prot · GC0972 · 1988-12-31 00:00:00 — Enligt uppgift från pälsbranschen handlar man i dagöver huvud taget inte längre med sälskinn. När det gäller frågan om kontroll har jag fått uppgift omatt prioriterar kontroll av skinn, eftersom denna vara kan härrörafrån arter som finns upptagna i Washingtonkonventionen. 16 (): Jag ber att få tacka utrikeshandelsministern för svaret. Det är intressant att notera hur man följer upp avriksdagen fattade beslut. var sälfrägan uppe till behandling iriksdagen. Då satt en borgerlig regering, och då fanns det ijordbruksutskottets betänkande en reservation frän s-gruppen. Jag skall be attfå citera ur den reservationen: "Vad utskottet anfört om jakten på nyfödda salarinnebär bl.a. att utskottet anser att svenska myndigheter bör medverka till eninternationell opinionsbildning mot denna jakt. Om ett sådant agerande inteföljs upp med åtgärder på det nationella planet finns det risk för attsträvandena att humanisera jakten framstår som mindre trovärdiga. Att införanågon typ av handelshinder av det slag motionärerna åsyftar skulle däremot geökat eftertryck åt utskottets krifiska uttalanden rörande formerna försäljakten. Som framgår av den föregående redogörelsen finns visserligen enfrivillig överenskommelse mellan pälsbranschen och världsnaturfonden om attfrän saluförande undanta bl.a. pälsvaror från ungar av grönlandssäl och klappmyts.Denna överenskommelse, som ej omfattar pälshandeln i sin helhet och som kansägas upp av endera parten utgör enligt utskottets mening inte tillräckliganledning att avstå från en sädan mera verkningsfull åtgärd som ett juridisktbindande importförbud. I överensstämmelse med utskottets tidigare redovisadeställningstaganden bör ett sådant förbud i första hand omfatta skinn frånnyfödda salar av typ whitecoat och blueback.---------------------- Det bör ankomma päregeringen att vidta erforderliga åtgärder för att få till stånd ettimportförbud i enlighet med de av utskottet angivna riktlinjerna." Detta bifölls av . Men närman nu ser på siffrorna, visar det sig att siffror var högre - efterdet att regeringen talat om att man inte tänkt införa importförbud. Överläggningenvar härmed avslutad. 9 §Svar på fråga 1988/89:430 om timmertransporterna från inland har frågat mig om jag är beredd att medverkatill sådana åtgärder som gör att de tunga timmertransporterna från Norrlandsinland tiU kusten även i fortsättningen kan ske via järnväg. Det trafikpolifiska beslutet innebär attregeringen och har i uppgift att ange de allmänna förutsättningarnaför trafiksektorn så att en från samhällsekonomisk utgångspunkt riktigutveckHng främjas. Statsmakterna skall alltså inte styra hur enskildatransporter bör gå. SJ har med trafikpolitiska beslut gettsmöjligheter att utveckla järnvägstrafiken där förutsättningar finns. Vibefinner oss nu i en genomförandefas då fastlagda mål successivtförverkligas. Utvecklingen inom transportsektorn följs nu också upp intensivtoch konfinuerligt för att vi skall kunna uppnå bl.a. målet om en god miljö ochhushållning med våra naturresurser. Ett viktigt mål för trafikpolifiken är vidare att främjaregional balans. Som ett led i denna strävan har regeringen uppdragit åtbanverket att se över avgifterna för spårutnyttjandet så att transportsystemetbättre kan bidra tUl en balanserad utveckling i landets olika delar. Regeringenhar vidare tidigare uppdragit åt trafikverken, transporträdet ochnaturvårdsverket att gemensamt ta fram en långsiktig samladinvesteringsplanering. 