prot · GC0930 · 1988-12-31 00:00:00 — Fredoch nationeU försoning i AnL 59 () replik: Först vill'jäg svara på en fråga som ställde i sittinledningsanförande. Del gällde den eritreanska delegafion som just nu besökerSverige. Jag kan glädja med att jag, hennes råd förutan, harstämt möte med den eritrranska delegationen . För övrigt känner jagfill att de skall träffa både och , så mötet hållsfakfiskt på en högre nivå än antog. MariaLeissner menar att det är oklart om socialdemokraterna stär fast vidmajoritelstexten i betänkandet. Jag trodde inle att jag kunde uttrycka migklarare. Jag sade att detta inte på något sätt fär las fill intäkt för att vihar skrivit bort folkomröstningen. Hela saken är den att vi anser att enförhandling måste vara del första steget. Det är normall att en förhandling harett visst utrymme. Det är naturligtvis öriskvärt att den leder fram till enfolkörhröstning, men man kan också komma överens om självständighet för Eritreaén folkomröstning föriitari. Skulle vi'dä avvisa den lösningen? Nej, MariaLeissner, och , oppositionen kan vara förvissad omatt vi anser att en folkomröstning är en möjlig och en önskad lösning påkonflikten. Jagtror att inser att det inte är lyckosamt att driva frågan om enFN-kommissarie för mänskliga rättigheter i i det nuvarande läget. Jagbeskrev delta i mitt inledningsanförande, och det är väl helt klart att ommånga av motsätter sig förslaget är det ett klart misslyckande. Vihar inte för vana från svensk sida att i FN driva frågor som uppenbart kommeralt misslyckas. 1988/89:3023 november 1988 Fred och nationell försoning i AnL 60MARIA () replik: Jag vet inte om jag skall vara mer lugn ellermer orolig efter det att har försökt förtydligaställningstagandet. Först sade att en förhandlingslösninginte nödvändigtvis behöver betyda en folkomröstning i . I sitt andrainlägg sade hon att vi inte har "skrivit bort" folkomröstningen,vilket är en helt annan sak. Så avslutar med att säga attfolkomröstningen är eri möjlig och t.o.m. önskvärd lösning. är detoklart vad socialdemokraterna egentligen förespråkar. År man positivt inställdtill och eftersträvar man en folkomröstning, eller eftersträvar man inte enfolkomröstning som en väsentlig del av lösningen i ? Det kan möjligtvisockså vara intressant för de övriga partier som har skrivit alt veta vad texten egentligen står för. Det framgår tydligtatt klarheten i denna fråga finns hos reservanterna men knappast hosulskottsmajoriteten. Delta kan, som också var inne på, förklaravarför är så handlingsförlamat i . Det är i och försig trevligt att höra att delegationen från EPLF kommer att möta representanterför UD på en hög nivå, men man kan också säga att i övrigt har visatett bristande engagemang, och det i då FN är mera moget för engagemang ifrågan . Jag tycker det är synd att den socialdemokratiskasolidariteten förefaller att upplösas en aning i kanterna vad gäller -. AnL 61 () replik: Jag måste medge att min nyfikenhet Om vad somegentligen är socialdemokraternas uppfattning växer under debattens gång. Jaghar liksom noterat att i sitt senaste inläggtvå gånger sade att det är önskvärt med en folkomröstning. Nå, vad är det somvi reservanter säger och som socialdemokraterna inte har kunnat acceptera? Jo,att en förhandlingslösning som bl.a. leder till en folkomröstning under FN:söverinseende bör eftersträvas. Då uppstår en intressant fråga, som börjar liknaden om påvens skägg: Vari ligger den stora skillnaden mellan att säga att enfolkomröstning är önskvärd, som socialdemokraterna tydligen anser, och alt sägaatt en folkomröstning bör eftersträvas, som vi har sagt i vår reservation? Detintressanta är dessutom att det i den majoritetstext som skallförsvara här inte står ett ord om att folkomröstning är önskvärd. Vad där sägsär att en förhandlingslösning måste eftersträvas som bl.a. kan leda tiU enfolkomröstning. Det står alltså inte att folkomröstning skulle vara önskvärd iden texten. Däremot slår del i vår text. Låt mig därför