prot · GC09127 · 1988-12-31 00:00:00 — Det är fler som har nämnt detta här i dag.Finansministern får ett hugskott - att man skall ta bort mjölksubventionerna.Då skall helt plötsligt mjölkpriserna höjas med . genom ett klubbslag.Detta gör att framtidstron saknas hos jordbrukarna, inte bara i utan ihela landet, framför allt i de känsligare bygderna. Det är otänkbart att fåungdomen att satsa på jordbruk under de här förhållandena. Vad vi behöver är én långsiktig, konsekventjordbrukspolitik som kan återge jordbrukarna framfidstron. Norrlandsstödet har ju varit mycket viktigt under många årför att man skall kunna behålla en lönsamhet i de nordliga områdena; det gällerju inte enbart . Regeringen har i ett flertal propositioner varitmycket njugg med uppräkningen. Man har inte alls låtit uppräkningen vara av denstorleksordning som skulle behövas för att hålla stödet på en reell nivå.Oppositionen har fått köra över regeringen för att få en rimlignivå på stödet. Även den här gången har detta hänt. har för all delutskottet blivit enigt. Men det var nog under hotet av att komma i minoritetsom man gick med på den moderata motionen om att fördubbla uppräkningen till110 milj. kr. i stället för 55. Vad jag egentligen hade tänkt tala om i den här debatten,innan jag fick i uppgift att tala om inställning tillNorrlandsjordbruket i stort, var fördelningen av Norrlandsstödet och ävenfördelningen av prisstödet i övrigt. Man föreslår att stödet skall fördelas perdjur. Jordbruksministern sade i sitt inlägg att bonden inte får nämnvärt merbetalt för kvaliteten enligt nuvarande system. Ja, det blir ju ännu sämre omstödet skall betalas ut per djur. Jag anserpersonligen - och jag har jordbruksnäringen och LRF med mig i detavseendet - att om vi skall närma oss EG, om vi skall ha den internationellaavregleringen, måste vi ha ett effektivt jordbruk. börja meden bidragsform med bidrag per hektar och per djur, som vissa 58 talare här har förordat och somregeringen nu tydligen är inne på. innebär jubara att de som har dålig kvalitet och dålig produktion får samma stöd som desom är effektiva, har bra kvalitet och bra avkastning. I min motion har jag föreslagit att man skall räkna stödettill mjölkproduktionen per "genomsnittsko". Jag behöver inte härredogöra i detalj för förslaget; det framgår av motionen. Men det skulle innebäraatt man fick stöd med hänsyn till att man har en bra produktion, bra djur, brakvalitet, och att man är duktig jordbrukare. Visserligen har det blivit enpositiv skrivning i detta avseende i betänkandet. Men jag tycker att man hadekunnat göra ett tillkännagivande, vilket föreslås i vår reservation 15, som jagvill yrka bifall tiU. Här har det sedan talats om särskilda åtgärder förjordbruket i norra . Vi moderater har blivit anklagade för att vi intevill ställa upp på detta. 1 propositionen står det ju helt klart att man skallha detta stöd till annat än jordbruk. Det skall utveckla kompletterandesysselsättningar. Så värdet också ursprungligen. Det var 100 milj. kr. för tvåår sedan. har ju inte detta stöd använts på det sättet. Det har irriteratjordbruksministern, och han har kommit med den här skrivningen. har han fåttbakläxa av utskottet, som har ändrat något på skrivningen. Men jag blev litetoroad när jag hörde , för jag tyckte att hennes argumentationför den här ändringen var litet glidande. Det var kanske i alla fall de härkompletterande sysselsättningarna som man skulle puffa för. Min och uppfattning är ju att dekompletterande sysselsättningar som man talar om avser regionalpolitik i allrahögsta grad. Då skall man använda det stöd som finns för det området.Glesbygdsstödet är därvidlag ett bra och effektivt stöd. Det är kanske det endaregionalpolitiska stöd, förutom det som har gått till utbildning ochkommunikationer, som har varit väl använda pengar. Därför säger vi nej till denhär typen av stöd som man har satsat 45 milj. kr. Vi vill använda pengarnapå bättre sätt. Om man vill ha alternativa, kompletterandesysselsättningar i