prot · GC09105 · 1988-12-31 00:00:00 — Som jag redan understrukit görs slora insatser på ideellbasis, men betydelsefulla insatser kommer också till stånd genom statens ochkommunernas försorg. Ofta sker detta arbete gemensamt med olikaorganisationer. Nämnas kan den aktion som regeringen beslutat om, nämligen allinlensifiera del drogförebyggande arbelel genom en särskild aktion mot droger.Folkrörelseengagemangd skall finnas i centrum för aktionen, och de ansvarigamyndigheterna skall della i arbelel. Ulskollel ser allvarligl på de konsekvenser somproslilutionen fär, både beträffande droger och inle minst smittspridning.Därför har insatser mot aids använts för alt förstärka insalserna molprostitution. Utskottet har den uppfattningen alt del är angelägel allstimulera uppbyggnaden av den prostilulionsförebyggande verksamhelen. Utskottetförutsätter därför all regeringen tar erforderliga initiativ i denna fråga. Jag får i övrigl hänvisa fill de berörda betänkandena. När det gäller betänkande nr 12 yrkar jag bifall lillreservation nr 3, i övrigt lill ulskoltets hemslällan och avslag på övrigareservationer. Jag yrkar bifall till hemställan i betänkande nr 13 ochavslag på samlliga reservationer. Beträffande belänkande nr 20 yrkar jag bifall tillreservalion nr 4, i övrigl lill utskottets hemställan samt avslag på övrigareservationer. 46 (): Under allmänna motionstiden motionerade jagoch några andra socialdemokrater om inrättandet av enstatlig barnombudsman kopplad till barnmiljörädet. Skälet till vär molion varegentligen självklart. Del finns ju alllid en risk för all barns inlressenkommer i kläm, därför atl barn inle kan hävda sig på samma sätt som vuxna. Allaandra intressen i samhällel har siarka intresseorganisationer som talar i egensak. Men för barn är det annorlunda. Del är därför oerhört vikligl alt enstatlig barnombudsman inrättas. Denne skall kunna peka pä barnensbehov i olika sammanhang. Del finns mycket i samhällsutvecklingen som har inneburitförbättringar för våra barn. Listan skulle kunna bli läng. Men finnsdet tendenser till all del på vissa områden har blivit sämre. Lekmiljöerna idagens samhälle är myckel olika gårdagens lekmiljöer. I nya bostadsområden harman alllför ofta tagit bort naturliga lekområden. I slällel finns delstereotypa lekredskap. Säkerhelen för barn åsidosätts ofta. Det finns exempel pämånga onödiga olyckslillbud. Men olyckor kan förebyggas med god planering.Under del har antalet barn som omkommit i olyckor halverats.Men fortfarande finns det, tyvärr, många onödiga olycksrisker i barnens miljö. I barnens lekmiljö har också väldet blivit en alltviktigare faktor under 80-talel. Kommersiella krafter saluför våld i allaupptänkliga former och media rikiade mot barn. Det har också förändrat barnenslekar. Del här är 72 bara någraexempel på hur vikligl det är att barns behov av en god miljö tas på allvar. lade den statliga BUS-gruppen fram ettförslag om inräliandel av en barnombudsman. Vid en genomgång av barnmiljörådetsarbele har det framkommit all den verksamhel som där bedrivs måste förstärkasoch få ytterligare resurser, genom atl en barnombudsmannatjänsl inrättas.Barnombudsmannen skulle vara chef för myndigheten. Olika organisationer som arbelar med barnfrågor har längepekat pä behovet av en barnombudsman som kan hävda barns intressen. Som framgår av socialutskottets belänkande 13- del är ju bl.a. detta belänkande som vi nu behandlar- har en majoritetavstyrkt den socialdemokratiska motionen So614 med hänvisning till att barn-och ungdomsfrågorna skall las in i översynen av organisation.Sedan ulskollel skrev belänkandel har regeringen lagt fram elt förslag omsocialstyrelsens framlid. I detta föreslås inte någon statlig barnombudsman.Barnmiljörädet kommer också att fortsätta att vara en självständig myndighet. Med hänvisning fill de skäl som jag har angellbeiräffande vikten av inrättandet av en statlig barnombudsman kopplad lillbarnmiljörådet yrkar jag bifall till molion So614. A nslag