prot · GC0955 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:55 1 § Justerades protokollen för . 2 § Meddelande om ändrad tid för vissa kammarsammanträden Jag fär meddela att i den gällande planen för kammarenssammanträden den 10 januari-den 10 mars 1989 har tidpunkterna ändrats för a) till , b) inledningenav av allmänpolifiska debatten till . 3 § Meddelande om antalet motioner avlämnades under den allmänna motionstiden sammanlagt3 276 motioner. Åtskilliga av dessa innehåller förslag i skilda ämnen, somskall behandlas i olika utskott. Sådana mofioner måste därför delas ochföranleder ytterligare ett antal motioner. Det slutliga antalet mofioner harberäknats fill ca 3 700. Motsvarande siffra för var 3 271. Dettainnebär en ökning med . Samtliga motioner bordläggs vid kammarens sammanträde den1 februari och hänvisas till utskott vid sammanträdet . 4 § Till kammarkansliet hade inkommit följande ansökan omentledigande: Av lojalitet motkonstitutionsutskottet och samt med hänsyn till begär jaghärmed mitt enfiedigande. Framställningen bifölls av kammaren. Meddelandeom antalet motioner under den allmänna motionstiden Anmälan om kompletteringsval till utskott 5 §Anmälan om kompletteringsval till utskott Talmannen meddelade att miljöpartietde grönas riksdagsgrupp som suppleant i socialförsäkrings- ochutbildningsutskotten under sjukledighet anmält hans ersättare . Om som ett metallurgiskt centrum suppleant i socialförsäkringsutskottet My () suppleant i utbildningsutskottet My () 6§ Svar på fråga 1988/89:388 om som ett metallurgiskt centrum har frågat mig om jag ärberedd att vidta åtgärder så att Svenskt Stål AB:s uppbyggnad av ettmetallurgiskt centrum i inte äventyras. nuvarande inriktning lades fast i den strukturplanen enig företagsstyrelse beslutade om . En koncentration av metallurgiskaverksamhet skulle ske till de malmbaserade stålverken i och ,medan det skrotförsörjda elektrostålverket i skulle läggas ned.Samtidigt fattade styrelsen beslut om en investering i en nystränggjutningsmaskin i för 350 milj .kr. Härigenom övertar stålverket iLuleå en större del av ämnesförsörjningen till tunnplåtsverksamheten iBorlänge. Uppgörelsen mellan och innebär attSSAB skall leverera råstål fill . Härigenom realiseras entanke om leveranser av stålämnen från till dåvarandeSKF Steels anläggningar i och . Till följd av övertagandetkommer dessutom att investera i en skänkugn för 150 milj. kr. Enbetydande del av råstålet kommer därigenom att förädlas fill högre kvaHteter äntidigare. Luleås ställning som metallurgiskt centrum stärksytterligare i och med den totala renovering av koksverket som nu genomförtill en kostnad av över 300 milj. kr. Sammantaget betyder detta att det i Luleåkommer att finnas en rad vikfiga komponenter för en kvalificeradstålframställning: närhet till världsledande järnmalmspellets, ettnyrenoverat koksverk, en avancerad stålmetallurgi samt två stora och krävandekunder i form av och Tunnplåt. nämner i sin fråga även ett antalarbetsuppgifter som han antar kommer att flyttas från . Det rör sig här,såvitt jag erfarit från företaget, om ett fåtal tjänster, och ingen av dessa ärdirekt kopplad till möjlighet att upprätthålla den metallurgiskakompetensen i . Min slutsats blir därför att Luleås ställning sommetallurgiskt centrum inom ingalunda är hotad, tvärtom har den väsentligtstärkts . 4 (): Jag får börja med att tacka industriministernför det positiva svaret på min fråga. Bakgrunden är i korthet att det under en ganska lång tidhar rått en rätt stor oro bland de anställda vid i överutvecklingen. Man har upplevt att allt större delar av produktionen minskar sinförädling. finns det en oro för att företaget skall börja flytta bortbetydande delar ur administrationen. Av industriministerns svar på min fråga kan jag dockkonstatera att detta gäller ett fåtal tjänster, och ingen av tjänsterna ärdirekt kopplad till möjlighet att upprätthälla den metallurgiskakompetensen i . Det är mycket positivt. Låt mig bara avslutningsvis också få koppla detta svarfill min tidigare fråga och säga att det vore intressant om industriministern idetta sammanhang kunde ge sin syn på de förädlingsprojekt som diskuteras förnärvarande. Jag tänker framför allt på projekten inom , som berörvanadinåtervinning och s.k. kallformning vid företagets produktion. 