18 (): Jag tackarkommunikationsministern för svaret. Det är glädjande att få ett svar som innebär att det istort sett blir en utjämning av de banavgifter som har ansetts vara ett avhindren för godstransporter även på länsjärnvägarna. Men när det gäller den handel som åsyftas i frågan kan mansäga att det näst sista tåget redan gått. av godstransporterna hardragits undan genom att SJ helt enkelt har "prisat ut sig" i fråga omfrakterna. Detta är ett ganska stort bekymmer. Enligt mitt förmenande är detförödande då SJ driver denna prispolitik. då transportrådet,och trafikverken har fått i uppdrag av regeringen att ta framlångsiktiga investeringsplaner, prisar SJ ut sig när det gäller de här spåren. Vi måste nu se tiU att lindra de verkningar som dettainnebär. Man skall vara medveten om att 40 arbetstillfällen i en kommun somArvidsjaur motsvarar en Kockumskris i avseende 12 000 arbetstillfällen -sett i förhållande till invånarantalet. Här måste det till regionalpolitiska insatser. Man måstegå in med offertstöd för att driva järnvägen under någon övergångsfid i syfteatt lindra verkningarna. Jag hoppas att regeringen ser det här problemet med sammaögon som de kommuner i som berörs. Och jag utgår från att jag fårnågon form av utfästelse om att man kommer att följa frågan. Om timmertransporterna från inland Jag är nogsamt medveten om det här problemet.Nu är det i och för sig inget nypåkommet problem. Transporterna pä järnvägenhar på den här sträckan gått med dåligt ekonomiskt underlag, såsituationen är inte i och för sig en följd av det senaste trafikpolitiskabeslutet. En' svårighet i den här bilden är ju geografin. Om manfittar på järnvägsnätet i det område som fråga berör, så kan mankonstatera att järnvägen tyvärr innebär en väsentligt längre transportsträckaän vad som kan erbjudas vid lastbilstrafik. Även när SJ ger ett anbud som perton och kilometer är betydligt lägre än vad som erbjuds vid lastbilstrafik,blir ändå totalkostnaden högre. hoppas jag att den översyn av banavgifterna, somregeringen nu har bett göra, skall medverka till att stärka SJ:skonkurrenskraft pä olika sträckor. Vilken effekt det kan ha på de transportersom fräga berör kan jag för dagen inte bedöma. Men som komplettering till mitt fidigare svar, och somsvar pä nu ställda fråga, vill jag säga att det är självklartatt regeringen noga följer effekterna ur regionalpolitisk synpunkt. Vi fårsedan i ett vidare sammanhang pröva vilka åtgärder som kan bli erforderliga. Anf.20 (): Jag tackar för den kompletterande upplysning jag fick avkommunikationsministern. I min inledning sade jag att den här utjämningen avbanavgifterna naturligtvis kommer att bidra till att förbättra möjligheterna.Men jag är rädd för att den frågan blir aktuell i kommande diskussioner, därarbetsmarknadsministern måste ta det ansvar som man normalt fär ta i sådana härsituationer. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på fråga 1988/89:465 om inrikesflygets expansion 21 Kommunikationsminister : Herrtalman! RagnhildPohanka har frågat hur avser att agera för attförhindra en fortsatt expansion av flygtrafiken och för att föra över resenärertill mer miljövänliga och resurssnåla transportmedel. Inrikesflyget och särskilt regionalflyget har ökat snabbtunder . Orsakerna är flera. Samlokaliseringen av inrikesflygettill , utvecklingen av linjenät samt olika rabattformer är någraexempel. Tillgången fill flygplatser även på mindre orter har också bidragittill utvecklingen. Det ökande passagerarantalet är, som jag ser det, ett klartuttryck för att flyget uppfattas som ett konkurrenskraftigt och effektivttransportmedel. Genom den samverkan som finns mellan SAS, Linjeflyg ochregionalflygbolagen har också de mindre orterna i landet fått en klartförbättrad trafikförsörjning. I de regioner som tidigare saknat tillgång tillsnabba och effektivatransporter har detta naturligtvis haft stor betydelse för den regionalautvecklingen. Ett viktigt inslag i regeringens trafikpolitik är attvarje transportslag skall bära sina egna samhällsekonomiska kostnader. Som ettled i dessa strävanden kommer en miljöskatt för inrikesflygtrafiken attinföras. För att erbjuda resenärerna ett konkurrenskraftigt och miljövänligttransportalternativ planeras en utveckling av snabbtägsförbindelser pä vissasträckor. Med ett rättvisande trafikpolitiskt kostnadsansvar som grund är detsedan den enskilde resenären som fritt skall kunna välja mest lämpligtransportlösning. 