tdl , m.m. 47BERITH (vpk): Trols tidsbristen vill jag någol kommenleradels utskotlsma-joritdens avstyrkande av min molion angående samisk barnomsorg,dels ansvar för tidigare fattade beslul. Vi i vpk anser nämligen attriksdagen måsle ta ansvar för de beslul som fattas i denna kammare. Beslut som rör samisk barnomsorg bäde indirekt och direkthar fatlats innebärande att en positiv särbehandling av samer skall ske, och detbeslutet fattades , altstalsbidrag skall utgå för hemspråksiräning och alt bidrag skall utgå lill samer, Tornedalsfinnar ochzigenarbarn, även om samiska inle talas i hemmet. Förra årel utvidgades slatsbidragen lill att gälla barnfrån O är. Det beslutet strider egentligen mol det tidigare beslutet och kan hahaft belydelse när det gäller kommun. kommun har nämligenförvägrat samerna där att få samisk barnomsorg. startades en försöksverksamhel med ensamisk förskolekon-sulenl. Målet för verksamhelen är att projektet så småningomskall permanentas. Förskolekonsulenten i fråga skrev en rapport i november1988. Hon skriver: I kommun har en lång och hel deball i kommunenssociala och politiska organ förts angående samisk barnomsorg. Slutresultatet är, enligl förskolekonsulenlen, att detinle inom överskådlig lid blir någon samisk barnomsorg i kommun. 1988stod 51 barn i kö för all få samisk barnomsorg i . Förskolekonsulenlen avslutar sin rapport med all säga atldel inte enbarl bör vara etl kommunalpolitiskt ärende och beslul. Det måsleockså vara ell rikspolitiski ansvar och en rikspoliiisk skyldighet allsamebarnens räll i I kommun är det mer än 50 barn som väntar på alt vi skall ladel ansvarel. Jag begriper således inle varför ulskottsmajoritelen haravstyrkt molionen. Vad som krävs är ju alt regeringen vidtar åtgärder, sä atten enhetlig språkgrupp för samebarn kan erbjudas i de kommuner där sådanaspråkgrupper efterfrågas. Vid behandlingen av motionen har utskottet kommil medmotiveringen alt staten på olika sätt försöker att göra något här. Därför kanjag inle förslå varför motionen har avstyrkts. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendena skulle fattas vid näsla arbetsplenum.) 9 § Kammaren beslöt att ajourneraförhandlingarna till för middagsuppehäll. 10 § Förhandlingarna återupptogs under ledningav tredje vice talmannen. 1988/89:TU14Transportforskning (prop. 1988/89:100 delvis). 48RUNE (): All transporter är vikliga är vi väl allamedvetna om, och om vi inte är del kommer vi att bli del här ikammaren, då vi skall ägna ät järnvägsfrägor. Tyvärr kommer vi inleall hinna med vägfrågorna, ulan vi får hålla oss lill just järnvägen. Jag tar upp delta därför atl det betänkande som vi nuskall tala om handlar om transporlforskning. Där finns ett avsnitt som gäller"Just-in-Time"-system, som har motionerat om. Vi är bekymrade över ulvecklingen i delta land, sominnebär att förelag i stället för all bygga och hålla sig med lagerlokaleralltmer använder framför alll del svenska vägnätet, inle minst kringstorstäderna. I min egen region. , finns det motorvägar på 45mils avstånd från Göleborg, och där kör många förelag en transport med jämnamellanrum - kanske en gång i halvlimmen. Del är denna fråga som vi från har tagit uppi en motion, som utskottet delvis har behandlal. Vi anser alt del bör göras enbättre analys av vad systemet innebär för samhället, dels för självasamhällsstrukturen, dels ur kostnadssynpunkt. Vi vill också atl man lillar påföretagsbeskattningen, då del inle är särskill rimligt atl samhällel slår förkostnaden och förelagen slipper undan. På andra områden har man mer och merkommil fram lill alt företagen skall slå för de verkliga kostnaderna - jaglänker bl.a. pä miljöavgifterna- och därför är del rimligt att tänka på det sättet också i denna fråga. Vi säger alltså i reservalion nr 1 alt detbör utredas hur en tillämpning av Just-in-Time-syslem påverkarsamhällsstrukturen, bl.a. med avseende pä sårbarhet, energiåtgång,miljöeffekter och regional fördelning av arbele och näringsliv samt avkorrelationen mellan Just-in-Time-syslem och förelagsbeskattning. Jag ber alt få yrka bifall lill denna reservalion. 