prot · GC09118 · 1988-12-31 00:00:00 — tvinga devärsta miljöförstörarna atl slå till reträtt. Men majoritetsklausulen finnsalltså endast i § 100. Atl så är fallet är visserligen i och för sig bra, meneffekter av varors sammansättning är ju i huvudsak begränsade till människor inärmiljön, till jusl dem som använder ell lösningsmedel eller äter en vissmatvara. Om man inle har tillräckligt skarpa normer, är del alltsåhuvudsakligen det egna landels befolkning som drabbas. Del finns alltså en riskatl rösl kan komma all bli myckel svag i förhållande till all enmycket marknadsinriklad kör i EG:s inre marknad. Det skulle vara spännande all litet mera konkret få hörahur vi skall kunna leva upp lill de fina deklarationerna från regeringen om atlingenting skall bli sämre på miljöområdet när EG;s tryck mot ökar. Vadkommer vi all kunna göra, och på vad sätt kan den harmonisering som manförtjust arbetar på göra läge bällre? Jag kan inle se annat än atl viskulle ha slörre glädje av atl bara fortsätta all hävda våra inlressen ochanpassa oss endasl i de fall där del är naturiigi all göra del därför alt detleder till en förbällring för alla parter. Anf.15 (vpk): Jag hade inte tänkt gå upp i denna deball, men efter all halyssnat lilel grand på den känner jag att jag nog måsle göra del ändå. Eftersomjag är ledamol av trafikutskott är trafik- och transport-frågor delområde som jag har arbetat mest med. Utvecklingen av den svenska anpassningentill EG visar på della område med all önskvärd tydlighet all denna där inleleder till några som helst förbättringar. Den Iransportpolifik som fastladesbl,a, genom de beslul som log i förra årel efler regeringensproposition om trafikpohliken inför 90-talet innebär inte bara alt Sverigeanpassar sig, ulan faktum är atl också på flera punkler går före fleraav länderna inom EG i miljöovänlig riktning, bl,a. genom att anpassa Sverigestrafikpolitik lill kraven i vitboken men också till krav som ställs av olikaEG-organ på att landsvägstransporterna skall ökas. Jag tror all medveten om della, men jag är rädd för all del skall komma i skymundan idenna debalt. Jag tvivlar, , på att ingel kommer alt blisämre på miljöområdet genom anpassningen lill EG, Jag vill hänvisa lill vadsom kom fram i samband med regeringens trafikpoHfiska proposition och beslutetmed anledning av den . Före propositionen lade man ul uppdrag till enrad olika personer och organ i vårt land all uireda vissa frågor. Den förstarapport som dessa uppdrag ledde till på transportområdet gällde , EG ochtransporterna. Denna rapporl är skriven av , som genom ellkonsultföretag själv har inlressen på landsvägsområdel, och han kom naturligtvisfram lill all borde gå in för EG-modellen. Vad innebär då denna EG-modell? Jo, den innebär utantvivel mer av tunga Iransporler på landsväg, som en följd av den avregleringsom bl,a, stora åkarinlressen i har beställt. Den innebär också skulle behöva ändra lagstiftningen här i för all tillåla ännulyngre transportfordon på våra landsvägar, dvs, jusl sådana fordon som svararför de allra värsta ulsläppen. Dömom mångas förvåning när den här rapporten var klar och det syntes tydligt atlrapportskrivaren förordade mer av lunga transporter, dvs. Dessutomtillkännagav dåvarande kommunikationsminister i ellpressmeddelande, dvs. på elt offensivt säll, alt EG-modellen, vilkel alltsåinnebär mer av tunga landsvägstransporter, var det som ochSverige borde fastna för. På punkt efler punkt har man fattat beslut som tyderpå att del är i den här riktningen man skall gå. Däremotsalsar olika och andra länder ulanför EG, bl.a. , oerhörlmycket på järnvägen. Men i den EG-proposition som lades fram föreirafikproposilionen säger regeringen atl den tycker all bör anpassa sigefter EG, så att man avreglerar och låter det offentliga får mindre ansvar förjärnvägstransporterna. Detta händer just i ett läge när järnvägslransporleroch spärburna transporter över huvud taget vore det mest lämpliga att satsa på.Nu har förslagen genomförts. SJ sprängdes i två olika delar, elt banverk ochetl affärsdrivande SJ. Detta har, , inte lett till mer avjärnvägssalsningar, ulan tvärtom. För 10 miljarder är en spottstyveri de här sammanhangen, särskill jämförl med länder som , som för dendelen också slår utanför EG. De anpassar verkligen inte sin trafikpolitik tillEG, och jag menar atl det inte heller finns någon anledning för allgöra del. Eltexempel som jag skulle vilja att kommenterade är de krav somlilla faktiskt ganska tufft släller gentemot EG. Man framhärdar iuppfattningen all den Iransillrafik, långtradartrafiken, som skall gå genomSchweiz bör lyflas upp på järnvägsvagnar. Alllmer tågtrafik bedrivs som larockså personbilarna på tåget när de skall passera . Man salsarmängmiljardbelopp på att utveckla just spårbundna transporter. är eltföregångsland, där man inle har ansett sig vara tvingad att anpassa sig fillEG. Dåundrar jag, : Varför skall jusl , som slår ulanförEG, t.o.m. gå i spetsen