22 (): Jag tackar kommunikafionsministern försvaret, men jag är inte speciellt nöjd. Flyget kräver ungefär tio gånger mer energi perpassagerarkilometer än tåget. Om tågen är fulla, blir skillnaden ännu större.Den skatterabatt som flyget har tycker jag att man skulle sluta ge. Om jag varkommunikationsminister, skulle jag inte kunna sova gott - med tankepå den kunskap som finns om trafikens skadeverkningar och den prognos förtrafikutvecklingen som föreligger. Okänsligheten för folkopinioner finns också med i bilden,t.ex. när det gäller vägbygget på . Men andra platser kan ocksånämnas som det inte har talats om särskilt mycket i massmedia. Om man vill uppnå effekter, behövs det ekonomiskastyrmedel. Låt det exempelvis vara samma skatt på flygbränsle som påeldningsolja för bostäder! Den miljöskatt som kommer är ganska obetydlig. Ge SJutvecklingsstöd och låt bli att ge flyget skattebefrielse. Om vi vill uppnå effekter beträffande miljön - och det ärav nöden , eftersom läget är krisartat med tanke på den miljöförstöringsom pågår -måste vi också vara villiga att satsa pengar. Sänkta priser inom SJ, höjdaskatter i luften och höjda bensinpriser på vägen skulle till en del vara enlösning på problemet. Det gäller ju att få människor att välja rätttrafikmedel. Det är viktigt för naturen och för framtiden. Enligt skulle jag sovadåligt. Det har jag hört tidigare när jag var invandrarminister. Men jag trorinte att man gör ett bättre jobb i regeringen om man sover dåligt pä nätterna. Det handlar här om svåra avvägningsfrågor. Denförmyndarmentalitet som ger uttryck för tycker jag ärutomordentligt betänklig. säger att kommunikafionsministern ärokänslig för folkopinioner. Men jag är nogsamt medveten om att det när detgäller vägbygget på finns en stark folkopinion för detta vägbygge.Likaså finns det en stark opinion i de regioner där avstånden är stora för skall få tillgång till regionalfiyg. Jag råkar själv bo i en kommun där man harkämpat för att få ett regionalflyg. Tack vare min företrädares insatser kundestöd ges för ett regionalflyg som sträcker sina tentakler in i Västerbottensinland. 2 protokoU 1988/89:72 - 73 övertygad om att det finnsen stark opinion för den insatsen - för övrigt en mycket viktigregionalpolitisk insats. Är emot att man i avlägsna delar avlandet får tillgång fill det snabba och effektiva kommunikationsmedel somflyget utgör? Vidareär vi medvetna om de miljöproblem som hör ihop med flyget liksom med en hel delandra kommunikationsmedel. Det gäller att rena vid källan, som harsagt. Miljöskatten är till för att sfimulera och pressa på, så att flygbolagenutvecklar renare motorer. På det sättet medverkar man till en minskning av denegativa miljöeffekterna. Vi har redan sett resultat när det gäller sådanainsatser. 24 (): Det är inte min önskan att kommunikafionsministern skall sova dåligt.Jag sade bara att jag skulle göra det - och det är litet skillnad. Jagger inte alls uttryck för någon förmyndarmentalitet. har ju flygetsubventionerats genom skattelättnader och olika rabatter. Flygplatsernaunderstöds kommunalt och regionalt. Jag tycker att flyget skall bära sina egnakostnader. Om flyget fick göra det, skulle antalet flygresenärer genast blimycket mindre. Under en fid kunde man subventionera den miljövänliga trafik somSJ har. Miljöskadornaborde räknas in i priserna. Då skulle SJ hamna i ett mycket bättre läge änandra trafikslag. Någon förmyndarmentalitet är det alltså inte fråga om. Men omandra får bära sina egna kostnader, skall också flyget göra det. 25 Kommunikafionsminister : Herr talman! I och med den nya trafikpolitiken vägsmiljöeffekter och miljökostnader in i bilden för olika trafikslag. Enutveckling är på gång när det gäller järnvägstrafiken. Via satsar manpå infrastrukturutvecklingen. Vidare finns det ett nytänkande inom SJ. Låt ossstödja detta! Men säg inte att människor i avlägsna delar av landet inte skallfå tiUgång till en snabb och bekväm flygförbindelse! Anf.26 (): De som bor i avlägsna trakter här i bör naturligtvisprioriteras när det gäller användandet av flyget. Men expansionen t.ex. avflygplatsen i min hemstad - man räknar med en tredubbling fram fill -ärganska häpnadsväckande. I stäUet kunde man ju satsa på järnvägen. Man skullekunna åka tåg till på eller ännu , omjärnvägen utvecklades. Närman stryper en älvs bifloder, sinar huvudfåran. stryper man allabijärnvägar. Då stryps trafiken och då minskas antalet passagerare ganskaordentligt på de huvudbanor som man satsar på. Överläggningenvar härmed avslutad. 