glesbygderna - i och kanske också i andra delar avlandet - så tror vi moderater och jag personligen att den absolut verksammastemetoden vore att ändra jordförvärvslagen. antog kammaren enny jordförvärvslag. Vi föreslog att det skulle vara fritt för enskildapersoner att köpa jordbruksfastigheter och att man skulle säga helt nej förjurdiska personer -bolag. Vi fick inte gehör fördetta. I stället villemajoriteten, där tyvärr också var med, att bolag skulle kunnaköpa skogsfastigheter i glesbygd. Detta kommer enligt min uppfattning att läggaen död hand över stora områden. Jag bor själv i en sådan här bygd, och jag harnu sett vad det börjar bli för effekt, då småsågarna får köpa dessaskogsfastigheter. Det blir tomma gårdar. En stor avverkningsmaskin kommer ditfrån något annat område. Inga människor från orten får något jobb. Och detvärsta av allt: Då säger man att detta är bra, för man kan få en effektivsågverksnäring, en småskalig industri i de här områdena. Jag skulle kunna räknaupp en lång rad exempel på hur de här små industrierna har blomstrat ett tag,men hur de sedan, förr eller senare, alltid kommer i en kris. Det kanske inteär en ekonomisk kris, men också en duktig företagare måste bli pensioneradnågon gång. Vem köper då upp företaget? Jo, de stora skogsbolagen, som lägger Prot.1988/89; 127 ned sågverket, flyttar all denna råvara till kusten och läggerytterligare en död hand över dessa områden. Skall vikunna få en levande landsbygd, måste vi Jag är övertygad om att det är mycket effektivareän alla bidrag och andra konstigheter som föreslås, vilka aldrig har gett någotresultat och inte kommer att göra det heller. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till samtligamoderata reservationer. 49 (): I regeringens proposifion om regleringen avjordbrukspriserna förekom flera för jordbruket mycket negafiva förslag. Om dethade blivit som regeringen föreslog, hade det varit ett hårt slag för vårasvenska bönder. Regeringen hade föreslagit ett urholkat Norrlandsstöd, enminskning av stödet till omställning av jordbruket, inget etableringsstöd ochen minskning av stödet till särskilda åtgärder för jordbruket i norra hade regeringen föreslagit att mjölksubventionerna skulle avskaffas.Sammantaget hade regeringens olika förslag kommit att slå mycket hårt mot enredan svårt ansträngd näring. Som tur är har jordbruksutskottet rättat till en del avdessa dåliga förslag. Det är jag tacksam för. Men ytterligare åtgärder bordevidtas. Det säger jag med utgångspunkt i de erfarenheter vi har fått under desenaste åren. Jag har gång på gång både som kommunalråd och riksdagsman fått sehur pressad situationen är för bönderna. Jag har också upplevt hur den enamjölkbonden efter den andra har gett upp. Många bönder har faktiskt upphört medverksamheten . Av dem som är kvar kommer en stor del attuppnå pensionsåldern . är rekryteringen tillnäringen mycket låg. kan detta leda till en mycket kraftig minskning avjordbruksnäringen, inte minst i skogslänen. Men det kan också gälla delar avDalsland, och samt fiera andra landskap. Det skulle varaförödande på många sätt, inte minst för vårt öppna landskap. Vi har i vårt land bedrivit enkampanj vid namn Landsbygd 90. I den kampanjen har hundratusentals personervarit inblandade och engagerade. i vår samlades många av de ikampanjen engagerade till en landsbygdsriksdag i . Under denna riksdagavhandlades många för vår svenska landsbygd viktiga frågor. I ett uttalandefrån denna landsbygdsriksdag slogs det fast att jord- och skogsbruket ärlandsbygdens viktigaste näringar, bl.a. därför att många på landsbygden fårnågon del av sin utkomst från dessa näringar. Det är därför också nödvändigtatt bibehålla jordbruket i alla delar av landet, som en bas för allas vårsträvan, nämligen en levande landsbygd. En svensk jordbruksproduktion är utomordentligtviktig för en inhemsk livsmedelsförsörjning, som också är anpassad tillkonsumenternas önskemål. Men vi får också andra samhällsvärden så att säga på köpetgenom att vi har ett fungerande jordbruk. Vi får ett öppet landskap. Värdefulla miljö- och kulturvärden bevaras. En spridd jordbruksproduktion minskar också sårbar heten i livsmedelsförsörjningen. Regionala mål för boendeservice kan infrias. Jordbruket är bas för sysselsättningen på landsbygden. Därutöver 60 skapas det också arbetstillfällen iförädlingsledet och i andra till den här Dessa slutsatser från landsbygdsriksdagen tycker jag ärhelt riktiga. 