49 (vpk): Flera länder i gör, glädjande nog,enorma saisningar på järnvägen . Del är de regeringar som har insett attspårbunden kollektivtrafik och gods på räls är samhällsekonomiskt lönsammaframtidsprojekt som kan rädda miljön och minska bilismen. Exemplen ochSchweiz är intressanta föredömen för . I vpk har vi velat ta fasta på det som händer på denfronten internationellt. Vi föreslår att går i spetsen för etlalleuropeiskt järnvägsprojekt. Vpk tycker dessulom all del är dags att Sverigesberoende av bilindustrin och bilismen granskas. I längden gär det varken atlrädda producenterna ur överproduktionskris eller atl asfaltera bortolycksrisker och trängsel på vägarna. Del är hög lid att inleda satsningar på alternaliv lillbilproduklionen. Del behövs och kommer all krävas alltmer av vettigakolleklivirafikfordon, som måsle kunna framslällas i . Del kommer allkunna ge minsl lika mänga arbelen som den nuvarande produklionen. Del skullekunna minska sårbarhet i många avseenden. Vpk tror altbiltillverkarnas resurser är en bra utgångspunkt som går atl utnyttja ochulveckla i detta progressiva syfle. Jag vill yrka bifall till samlliga dereservationer lill betänkandet som vpk slär bakom. Majoriteten stöder tyvärrinte våra förslag ulan slår fortfarande bakom den förlegade idén om atl denekonomiska fillväxten bokstavligen står och faller med privatbilismens ochlänglradarlra-fikens tillväxt. Jag hoppas all trafikutskottets föredragande mera informalion all ge än den som återfinns i belänkandel omiransportforsk-ningen, som vi nu diskulerar. Som komplement lill del slatligaengagemanget i de svenska och internationella Promdheus-satsningarna tillkommernu saisningar inom ramen för EG-projekld Drive, som är elt nytt överstatligtprojekl. Viktiga frågor måste ställas. Flera berör i grunden våramöjligheler att förhindra ekologiska katastrofer och är av slor belydelse förriksdagens kommande beslut. Men del handlar också om maklen över vär framlidoch om demokralin i och . Jag vill börja med följande frågor: Anser ochIrafikutskollels majorilel att har gett sitt stöd till ell slalligtengagemang i Promdheus storebrorsprojekl, EG:s Drive? När, i så fall, skeddedetta? Vill , övriga i trafikutskottet och riksdagenatl 14-åringar skall kunna få körkort? Prot.1988/89:105 Låter del bra med ytteriigare en våldsam ökning av bilismen,när dess skadeverkningarredan med nuvarande volym hotar människorna och hela vår miljö? Vem av erlycker att det låler klokt med datorstyrda bilkonvojer? Anser ni att människorna i får det bättre om ochnär hela landsvägssyslem kommer all sammanlänkas, övervakas ochkontrolleras av satelliter? Jag ställer dessa frågor därför attde måste ställas, om man litet grand har satt sig in i vad bädePromdheus-projektet och del nya projekiei Drive handlar om. Del skulle inle sebra ut om föredraganden och socialdemokraten försöker avslutadebalten om Promdheus och Drive innan han har gett besked på dessa avgörandepunkler. Inom EG och i Eureka-kretsar arbelar reaktionära krafterför att bygga ell mihlärindustriellt och teknologiskt block. Där finns klaraberöringspunkter mellan elektronikindustrin och båda de militär- ochbilinduslriella komplexen. En sådan analys finns naturligtvis inle med iutskottets belänkande. bekräftar visserligen i årets betänkandeom transport-forskningen atl ett motsvarande industriblock håller på atl byggasupp i genom IT 4-programmel. Del görs genom den text i betänkandet därde finansiärer som är inblandade nämns. Vidare sägs all vårt land sedan längehar ett forsknings- och utvecklingssamarbete med EG och Eureka. Det är bra atlulskottsmajoriielen nu - deball, som har initierats av vpk-äntligen lämnar en något fylligare redovisning än den har gjort förut. Vpk vill omgående avbryta alll statligt svenskt engagemangi dessa projekt. Vi ser del som direki förkasthgt att skall stödjaprojekt som har