11 § Svar på fråga1988/89:472 om SJ:s avgiftspolitik BirgittaHambraeus har, med hänvisning fill de skilda banavgifter som finns förspårutnyttjandet för olika bandelar, frågat mig om jag vill verka för enavgiftspolifik som gynnar järnvägstrafiken i hela landet. Låtmig först förklara att de banavgifter som SJ betalar enHgt den s.k.vägtrafikmodellen innebär en väsentlig kostnadsavlastning för järnvägstrafiken.I jämförelse med tidigare ordning, där SJ självt hade ansvaret för bannätet,får SJ en kostnadsavlastning värd ca . SJ och andratågföretag kan därmed få mer likvärdiga konkurrensförutsättningar i jämförelsemed vägtrafiken, som järnvägstrafiken kan utvecklas därförutsättningar finns. Medhänsyn till att avgiftssystemet är helt nytt följer regeringen nogakonsekvenserna för tågtrafiken. Regeringen är också beredd att enligtriksdagens trafikpolitiska beslut vidta de korrigeringar som kananses erforderliga. Som jag tidigare nämnt här i kammaren har även regeringensom ett led i detta arbete uppdragit ät att se över avgifternai syfte att främja regional balans. 28 (): Jag ber att fåtacka kommunikationsministern för svaret. Jag är mycket nöjd med att regeringeni dag har gett uppdraget att se över avgifterna i syfte att främja enregional balans. Riksdagensrevisorer lyssnade pä generaldirektören för . Denne berättadeatt det inte har gått att vinna någon förståelse för de olika prisklasserna.Människor kan inte förstå att de skall betala betydligt mer för att åka på endålig bana, som det nu verkar. fick ju till stånd en minskning avantalet klasser från tre till två. Men ville redan vid det fillfälletatt det skulle vara en närmast symbolisk avgift. Man skulle inte ta mycketbetalt för själva banutnyttjandet. Vägtrafikmodellen är inte helt genomförd pådet sättet. Man betalar ju inte mer skatt när man åker med lastbil på dåligavägar än när man åker på bra vägar. Fårjag fråga: När kan förväntas komma med en rapport till regeringen såatt det kan bli en ändring? Som det nu är hotas trafiken i stora delar avlandet därför att det blir så fruktansvärt dyrt. har t.ex. fåtthöjda kostnader, och det rimmar illa med det som kommunikationsministernsäger, dvs. att det hela skall förbilligas - SJ har alltså fått 1 miljardkronor mindre i utgifter. Ändå är det nu betydligt dyrare att åka på sådanabanor som . Vidare fick vi häpnadsväckande uppgifter frånchefen för i mellersta regionen, som menade att det var sexgånger så dyrt att åka på Västerdalsbanan som att åka på banan mellan Uppsalaoch . Det råder en viss förvirring, och jag vore tacksam för ettklarläggande. 29Kommunikationsminister : Herr talman! Jag utgår från att mycket snabbt kanutföra det uppdrag som regeringen har gett. Jag kan bara försäkra attkommunika- tionsdepartementet inte pånågot sätt kommer att fördröja en justering av prisrelationerna i vad gällerbanavgifterna. 30 (): Jag är tacksamför det. Generaldirektören för sade också att han trodde att detskulle bli en avgift framöver. Får jag dä fråga om den kan tänkas bli lägre.Vad är det annars som gör att det, trots att detta var tänkt att underlätta förtrafiken, nu blir dyrare att använda banan? Kan möjligen den översyn som pågårbidra till att det blir billigare i framfiden? 31 Kommunikationsminister : Herr talman! Det uppdrag som har fått tar sikte på attdet skall göras en justering så att avgifterna blir likvärdiga, enligtvägtrafikmodellen. Men jag utgår från att det totala samhällsekonomiskautrymmet är oförändrat. 