1988/89:5526 januari 1989 Med anledning av frågavill jag säga att båda dessa projekt, vanadinprojektet och kallformningen, förnärvarande är föremål för utvärdering och utredning inom företaget. Det är för tidigt att säga någonting om detta. 6 (): Låt mig då bara slutligen komma medönskemålet att man skall driva på hanteringen av dessa projekt, så att vi såsnart som möjligt får i gång en produktion. Det gäller då inte bara att kunnaförädla produkfionen fill stora delar, utan också att återvinna viktigalegeringsmetaller i den nuvarande rästälsproduktionen. Överläggningen var härmed avslutad. 7§ Svar på fråga 1988/89:351 om biståndet till har frågat utrikesministern omSverige kommer att dra in biståndet till samt om kommer attstödja Östfimors rätt till sjävbestämmande i FN. Frågan har överlämnats tillmig för besvarande. Beträffande biståndsfrägan kan sägas att de planer somberedningen för internafionellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) hadehösten 1987 att lämna en u-kredit aldrig genomfördes. Frågan om framfidau-krediter till saknar aktualitet. 1988/89:55 Sverigehar aldrig accepterat annektering av och vi 26januari 1989 har uttalat att vi är för befolkningens rätt tillsjälvbestämmande. stöder FN:s generalsekreterare i dennesansträngningar att söka nå en förhandlingslösning med och . 8 (): Jag ber att fåtacka för svaret. Jag lämnade denna fråga pä årsdagen av invasionav . Attsvaret har blivit fördröjt beror bl.a. på mig och på tekniska svårigheter. Detsom har hänt på är att ett folkmord har skett. Man räknar med att 200000 människor har dött till följd av ockupationen. Det motsvarar närmare entredjedel av ursprungsbefolkningen. skrev av de amerikanskasenatorerna ett brev om fill utrikesminister . I brevetkunde man läsa om en ny indonesisk militär offensiv, grova kränkningar avtimoresernas mänskliga rättigheter, summariska avrättningar,folkomflyttningar, matbrist och tvångssteriliseringar. Sverigebrukar betraktas som ett land som värnar om de små folkens rätt tillsjälvbestämmande. Men vad har vi gjort? Jo, vi har förnekat dem. Vi har inteställt upp på självbestämmande för folk. Det beror delvis påvapenexporten, som valt att figa ihjäl, den vapenexport som går fillIndonesien, till militärdiktaturen. 1981slutade stödja Östfimors rätt fill självbestämmande i FN:sgeneralförsamHng. 1984 besökte diktator att diskutera "affärer". 1987 fattades ett beslut att lämna 20milj. i bistånd tiU . meddelar nu att dettabistånd inte kommer att lämnas. Att vapenexporten försvårar svenskt fredsarbeteerkände i ett tal om vapenexport i den 5 april 1988.Pierre medgav i tidningen att kommit påkant med Fretilin, dvs. befrielserörelsen i Östfimor. Mankan inte på en gång räcka kniven till mördaren och med tyngd predika fred i FN.Allt hänger ihop, och regeringen bör ta konsekvenserna och avveckla allvapenexport och allt bistånd till sä länge rätt tillsjälvbestämmande ej förverkligas. Jag frågar därför: Var det för att det lågsvenska ekonomiska intressen bakom som detta bistånd stoppades? Var det förenatmed vissa villkor, ? U-krediten till har diskuterat tidigare. Denföljde dåvarande regler för u-krediter. BITS fattade ett beslut som sedanaldrig kom till genomförande, helt och hållet av kommersiella skäl. Vihar ett litet biståndssamarbete med . Det gäller framför alltenskilda organisafioner, t.ex. fackHga organisationer som ger bistånd till sinafackliga partner i . Vi har givetvis katastrofhjälp, t.ex. fillbefolkningen i östra . Jag tycker att det bistånd vi har välförsvarar sin plats. Anf.10 (): Jag fick svaret att det berodde på kommersiella intressen.Det är precis den uppgift jag har fått tidigare. Vilka kommersiella intressenär