän regeringens sida ärdel klarl föruisägbarl vilka beslul regeringen kommer all falla i liknandeärenden. Jag vill också avslulningsvis framhålla atl regeringen imiljöpropositionen (prop. 1987/88:85) förklarade atl miljöhänsynenkommer all väga tyngre . Detta ställningstagande slällde sigriksdagen bakom. Elt säll atl leva upp till den målsältningen är all skärpapraxis i fräga om lokalisering av ny induslri. Del är klarl olämpligl alldablera en industri med miljöfarlig verksamhet i närheien av bostäder ochskolor. De människor som vall alt bo eller verka inom ell vissl omräde harocksä räll all känna irygghd inför framliden. 22 BOLUNDGREN (m): Låt mig först få tacka statsrådet försvaret och konstalera atl vi är överens om den grundläggande frågeställningensom handlar om all miljöskyddslagen skall tillämpas så atl hälsorisker ochomgivningshygieniska problem i övrigt undvis. De frågor jag reser i interpellationen är emellertid omden prövning som sker också skall utgå från fakliska förhållanden i varjeärende för sig och hur man på bäsla möjliga säll i den prövning som ärnödvändigt all göra skall la hänsyn till rättssäkerhetens krav. Jag hoppas allrättssäkerheten också ligger i statsrådets eget inlresse. I de fall som har varil underlag för de frågor som ju haren vidare tillämpning kan man redovisa följande ärendegång. Den sisla oklober 1988 fattades beslul i länsslyrelsen iKristianstads län efter tillstyrkan av om all beviljalillstånd för en viss verksamhet. Den gav ocksä verksiällighdsförordnande, dvs.den gav lillslånd till atl verksamhelen påbörjades, även om del fanns enmöjlighet all besluiel skulle överklagas. Olikaorganisafioner och enskilda överklagade ocksä beslutet till regering- Detkan vara intressant atl redovisa några yllranden fill regeringen i dettaärende. vid insliluld sadeexempelvis: "Ulgäende frän della finner IMM del inte finns något allanföra ur medicinsk-hygienisk synvinkel mot de slyrenuisläpp som beräknalsuppkomma frän fabriken." Nalurvårdsverkd ändrade sin inslällning i del yllrande somdel lämnade lill länsslyrelsen, så lill vida atl man ansåg sig numera varauppmärksammad på atl kommunen hade detaljplanerat etl område förbostadsbebyggelse med mindre skyddsavstånd än vad verkel i sill första yttrandetill hade trott skulle gälla för bebyggelse. innebar i etl annal yllrande sade följande lill regeringen: "all lillslånd lillverksamhelen inle bör lämnas förrän planändring genomförts" - dvs.genomfördes planändringen kvarslod nalurvärdsverkds fidigare yllrande i delavseendel. Trols dessa yllranden beslöl regeringen, som framgår avsvarel, i della fall och uppenbarligen i en del yllerligareärenden alt tillstyrka besvären och atl inte ge lillslånd till verksamhet.Efter detta beslul frän regeringen är del självfallel förutsebart varregeringen landar, men det var det knappasl . Sä var inte fallet den31 oktober när ansåg sig kunna pröva frågan pä det säll somskedde. innebär atl frågan reses om huruvida man skall gelillstånd i della sammanhang efler prövning enligt de gamla normerna eller omman skall välja all ulveckla en ny praxis - eller om del över huvud lagd skallbli en ny praxis pä elt omräde - och om man i sä fall skall ge ersättning förevenluelll nedlagda koslnader. Vad gäller det av mig relaterade fallel har jagingen aning om huruvida det har förekommil några kostnader - del är denprincipiella aspeklen som jag är intresserad av i sammanhanget. När en länsstyrelse kan ge verkställighdsförordnande förall en verksamhel skall kunna sällas i gång enligl dä känd praxis gör man deluppenbarligen i god tro. Men rnan riskerar sedan att regeringen ändrar praxis,vilkel kan leda till koslnader för den enskilde. Jag kan avslutningsvis inle låla bli att -lilel elakt, del medges, men med sanning- reflektera över med vilken emfasregeringen lar itu med dessa nog så viktiga frågor, samiidigi som regeringenuppenbarligen länker förlidsavveckla ivä kärnkraflsreaklorer och ersälla demmed förbränning av fossila bränslen, vilkel leder bäde lill hälsorisker ochlill miljöförstöring i övrigt. Det är atl sila mygg och svälja kameler. Om lillämpningen av miljöskyddslagen 23Miljö- och energiminister : Herr lalman! Lål mig försl säga allregeringen när del gäller den verksamhel som vi nu diskulerar förra årel genomell anlal överklagade ärenden blev pä det klara med atl del på flera håll ilandet hade givils lillslånd lill verksamheter som var i klar slrid med derekommendationer som myndigheterna hade ulfärdal . Vi fann atl delvar nödvändigl all etablera en fast praxis till vägledning för myndighder ochför företag och all del behövdes en skärpning. Vi uppmärksammade all manplanerade bebyggelse nära olika slag av miljöfarlig verksamhel på flera håll.Jag vill också säga lill all ett företag som påbörjar Prot.1988/89:109 verksamhet utan atl avvakta att beslul har vunnil laga krafl gördet pä egen risk. inget beslut, inte hellersådanl där omedelbar verkställighet