föreslå att i enlighet medsill uttalande alldeles om all en folkomröstning är önskvärd ansluter sigtill reservationen och gärna för med sig hela den socialdemokratiska gruppen.Det skulle vara en styrka om riksdag nu samfällt kunde ställa sigbakom det just sade, nämligen att en folkomröstning ärönskvärd. Det uttrycker vi bäst genom att se till att få en majoritet förreservationen i betänkandet. AnL 62 ()replik: Vi ser just nu att FN har fått en ökad betydelse i världssamfundetssätt och metod att lösa konflikter. Det borde därför vara naturligt att Sverigeförsökte utnyttja denna mekanism. Om vi ser en stor och viktig fråga som måstefå sin lösning, vore del naturligt all aktualisera denna fråga inom ramen förFN. Del är inle bara ett sätt att utnyttja den ökade förmåga som FN har fållunder den senaste tioårsperioden, ulan det är också ett sätt att långsiktigtytterligare stärka FN:s roll i det internationella världssamfundet. Mankan naturligtvis säga som all det inle är säkert alt parternavill ha en folkomröstning när det väl blir förhandling. Då tror jag att ViolaFurubjelke har missuppfattat oss reservanter. Vår avsikt är inte att tvinga påparterna en folkomröstning. Om de kommer till en fredlig lösning som innebäratt man kommer överens om att inle ha en folkomröstning skall inte vi iSveriges riksdag börja bråka om det. Jag kan försäkra om det.Men detta krig har pågått , och det baserar sig på deeritreanska kraven på ett ökat självbestämmande, kraven på nationell identitet.Önskemålet är en folkomröstning. Tror seriöst alt det ärmöjligt att åstadkomma fred utan en sådan folkomröstning? Om detta ärFurubjelkes och socialdemokraternas syn, så säg det gärna här. Nihar också sagt att ni inte anser det önskvärt som ett steg i fredsprocessen attvi inom ramen för FN lar initiativ till en folkomröstning. Det vore bra med ettklargörande besked om detta, och det vore också bra om gav migsvar på den fråga som jag ställde två gånger i mitt tidigare inlägg: AnserViola Furubjelke att det eritreanska folket skall ha en rätt att självt avgörasin framlid? Fredoch nationeU försoning i AnL 63 () replik: Jag kan försäkra och de övriga reservanterna att jag ärlika bedrövad och upprörd över detta krig som oppositionen är. Vi villnaturligtvis ha en fredlig lösning på konflikten. Vianser att det första steget i en sådan fredlig process måste vara.att parternasätter sig tillsammans och börjar förhandla. Det är naturligtvis inte så kan tvinga fram en folkomröstning, men det är precis vad som står i denborgerliga reservationen. Debatten i utskottet, som för övrigt deltog i, gick ut på det lilla ordet "kan", som socialdemokraternaförde in i majoritetstexlen. Vi säger att en förhandling kan leda fram till enfolkomröstning. Om den gör det välkomnar socialdemokraterna naturligtvisdelta: MariaLeissner tolkar mitt anförande som när en viss potentat läser ; Jagupprepar att jag sade att ingen som helst tveksamhet får råda om att vi meddenna skrivning inle skriver bort möjligheten till en folkomröstning. Jag kaninte begripa att det skulle finnas några som helst oklarheter härvidlag. vice talmannen anmälde alt ,och anhållit att fill protokollet få antecknatatt de inte ägde rätt fill ytterligare repliker. 1988/89:30 AnL 64PER (): . Fred och nationeU för soning i haräntligen utsikter till framgång börjat skönjas för frihetskamp. Enligtuppgift från italienska parlamentsledamöter har den etiopiske ledaren att Eriteraproblemet inte kan lösas militärt. Han skall dessutom habett den italienska regeringen att medla i konflikten. Detkan inle råda något tvivel om alt frihetskamp vilar på starkinternationell laglig grund. ensidiga annektering av 1962 varell brott mot folkrätten. Därför betraktar vi från de gröna delsom positivt att motionärer både från höger och från vänster tagit uppEritreafrågan och krävt svenskt stöd för EPLF:s måttfulla och rimliga krav påen folkomröstning. Efterhård kamp i utskottet - en kamp som jag har deltagit i är väl bäst