sitt ursprung i en beställning från bil- ochelektronikindustri och som kommer all öka bilismen på etlkatastrofalt sätt. Vpk tror inle att de alltmer miljömedvetna människorna iSverige vill vara med om satellitövervakade och datoriserade bilkonvojer påvägarna. Etl problem är alt de lyvärr aldrig har blivit tillfrågade. I betänkandet finns det ingen redovisning av hur myckelpengar som totalt har satsats på projektet. anmärkningsvärda"insatser" nämns endast flyktigt. Det samarbete som har inletts medEG-projekld Drive nämns inle alls. Jag ser fram emot atlOve kommer att klarlägga hur och varför också delta projekl har kommitin i bilden. Jag förutsätter att har läst regeringens underlagsrapportertill förra årets Irafikproposition. En rapport heter framtidatransporter. Där beskrivs i detalj hur visionerna bakom Promdheus och Drive serut. Låt mig ta upp någol av innehållet, men försl ber jag OveKarlsson all försöka erinra sig den drastiska trafikökning som redan har skellpä vägarna och som illustrerades av trafiksäkerhetsverkschefen när ulskollelnyhgen besökte . Följande scenario finns i den rapport som jag nämnde.Den är . Regeringen har beställt rapporten och slälll sig bakom den.Det handlar om , dvs. en tidpunkt då många av riksdagsledamöterna, vårabarn och barnbarn måsle vistas i trafiken. Jag citerar ur den s.k. visionen; "Fördubblingen av trafikvolymen och försämringen avpdroliumbränsle-na har näslan uppvägt effekten av kalalysalorbesluten somfattades omkring 1990.---- Luftkvalitén i städer och tätorter var som bäst omkring sekelskiftet.Sedan dess har luftmiljön gradvis förvärrats igen. ochekonomi lalar nu för fordonståg där bilarna är elektroniskt kopplade fill varandra.Fart och avstånd hålls aulomaliskl av den nya elektroniken. Bilenselektronik 'skärper sig' om den märker att förarens reaktioner börjar blilångsamma pä grund av trötthet, alkohol eller ålder. Det kan visa sig ligga enslörre säkerhet i att låta 14-åringar få börja köra bil, och förbjuda mopedäkning på allmän väg ." Den intressanta och obsiinala molion om en principiellnollgräns när det gäller alkohol och bilförare som skrivits av s-gruppen itrafikutskottet är ju aktuell i del här sammanhanget. Anser ochBirger Rosqvisl all aulopiloler i bil undanröjer problemet med alkoholgränsen,eller skall ni hålla fasl vid ert nytillkomna stöd lill förra årels vpk-motionom nollgränsen? Del är ell mardrömslikt bilsamhälle som skisseras iregeringens framtids-rapport. Likafullt var det inget annal parfi än vpk somprotesterade inför förra årets trafikbeslut. Kanske beror det på brist på tidoch kraft att ni har anslutit er till rapporten och lill . Menvad anser ni , ? Menar all delta är en samhällsvision i ersmak? Tror att det var detta som menade när hon förevalet lovade att miljöhänsyn skall styra trafikpolitiken? 50ROY (): Punkfiighet är en dygd sägs det, och dettahar man från industrins sida tagit fasta på när man myntat begreppet"Just-in-Time". Här betyder det all komma i precis rätt lid medönskade komponenter och varor lill industri och handel. Man har konstaterat attlagerhållning är dyr. Del är bättre, som man också säger, atl hålla lagret påvägarna. Men då måste förstås alll klaffa. Detta system har medfört en ökningav lastbils- och godstrafiken, främst på våra landsvägar men också på andrahåll. Med kännedom om biltrafikens miljöeffekter och bidrag till olyckorna, somdess värre ökar i anlal, kan man litet tillspetsat säga alt företagen har lösletl företagsekonomiskt problem genom att lägga över det på samhället.Personlrafikolyckorna pä vägarna och miljöförstöringen på grund av"Just-in-Time"-filosofin bör därför utredas. Kanske är det sä atllagerhållning efler vägarna inle bör vara kostnadsfri för förelagen den heller.Problemen har tagits upp i en motion som utskottet har behandlal. Det hela harresulterat i reservation 1, som jag yrkar bifall till. När del gäller forskningen inom trafiksektorn vill jag geell erkännande. Vissl forskas del en hel del, och vissl är del hög klass påsvensk forskning. Men lyvärr blir inle resultatet alllid det som man hoppatspå. Bilindustrin forskar också och del mångdubbelt mer. Det gäller kanske intesä mycket att utveckla en miljövänlig bil eller ett transportsystem som inlefördärvar naturen, snarare häftigare motorer, sportigare bilar, marknadsföringoch annat som ger så stor vinst som möjligt. Därför finns det all anledning atlvi medvetet gynnar en miljövänlig forskning. Ett exempel härpå ges i reservalion 4. 