prot · GC0953 · 1988-12-31 00:00:00 — BakgrundentiU försäljningen av är att statens fartygsinnehav i enlighet medbeslut av skall avvecklas. För fartygsinnehavet i skerdetta genom att företaget avyttras från den statliga sfären i samband med atten nyemission görs i företaget. För att få en lämpHg och stabil ägarkrets i ettså riskutsatt företag som detta har en del av de nyemitterade akfierna tecknatsav andra företag med branschkännedom. Dessa kommer tillsammans med trelöntagarfonder att utgöra stabila och kompetenta huvudägare. Närmarehälften av de nyemitterade akfierna kommer att kunna tecknas av allmänheten. Ca12 000 personer kommer att kunna få köpa aktier. Antalet aktieägare kommerdärmed att bli mycket stort för ett bolag av UV-Shippings storlek. Det ärstyrelsens och de tre berörda emissionsinstitutens uppgift att se fill attaktierna blir spridda enligt dessa intenfioner. Om ett erbjudande om att tecknaakfier i ett företag övertecknas, måste en fördelning ske enligt vissaprinciper som då fastställts. Tillvägagångssättet vid denna emission ärdetsamma som vid andra emissioner. För att så många som möjligt skall få tecknaaktier i nyemissionen kommer de tre emissionsinstituten inte att låta någonprivatperson få teckna mer än 1 börspost eller 500 akfier. Anf.71 (): Jag ber att få tacka industriministern för svaret, även om detegentHgen inte är något svar på den konkreta fråga som jag har ställt, nämligenom industriministern vill medverka till att enskilda småsparare inte hindrasatt köpa aktier vid försäljning av statliga företag. I stället har jag fått enutförlig redovisning av hur denna affär har gått till. Låtmig först deklarera att jag tycker att det är bra att stafiiga företag säljsut, företag typ och andra. Det är då viktigt att bredda ägandet-det gäller generellt i alla företag - och det är också viktigt att försökagöra många människor delaktiga i ägandet. När stafiiga företag säljs ut är detsärskilt viktigt att någon form av folkaktier eller annat fillskapas. Detär tre emissionsinsfitut, som industriministern hänvisade till i sitt svar,dvs. två banker och ett fondkommissionsföretag, som har hand om den del avakfierna som skall säljas fill allmänheten. En rundringning fill dem, som hargjorts av bl.a. media och privatpersoner, har gett besked om att det i förstahand är bankernas VIP-kunder, de som normalt är kunder i dessa banker, som harmöjHghet att teckna aktierna, i och med att det är en överteckning av akfier. Dettagör att människor som anfingen inte är kunder i just dessa banker eller normalt inte handlar med akfier inte har någon chans att vara med. Det är dessutom, enligt alla bedömare, en god affär att köpa aktier i 95 Omriktad försäljning av aktier i statliga företag Gamlavarvsarbetare i som har varit med om att bygga båtarna men som inteär storkunder i bankerna eller normalt inte köper aktier ges på detta sättingen möjlighet att vara med och göra en god affär i detta sammanhang. Jagskulle därför vilja fråga om industriministern verkligen ämnar försöka göranågonfing åt detta, så att det inte blir på det här viset i fortsättningen. Låt mig först få säga att ett av syftena med nyemissionen och denkonstruktion som nu har fått har varit att skapa ett starkt ochstabilt rederiföretag. Därför har det varit nödvändigt att skaffa ägare sombesitter en god kompetens på detta verksamhetsområde. Det är två stora företagmed goda erfarenheter från den verksamheten som är engagerade i detta. Dethar ansetts viktigt att detta företag också i övrigt har ägare som är bereddaatt ta ett långsiktigt ägaransvar för den verksamhet som det gäller i dettaärende. Dessutomhar det ansetts mycket angeläget att också allmänheten skall erbjudas att varamed. Jag vill då betona att det inte är av akfierna som harerbjudits allmänheten för nyteckning i denna emission. Anf.73 (): Jag kan ha förståelse för industriministerns