att säga,eftersom vi var frånvarande vid själva justeringen av belänkandet - har delgått att få majoritet för något som jag fortfarande tolkar som en positivskrivning om folkomröstning men tyvärr inte om ett klart ställningstagande tillförmån för det eritreanska folkels rätt tiU självbestämmande. Inteheller har det gått att få majoritet bakom del krav som framfördes av deicke-officiella organisationerna, NGO, vid om mänskligarättigheter . Av ett uttalande framgick det att Genévekonferensenstarkt uppmanade kommissionen för mänskliga rättigheter att diskuteraEritreafallel vid sin kommande session och ställde krav på att kommissionenutser en särskild kommissarie för brott mot mänskliga rättigheter i Eritrea.Detta är för mig, och jag förmodar för många andra i utskottet och i kammaren,en nyhet. Det förekommer i alla fall i majoritetens skrivning i betänkandetingenting om alt dessa icke-officiella organisationer i faktiskt hartagit ställning för en FN-kommissarie inom ramen för kommissionen för demänskliga rättigheterna. Kanske beror detta på att de föredragningar som vi fåri utskottet företrädesvis kommer från så att säga officiell nivå, dvs. UD-nivå.Man berättar mycket om vad regeringar och andra potentater har sagt, men mindreom vad icke-officiella organisationer har gjort. Jagtycker alt det är ett viktigt faktum att det finns ett starkt stöd från .Rights och for theRights and Liberaliop of Peoples, osv. .Det är, en lång rad, internationellaorganisationer som kämpar för mänskliga rättigheter. Jag tycker alt det ärvikfigt att veta att de stöder kraven på en FN-kommissarie för mänskligarättigheter för just . Jag beklagar att regeringspartiets överdrivnadiplomatiska försiktighet omöjliggör enighet kring dessa frågor, trots att enav motionerna är socialdemokratisk. Vi i stöder bådareservationerna i det här fallet. Jag skall inte upprepa den debatt vi hade om den baltiska självbestämmandefrågan. Jag tänker inle avsiktligt provocera fram ell da capo på den debatten. Jag kan bara konstatera att vi återigen har ettfall där borgerliga partier klart uttalar sig för eU folks rätt tillsjälvbestämmande: det eritreanska folkets rätt till självbestämmande - vilken också vi i helhjärtat stöder. vet vi att del återigen råder den 70 absurda situationen att vi gröna, om vi hade byttett enda ord i meningen och sagt all "del svenskafolkets rätt till självbestämmande måste respekteras", skulle ha blivitutsatta för en storm av hånfulla tillmålen. Vi hade blivit beskyllda för altvara isolationister, vilja bygga murar runt , vara romantiker,hembygdsfascister osv; Den absurda situationen råder i debatten alt vissafolks självbestämmande hyllas av de borgerliga, medan andra folkssjälvbestämmande, bl.a. vårt egets folks självbestämmande, förlöj-Ugas. Låtmig därför slå fast att de gröna här har en konsekvent principielluppfattning. Vi är motståndare till supermakter- alla supermakter. Deltagäller även de som är mer demokratiska än andra. Det är storskaligheten ochsupermakteriet i sig självt som också innehåller faror för den enskildamänniskan. Detta brukar inte minst påpeka när det gäller densvenska' lilla minisupermakten och dessa centralistiska tendenser. Vii vill upplösa mililärblocken och andra centraliserade strukturer. Vi stöder de små folkens och de lokala samhällenäs rätt till ökat självbestämmande. Alla små folk kan lita på oss: det eritreanska, och inle bara del folkel utari'även'déf palestinska, det judiska, de baltiska folken, samer, kanaker, basker, walesare, grenadier, afghaner, kurder, assamier, namibier och ösltimorianer. Detta är bara några av de folk som med rätta kräver en ökad grad av självbestämmande. Vi menar att de alla har rätt till den form och den grad av självbestämmande som de själva väljer. Alla folk kan lila på grönt stöd för sitt självbestämmande, det eritreanska folket lika väl som det svenska eller - om man så vill - det svenska lika väl som det eritreanska. ' Fredoch nationeU försoning i AnL 