1988/89:127 understryker också vikten av att vi behållerett livskraftigt jordbruk i hela vårt land. Enligt riksdagensjordbrukspolitiska beslut skall animalieproduk-fionen inom stödområdenbibehållas nivå. Trots det har produktionen minskat under desenaste åren. Den minskningen kommer med all sannolikhet att fortsätta.Förmodligen kommer minskningstakten att öka, om man inte vidtar åtgärder somgör att vårt jordbruk får bättre förhållanden. I mitt hemlän har manklart kunnat märka denna negativa trend för jordbruket. I LRF, komrnuner ochlänsstyrelse har det framförts krav på förbättringar för det värmländskajordbruket, både vad gäller stödområdesjustering och omställningsstöd.Jordbruksnämnden hade också föreslagit en uppflyttning av kommunerna från område 4 fill område 3. Det fannsdärför en del förhoppningar om en viss förbättring. När regeringen sedan läggerfram ett förslag som inte medger några förändringar av stödområdena, har detuppstått både missnöje och uppgivenhet bland de berörda bönderna. Utskottsmajoriteten hänvisar till det regionalpolitiskamålet i livsmedels-poltiken, som kommer att innefatta bl.a. nuvarandeprisstödet till Norrlandsjordbruken. Men, herr talman, det är omgående somjordbruket behöver stöd. Vi borgerliga ledamöter på Värmlandsbänken, och ävenBo Finnkvist och , har insett allvaret för näringen i vårt län.Det är därför vi har motionerat i ärendet, bl.a. om justering avstödområdesindelningen. Vi är ytterst bekymrade över vad som kommer att ske omingenting görs. Den av jordbruksnämnden föreslagna stödområdesförändringen varett minimum, som vi trodde skulle komma fill stånd. Till detta hade det ocksåvarit högst nödvändigt med en förändring där , och kommunerhade flyttats upp från stödområde 3 till 2 b. Olika utredningar har också visatatt befingelserna för jordbruk i de här områdena inte är bättre än t.ex. iJämtlands eller . Det hade därför varit klart motiverat meden förändring även för dessa områden. När nu frågan skall behandlas ytterligarei olika utredningar är jag rädd för att kon dör innan veterinären hinner fram. I motionen 1988/89:Jo49 har vi även tagit uppfrågan om nyetableringsstöd. Vi vet att avgången från näringen är mycket stor,samfidigt som rekryteringen är svag. Det hade därför varit högst nödvändigt attett nyetableringsstöd hade införts i enlighet med jordbruksnämndens förslag.Likaså hade det varit nödvändigt att åtgärdsprogrammet för norra hadetillförts 100 miljoner, som vi föreslagit, i stället för de 45 miljoner somregeringen och majoriteten föreslår. Vi behöver åtgärder som gör att vårabönders framtidstro återvänder. Vi behöver en långsikfig jordbrukspolitik. Med stöd av det jag har anfört yrkar jagbifall till de reservationer som står bakom. Under detta anförande övertogtalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Prot.1988/89:127 Anf. 50 (): 2 juni1989 Herr talman! har visocialdemokrater från län och frånGotland engagerat oss i sockernäringens framtida utveckling. Skälet till det ärden betydelse som denna näring har för våra bygder. Det gäller då inte bara dendirekta odlingen och sockerproduktionen, utan också all kringverk-samhet. Denhär näringen är t.ex. den största uppköparen av transporter i området. Sockerproduktionens omfattning och brukens lokaliseringhar länge varit föremål för diskussioner. Självfallet förändrasförutsättningarna vid en rationellare produktion, genom växtförädling osv. Viär inte motståndare till att diskutera förändringar, men det vi har motsatt ossär att man alltid skall ifrågasätta de mindre enheternas existens i en