sätt att resonera när detgäller att skaffaen stabil ägargrupp i ett sådant här företag. Sedan kan man ioch för sig diskutera den ägargruppens andel. Jag tycker att en större andelkunde ha erbjudits allmänheten i detta fall. Det handlar alltså om den del somerbjuds aUmänheten, och det är inte några "vanliga" småsparare somfår chans att komma åt dessa aktier, på grund av det sätt som emissionen skerpå. Jagsåg i en artikel i att industriministern antyddemöjligheten att göra utlottningar eller finna andra system för att undvika detdiskriminerande system som prövas. Jag vill då ställa frågan här i kammarenfill industriministern, om han ämnar se till att det i fortsättningen sker vialottning när sådana här aktier skall fördelas bland intressenter. Som jag sade, har inte av aktierna erbjudits aUmänheten.Därtill har också den regeln införts att endast en akfiepost får köpas perperson. Det innebär att det finns en garanti för att spridningen av dessaaktier som erbjuds aUmänheten blir verkligt bred. Det är ca 12 000 personer somkommer att få denna möjlighet, tack vare regeln att man får köpa högst en aktiepost. Jagär beredd, som jag sade i arfikeln i , om det blir aktuelltméd något ytterligare erbjudande av aktier fill allmänheten från statligaföretags sida, att använda principen om lottning förutom denna form medgaranterad spridning som gäller för just . 75ELVING (): Jag tackar för det beskedet, som i och försig är positivt. Det är bara att beklaga att lottning inte har tillämpats idetta fall. Den redovisning industriministern nu lämnar känner jagfill, dvs. att det är 12 000 personer som får möjlighet att köpa aktier. Menvilka 12 000 personer är det fråga om? Jo, det är i första hand de som redan ärkunder i de två banker eller hos det fondkommissionärsföretag som har fått iuppgift att sälja akfier. Eftersom det bedöms vara attrakfiva akfier ser denaturligtvis till att det i första hand är deras egna kunder som får möjlighetatt teckna dessa aktier. Människor som kanske normalt inte är aktieägare ellersom är kunder i andra banker ställs i prakfiken utanför möjligheten att göradenna affär med akfier i . Det är därför beklagligt attlottningssystemet inte tillämpas i detta fall. Om verksamheten vid i Överläggningenvar härmed avslutad. 21 § Svar på fråga 1988/89:386 om verksamheten vid iLuleå har frågat mig om jag ärberedd att ta initiativ som banar väg för en fortsatt drift vid , SvensktStål AB:s, finvalsverk i . I ett akfiebolag handhas frågor som rördriftsförutsättningar vid enskilda anläggningar av dess styrelse och ledning.Det är därför inte min uppgift att som representant för det statligaaktieinnehavet i ta inifiativ i dylika frågor. har, enligt vad jag erfarit, varit berett att låta enannan huvudman överta finvalsverket. Man har även fört konkreta förhandlingar ifrågan. Någon uppgörelse har emellertid inte kunnat slutas. Låt mig dock få understryka att har tagit sittsysselsättningsansvar genom att erbjuda samtliga 110 anställda vidfinvalsverket nya arbeten vid sina övriga anläggningar i . 77 (vpk): Jag vill först tacka industriministern för svaret. Jagnoterar det positiva i att det har förts förhandlingar, och jag noterarnaturligtvis det positiva i hur man har tänkt sig lösa personalfrågorna vid ennedläggning. Som vanligt värjer sig industriministern mycket energisktför blotta misstanken att han skulle vilja gripa in, men det har jag ingenstörre respekt för. Industriministern bör naturligtvis ta ett politisktinifiativ och se fill att dessa underhandlingar slutförs på ett positivt sätt.Det är inte fråga om att styra styrelsen, utan det gäller endast att framförahuvudaktieägarens vilja på ett skickligt och diskret sätt. Där har jag ettmycket gott förtroende för förmåga - om han blott vill användaden, och det hoppas jag att han gör. Industriministern borde ha utgått litetmer från sin aktiva vilja än