prot · GC0991 · 1988-12-31 00:00:00 — Det är förmodligen världens störstakorporationsidrollstävling och världens näsl största kvinnolävling. Vi har enåldersspridning på närmare 70 är. Unga flickor och kvinnor deltar.Även äldre kvinnor i rullstol kan delta. Det är alltså en oerhört bredverksamhet. Detta sköts helt av frivilliga krafter. Jämför medTjejmilen i . Där har man sju heltidsårsanslällda. Vi har enbartfrivilliga krafter, och loppet bygger helt på frivilliga insatser. kräver naturliglvis utbildning, om man skall kunnahålla i gång en så stor verksamhet på ell så brett fält. Vi har skapalkursgården för all kunna utbilda ledare, inte minsl kvinnor, lill dennaverksamhet. Kvinnorna kommer inte med i samma utsträckning som männen när detgäller idrott. Därför är del vikfigt att denna kursgård kan göra en insats. Delär också viktigt att denna kursgård, på samma sätt som Bosön, ellerLillsved, får statligt slöd. Utskottet säger i sin skrivning att mofionen inle börföranleda någon åtgärd. Jag ser dock positivt på den skrivningutskottet i övrigl gjorl. Jag ser del som elt fall framåt. Utskottet instämmeri våra synpunkter på Korpens verksamhet och den bredd vår verksamhet har. Detöverensstämmer också med statsrådels skrivningar i propositionen omfriskvärdsar-bete i samhället och mofionsidrottens betydelse urfolkhälsosynpunkt. Jag viU särskilt betona att statsrådet i propositionensäger att just när det gäller mofionsidrottens betydelse ur folkhälsosynpunkt bör RF beakta denna del av sin verksamhet. Det tror jag är myckel viktigt. 62 Herr talman! Jag har inget egetyrkande här. ochpropositionens allmänna inriktning gör alt vi motionärer tycker att vi kan Prot. 1988/89:91 arbeta vidare pä frågan alt få det stöd som vi har begärt i vår motion. 66 (vpk): Jag noterar att jag är den enda kvinnan somdeltar i den här idrottsdebalten. Vi lever i etl samhälle där det på i stort sett allaområden råder ojämlikhet mellan könen. Alt del finns könsorättvisor är viganska vana vid att konstatera efter en oöverskådligt med en patriarkalmaktstruktur. För oss i vpk är orättvisor till för all bekämpas. Kvinnorhar vunnit många framgångar i vårt land, men myckel mer återstår. Sloraförväntningar ställs, speciellt på den uppväxande generationen, när del gällerjämställdhet mellan könen. Hur är del egentligen med jämställdheten mellan flickoroch pojkar? Är det t .ex. en rättvis fördelning av samhäUets stöd tillflickor och pojkar? När del gäller del kommunala stödet lill olikaidrottsverksamheler finns stora orättvisor, förvånande stora, skulle nog mångasäga. En tolvårig pojke som ägnar sig ål fotboll, ishockey ochbad får . i kommunall slöd och behöver själv bara betala . En jämnårig flicka som på sin fritid ägnar sig åt ridning,bowling och bad åtnjuter . i stöd för lika många aktivitetsfillfällen,medan hon själv tvingas "hosta upp" . De här siffrorna är hämtade frän en undersökning somKommunförbundet gjort. Exemplen är fiktiva, för naturligtvis är verkHgheten denatt flickorna tvingas avstå från ridlimmar på grund av den höga kostnaden.Ridningen ligger på en ohotad andraplats på idrottens lio-i-topp-lista. Men demer än 100 00 barn och ungdomar, de allra flesta flickor, som är intresseradeav hästar och ägnar sig ål ridning har inle råd all rida alls lika ofta soml.ex. den ishockeyintresserade har råd alt äka skridskor och spela ishockey.Anledningen är det orättvist fördelade samhälleliga stödet. För alt visa på ojämlikheten skulle man kunna tänka sig enishockeyintresserad pojke som har möjlighel att spela ishockey endast en fimmei veckan. Alla andra timmar, på eftermiddagar, kväUar, veckoslut och skollovvar hänvisad fill att slipa A-lagets skridskor, linda dess klubbor samt sopa påståplatsläklaren. Flickor tillbringar ofta så gott som all sin frifid istallen, och stallen fungerar som en fritidsgård för flickor. Ridningen är enav de mycket få sporter som till allra största delen är fri från konkurrens ochtävlingslänkande. Del stora flertalet barn och ungdomar som