bransch.Vi har framhållit de regionalpolitiska konsekvenserna just för våra bygder viden eventuell nedläggning av sockerbruken på och . Denregionalpolitiska situationen är väl känd för kammarens ledamöter, så jagavstår från att upprepa den. Utskottet har med anledning av ett antal motioner ansettatt man, när det gäller den framtida bruksstrukturen, behöver ha en meraallsidig utredning. utredningar har i huvudsak bara utgått frånföretagsekonomiska aspekter. Den allsidiga utredningen skulle då också tahänsyn till effekter på odlingsstruktur, transporter, miljö och sysselsättning,och det är med anledning av detta som jag vill skicka med några synpunkter. Det är mycket bra att man vidgar perspektivet. I tidigaredebatter har jag framhållit att man måste se på de totala samhällsekonomiskakonsekvenserna och inte enbart på de företagsekonomiska. Jag skulle önska i det här sammanhanget kunde belysa företagens regionalpolitiska ansvar,särskilt som det i det här fallet handlar om ett stort monopolföretag med godaresurser, vilket ingår i en stor koncern med ännu bättre resurser. Det skulleockså vara bra om det gick att få fram något mått på värdet av samhälletsinvesteringar för att möjliggöra denna industriella produktion. Det kan handlaom att göra i ordning industriområden och försörja dem med el,, vatten, avloppoch vägar. Det handlar om bostäder, utbildningsmöjligheter, barnomsorg osv. Meddet vidare perspektiv som utskottet har föreslagit, bör man också kunna brytamed den inställning som länge har varit förhärskande, nämligen att en nedläggningav mindre enheter alltid är mest lönsamt. Förutom regionalpolitiska och miljöpolitiska skäl förspridning av både odling och produktion inom en sådan bransch finns ocksåberedskapsskäl, vilket bör belysas i utredningen. Låt mig bara nämna ordet Tjernobylså får man en tankeställare när det gäller strävanden att försöka koncentreraodling. Som jag nämnde så har vi under en följd av år levt i enständig diskussion om de mindre sockerbrukens existens. Eftersom de har så storbetydelse för våra bygder har vi deltagit i den diskussionen. Det vore bra omman kunde få litet mer långsiktiga beslut både om odUngsareal ochbruksstruktur, så att både odlare, producenter, transportörer och berördakommuner vågade göra nödvändiga investeringar. Jag har inget särskiltyrkande, utan jag biträder utskottets Prot. 1988/89:127 förslag på den punkten. 1 detta anförande instämde och (båda s). 51 (): Den internationella utvecklingen inomjordbrukssektorn är ett mycket aktuellt diskussionsämne.Villkoren för svenskt jordbruk blir i allt större grad beroende avinternationella förhandlingsuppgörelser. Jordbrukets betydelse ur beredskaps-och regionalpolitisk synpunkt och för landskapsbilden spelar allt mindre roll. blir, genom den stora dominans som jordbruket hardå det gäller sysselsättningen, mer beroende av en eventuell förändradjordbrukspolitik eller jordbruksreglering än något annat län. Konsekvenserna avförändrade villkor för jordbruket bör därför i ett tidigt skede ses över förden gotländska lantbruksnäringen. Jag har i motion Jo292, väckt , och i motion Jo53, väckt i anledning av proposition140 om jordbruksprisregleringen, påtalat den utomordentligt besvärligasituation som kan uppstå om en allmän lönsamhetsförsämring och generella besluttillåts slå igenom fullt ut på . av de yrkesverksamma på sysselsättsdirekt i lantbruket och en tredjedel av de industrisysselsatta återfinns inomlivsmedelsindustrin. Det finns industrianläggningar som är relativt nyuppfördaoch då med statliga medel. Vi har en slakterianläggning som är anpassad tillEG:s krav. Dessa anläggningar är beroende av produktionen på - ochenbart av den. Det är inte praktiskt möjligt att samverka med något annat läneller annat upptagningsområde med tanke på våra kommunikationer. Dessaförhållanden borde vara välkända för jordbruksutskottet, och om det inte är sårekommenderar jag ett besök på för att på ort och ställe ta del av de problemsom kan uppstå där. Jag har i motion