65 ()replik: Jag skallsariherligen inte försöka inleda en ny debatt av det slag somvi hade om utrikesutskottets betänkande 3. Jag lovar och försäkrar dyrt ochheligt kammaren alt jag inte avser att svara på Per lustiga påhopp ochpåhitt i nästa eventuella replik. Jagskall bara säga en sak. Jag blev mycket förvånad, när det i den förra debattenvisade sig att Per inte kan skilja mellan det sovjetiska imperiet meddess förtryck av mänskliga fri- och rättigheter och dess diktatur och deneuropeiska gemenskapen, som bygger jjå frivilligt samverkande demokratiskanationer. Jag blev än mer förvånad och förundrad över att Per inte kanse skillnaden mellan den europeiska gemenskapen och den efiopiska diktaturenunder ledning av . Omman inte kan se denna uppenbara skillnad, urholkar man all seriositet i denegna ulrikespolifiken. När vi i diskuterar vårt samarbete med deneuropeiska gemenskapen, gör vi det med vårt självbestämmande här i kammaren.Det är ingen som ifrågasätter denna rätt fill självbestämmande. Men dennarättighet är förnekad de olika sovjetiska folken och eritreanerna. Det är deltasom är den fundamentala skillnaden. Om inle Per har förstått detta,vill jag instämma i vad den tidigare folkpartiledaren sade till honom: "Gåhem och läs historia." Fred och nationeU försoning i AnL 66 PÄRGRANSTEDT (c) replik: När Per i det förra ärendet om debaltiska republikerna ville ta upp en EG-debatt i kammaren, avstod jag från attdelta i diskussionen. När nu Per tar upp en EG-debatt i kammaren apropåsituationen i , kan jag inte avslå från att göra en kommentar. Beskrivningen av som det enda parti som villslå vakt om självständighet är nog något som upplevs som mycketfrämmande utanför miljöpartiels egna led. Jag vill klart markera attmiljöpartiets historiska roll som förkämpe för värt nationella självbestämmandeinte är fullt sä stor som Per kanske föreställer sig. Detsamma gällernaturligtvis det globala perspektivet. Jag tror att det spreds en glädje övervärlden, när Per alldeles uttalade att alla folk kan lita på gröntstöd för sitt självbestämmande. Det är klart alt det måste vara myckettillfredsställande för dessa folk. Men jag tror att del finns betydligt flera än de gröna,både här i kammaren och på andra håll, som är beredda all kämpa för olikaförtryckta folks självbestämmande och som härefter förmåga försökt att göra detunder år som gått. AnL 67 () replik: Jag vill bara i allkorthet meddela Per att vi i är positivt inställda fill detsvenska folkets rätt till självbestämmande. AnL 68 PERGAHRTON (mp) replik: Del finns som bekant gradskillnader ihelvetet. Det är väl närmast generande för att man skall behövaha en debatt på de villkoren, dvs. att man skulle behöva förklara och deklareraför att man inser att det är skillnad mellan den europeiskagemenskapen och . Jag förstår inte riktigt hur man från moderat sida så oftakan kritisera socialistiska och centralistiska tendenser i det svenskasamhället. Anser man inle att det svenska samhället är demokratiskt? Ärcentralism och demokrati oförenliga storheter? Kan det inte finnas merademokratiska organisationer som ändå lider av centralismens åderförkalkning ochförtrycker de små folken och de lokala samhällena, även om det råder en sortsdemokrati? Även i , som är ell demokratiskt samhälle, har vi problem mednärdemokrati, som folkpartisterna kallade del men som kanske ärbortglömt , och med andra soters demokratier som har talat om ochmed decentralisering som centerpartisterna har talat om. Del är självfallet så, att lokala folk kan förtryckasockså av strukturer som är mer demokratiska. Det behöver inte varastalinistiska och totalitära diktaturer. Många av kolonialmakterna var på sintid demokratier på hemmaplan. EG är självfallet inle detsamma som Sovjetunionen- det har jag aldrig någonsin sagt. Men EG är en supermakt i vardande, därGunnar och de andra borgerliga partiernas företrädare, dess värre medstöd av socialdemokraterna, försöker minska utrymmet för det svenskasjälvbestämmandet. Det