från de eventuella misstankarna om ministerstyre. Det är inte första gången som man har aktualiserat den här frågan. Vidkontakten med de fackliga organisationerna under mitt besök i och på SSABvar bl.a. den här frågan en av de fi"ågor som togs upp till diskussion.Jag gav beskedet att jag kände till och var övertygad om från ledning var beredd att pröva ett seriöst bud från en intressentnär det gällde detta finvalsverk. Men något sådant bud som på affärsmässigagrunder har kunnat antas har icke kunnat presenteras av den intressenten. Detär mest väsentligt och mest angeläget att se till att vi tryggaranställningarna för dem som arbetar på finvalsverket, och detta har SSABgett ett klart besked om att man kommer att göra. vet jii liksomjag att den intressent som finns i det här sammanhanget inte är beredd attdriva detta finvalsverk än något eller nägra år då verketbedöms vara lönsamt. Man är, såvitt jag kan förstå, icke beredd att ta detansvar som krävs då verksamheten måste upphöra. Vi vet intehur situationen är , och jag anser därför att det ärnödvändigt och riktigt av SSAB-ledningen att nu garantera de anställda att de isamband med nedläggningen får arbete inom de övrigaanläggningarna vid i . 79 (vpk): Jag har redan imitt första inlägg uttryckt mig positivt till vilja att lösapersonalproblemen om man lägger ner verksamheten. Men vid den industriellabedömning som man måste göra måste hänsyn tas till att fackföreningarna själva,trots de uppenbara riskerna att verksamheten efter något eller läggsned, ändå vill att valsverket skall drivas vidare. Det är den viljan som jaghar velat framföra här och få industriministerns reaktion på. Vi är väl igrunden överens om att den lösning som är bäst för arbetarna på ocksä ärbäst för regeringen. Eftersom de anställda själva anser att en fortsatt driftnu är det bästa, vore det bra om industriministern också ville stödja denlinjen. Överläggningenvar härmed avslutad. 22 § Svar på fråga1988/89:350 om vapenexporten till har frågat mig om den kommer att avstå frånvapenexport fill . Fråganom den svenska krigsmaterielexporten till har utförligt behandlatsav . Regeringens handläggning av denna export granskadesav utskottet /81, samt ånyo 1985/86 och 1986/87. Utskottet har vid sinagranskningar inte funnit att de utförseltillständ som givits står i strid medde riktlinjer för krigsmaterielexporten som antagit. Någrafillstånd för nya vapensystem till har inte lämnats sedan Prot.1988/89:53 . Den export som beviljats har endastavsett kompletteringar och följdleveranser till tidigareförsåld materiel. har över huvud taget inga nya utförseltillståndlämnats. 81 (): Jag ber att fåtacka för svaret. Vi vet att den mest uppmärksammade och största vapenleveranssom någonsin godkänts var den vapenleverans till värd 230 milj. kr.som godkändes av den socialdemokratiska regeringen . MatsHellström, som då var utrikeshandelsminister, försvarade kontraktet genom atthänvisa till gamla åtaganden, vilket är precis vad gör . MatsHellström hänvisade då till vad som skett under de borgerliga regeringarnastid. KU prövade ärendet och fann, som bekant, att så inte var fallet. Det varfråga om helt nya kontrakt. förklarade senare, i tidningenExpressen , vilka intressen som prioriterats. "Vad hade hänt omvi avbrutit? Vilka reaktioner hade vi fått från den indonesiska regeringen omSverige levererat vapen under öppet krig och slutat nu när kriget trappats ner?Det hade varit oerhört svårt att förklara." Handelsförbindelsernamed måste upphöra. fortsätter den socialdemokratiskaregeringen att "beväpna" den indonesiska militären, man kompletteraroch genomför följdleveranser till tidigare försåld materiel, och man förnekarvad stora delar av omvärlden ser. Den5 , några månader efter statsministerns uttalande, skriver 40amerikanska senatorer under ett brev ställt till utrikesminister . I brevet kan man läsa om en