1 denna reservation krävs en utredning om ett alleuropeiskt järnvägssystem.Del är vår uppfattning alt man i EG-harmoniseringens tecken mesl satsar påvägtrafik, men vi menar alt del egenlligen finns bättre förutsättningar för allgå över lill järnväg. Pä det sätlel skulle vi också kunna lösa fleramiljöproblem. Vi anser all man i framliden hell enkelt blir mer och mer tvungenall anlita järnväg för godstransport, såväl i som i del övriga Europa.Därför yrkar jag bifall till reservalion 4. Reservation 5, som jag också yrkar bifall lill, handlar omtidsplan för ulveckling av ett nyll regionaltåg, en ny moiorvagn. ärnågoniing mycket viktigt i dä länsjärnvägarna skall börja fungeraoch när länstrafikbolagen skall börja köra tåg och inle bara köra buss somtidigare. Del visar sig att det finns elt oerhört stort behov av au få fram etlnytt regionaltåg och en ny motorvagn. Vi vet atl vi inle har läng lid på oss.Den måste komma fram . Vi har kanske på oss. Sedan börjarman i många fall att lägga ned de här järnvägarna. Rälsen börjar rivas upp, ochdå har tåget definitivt gått. Del är alltså oerhört viktigt att arbetetpåskyndas, och del är del som reservation 5 handlar om. Reservalion 6 handlar om pengar lill del nya regionaliågd.Skall del bli någonfing måste man försöka fä fram en prototyp. Då kan man inlesprida ul pengar pä lilel av varje. Gör man det riskerar man att det inle blirnågoniing , som det ändå är fråga om. Det finnsalltså elt engångsanslag på 100 milj. kr. för detta ändamål. Vi har sagt att 70milj. av denna summa bör anslås för alt så snart som möjligl la fram en proioiyp.Vi tror inle alt man skulle klara della med myckel mindre pengar. Tyvärr har viinle fåll med oss ulskottsmajoriielen, som tydligen accepterar all pengarnasprids ul mer jämnl. Därmed lär vi riskera alt bli utan etl nytt, effeklivlregionalläg. I stället blir del dä dieseldrivna Yl-vagnar, som är myckeloekonomiska och inte särskilt miljövänliga, tvärtom. Dessutom skulle det ge dehär länslrafikbolagen dålig ekonomi när det gäller järnvägarna, vilkel ärtragiskt. Reservalion 7, som jag också yrkar bifall lill, handlar omslöd lill minibusslrafik. Man kan fråga sig.vad som menas med minibusstrafik.Jo, det gäller mindre bussar som kan köra omkring i bostadsområdena. De ärskräddarsydda för framför alll äldre människor, som pä så säll fär belydligl bättremöjligheter att åka omkring i framför alll lälorler. Den irafiken är ofta lileldyrare än den vanliga busstrafiken, varför del kan behövas elt stöd. Men fränsamhällsekonomisk synpunkl behöver det inle alls bli dyrare. Tvärlom kan detlöna sig, eflersom det kan bli färre olyckor på galorna. Äldre människorbehöver inte gå omkring lika mycket. Vi vet ju att den vanligaste olyckan somäldre råkar ut för är den alt de ramlar omkull på dåliga eller isigatrottoarer. Där man har prövat minibusslrafik har man också konstaterateffekter på färdtjänsten. De människor som är beroende av färdtjänst har ocksåutnyttjat minibussarna, varvid också belastningen pä färdtjänsten har minskal.Det här är ett myckel önskvärt stöd, som vi ser del. Reservation 8 handlar om utvecklingen avkollektivtrafiken. Vi vill all man skall öppna möjligheler till bra lån förkommuner och länsirafikbolag som vill introducera vätgasdrivna fordon. När man förbränner vätgas blir det i stort sett baravatten kvar. Del kan bli en del kväveoxider också, om man har högförbränningstemperatur, men den gär allpressa ned t.ex. genom valleninsprulning. Då är