är det som vi kritiserar. Detvar som sagt inle min avsikt att här provocera en ny debatt i denna fråga. Mennär man ser dessa fantastiska uttalanden för rätten till självbestämmande närdet gäller andra folk - och vi stöder den rätlen helhjärtat - så måste man ändåpåpeka all i fråga om vårt eget land är vi inne på en väg där rätten tillsjälvbestämmande urholkas. Det är dåligt för oss, men det är ocksådåligt för andra länders självbestämmande som vi stöder. Vi föregår nämligenmed dåligt exempel, och det gör att vi kommer att försämra möjligheterna attstödja deras rätt till självbestämmande . AnL69 (): För mig som motionär skulle det vara förledande att ställa upp för denreservation som är fogad till det här belänkandet. Men efter att ha lästutskottels belänkande inser jag alt vad vi vill i allt väsentligt omfattas avmajoritetens skrivning. Vi har därför för avsikt alt rösta för bifall tillutskottets hemställan. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. Kammarenövergick till att fatta beslut i de förevarande ärendena. Fredoch nationell försoning i Utskottetshemställan med godkännande av utskottets motivering bifölls med 165 röster mot144 för utskottets hemställan med det tillägg till motiveringen som föreslagilsi reservationen av m.fl. () anmälde att hon avsett attrösta nej men markerats ha röstat ja. Mom. 1 (folkomröstning) Utskottetshemställan bifölls med 161 röster mot 149 för reservation 1 av . Mom.4 (särskild FN-kommissarie) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 1988/89:SkUl om mervärdeskattefri försäljnirig påflygplats (prop. 1988/89:21) och Prot.1988/89:30 1988/89:SkU2 öm begränsad skattskyldighet för vissa stiftelser(prop. 23 november1988 1988/89:34). Översyn av lagen omfastighetsmäklare Vadulskoltet hemställt bifölls. 7§ Beträffande de på föredragningsUstan närmast upptagna ärendena, lagutskottetsbetänkanden /89:LU1-LU5 och LU15 samt försvarsutskottets betänkanden1988/89:FöUl-FöU4, beslöt kammaren på förslag av andre vice talmannen medge allde fick företas till avgörande i ett sammanhang sedan debatten i samtliga dessaärenden avslutats. 1988/89:LU1 om översyn avlagen om fastighetsmäklare, 1988/89:LU2 om det allmännas skadeståndsansvar m. 'rii:, ' 1988/89:LU3 om integrerade transporter; 1988/89:LU4 om vissa skadeståndsfrågor, .ji , 1988/89:LU5 om vissaförsäkringsfrågor, 1988/89:LU15 om verkställighet m.m. av utländskaunderhållsavgöranden 1988/89:32), 1988/89:FöUl om utländskalångtradare, 1988/89:FöU2 om räddningstjänstfrågor, - - - 1988/89:FöU3 om medalj förinsatser inom frivilligförsvaret och 1988/89:FöU4 om kommission om det svenskakärnvapenprogrammet. Först upptogs fill behandling lagutskottetsbetänkande 1 om översyn av lagen om fasfighetsmäklare. ' Översynav lagen om fastighetsmäklare AnL70 (): betänkande 1988/89:LU1 handlar om en översyn av lagen omfastighetsmäklare. Utskottet är enigt om att en översyn av lagen är befogad. Ibetänkandet har också behandlats en mofion från folkparfiet där del yrkas attSveriges Bostadsrättsföreningars centralorganisation,. SBC, skall undantas fråntillämpningsområdet för lagen om fastighetsmäklare, på samma sätt som skettbeträffande HSB och , som för några är sedan genom lagsfiftningundantogs från kravet alt söka förvärvstillstånd enligt lagen om förvärv avhyresfastigheter. Vimoderater ställer oss bakom detta yrkande i folkparfimotionen. Till betänkandethar fogats en reservafion från , , ochmiljöpartiet, vilken jag yrkar bifall till. Vianser att lagstiftningen innebär en diskriminering äv SBC, som också 74 måste ses som en folkrörelse, i lika hög grad somHSB och . Ulskotlsmajoritelen haravstyrkt motionen och anfört som skäl alt det finns betydande skillnadermellan å ena sidan HSB och och å andra sidan SBC och alt densistnämnda organisationen därför inte kan anses utgöra en folkrörelsekooperafivorganisation. Men som framgår av inhämtade uppgifter, bedriver SBC numera ilikhet med HSB och lokal verksamhet som innefattar