ny indonesisk militäroffensiv i Östfimor,om tortyr, brist på mat, grova kränkningar av fimoresernas mänskligarättigheter, folkomflyttningar, summariska avrättningar och tvångssteriliseringar.T.o.m. antog med 164 ja och 12 nej enresolution i vilken uppmanas att dra tillbaka sina trupper frånÖsttimor och att respektera Östfimors rätt fill självbestämmande. Den medborgarkommission som utreddevapenexporten fann att ockupationen av utgör ett "fullgott skälför att avstå från varje form av vapenexport" till . Jagvill fråga : Till vad uppgår summan av dessa s.k. kompletteringar ochföljdleveranser ? Tror att dessa leveranser inte användsav militärerna mot folk? Jag vill än en gång förklara att jag som ansvarig för de här frågornaföljer vad har beslutat, dvs. inga nya tillstånd för nyavapensystem. De leveranser som skett fidigare är följdleveranser. Under 1988har inga tillstånd lämnats, vilket innebär O kr. Låt mig ocksåsäga, herr talman, att som medlem i togkraftfull ställning mot annekteringen av östra . har sedan desshävdat befolkningens rätt till självbestämmande och oberoende. Vi konstateraratt den här rätten ännu inte har kommit till Om rätten till servicebostad uttryck.Sverige har också på olika sätt sökt bidra till att lindra de lidanden sombefolkningen där har utsatts för. Vi får nu optimistiska tongångar i uttalandenfrån FN:s generalsekreterare, där han hyser ökat hopp om att frågan om östraTimor skulle kunna föras framåt. Det är självfallet den förhoppning attframsteg skall kunna ske, bl.a. i form av direktkontakter mellan ochPortugal. Under detta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 83 (): Tack så mycket. Detta låter ju mycket lovande. Vi skullemed andra ord inte ha något som helst utbyte med - det låter nästanså av uttalande här. Jag vill än en gång fråga: Om man har leveranser, vadbestår de av? Jag tror inte att det inte är fråga om att underhållamilitärdiktaturen. Överläggningenvar härmed avslutad. 23 §Svar på fråga 1988/89:384 om rätten till servicebostad har frågat statsrådet hon avser att göra för att intentioner beträffande den enskildesmöjlighet att flytta till särskilda boende- och vårdformer i annan kommun ellerannat landsting skall förverkligas i praktiken. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Regeringen har i den av antagna proposifionen(1987/88:176) om äldreomsorgen inför 1990-talet slagit fast att valfrihet är enviktig princip för samhällets service och vård till äldre. Människor skall intenär de blir gamla behöva vidkännas begränsningar i bl.a. möjligheten att väljabostad. beslutade regeringen att inrätta en delegationunder mitt ordförandeskap för beredning av frågan om förändring avhuvudmannaskap m.m. inom samhällets äldreomsorg. Denna delegation har ocksåfått i uppdrag att utreda förutsättningarna att skapa möjlighet för denenskilde att flytta till särskilda boende- och vårdformer i annan kommun ellerannat landsting. Detta skall i första hand ske genom överenskommelse mellanhuvudmännen. har rekommenderatlandstingen att efter vissa riktlinjer göra sådana flyttningar möjliga. Jagutgår ifrån att frågan går att lösa på motsvarande sätt i kommunerna. 85 (): Jag vill tackastatsrådet för svaret. Det verkar som om statsrådet tror att verkligheten ärljusare än den egentligen är. För litet väckte ElisabethFleetwood här i kammaren en motion rubricerad Rätt till servicebostad i annankommun. fickhon ett svar som gjorde att hon stod här i kammaren och jublade. Hon var gladoch tyckte att resultatet av motionen var härligt, som hon uttryckte sig. Särskiltglad var motionären över att gav regeringen fill känna att åtgärdermåste vidtas och att det hela brådskade. Äldre människor skall inte vara Hvegnai den kommun som de råkar bo i, även om de behöver serviceboende i någon form. Jagtyckte också att det var roligt att i valrörelsen kunna berätta om det