Jo53 föreslagit att av regionalpolitiskaskäl förhållandet mellan omfattningen av lantbruksnäringens verksamhet ochkapaciteten inom livsmedelsindustrin i länet borde utredas, för att få ennågorlunda harmoni totalt inom näringen. Jag kan då konstatera att utskottet isitt betänkande hänvisar till förra beslut i vad gäller vissaregionala frågor. Utskottet ägnar en halv sida i betänkandet åt att upprepa vadsom sades då. Detta är som jag ser det en betydande nonchalans mot de välgenomarbetade redovisningar som skildrar utvecklingen inom svenskt lantbruk.Låt mig ändå uttala förhoppningen att den parlamentariska arbetsgruppen läggerner stort intresse och arbete på att få fram en helhetssyn som gagnar detsvenska lantbruket. Det skall vara en positiv helhetssyn och en ekonomiskutveckling som ger dagens unga lantbrukare tillbaka tron , ger demen glädje i att producera mat till människor, mat med hög kvalitet - och detborde stå i eldskrift i arbetsgruppens direktiv. När det gäller sockerproduktionen yrkar jagbifall till reservation 21, i vilken vi slår vakt om den 95-procentiga självförsörjnings graden. Jag har i motion Jo292 krävt detta, och det är ett centerkrav. Om hade lagt fast denna målsättning hade vi inte 63 Prot.1988/89:127 behövt uppleva dessa ständiga nedläggningshot över vissa mindresocker- bruk. Jag noterar att utskottet hartagit del av jordbruksministerns uttalande i enfrågedebatt tidigare i vår om att ö-sockerbruken inte skall beröras av ennedskärning av den totala arealen. Jag förutsätter att detta är ett löfte ocksåför framfiden. aviserar man i betänkandet en ny sockerutredning, ochdå av en mer allsidig karaktär. Det har också talat om här. Det ärviktigt att man ser det hela ur en regionalpolitisk aspekt. Jag förutsätter attregeringen är beredd att äntligen i utredningssammanhang se tillhelhetsperspektivet. Slutligen har och jag i motionJo51 tagit upp frågan om fårskötseln i förhållande till GATT-överenskommelsen.Får- och lammproduktion har sitt berätfigande som ett alternativ till andradriftsformer inom jordbruket, som komplement i ett kombinerat företag, somnaturvårdare och som en del i bilden av det öppna landskapet. Den form av köttproduktion som fårskötseln utgör är frånbåde djurskyddssynpunkt och etisk synpunkt föredömlig. Till skillnad från detimporterade köttet är det svenskproducerade helt fritt från antibiotika.Förutom denna höga köttkvalitet förser oss får- och lammskötseln också medvärdefulla produkter i form av päls och ull. Det är en hantering som omfattasav allt större intresse, i synnerhet på . Det är alltså enligt minmening helt nödvändigt att det i fortsättningen ges ekonomiska möjligheter fördenna näring att fortleva och att utvecklas. Jag yrkar med detta bifall tillreservation 16. 52 (vpk): Jag känner ett behovav att säga någonting om det norrländska jordbruket, bl.a. med anledning av attdet har varit en företrädare från som har talat om det norrländskajordbruket. Jag vill ge mitt stöd till vad sade i sittanförande, nämligen att det är viktigt att vi har en decentraliseradlivsmedelsproduktion, att vi försöker minska transporterna av livsmedel och iövrigt försöker skapa en bättre miljö när det gäller hela landet - specielltjordbruket. Detta kan ske genom en minskning av användandet av gödselmedel ochgifter. Jag tycker också att det är viktigt att understryka detsom tog upp i sitt anförande angående hur viktigt det är med designaler som ges till lantbruksnäringen, speciellt till Norrlandsjordbruket.Det räcker inte med vackra ord. Ord måste följas av handling. Annars blir detprecis som med järnvägen. Man talar vackert om att den skall utvecklas, ochunder tiden läggs stationerna ner. När det gäller stödet till kan jag konstatera attden höjning som vi har enats om i utskottet på 55 milj. kr. är en minsta gemensam nämnare. Det är och som harsatt gränsen. Jag tycker att det var litet förmätet av att ge äran av denna överenskom melse. Det är snarare så att och får ta ansvaret föratt höjningen inte blev