32 (): I riksdagenstrafikpolitiska beslut var vi mycket måna om att det skulle vara enregionalpolitisk tanke i kommunikationspolitiken, och det kan dä inte varariktigt att man tar mer betalt i glesbygdsområdena och motiverar det medsamhällsekonomi. Samhällsekonomin måste vara betydligt bredare än att man baraser till vad själva banunderhållet kostar. Betydelsen av att ha kvar enjärnvägslinje över hela måste också tas in. Är kommunikationsministernberedd att lägga sådana aspekter även när det gäller taxesättningen? 33 Kommunikationsminister : Herr talman! Jag har tydligen uttryckt mig olydigt. Jag försöktesäga att justeringen skall ske med målet att taxan skall utjämnas, så att detinte skall vara dyrare att köra på en glesbygdsbana än på stambanan. Men dentotala intäkten från banavgifter måste ändå vara densamma. Utjämningen innebärinte en total minskning av de intäkter som kan få av banorna. 34 (): Jag är nöjd medatt det inte blir så att glesbygden drabbas värre än resten av landet. Men jagvill fortfarande ha svar på frågan: Är det inte egendomligt att det, trots vill underlätta för SJ, har blivit dyrare att åka på banorna? Vad är detsom har inträffat som har gjort att det är dyrare trots att det gessubventioner? Det talas alltså om . Överläggningenvar härmed avslutad. 12 § Svar på fråga1988/89:473 om SJ:s godsfraktpolitik 35Kommunikationsminister : Herr talman! har, med hänvisning filluppgifter att SJ erbjuder sina kunder pengar för att de skall låta bH atttrafikera vissa järnvägssträckor och istället frakta på lastbil fill större järnvägsstationer, frågat mig omregeringen avser att vidta några åtgärder. Jaganser det viktigt att järnvägens godstrafik kan utvecklas långsiktigt genom atterbjuda effektiva transporter till konkurrenskraffiga priser. För detta talarinte minst målet om en god miljö. En sädan utveckling ställer, som ocksåbetonats trafikpolitiska beslut, krav pä nya transportlösningar,som kombinerade lastbils- och järnvägstransporter. För att främja dennanödvändiga omstrukturering så att SJ:s godstrafik kan vidareutvecklas på ettsätt som tillgodoser kundernas krav har SJ möjlighet att ge särskildatransportbidrag. Syftet med denna ersättning är att förmå kunderna att välja enkombitransport i stället för att övergå till landsvägstransport hela sträckan. Jaganser mot denna bakgrund att jag inte har anledning att vidta någon åtgärd medanledning av frågan. 36 (): Jag ber att fåtacka kommunikationsministern ocksä för detta svar, som jag inte är lika nöjdmed. Detär så att husfabrik i och Vikasägen har fått ett erbjudandeatt låta bli att använda de spår som gär intill deras fabriker och i ställetköra med lastbil och lasta i . De skulle alltså härmed undvika den banasom går över ner mot och i stället ta lastbil till ochlasta där i kombitrafik. Det kan inte vara ett sätt att ordna mer miljövänligatransporter. SJ är uppenbart ute efter att lägga ner vissa järnvägssträckor ochta undan underlaget för dem. JagviU fråga kommunikafionsministern: vi inte se till att får iuppdrag att också marknadsföra de banor som finns? Man skall inte utgå frånnuläget och lägga ner de banor som inte används så mycket . Detsker inte någon marknadsföring ute i glesbygden för de mänga smä företagen.Däremot säger att man har goda kontakter med sina stora kunder. Det ärganska lättjefullt - det är enkelt att ha kontakter med några få kunder. Har demånga små kunder som finns utmed en svag bana verkligen erbjudits stickspår?Har SJ erbjudit sina tjänster? Är kommunikafionsministern villig att undersökadetta och ge sitt stöd? Dessutom vill jag berätta att generaldirektörenblev häpen och chockerad över dessa uppgifter när han träffade riksdagensrevisorer, och han lovade att ta kontakt. Han menade att detta inte är iöverensstämmelse med SJ:s policy. Även om kommunikationsministern inteingriper, hoppas jag att just detta fall skall bli löst. 37Kommunikafionsminister : Herr talman! Jag undrar om vi inte är på väg in på ettstickspår, om vi här i kammaren skall diskutera hur godstransporterna på varjesträcka i detta land skall gå. Principenmåste vara att SJ också skall utveckla en godstrafik som är rafionell och somgör att SJ konkurrenskraftigt kan marknadsföra sina tjänster. Om alternafiven är att hela transporten gär med lastbil helasträckan eller att det görs en uppsamling efter en kortare Om en politisk för J landsvägstransporttill vissa terminaler och transporten går vidare på järnväg, är väl det senarealternativet bättre, både från utgångspunkt och medhänvisning till en allmän, god hushållning med resurser och en godmiljöpolitik. 