ägnar sig ålridning gör det utan att tävla. Intresset för ridning är knappast kopplat lillnågot lävlingsintresse. Jag har tillsammans med motionerat omell ökat samhälleligt stöd till den flickdominerade ridningen. Vi menar attflickorna inle skall behöva byta till en annan fritidsverksamhet eller annanidrott för atl komma i åtnjutande av samhällels stöd. Frågan om ett ökat samhälleligt stöd och ansvar förridhusen och ridningen är i första hand en uppgift. Det finns ca 275 ridhus i landet som bedriver bred ridverksamhel för ca 100 000 flickor. Av dem är det 75 stycken som har kommunalt stöd och i bara etl ridhus bedrivs verksamheten 63 Prot.1988/89:91 Vackra ord om en meningsfullfrilid, om idrottens betydelse och om rättvisa mellan könen räcker inle. För att uppmuntra kommunerna atlsatsa Anslag till turism och rekreation pä denflickdominerade verksamhet som bedrivs i ridhusen föreslår vi motionärer eltspeciellt stimulansbidrag. Vi föreslår atl kommunerna ges möjlighet all ansökaom statsbidrag som täcker av de kostnader kommunerna påtar sig för allstödja den breda ridverksamheten. I vpk-reservationen nr 13 i belänkandet föresläs 25miljoner till ell sådant stimulansbidrag. Jag vill yrka bifall till denreservationen. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. Jfi 11 §!) Kammaren övergick till atldebattera kulturutskottets betänkande 14 om anslag lill turism och rekreation. Anslag till turism och rekreation ' 67 (): I sill arbete har turistråd såväl enkulturell som en ekonomisk uppgift. Den ekonomiska är inle oviktig. Vårt landsbytesbalans påverkas negativt av turistneltot. Det rör sig om betydande belopp.Kan fler utlänningar lockas till , exempelvis genom att charterresandetulvecklas, och kan fler svenskar fås att semestra inom landet har del ett stortekonomiskt värde. Del har också en regionalpolitisk betydelse när människorrör sig från tätort till glesbygd, från södra delen av landet och mot norr-lålvara att det är för en kort del av året. Turismen bör därför främjas. De ca 115 milj. kr. som vi nuskall anslå lill turistråd har naturligtvis sitt intresse isammanhanget. Men viktigare än delta är atl skapa etl näringsvänligl klimat sombefrämjar insatser på turistområdet. Det är också betydelsefullt alt vårt landhar en väl fungerande infrastruktur. Turism och rekreation får dock inle främst diskuteras iekonomiska termer. Dess uppgift är atl vidga horisonten, bokstavligt ochbildligt, liksom att ge kulturupplevelser i vid mening. Varför reser du? frågar redan år1838 i en essä. Han svarar: För att möta nya människor, för alt utbyta tankaroch erfarenheter. Skall begreppet kulturturism få en reell innebörd är detväsentligt att turistrådet nära samarbetar med regionala och lokalakulturinstitutioner och lyfter fram kullurlivet i olika regioner i sin marknadsföring.För att understryka detta har vi från moderal sida önskat etl fillkännagivande,vilket dock utskoitsmajoriteten ej ställt sig bakom. Jag yrkar bifall lillreservation nr 9. Lät mig idetta sammanhang knyta an lill etl uttalande som en representant förturistrådet gjorde när kulturutskottet besökte rådel för någon tid sedan. Han sadeatt när en ort satsar på turism lägger man ner av pengarna på alt fåmänniskor till platsen och för atl få dem att trivas när de väl är där. Del bordeemellertid vara tvärtom, ansåg denne branschman. Man skall PrOt. 1988/89:91lägga ner pä atl dra till sig folk och atl ge dem utbyte avbesöket. Nöjda kunder är nämligen de bästa marknadsförarna.Jagtroratt det var ett . . tJlturismnch mycket klokt påpekande. Detskall finnas information, verksamheter, , . kommunikationer ochbilliga övernaltningsmöjligheter. Alll behöver dock inle vara sä förtvivlat märkvärdigt.Där tänker vi nog i bland fel i . Vårt land kommer aldrig alt kunnalocka med det främsta hotellen, den godaste maten eller de snabbastetransporterna. Vi har i stället en grön sommar, vilket är mer sällsynt än deflesta anar. Vi har sjöar och djupa skogar, och vi har en tämligen orördfjällnalur. Detta