härmotionsresultatet. Desto tristare tycker jag att det är att nu upptäcka att detfortfarande brister på många håll. Utskottettalade i sin behandling om motionen också om vikten av att gamla människor fårmöjlighet att bo nära sina anhöriga. Den person som jag refererade till i minfråga är . Man kan väl knappast på ett tydligare sätt hakvalificerat sig för beteckningen för gammal. Utskottettalade också om att de praktiska svårigheterna som möter vid arbetet attundanröja hindren för förflyttning inte fär hindra ett initiativ i frågan.Detta var alltså . Jagmåste nu dess värre konstatera att man inte nått ända fram när det gäller attlösa det här problemet. Men jag hoppas att statsrådet nu tar initiativ somsnabbt undanröjer dessa hinder. Låt mig bara kort säga att jag fäster precis samma vikt vid att den härfrågan blir löst som jag förstår att gör och som ocksä ,enligt vad den sä tydHgt har uttalat, gör. När det gäller det arbete som nupågår i äldredelegationen finns det anledning att vara optimisfisk.Landstingsförbundet har som sagt redan antagit en rekommendation tilllandstingen, och jag utgår ifrån att den nu kommer att få ett kraftigtgenomslag i landstingen, och även arbetar - vi har idelegationen insyn i det arbetet - på att lösa den frågan. Ilikhet med hoppas jag att vi nu inte behöver vänta särskilt länge påatt det här blir verklighet för gamla människor. 87 (): Kan jag hoppaspå att statsrådet också försöker skynda på den här saken? När man är drygt 90år är det ganska påfrestande att behöva se åren framöver rinna i väg, ochfrågan har i detta fall behandlats . Överläggningenvar härmed avslutad. 1988/89:53 24 §Proposifion 1988/89:100 med förslag fill statsbudget för budgetåret 1989/90 hänvisades till utskott enligt följande: Statsbudgetför /90 .............................. 1 Finansplanen.................................. ............... med undantag för punkterna 1 Regelförenklingoch delegering ..... Konstitufions- 2 Dennordiska utbytestjänstgöringen, 3 Destafiiga förnyelsefonderna, 7 FörenkHng avstatens tjänstesystem, 8 De statsanställdasmedbestämmande vid beredningen av regeringsärenden, 9 Personalföreträdarei länsstyrelserna och i polisstyrelserna, 10Samordning av den centrala arbetsgivar funktionen i statsförvaltningen.................................................... Arbetsmarknads utskottet 14 Den offentliga sektorns informafionsverk samhet ....................................................................................... Konstitufions utskottet Bil. hov-och slottsstaterna ........................................ Konsfitutions utskottet B 2 Datainspektionen............................. Konstitutions utskottet H 4-5 Stöd till polifiska parfier-Allmänna val medundantag för punkterna B 6-7 Organisationer för internafionell handel och råvarusamarbetem.m. E 1-3Kommerskollegium - , täckande av vissa utgifter för skade ersättningar ............................................................................... BAdministration av socialförsäkring m.m. Socialförsäkringsutskottetpunkterna C 2-3Bidrag fill föräldraförsäkringen - Vård bidrag för handikappade barn, 2Q2 C 5 Barnpensioner ............................. Socialförsäkrings- D Försäkring vid sjukdom, handikapp Prot. och ålderdom..................................... Socialförsäkrings- ]g med undantag förpunkterna . B 1-2 - Regional och lokal skatteförvaltning, B 4-6 Stämpelomkostnader -Ersättning fill postverket m.fl. för bestyret med skatteupp börd m.m.......................................... D 5-6 Bankinspektionen -Försäkringsin spektionen ...................................... F 14 Bidrag till vissainternationella byråer och organisationer m.m. - Exportkreditbidrag Bil. 10 ............. Utbildnings utskottet med undantag för punkterna D 39-40 Arkivet för ljudoch bild ........ E Studiestöd m.m.................... Socialförsäkrings utskottet G 1-3 Statensbiografbyrå-Stöd till fonogram och musikalier, G 7 Stöd fill kulturtidskrifter, G 10-22 Litteraturstöd - Bidrag till doku mentation av medieutvecklingen .......... G 4-6 och taltidnings- nämnden - Lån till dagspressen, G 8-9 Stöd fill radio- och kassettidningar - Bidrag till nyhetsinforma tion och litteratur............................... Konstitutions utskottet Litt. H Internafionellt-kulturellt samarbete .. Bil. 11 ............ Jordbruks utskottet Bil. 12 ..... Arbetsmarknads utskottet med undantag för avsnitt 4 Invandring (s.4558) och Litt. E Invandring m.m.................................. Socialförsäkrings utskottet E Idrott ........................................ 103 1988/89:53 Bil.14 Industridepartementet ............ B 6 Stöd fill turism ochrekreation................................... med undantag för punkterna C 1 16 Statens löne- och pensionsverk - Ad- ministrafion av statens personskadeförsäkring, m.m.......................................................................... Arbetsmarknads utskottet , F 4-5 Konsumentverket-Allmänna reklama tionsnämnden ............................................................ F 2-3Näringsfrihetsombudsmannen - Statens pris- och konkurrensverk.............................................. G Kyrkliga ändamål................................................. H 1-4 -Stöd fill internafioneUt ungdomssamarbete, H 5 Bidrag tillkvinnoorganisafionernas cen tralaverksamhet ....................................................... Arbetsmarknads utskottet IJämställdhetsfrågor.............................................. Arbetsmarknads utskottet Bil. 16 Miljö-och .............................. Jordbruks utskottet med undantag för 17 och dess myndigheter m.m..................... Konstitutions utskottet med undantag för punkt B 2 revisorer och deras kansli .... 18 Räntor påstatsskulden, m.m................................. 20 Beredskapsbudgetför totalförsvarets civila del 25§ Anmäldes och bordlades Propositionerna 1988/89:65 om formerna förhögskolepolitiken. 1988/89:69 om utbyggnad avföräldraförsäkringen och förstärkt föräldrale dighet. 1988/89:70 om ungdomsfrågor. 104 1988/89:71 om begränsad avdragsrätt för vissareaförluster. 26 § Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1988/89:388av () till industriministern om som ett metallurgisktcentrum: har sedan företaget bildades varitutsatt för en nästan kontinuerlig strukturomvandHng. Det är naturligtvisviktigt att upprätthålla en effektiv och rationell produktion. I har statsmakterna slagit fast att skall byggas upp till ettmetallurgiskt center. planerar i stället företaget att flytta en rad viktigaverksamheter frän orten. Det gäller t.ex. centralkassan, primdata, stora delarav administrationen det s.k. A-bolaget. Därmed skulle inte bara hundratalsanstäUda i tappa jobbet, utan även uppbyggnaden av ett metallurgisktcenter skulle äventyras. Oron och osäkerheten äver företagets framtida utvecklingförsvårar nu arbetet med t.ex. personalfrågor, rekrytering och utbildning avpersonal. Mot denna bakgrund villjag fråga industriministern: Anser statsrådet att denna utveckHng i SSABöverensstämmer med de uttalanden som gjorts vad avser Luelå som ett metallurgisktcentrum i svensk stålindustri? 1988/89:389av (vpk) till arbetsmarknadsministern om vissa myndighetersförvärv av logeplatser i : och arbetsförmedlingarna iStockholm har köpt fyra logeplatser i för . Det påstås attdessa fyra platser är för personalen, men jag förutsätter att det är dearbetslösa och de utslagna i länet som myndigheterna tänkt på. Fyra platser ärkanske litet knappt även om Globenbygget dränerat byggarbetsmarknaden effektivt. Jag vill därför frågastatsrådet: Är köpet av de fyra logeplatserna att betrakta somen modell för den nationella arbetsmarknadspolitiken och har 395 000 kronorfått en ändamålsenlig användning? 27 § Kammaren åtskildeskl.