38 (): Jag kan hålla med kommunikationsministern om att det förett företag som ligger långt frän järnväg och som har vant sig vid att åkalastbil hela vägen är mycket bra om SJ kan erbjuda kombitrafik, där företagenfär lasta vid de järnvägar som finns. I detta fall gäller det emellertid en befintligjärnvägssträckning, och det är inte fråga om några småsnuttar. Det är bl.a.sträckan , som har diskuterats mycket, och sträckan över ,dvs. gamla Bollnäsbanan via . Där används spåren , men då går SJut och säger: Ni får . per vagnslast om ni undviker de spåren och istället lastar i . Jag tycker inte att vi är inne på något sfickspår. Vad jagville ha svar på var: Hur kommer det sig att SJ inte går ut och marknadsför despår som finns? Det är ju långa sträckor som SJ bara ger upp. Man ser till attdra undan underlaget för kommunikationerna i stället för att försöka satsa pådem. Överläggningen var härmed avslutad. 13 §Meddelande om svar på interpellation 1988/89:126 39 Kommunikafionsminister : Herrtalman! Med hänvisningtill riksdagsordningen vill jag meddela att interpellation 1988/89:126 om densvenska kustsjöfartsflottan, som ställts av , inte kanbesvaras inom den föreskrivna tiden på grund av resor. Jag har kommit överensmed interpellanten om att besvara denna interpellation . 14 § Svar på fråga 1988/89:441 om en för har, med hänvisning tilldiskussionen om ekonomiska förutsättningar och det nyligeninträffade haveriet med det första provflygplanet, frågat mig om jag är bereddatt tillsätta en politiskt sammansatt , som inte begränsar sigtill att enbart diskutera utan också tar hänsyn till ekonomiska och andratekniska förutsättningar för projektets genomförande. Jag vill inledningsvis understryka att i enlighet medriksdagens beslut följs detta projekt upp och kontrolleras med stornoggrannhet. 1 den proposition om det militära försvaret som lämnastill kommer att noggrant redovisas. Haverietmed det första provflygplanet utreds av . När arbeteti kommissionen har slutförts hoppas jag att vi har erhållit full klarhet iorsakerna till haveriet. Regeringenuppdrog åt att senast iår belysa vilka tekniska, fidsmässiga och ekonomiska konsekvenser som haverietmedför. skall också ha klarlagtekonomiska frågor och övriga villkor inför ett eventuellt beslut under år 1991om fortsättning. Regeringen har vidare uppdragit åtmaterielverket att bevaka att statens kostnader minimeras, om vi väljer attavbryta projektet. Jagavser också att forfiöpande på lämpligt sätt informera riksdagensförsvarsutskott och försvarskommitté om läget i . LarsWerners partikamrater deltar i såväl försvarsutskottets som försvarskommitténsarbete och ges därmed god insyn i . Med den uppläggning av detfortsatta arbetet som regeringen har valt menar jag att allsidigtkommer att kunna belysas och bedömas. Jag anser därför inte att en politisktsammansatt kan tillföra den fortsatta hanteringen avJAS-projektet något nytt. Omen politisk för JA 41 (vpk): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag tolkar i viss mening innehålletsom positivt. Svaret visar att regeringen inte är opåverkad av de olikatveksamheter som förekommit kring . Jag tänker inte i första handbara på det inträffade haveriet, utan i ännu högre grad på hela dendiskussion som förts om projektets kostnadsutveckling. Jag tror nämligen attdet vore mycket farligt om man fastnade i en mycket begränsad diskussion omstyrsystemet när problemen är mycket vidare än så.