är vår styrka. Jag skall ta ett konkret exempel för atl illustrera vadjag menar. har lagl ner stor möda på atl planera en ny typ avnationalpark i . Där skall det byggas slugbyar och allehandaanläggningar, och där skall guider stå på rad. Kirunaborna själva är kraftfullamotståndare till jätteprojektet. Det specifiki svenska - den orörda vildmarken- tappas bort i hanteringen. Ett genomförande kommer alt kostamångmiljonbelopp, och det som erbjuds blir antingen dyrt eller kraftigtsubventionerat. Det är skrivbordsplanerad storskalig turism- ochrekrea-tionspolilik. Den som kommer till träsk-området har tillgångtill de fria vidderna - i varje fall i princip. I praktiken har den reguljärabåltrafiken pä mellan bl.a. och på sydsidan ochPålnoviken och Jebrenjokk pä nordsidan upphört. Därmed är en del av den allravackraste fjällvärlden stängd för dem som inte har räd atl chartra en motorbåteller en helikopter. Medan myndigheterna planerar för mångmil-. jonsatsningaroch projekterar för har ingen råd att låta en litenmotorbål trafikera en av största sjöar, och därmed skapa detransportmöjligheter som turisterna har rätt atl kräva. Jag tror atl svensk turism, för atl bli framgångsrik ochvara social i egentlig mening, skall bygga på vårt lands naturligaförutsättningar, på små stödjande insatser och på många enskilda initiativ. Ilinje med detta har vi moderater i reservationerna 3 och 12 tillsammans medcentern ställt oss kallsinniga lill turistrådets strukturplan ochindustriverkels branschstudier liksom fill begreppet primärarekrealionsomräden. Vi moderater anser också alt turistrådets viktigasteuppgift under innevarande och kommande budgetår är all fullfölja ochkoncentrera sig pä alt genomföra det omfattande treårsprogram förmarknadsföringsinsatser som redan har startat. Vi säger därför ireservationerna 6 och 8 nej lill en höjning av anslaget till försöksverksamhetmed 1,2 milj. kr. Jag yrkar härmed bifall även tillreservationerna 3, 6, 8 och 12. Under della anförande överlog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 68 (): har redan tidigare ullalat atl manönskar att många fler människor skall fä bättre tillgång till rekreation och turism 65 5 protokoU 1988/89:91 Prot.1988/89:91 hemmavid. Jag tycker dock alt det förtjänar atl upprepas, eftersom turistrådets ansträngningar för vadman brukar kalla social turism och Anslag till turism och rekreation rekreationännu inte har avsatt nägra spår i den vägen. Den liden är länge sedan förbi när kommunerna med hjälp avstatsstöd byggde småbåtshamnar, cykelvägar och vandringsleder. Den fysiskamiljön är ju ändå den främsta förutsättningen för turismen. ligger ansvaretlill stor del på kommunerna och lill viss del även på myndigheter såsom ,och . Jag vill i detta sammanhang passa på alluttrycka att tycker att det är ledsamt atl dessa myndigheter fårallt snålare anslag. Med hjälp av dessa anslag skall så vikfiga uppgifter somnaturvård, kulturmiljövård och bevarande av odlingslandskap skötas. Det ärmycket värdefullt för en attraktiv rekreationsmiljö. Storleken på anslagenligger fjärran från de friska 25 milj. kr. som turistrådet förfogar över undervart och elt av för alt användas, enligt ell mycket luftigtformulerat program, enbart för marknadsföring. I mycket påkostade broschyrer lalar man om hur fantastisktSverige är -och är fantastiskt. Värt främsta konkurrensmedel är värvackra och orörda natur. Vår allemansrätt kräver emellertid alle mans ansvar.Det är nämligen inle självklart för alla som inle växt upp med friheten atlfärdas var som helst till lands och till sjöss. Om vi i längden vill ha kvar enunik natur atl bjuda på, får vi inte dra oss för atl också tala om vad natureninte tål. under det senaste helguppehället turistade jag imitt eget län, . Jag promenerade längs stränderna norrom Väröhalvön. Jag blev dock inte glad över de färgglada hälsningar frånHolland, , och som jag mötte. I drivor utmed vårakänsliga sanddyner låg , gula, blåa, gröna och rosa kartonger eflerhelmjölk, lältmjölk, juice