det som ligger bakom? Vilka villkor var det? Det svenska biståndet varvillkorat, och det var därför det drogs in. Dessutom frågar jag: Kommer vinågonsin att erkänna Östfimors rätt fill självbestämmande? Kommer vi att lämnau-krediter så länge inte blivit erkänt som en egen stat med demokrati? Om den svenska EG-politiken I biståndspolitiken handlar det inte bara omatt kritisera och avstä, utan det handlar ofta om att bistå och se vad mankonstruktivt kan göra. Jag tror att vi pä vissa områden kan medverka till enpositiv utveckling i , t.ex. på områden som jag har nämnt: medkatastrof stöd, när det kan behövas, med stöd fill enskilda organisationer. Detkan ocksä finnas andra områden där det kan vara vettigt med ett visst biståndssamarbete-men inte av kommersiella skäl, som säger, utan därför att man skallåstadkomma en utveckling. Det jag menade med "kommersiell" i dettasammanhang var att de företag som var inbegripna i diskussionen om den förrau-krediten av kommersiella skäl drog sig undan. Det är alldeles klart att vi är för rätten för östraTimors folk att självt ta ställning till sin framtid. 12 (): Vi vet att ingen har rätt att komma in i Östfimor. som står för de mänskliga rättigheterna har haft en chans attkomma innanför gränser. 8 av de 13 provinserna har öppnats. Jagundrar då hur man skall kunna göra detta bistånd rättvist? Vilka är det som fårunderstöd? Vilka är det som facket går in och stöder? Vi vet att människornaförpassas till byar, tvångsförflyttas. Vi vet att människor tvångssteriliseras,att man håller på att dräpa en urbefolkning. Men hur vet vi att biståndetkommer till rätt människor, när vi inte ens har insyn i landet? Överläggningen var härmed avslutad. 8§ Svar på fråga 1988/89:390 om den svenska EG-politiken Per har frågat mig om min syn påkommissionspresidenten tal i , och dettamot bakgrund av mina kommentarer om den svenska Europapolifiken i intérpellationsdebattenden . eftersträvar ett brett samarbete omfattande allaområden utom utrikes- och säkerhetspolitiken. Vi måste i dettaintegrationsarbete vara beredda att både ge och ta. Men låt mig än en gång slåfast: Vi kommer inte att acceptera någon social nedrustning, försämrad miljö,minskat konsu- Om den svenska EG-politiken mentskydd,urholkad arbetsrätt, eftergifter på jämställdhetsomrädet eller försämradearbetslivsvillkor. Det är viktigt att hålla i minnet att den anpassning somnu pågår inom EG innebär en anpassning till högre skyddsnormer påarbetsplatserna, till bättre arbetsmiljö, till förstärkt konsumentskydd ochbättre arbetsvillkor. Inget medlemsland skall behöva sänka sina normer. president föreslår i sitt tal införEuropaparlamentet en mera strukturerad relation mellan EG och EFTA. Hanföreslär också en gemensam beslutsordning och gemensamma administrativa organ.Delors klargör att samarbetet skulle täcka de ekonomiska, sociala, finansiellaoch kulturella fälten. Han förutsätter dessutom gemensamma regler på en radolika områden över vilka EFTA-länderna kan fä ett inflytande. Liksom viunderstryker han betydelsen av att EFTA-samarbetet stärks som ett led iintegrationsarbetet. Utifrån de mål som ställt upp anser jag att detfinns all anledning att välkomna Delors förslag. Förslaget ligger i linje meddet breda anslag som förordat. Därmed öppnas mycket intressantaperspektiv för EFTA-länderna. 14PER (): Jag tackar försvaret. Som en vänligt stämdmänniska skulle jag kunna tolka det positivt, nominellt. De löften som ges isvaret omöjliggör nämligen EG-anpassning på det sätt som regeringen har tänktsig. Lät mig ta tvä exempel och begära besked. Som regeringen säkert vet har arbetarskyddsstyrelsen sagtatt en anpassning till EG-reglerna beträffande lösningsmedel skulle medförakraftiga försämringar i arbetsmiljön. Kan jag tolka det som att regeringen kangarantera att någon EG-anpassning beträffande användningen av lösningsmedelicke kommer att ske? Arbetarskyddsstyrelsen har också sagt att EG:sbestämmelser när det gäller asbest avviker så markant från de svenska att