välgasdrifl oerhörtmiljövänlig. Men välgasen är ju inle en energikälla - den är elt medium,med vilket man kan överföra energi. Man måste alltså framställa välgasennågonstans. Det finns ett visst överskott i industrin, som man kan ta tillvara. Del finns också möjlighel atl utnyllja vattenkraft under vårfloden och påsommaren -vattenkraft som man inte kan ta till vara - och använda denvaltenkraftselen lill alt göra just vätgas, som man kan använda i tätorter. Det tragiska med det här är atl del går myckel trögt,trots att alla vel vilka enorma fördelar välgasdrifl kan ha inom den begränsadeseklor det här gäller, nämligen tätortstrafik i innerstäder. Med della vill jagi alla fall yrka bifall fill den reservationen. 51OVE (): Målen för trafikpolitiken har vid fleratillfällen framhållits men kan ändå låla att upprepas, detta med lanke påiransporlforskningens stora betydelse. Samhällets trafikpolitik har nämligensom sill yttersta mäl alt bidra till alt utveckla välfärden. Trafikpolitikensövergripande målsättning är atl erbjuda medborgarna i landels olika delar enlillfredsslällande Irafikförsörjning. I mänga fall måste strävandena all uppnå största möjligaeffektiviiel i ekonomiskt hänseende avvägas mol och stå lillbaka för andra kravpå transportsystemet, krav som inle alltid kan uttryckas eller uteslutandevärderas i ekonomiska termer. Del kan exempelvis gälla krav på en god miljö,trafiksäkerhet, regional balans eller en rällvis fördelning av samhällets resurser. För all trafikpolitikens mäl skall kunna uppnäs är delnödvändigl med en sammanhållande forskning inom hela transportsektorn. lades etl treårigt forsknings- ochutvecklingsprogram fasl, där del sades atl trafikens effekter pä miljön skullevara en huvudpunkt inom den framlida transportforskningen, vilken bl.a. skulleinnebära en ökad satsning på järnvägsorienterad forskning som dt led i ensatsning på miljövänliga transportalternativ. För knappl ell är sedan fattade elt beslut omtransportforskningen i samband med beslutet om trafikpolitiken inför1990-lalel. I proposilionen som låg lill grund för det beslutet sades det attde pengar som dä anslogs i första hand skulle användas till konkreta försök medfordonskomponenter för den kollektiva trafiken, terminaler och hållplatser samlolika lednings-, informalions- och beställningssyslem pä områdel. Projektenförutsattes i princip vara samfinansierade med intressenter på tillverkar- ochanvändarsidan. Till delhär belänkandel har fogats åtta reservationer. De frågor som tas upp i reservalion 1 har under senare lidvarit uppe till ingående diskussioner mellan Irafikmyndighder,forskningsinstitutioner och forskningsstöjdande organ. Det pågår ellutredningsarbete, och andra initiativ förestår. Därför yrkar jag avslag påreservation 1. I reservation 2 yrkar moderalerna på en bilsocial utredning. motiverarsina krav bl.a. med den betydelse bilen har för transporterna i slora delar avSverige. Del har gjorts - och del pågår - flera arbeten som syftarlill alt förbätlra kunskaperna om bilens roll i samhällel. Genom de undersökningar och forskningsarbeten som redanskett eller håller på all ske anser utskottsmajoritelen all del inle är befogalmed nägon särskild bilsocial ulredning. Jag yrkar därför avslag pä reservalion2. I reservalion 3 vänder sig vpk mol dellagande idel s.k. Promelheusprojektel. Det är enligt min uppfattning angelägel allsvenska myndigheter har möjlighet all följa den ulveckling som förekommer pådel informationstekniska områdel i andra länder. Däför yrkar jag avslag päreservalion 3 och bifall lill ulskollds hemslällan pä den punklen. I reservalion 4 begärs en ulredning om ett alleuropeisktjärnvägssystem. Del är naturligtvis angeläget alt deltar i och drarnylla av forskningsrön när del gäller nya järnvägssyslem. Här finns samarbeteredan, varför någon ny parlamentarisk kommission inle behövs. Därför yrkar jagavslag på reservalion 4. I reservafion 5 vill man ha en lidsplan för utveckling avnytt regionallåg/ny moiorvagn.