och marmelad. AUl detta har slängts överbord frånfritidsbåtar, vars ägare alltjämt tycks betrakta havet som en bekväm soptipp.Sådana påskhälsningar skulle vi helst vilja slippa. Jag är medveten om atl uppgift nuär atl fatta beslut om en viss budget, jag tar mig dock i alla fall frihetenalt skicka med dessa synpunkter till turisträdet. Årets fina broschyr heterSverige Fritidsguide 1989. Den utkommer pä många språk och är väldigt vackeroch visar rent förföriska bilder från vårt land. Det finns dock inte en endaynka liten rad som talar om vad vår allemansrätt faktiskt innebär av ansvar. En av turistrådets huvuduppgifter är alt skötamarknadsföringen i utlandet så alt bytesbalansen skall förbättras. delta i början av sitt anförande. Det är helt klart atl underskottet ituristvalutan ökar på tok för snabbt för alt i längden vara hälsosamt för vårtlands ekonomi. I finns åtminstone 5 miljoner svenskättlingarsom kan förväntas ha intresse av atl lära känna närmare. hardock besökarna därifrån minskat ifrån 200 000 till 150 000, dvs. och måste vi pä alla sätt försöka återvinna. Jag yrkar bifall till reservation nr 4. Minsl tvårejäla smällar har slagit knockout på den marknad vi tidigare hade byggtupp i . Den första var amerikanska massmedias makalösa 66 skräckskildringar av tillståndet iSverige efter reaktorhaveriet i Tjernobyl. Anslag till turism och rekreation Mångaamerikanska turister inställde sina resor hit. Som vi ser del innebar PrOt.1988/89:91 likväl en vändpunkt med New och6 TV-programmen Good Morning . Turistslrömmen har börjatvända tillbaka. Förberedelserna för en uppföljning av kampanjen var i full gängnär vi drabbades av nästa smäll. Men den gängen, herr talman, var densjälvförvällad. Det otroliga inträffade, atl den tillträdde chefen förSweden i presenterade sig för världen genom att ielt raskt hugg sabla ned hela New Sweden-projeklet. Enligt denne man varsatsningen pä den svenska jubileumskampanjen värdelös. Till tidningenAftonbladet säger han i är att del var: "en mycket dåligkampanj som svällde ut och blev oöverskådlig och där pengar kastades isjön". Betygsättningen av vär kung, drottning, statsminister, talman,utrikesminister, näringslivets och kulturlivels främsta företrädare sammanfattas:"Visst gjordes del massor av storstilade insatser av enskilda. Men totaltblev det ell misslyckande." Om del nu ändå förhöll sig så atlnågra miljoner nordamerikaner uppfattade den svenska jubileumskampanjen sompositiv, lär de vid del här laget ha tagits ur den villfarelsen, sedanUSA-kontorels nye chef givit offentlighet åt sitt domslut. Elt sämreutgångsläge för en ny kampanj kan jag inte tänka mig. Jag vill därför, herrtalman, fråga: Känner socialdemokraterna lill om regeringen överväger någraåtgärder med anledning av att den person man utsett, lill chef för anser att satsningen på New var värdelös? 69JAN HYTTRING (c): Turismen är en stor och betydande näring ilandet och har när det gäller omfattningen utvecklats pä ett posilivl sätt. Delär bara att beklaga att lönsamheten i näringen har varil svag ochalltjämt är det. Det finns många småföretag. Man har naturligtvis begränsaderesurser. Man har varil mycket beroende av kommunala planer. Som harpåpekats i debatten här framförs ofta många åsikter kring näringens etableringnär det gäller atl skapa övernattningsmöjligheter, strövområden osv. Del tordeväl inle finnas några andra näringar som råkar ut för detta ifrågasättande iden omfattningen. I olika delar av landet finns mänga fina planer som inte ärförverkligade. Vi har från sida föreslagit att man skallutarbeta en plan för turismens utveckling och få lill stånd en uttaladmålsättning, vart vi syftar och vilken omfattning vi tycker atl turismen skallha. Under senare är har kanske tonläget ibland skärpts för atl försöka skapamotsättningar mellan social turism och del man kallar den kommersiellaturismen. Jag vågar hävda atl grunden för social turism är atl man också har enkommersiell turism. Det måsle vara möjligt att leva pä en