någonEG-anpassning inte bör ske. Kan jag tolka detta så att vi kan utgå frän att detinte blir någon EG-anpassning när det gäller asbest? När det gäller förslaget om förbud mot bestrålning avlivsmedel berättar tidningen att ett svenskt totalstopp kankomma att uppfattas som ett tekniskt handelshinder. Om detta säger ensekreterare på att han hoppas att EG anpassar sig tillSverige, så att skall slippa anpassa sig till EG. Men om EG inteanpassar sig till , kan man då utgå från att kommer attgenomdriva förslaget om förbud mot bestrålade livsmedel oberoende av vad EG göroch om EG reagerar surt? Blir det då ingen EG-anpassning på det området heller? EG-motion är full med konkretaexempel på vad en EG-anpassning skulle innebära. Nominellt sett betyderstatsrådets svar att yrkandena i dessa motioner skall bifallas och att det intekan bli fråga om någon EG-anpassning. Men jag är också rädd för att statsrådetinte riktigt förstår vad EG är för något. Därför vill jag ställa en fråga. -Delors talade ju om gemensam monetär politik: Kommer att behålla enriksbank? KommerSverige att behälla den svenska kronan? Kommer att ansluta sig till EMSeller behälla sin finansiella autonomi? Efter det att fattade sittprincipbeslut om riktlinjerna för det europeiska integrationsarbetet tillsattesett antal arbetsgrupper i . Dessa arbetar i nära samförståndmed ämbetsverk, fackliga organisationer o.d. Regeringen skall inom dennärmaste fiden få en redovisning från de olika arbetsgrupperna om hur Sverigeligger till i förhållande till EG när det gäller lagsfiftning, riktlinjer ochHknande. Ambitionen är att regeringen till den handelspolifiska debatten skallha en vitbok färdig där det på olika områden framgår var står, hurlångt har kommit och på vilka områden det behövs förhandlingar. Innandess är jag inte beredd att gå in i en diskussion om det som Per såvittjag förstår sysslar med, nämligen arbetsmaterial. 16 PER (): Det är mycket hemlighetsmakeri i regeringensEG-politik. I det hemliga diskuterar regeringen med framförallt representanter för näringslivet och några fackliga företrädare men intemed företrädare för miljörörelsen, konsumentrörelsen och övriga folkrörelser.EG-rådet har haft sammanträde, men vad som där hände är icke offentligt. Jagskulle vilja ställa en fråga om detta - det gäller vad som hände i går: beredd att medverka till att detta oerhört centrala råd i svenskpolitik inordnas under sedvandliga offentlighetsprinciper? Sedan vill jag ta upp det som vi diskuterade tidigare. Omarbetarskyddsstyrelsens analys är riktig måste väl en EG-anpassning innebäraen radikal försämring när det gäller lösningsmedel och asbest? Varför skallstatsrådet vänta till den handelspolitiska debatten med att ge besked? Hon harju gett ett allmänt principbesked. begär jag en specificering och entolkning. Kan vi lita på att förslaget om förbud mot bestrålning av livsmedelgenomförs och att det inte blir någon EG-anpassning när det gällerlösningsmedel och asbest? Jag tror att det är väldigt mänga löntagare ute på arbetsplatsernasom är intresserade av att snart få veta detta. Om den svenska EG-politiken Regeringen har inget hemlighetsmakeri för signär det gäller handläggningen av Europapolitiken. Regeringen gör redovisningari olika sammanhang, inte bara här i . Regeringen har överläggningarmed olika intressenter för att kunna vara förankrad i sitt arbete och för attkunna ge information. Detta gäller både Europapolitiken och annat. Jag sade tidigare att ett beredningsarbete pågår. Även idetta arbete skall olika intressenter få komma till tals. Det måste också varafillåtet för regeringen att få se pä materialet. Och innan regeringen harfattat ett beslut kan jag inte stå här i kammaren och tala om, vilketeventuellt beslut regeringen kommer att fatta. 