meddelas, Om tillämpningen ax miljöskyddslagen vinnerlaga krafl förrän överklaganddiden har gått ul och eventuellt beslul medanledning av överklagandena har fattats. Jag vill ocksä upprepa vad jag sade för entid sedan här i kammaren, nämligen atl jag anser del vara olämpligl all meddelabeslul om omedelbar verkställighet i frågor som man vet är kontroversiellaeller där beslutet kan komma atl överklagas. På den här punkten har regeringen alltså en alldelesbestämd uppfallning. Vi Ivingas ocksä näslan för se mer allvarliglpä verksamheter än vad vi har gjort, och vi kommer även atl behövaskärpa våra bedömningar. Del är klarl inskrivet i förra årels miljöproposition,som godkändes av , dels att miljökraven skall väga tyngre ifortsättningen och vid vägningen mot andra intressen än hillills, dels alt detskall bli lättare all ompröva lillslånd pä grund av alt nya omständigheter blirkända. Vi kommer därför åtminstone ofta alt få upplevaalt regeringens och myndigheternas syn på sådana här frågor skärps. Regeringenär det organ som skall lägga fast praxis och som skall ta det initiativ sombehövs, såvida inte andra gör det. 24 BO (); Slalsrådel sade alt regeringen i samband medprövning av del ärende som jag nämnl observerade att dét fanns flera ärendendär tillstånd hade givils i klar slrid mot myndigheternas rekommendationer. Vadjag inte rikligl förslår, och det är något som slatsrädd uppenbarligen får tailu med, är hur , som i detta fall, kan i elt första skedelämna tillstånd men sedan i etl andra skede säga att tillstånd skall kunnalämnas, om en detaljplan undanröjs, sä atl det inle skall finnas någon risk förbebyggelse. Jag förulsälter själv atl kommunen sedan inle skall bebyggaområdet, men jag håller med om alt del finns en risk för det. Under dettavillkor är man dock beredd atl acceptera alt tillstånd ges. Också bl.a. har haftsynpunkter på detta. Det har gjorl den bedömningen all det i delta fall inlefanns några risker i del avseende som man hade atl pröva. Del gäller emellertidall se lill atl de myndigheter som har atl tillämpa den praxis som regeringen avserall ulveckla, skärpt eller inte, faktiskl gör del redan frän början. En frågakan då vara: Hur avser slalsrådel alt se lill all man redan från början, bäde iremissvaren från berörda myndigheter och frän dem som har att fatta beslut iförsta instans, gör elt rimligt slällningslagande i ärendel? Statsrådet säger också att man upplever alt det behövs enskärpning, och det är i så fall en praxisförändring. Men slalsrådel har ju saglatt praxis i della fall ändrats från det all beslut togs i länsslyrelsen ochfram till dess all regeringen fällde avgörandet. Lål osshär bortse från del aktuella fallel. Om man - vilkel jag inle vill uieslula -Ivingas att av miljöskäl ompröva redan givna lillslånd lill verksamheloch annat, kvarslår ändå frågan hur man skall hanlera den Om man har givit tillstånd för 26 för en viss verksamhel - i det härfallel var del tidbegränsal - och man sedan finner allverksamhelen irols della bör avslutas, vem skall renl principiellt slå förkoslnaderna, statsrådet? Det är rätt vikligl för den enskilde alt fä vela deUa. 25 Miljö- och energiminister : Herrlalman! Det är angelägel all fastslå atl del beslul som fattaroch som tidigare kommunen hade varit med på stred mot gällandeföreskrifter. Man hade varit frikostig med all ge dispenser-eller hur del nuskall beskrivas - men del var inte något som vi hittade pä. Vad regeringen gjorde när ärendena komlill den var all se lill alt gällande regler lillämpades, och del gjorde vi medeftertryck, eflersom vi anser all lösningsmedel av olika slag hör lill de meslallvarliga miljörisker som förekommer i värl samhälle. För all etablera en fastpraxis tog vi därför samlat elt antal beslul och utfärdade samiidigi enprogramförklaring, vari del bl.a. slår all de rekommenderadegränserna skall tillämpas slrikl. Vi har också, herr talman, haft överläggningarmed de myndigheter som har all lillämpa de här reglerna. Om tiUämpningen av miljöskyddslagen 26 BOLUNDGREN (m): 1 den sista fråga som jag slällde, nämligenden principiellt vikliga frågan om koslnadsansvarel, kan vi lämna därhän hurdel är i del akluella fallel, eflersom det är den principiella frågeställningensom är den viktigaste. Vem skall slå för kostnaden i de fall där man faktisklivingas ompröva ell löpande lillslånd - kanske l.o.m. ell sådant som har givilsav regeringen efler överklagande en gång i liden - därför all man finner alldel av miljöskäl finns anledning att göra det? Hur skall detta hanteras?Slatsrädd och regeringen i övrigt måste rimligen fundera över del. Om del vidare är sä atl de länsslyrelsebeslut som fållades slred molgällande föreskrifler, är del myckel allvarligl. Jag förutsätter att statsrådeti sä fall på ell eller annal sätt uppmärksammar della direkt med både denna ochandra länsstyrelser som har - som statsrådet själv sade - lagil beslul somstred mot gällande föreskrifter.