näring. Visst är dettrevligt när man kan, som har relaterats här frän talarstolen, ensam strövaomkring och det inte finns myckel folk som stör. Man får fina synintryck osv.Det är klarl atl detta ocksä är grunden för svensk turism. Men jag vågar påståall del är ytterst fä som orkar leva pä atl ge sädan service. Alt man skallkunna leva på atl utöva näringen är ju faktiskt en av grundvalarna. Om man kangöra det, kan man ocksä lämna etl stort bidrag till utvecklingen av den socialaturismen, om man Anslag till turism och rekreation med socialturism menar möjligheler för människor bäde inom vårt land och utifrån, sominle har så stora tillgångar, kanske en storfamilj, alt fä en vettig semestereller fritidsupplevelse till rimliga kostnader. Det förutsätter faktiskt atlman har underlag för anläggningar, alt man kan använda dem . Om maninte är beredd atl lägga ner sä myckel pengar kanske man får vara beredd altutnyttja anläggningarna när del inle är högsäsong och trängsel. Jag sade tidigare atl det finns mänga små företag inomturislsektorn. Del gör det, enligt syn, ännu mer nödvändigt atlförsöka utveckla en plan, atl fastställa en målsättning. Om man studerarutvecklingen när det gäller det negativa turistnettol inser man alt den sker ien galopperande takt. Om man mäter skillnaden mellan nettot och dettroliga nettot vid utgången av 1990, märker man alt del negativa nettot kommeralt fördubblas. Del är , , . Deltainnebär att vi måste anstränga oss ytterligare för att bli bättre. Det gäller först och främst atl skapa goda möjHgheter föross svenskar atl semestra hemma. Del kanske finns vissa hinder för del, såsomvädret. Även om mänga av oss lycker alt det är skönare all vara i länder därdel mera säkerl är sol , vet jag att många skulle välja att semestrai sitt eget land om servicen vore bättre och det vore lättare att ta sig fram.Om jag t.ex. köper en resa lill kan jag utgä från att jag blir mycketväl omhändertagen. Jag har att ta mig till en flygplats varifrån etl flygplanskall gå. Jag blir mött när jag kommer fram. Jag kommer alt erbjudas en mängdservicepaket och arrangemang av alla slag. Men om jag gör motsvarande resa tillmotsvarande kostnad, eller ofta nägot dyrare, i mitt hemland, kommer jag intealt erbjudas all denna service. Det är detta vi syftar pä när vi i enreservation utvecklar detta med atl vi mäste se lill alt göra del lättare förmänniskor atl vara i som turister och utveckla paketarrangemang. Detgäller resemöjligheler, spridning av semestrar osv. strukturplan och industriverkelsbranschstudie lar vi upp i en annan reservation. Bakgrunden till det är attdessa två dokument har en styrande effekt som är betydande. Det innebärkoncentration lill några få områden. Vi vet atl det finns turistiskaförutsättningar i princip i hela värt land. De kan vara mer eller mindre välutvecklade, beroende pä atl vi i vissa delar av landet har bättreförutsättningar för bra turism säväl som och att man därockså med olika slags ansträngningar försöker få bättre förutsättningar förturism under vår och höst. I andra delar av landet är det mer utpräglat atl manhar endera vinter- eller sommarturism. Det vanligaste är kanske all man harsommarlurism, med hav, salta bad osv. Man har egentligen liten attraktionskraftunder . Vi reservanter är rädda för alt denna styrande effektkommer alt innebära koncentration, trängsel och otrivsel och all den kommer altförsämra andra orters och andra landsdelars möjlighet atl göra satsningar päturismen. talare har tagit upp kampanjen i , NewSweden, men jag skall inle göra nägra värdeomdömen om den. Jag skall barakonstatera atl som vanligt när del gäller marknadsföring är värdet av speciellapunktinsatser, t.ex. kampanjer under en kort fid, ibland överdrivet. Visstskapade denna kampanj mycket uppmärksamhet för , och visst fanns detmånga trevliga inslag i den, men marknadsföring är ell långsikfigt arbete. vilkelinle minsl framgår av den statistik som utkommer om utveckling när delgäller resandefrekvens, antal övernattningar på