18 PER (): Det är trevligt att mänga olika rörelser skall höras. Får jag då fråga:När har miljörörelsen hörts, eller när skall den höras? När har konsumentrörelsenhörts, eller när kommer den att höras? Detsamma gäller många andra folkrörelsersom inte sitter i det hemliga rådet. Vad är det som hindrar regeringen från attoffenfiiggöra anteckningar eller protokoll från rådet för Europafrågor? Detvore väl ett led i denna öppenhet om regeringen gjorde det i stället för attsitta och tala med Wallenbergpojkarna bakom lyckta dörrar. Det skulle varaintressant att få ett klart svar på detta , eller skall regeringenfortsätta med det som faktiskt är ett hemlighetsmakeri i en fråga som ärövergripande och central för hela den svenska framfiden? Får vi fillgång tillmaterialet från rådet för Europafrågor? Överläggningenvar härmed avslutad. 9 § Svar på fråga1988/89:357 om koldioxidutsläppen från biltranken 19 Miljö- ochenergiminister : har frågat kommunikationsministern vilka åtgärder hantänker vidta för att mål om begränsning av koldioxidutsläppen skalluppfyllas. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skallsvara på frågan. Människanspåverkan på klimatet är en av vär tids allvarligaste miljöfrågor. Det gällersåväl utsläpp av koldioxid som av andra klimatpåverkande gaser, exempelvis CFC.Det är därför nödvändigt att vi minskar våra utsläpp av dessa ämnen så snartoch så mycket som möjligt. Vigenomför nu en snabb avveckHng av CFC, som kraftigt kommer att minska värpåverkan pä klimatet. Regeringen har gett naturvärdsverket i uppdrag attsammanställa dagens kunskap om klimatförändringar. Verket skall också beskrivamöjliga åtgärdsstrategier. Detta uppdrag skall redovisas iår. Redannu kan vi konstatera att det krävs kraftfulla åtgärder för att klara det målför begränsning av koldioxidutsläppen som satte upp . Detgäller såväl energiområdet som trafiken. Densnabba ökning av vägtrafikens koldioxidutsläpp som skett kaninte fortsätta. Därför är det nödvändigt med en utveckHng mot mer bränslesnålaoch miljövänliga fordon. behövs en ökad användning av ahernafivadrivmedel. Vi bör redan nu lägga fast de krav som fill skall drivafram rena fordon och rena drivmedel. Mendessutom krävs en omställning av trafiksystemet. Energisnåla och miljövänHgatransportmedel bör stimuleras. Varje trafikgren skall bära sinasamhäUsekonomiska kostnader. Regeringen föreslog trafikpolitiskaproposition en rad åtgärder för att förbättra järnvägstrafikens möjligheter ochför att påskynda utvecklingen av miljövänlig kollektivtrafik i våra städer. Jagvill slutligen påminna om att förslag till en miljöavgift på koldioxid kommeratt lämnas . ningen av en sådan avgiftutreds av en parlamentarisk kommitté. 20 (): Jag konstateraratt har satt upp ett mål som innebär att koldioxidutsläppen inte fåröka. Samfidigt kan jag konstatera att bilismen ökar och att av koldioxidutsläppen kommer från bilismen. Dessutom planeras nyakolkraftverk. Om man skall vara ärlig, vad är dä detta mål värt? Är detta mållika mycket värt som målet att minska kväveoxiderna? 1Dagens Nyheter läste jag en intervju med kommunikationsministern. Hankonstaterar där att man inte kan göra mycket åt att målen inte uppfylls.Regeringspartiet, det socialdemokratiska partiet, är faktiskt vågmästaren närdet gäller dessa frågor. Socialdemokraterna kan inte skylla på andra partier.Birgitta är miljöminister i en socialdemokratisk regering, ochsocialdemokraterna är fakfiskt vågmästare i denna kammare. Socialdemokraternakan säga nej fill motorvägen på , socialdemokraterna kan få majoritetför detta i med hjälp av och vpk. Socialdemokraterna kansäga nej till en . För detta finns det också en majoritet iriksdagen. Socialdemokraterna intar en vågmästarställ-ning. Socialdemokraternaär vågmästare t.o.m. när det gäller bensinpriset. När det gäller att minskabilismen talar i sitt svar om ekonomiska styrmedel ochutsläppsskatter. Men höj då bensinpriset. T.o.m. vpk har ju bifallit enreservation från som innebär att bensinpriset skall höjasradikalt. Socialdemokraterna kan alltså få en majoritet för detta, eftersom niär vågmästare. Gör då någonting! Ni kan få majoritet för alla dessa åtgärder,dvs. denna historiska omvändelse som statsrådet har talat om i valrörelsen. Nikan t.o.m. åstadkomma sänkta hastighetsgränser på våra vägar. T.o.m. dettafinns det en majoritet för här, om ni som vågmästare utnyttjar situationen. Ärdet bara före valet som man är så miljömedveten? Varför sätter man upp mål,? Är det bara för att det skall låta bra, eller skall man ocksåförsöka uppfylla målen? 