högre. Både vpk, och var faktiskt beredda att gå med på jordbruksnämndens förslag, vilket skulle ha inneburit 101 milj. kr. 64 Jag tänkte kort berörakvalitetsaspekten. Det är mycket viktigt att vi har en kvalitetsaspektpå det vi importerar, om vi skall kunna bevara ett bra jordbruk i och iNorrland. Vi kan inte konkurrera med importerade produkter som är producerademed hjälp av kemikalier som vi inte tillåter i och som vi faktiskt intealls behöver i . Det sägs ibland att det inte går att visa på mätbarakvalitetsskillnader mellan svenska och importerade produkter. Till detta kan jag bara säga att den som har ätit avimporterade italienska morötter och sedan smakat en morot som är producerad it.ex. kan mycket lätt tala om att det finns stora skillnader. Då undrar jag om oviljan att anlägga kvalitetsaspekter ochkräva skärpt importkontroll är ett led i de större ekonomiska sammanhang somAnnika också berörde i sitt anförande. Hur tungt väger begreppetkvalitet inom livsmedelsproduktionen, när man i andra sammanhang talar om friakapitalrörelser mellan olika länder? Varför stödjer inte kravet på skärptimportkontroll? Jag undrar just om kommer att rösta på denreservationen, eftersom den faktiskt innebär ett stöd till det norrländskajordbruket. Vi i kan producera livsmedel med mycket hög kvalitet medett minimum av bekämpningsmedel. Med detta yrkar jag än en gång bifall till vpk:sreservationer till detta betänkande. Anf.53 (): Jag vill helt kort kommentera en motion som vi socialdemokraterfrån har väckt, nämligen Jo235 som handlar omstödomrädesindelningen som flera talare redan har berört. I motionen hemställer vi att som sin mening gerregeringen till känna att bergslagsdel vad gäller prisstödet tilljordbruket skall överföras till stödområde 4. Låt mig ge en kort bakgrund. Vi anser att jordbruksnäringen har stor betydelse för vårtlän och att det är synnerligen angeläget att jordbruket kan vidmakthållas ialla delar av vårt län. Det ger sysselsättning åt både brukare och anställdainom livsmedelsindustrin, och den håller också landsbygden levande. Jordbruket har också grundläggande betydelse förturistnäringen som i hög grad i är beroende av det öppna kulturlandskap somutövandet av jordbruk, åkerbruk och boskapsskötsel inneburit . Prisstöd utgår alltså till jordbruket i norra . Detär stöd för produktion av mjölk, nötkött och fläsk. De här stöden utgår bl.a.till jordbruk i och till delar av län, men således intealls till . Prisstödet skall i princip motsvara den för områdeti fråga större produkfionskostnaden med utgångspunkt i områdets naturligaförutsättningar. De naturliga förutsättningarna för jordbruket ibergslagsdelen av är inte på något vis bättre än vad de är inärliggande stödberättigade regioner. Det är därför vår uppfattning attsydgränsen för prisstöd även i bör anpassas till de naturligaförutsättningarna för jordbruk och inte som följa länsgränsen. Utskottethar behandlat motionen och med hänsyn till vad som anförts i 5 Riksdansens protokoll 1988/89:127-128 1988/89:127 proposifionen om behandlingen av det regionalpolitiska målet i livsmedels- poHtiken, som kommer att innefatta bl.a. detnuvarande prisstödet fill ökat stöd till ledamöter " Norrlandsjordbruket, har utskottet anslutitsig till regeringens bedömning att det inte finns anledning att nu föreslåändringar i stödområdesindelningen. Nyckelordet är alltså "nu". Vimotionärer drar då den slutsatsen att utskottet noga kommer att följa frågan.Vi förutsätter att frågan skall både sakligt och grundligt prövas. Den haralltså mycket stor betydelse inte minst för de människor som berörs av detta ivårt läns bergslagsdel. Det nuvarande stödet upplevs där som djupt orättvist.Detta har jag velat understryka med det här inlägget. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten omkonstitutionsutskottets betänkande 39.) Kammaren övergick till att debatterakonstitufionsutskottets betänkande 39 om ökat stöd till ledamöter. Anf.54 (): Jag skall i största korthet beröra detta KU-betänkande.