hotell, i stugbyar och påcampingplatser i olika länder. Man ser då all dessa uppgifter fluktuerar. Ochdet som uppvisar en ökning kan uppvisa en minskning. Detta leder till slutsatsen alt man måste vara mycketuthållig i maknadsfö-ringen och vara konsekvent. som man utvecklar enmoitagarappa-rat på hemmaplan, måste man vara mycket konsekvent imarknadsföringen och se lill att öka intresset för sombesöksland. Hellre än att skicka ut myckel folk frän i världen för altsprida propaganda, skall man kanske lila lill goda kontakter och goda villkorför lokala agenter som faktiskt har en myckel god och gedigen kunskap om sinegen kundkrets och vad som passar den. Det är inle bara turistföretag som hargjort denna erfarenhet, utan alla industriföretag har gjort samma erfarenhetnär del gäller alt sälja sina produkter på export, vilket det handlar om. har en omfattande plan för marknadsföring iAmerika. Denna marknadsföring sker tillsammans med övriga nordiska länder, ochvi från hoppas att dessa aktiviteter skall bli myckel lyckade. Men vihar ändå föreslagit etl visst resurstillskott, efiersom det tar tid innan manpå gemensam basis kommer i gång med alla aktiviteter. Del skulle innebära ettmyckel gott tillskott om inledningsvis tog en något större andel genomatl bifaller reservation. vill ocksä höja anslaget i övrigt till turistrådetmed . Det kan tyckas vara ett blygsamt belopp, men jag vill, liksom iidrottsdebalten, erinra om att det är ett hårt bantat belopp. Det finnsanvändning för betydligt större ekonomiska resurser för turistrådelsverksamhet. Men delta belopp är vad är beredd alt gå medpå. Med dessa ord yrkar jag bifall tillreservationerna 2, 3, 5, 7, 11 och 12. Anslag tiU turism och rekreation 70 (vpk): Turism och rekreation kan beskrivas frånolika synvinklar. Turism innebär möjligheler för människor lill enkvalitelsmässigl bra och tillgänglig rekreation, och dä handlar del främst omsocialpolitiska frågor. Men turism är också en näring, och dä handlar det ominduslri- och regionalpolifiska frågor. Atl förena dessa två betydelser harturistrådet enligt vår mening inle lyckats med. har i dethär fallet fått bakläxa av bl.a. kulturutskott i betänkandet1987/88:20. Vpk anser atl det behövs en ny huvudman för rekreationspolifikenoch turismens utveckling. Vpk anser att detta skall överlämnas tillturistföretagen. Därmed yrkar jag bifall fill reservafion 1 i detta betänkande. Reservation 10 har tillkommit med anledning av en motionfrån vpk om statliga insatser för turismen i området nedre . har av utsetts till ell av 25 primärarekreationsområden. Slora delar av området är förklarat som riksinlressant förnaturvård, kulturvård och friluftsliv. Det är med andra ord elt mycketmångfasetterat område som ligger nära befolkningskoncenlrationen. Närmare entredjedel av befolkning har mindre än tvä limmars resväg till området.Alt Anslag tiU turism och rekreation göra deltaområde, med dess örika fjärdar, naturliga forsar, fiskemöjligheter, museer ochcampingplatser, mer åtkomligt genom en sammanhängande turistbälstrafik medbekväma övergängar förbi hindren, anser vi värt att utreda. Tankemodellen förmitt förslag har varil atl man med den turistbåls-trafik som finns efterexempelvis stora Lulevatlnet, i likhet med vad som är fallet pä en del ställeni fjällvärlden, skall kunna ta sig fram på vattenvägarna. De kommuner som finnsutefter sträckan från Siljan ner fill havet är många, och de flesta är små ochfattiga, l.ex. min egen kommun, . Dessa kommuner skullevälkomna en satsning i enlighet med vpk:s motion. Men dessa kommuner har intesjälva råd atl göra sädana satsningar. En satsning pä ett område som nedre skulle varaen bra satsning från statens sida just för alt utveckla åtkomliga ochkvalitelsmässiga rekreationsmöjligheter för många människor, för de bredafolklagren. Därmed yrkar jag bifall lill reservation 10. 71 (): 1 det betänkande vi nu behandlar tas anslagtill turism och rekreation upp. Med anledning av propositionen har naturligtviselt anlal motioner väckts.