endast upplåtelseav bostadsrätter. De av utskoltsmajoriteten anförda skälen bortfaller därmed. År1987 grundade SBC en särskild konsumentkooperativ riksorganisation,-SBC-BO.Sedan starten har SBC-BO fått ca 11 000medlemmar/bosparare; Detta bevisar att det finns ett stort behov av och.intresse för denna organisation. Skillnadenmellan SBC, HSB och är alt i de sistnämnda finns, övervägandepolitiker med i styrelserna. I finns endast människor som självabor med bostadsrätt, och detta kan vara en garanti för att det inle fattasbeslut som inle gagnar de boende. Frånmera principiella synpunkter finns ingen anledning att behandlabostadsrättsorganisalioner olika, beroende på om de är av folkrörelsekooperafivkaraktär eller ej. Det väsentiigaär att de effekfivt bevakar boendefrågorna,söker bra objekt för bospararna och tillvaratar de boendes rätt och för derastalan. Här som i alla andra sammanhang skall råda likhet inför lagen. Med del här anförda yrkar jag vad beträffar moment 2 bifall tillreservationen och i övrigt till utskottets hemställan. Översynav lagen om fastighetsmäklare AnL 71 (): Folkparfiet har än en gång föreslagit att Sveriges Bostadsrättsföreningarscentralorganisation - SBC som jag kommer att säga i fortsättningen - skalljämställas med andra rikskooperativa organisationer. har viföreslagit det i samband med översyn av lagen om; fastighetsmäklare. Vi vill,helt kort, enkeU och klart, att samma regler skall gälla för såväl HSB ochRiksbyggen som för SBC. Så är inte fallet . Grundproblemet är nämligen alt isocialdemokraternas behandlas inte landets bostadsrättsföreningar påett jämställt sätt. Detfinns ca 600 000 bosladsrätlslägenheler, och antalet ökar. Men tydligenskall de konsumenter som väljer SBC inle kunna bli delaktiga av denlagstiftning som råder inom bostadsrättens område. HSB och skalläven ifortsättningsvis ha företräde och SBC särbehandlas, enligt dagensmajoritetsförhållanden i den svenska . Detta är, anser jag och ,djupt odemokratiskt! Lätmig först rekapitulera något om tidigare avgöranden kring förhållandet ombostadsrättsföreningar. Så undantogs t.ex. HSB och efter enlagändring från kravet att söka förvärvstillstånd vid köp avfastighet. Då tryckte regeringen återigen hårt på begreppet folkrörelsekooperativ.Man ansåg då Hksom att enbart HSB och inbegrips i begreppetfolkrörelsekooperativ. Andra bostadsrättsföreningar göre sig ej besvär., Regeringenlog då intryck av debatten, och i själva lagstiftningstexten ströks begreppetfolkrörelsekooperativ bort. Men i beslutet och i praktiken diskrimineras SBCexakt på samma sätt som . Det är ett mönster som Översyn av lagen om fastighetsmäklare går igen idet ärende som vi behandlar , en översyn av lagen om fastighetsmäklare. föreslår enhälligt en översyn av lagen, ochfolkpartiet deltar alltså härvidlag tillsammans med de övriga borgerligapartierna, som har deklarerat. Vi kan inte ansluta oss till enfortsall diskriminering av SBC som socialdemokraterna med stöd av vpkföreslår. Enligt nuvarande lagstiftning om fastighetsmäklareundantas den som förmedlar enbart bostadsrätter som upplåts avbostadsrättsförening ansluten till, som det heter, folkrörelsekooperativorganisation. Att lagen gör undantag för upplåtelse som sker via bostadsrättsföreningförefaller naturligt - det är ju medlemmarnas egen rörelse - men däremot är dethelt enkelt horribelt att med folkrörelsekooperafiv avse enbart HSB/. Vem bedömer vad som är ett folkrörelsekooperativ? Vilkakriterier utgår man från? Är det HSB och som vill utestänga andraorganisationer som är tillkomna i samma syfte? Är det en form avkonkurrensbegränsning? Eller vems ärenden företräder dagens majoritet ilagutskottet? SBC:s mål är nämligen "att bereda medlemmarna bostäder ochlokaler med god kvalitet, att med obundenhet och neutralitet gentemot politiskapartier och fristående gentemot byggnadsföretagarinlressen främja och verka förett fritt och obundet boende med bostadsrätt". Det sista var ett direktcitat ur stadgar!