21 Miljö- ochenergiminister : Vi sätter upp mål för att driva pä utvecklingen, och vi kommer steg försteg att skärpa dessa mål. Vi kommer också att se till att instrumenten påolika samhällsområden utformas så att man kan uppfylla målen. Det är alldelesklart, att om trafiken med användning av den teknik som vi har skulle fortsättaatt öka i samma takt som , kan inte målen uppnås. Därförmåste vi påverka utvecklingen. Det kommer vi inte heller att tveka att göra.Ett bra exempel på detta är beslutet att avveckla all användning av freoner iSverige snabbare än i något annat land. Omställningenav energisystemet styrs av miljömål, som innebär att vi på en gäng skallavveckla kärnkraften, minska försurningen och klimatpåverkan och skydda våraälvar. Omställningen av trafiksystemet styrs av samma mål. Vihar gett våra myndigheter i uppgift att på alla dessa områden ta fram underlagför de beslut som måste fattas och som kommer att innebära att Om koldioxidutsläppen från biltrafiken Förslagen kommer vi att lägga fram för steg för steg på sammasätt som . Dessutom arbetar vi internationellt för överenskommelsersom skall förändra utvecklingen. Ett bra exempel på det är det arbete som SvenHulterström och jag har bedrivit och som har lett till att vi äntligenhar ett beslut om att trafik- och miljöministrar detta år kommer attträffas. Vär mening är att det skall vara för att komma överens om gemensammaskärpta krav på trafiken. 22 (): Ja, det var mänga ord . Regeringen skallskärpa målen. Är det inte tillräckligt om ni åtminstone försöker uppfylla demål som redan finns? Min fråga till regeringen och till var hurdet mål skall uppfyllas som har fattat beslut om, dvs. ettriksdagsbeslut om att koldioxiden inte skall öka. Jag fick inte riktigt klart för mig om regeringen inseratt den är vågmästare i alla dessa frågor. Det är prat om en historiskomvändelse osv. Ni har ju chansen! Regeringen har chansen att tillsammans medandra partier i den här åstadkomma denna historiska omvändelse.Varför gör inte regeringen det? Innebär det inlägg som statsrådet hade attdet inte blir någon ? Blir det stopp för motorvägen på ?Får vi höjda bensinskatter, så att bilismen kan minskas? Statsrådet talar ocksäom ekonomiska styrmedel. Gäller det ocksä bilismen? Om socialdemokraternaställer upp finns det majoritet för detta i kammaren. 23 Miljö- och energiminister : Herrtalman! Jag lade märke till att inte alls talar om trafikkravsom innebär system- och teknikförändring. Det gör jag, och det gör den regeringoch det parti som jag företräder. Vi har infört härdaste avgaskrav pä både tunga ochlätta fordon. I mitt svar talar jag om att vi nu behöver fatta de beslut somtvingar bilindustrin att ta fram rena fordon och drivmedel till sekelskiftet.Vi har skärpt kraven på olika anläggningar som kan ge upphov till utsläpp, ochvi kommer att fortsätta att skärpa dem och på det sättet driva tekniken framföross. Vidare kommer vi att se till att vi får internationellt bindandeöverenskommelser. Annars är det vi gör i inte mycket värt. Detta ärsystem- och teknikförändrande beslut av helt annat slag än de ynkligasymtombehandlingar som talar om. 24 (): Statsrådet var inne på avgaskrav. Men var det intesocialdemokraterna och som är stoppade ett tidigareinförande av avgaskraven? Statsrådet talade i sitt svar om rena drivmedel ochmindre bensinätgång. Skall man då inte använda de ekonomiska styrmedel somfinns för att uppnå detta? Visst skall vi ha en ny trafikkultur och en nyinfrastruktur. Är det därför som det är mycket billigare att skickagods på landsväg än på järnväg? Ni måste börja denna styrprocess nu medekonomiska styrmedel och med ekonomiska lagar. Inte ökar eller förändrar