för att anpassa både lagstiftning och annat till enpolilik som innebär mer av landsvägslrafik och mindre av järnvägstrafik? Omanpassningen till EG och svenska miljömål 16 Miljö- ochenergiminister : Herr lalman! Interpellanten valde enförvånande smal inkörs-port till sitt debattinlägg. Självfallet strävar vårenergi- och trafikpolifik mol alt vi skall använda mindre fossila bränslen ochinle mer. Del kommer också lill synes i det samlade förslag om direkta ochindirekta skaller och miljöavgifter som regeringen avser att lägga fram förriksdagen. Del står myckel klarl redan i direktiven lill ulredningen omindirekla skatter, att en eventuell moms på energin måsle förenas med destyrmedel som behövs för atl vi skall kunna uppnå våra miljö- ochenergipoliliska mål. Vi har ocksä forcerat arbetet i miljöavgifisuiredningenoch klarl ullalal att del under delta år och näsla år kommer att införasavgifier på utsläpp av svavel, kväve och koldioxid. Sedanskulle jag vilja la upp den vidare debalten och säga följande: Den svenskaregeringen driver samarbetsfrågorna med EG från den utgångspunkten alt vi skallförsöka påverka EG i rikining mot skärpta miljökrav. Prot,1988/89:118 finner det vara myckel viktigt med en sådan öppen dialog. Jag villsom exempel hänvisa lill de uttalandensom gjordes av de socialdemokra- Om anpassningen tiU EG och svenska miljö mål tiskapartiledarna i , att syflel med vårl samarbele skall vara att tillföra EGden sociala dimensionen och omsorgen om miljön, atl vi aktivt skall verka fördetta. Vi gör del också i vårt direkla samarbete med EG. Jag kan redovisa all jag, när jag besöktekommissionen i , träffade företrädarna för forskning, miljö och energioch hade mycket ingående diskussioner med dem. Därvid inbjöd jag också derasforskningschef lill besök i , för atl deras forskningsprogramoch vår forskningspoliliska proposition just när del gäller prioritering avmiljöfrågorna skall kunna samordnas på ett sådant sätt all vi hjälper varandraalt driva dessa frågor. Jag log också upp en annan sak som jag anser vara mycketviktig. Det är att etl av de viktigaste samarbelsområden man skulle kunna länkasig för EFTA och EG, både när det gäller forskning och leknisk utveckling, är atlulveckla ell renl trafiksystem - ett trafiksystem med rena fordon och sä mycketsom möjligl av landsvägs- och flygtrafiken överflyttal fill spårbunden Irafik -samt att vi gör särskilda satsningar för all rena våra storstäder. akfivt tagit upp som etl mycket vikfigl forskningssamarbetemellan EFTA och EG. Då skulle vi nämligen, på en gång, kunna rena ,alltså kraftfullt angripa den, vill jag påslå, värsta miljöfaktorn i , och bidra till atl utveckla leknik som andra länder behöver. Vihar också särskill lagil upp denna fråga inom och tagit initiativ lill dengemensamma överläggningen mellan miljö- och Irafikministrar som skalläga rum med samma syfte. Inför det regionala uppföljningsmötet avBrundtlandrapporten för ECE-länderna har vi särskilt tagit upp dessafrågor, därför att vi anser att ECE, som representerar de rikaindustriländerna, skall gå före med att ulveckla ny teknik och nya system somfrämjar miljön. iräffas IEA:s energiministrar. Huvudtemat fördet mötet kommer all vara miljön. Den frågan har drivit ochänlligen fått gehör för. Del förslag till gemensamt uttalande som finnssäger all miljökraven på ett hell annat sätt än måste beaklas just vidanvändningen av fossila bränslen, och all man därvid skall sträva efter allminska användningen så myckel som möjligl, inle bara rena vid de anläggningarsom använder sådana. Jag har jusl kommil hem från ett möte om FN:s miljöprogram.Här har tagit initiativ lill en klimalkonvention, som skall haförhandlats fram till näsla globala miljökonferans 1992. En sådanklimatkonvention kommer självfallet alt innebära hårda krav på energi- ochtrafiksystemen, och för övrigt även på industriella anläggningar. Det blirmyckel hårda krav särskilt för de rika induslriländerna, och då är jag tillbakatill Väsleuropa. har också varit pådrivande och gått före i en radenskilda frågor. Det gäller bilavgaser, CFC och kemikalier. Inle på något av dessa områden tror jag all vi skulle ha hafl de internationella överenskommelser vi nu har ulan som föregångare. Del är alldeles tydligt när det gäller CFC. Det är också myckel påtagligt beiräffande bilavgaserna. Där slular faktiskt 22 striden inom EG med delmajoritetsbeslut som man förväntas falla om Tidigarevänlade man sig alt och andra som ville gå Prot. 1988/89:118 före skulle få ge upp, EG och svenska miljömål Sverigeoch jag personligen, av stor övertygelse och med den erfarenhet jag har, anser alltså all vi skall ge oss in i samarbetet. Del är positivt, detär ... dynamiskt Vi är intealllid sams, men vi når betydande framgångar, och vi ger inle upp våra egnakrav. Anf.17 (): De här debatterna förs ofta på två plan. Del ena gällermiljösamarbetet, och del ser vi faktiskt inte som ell hol. Det ser vi som enfanlaslisk möjlighel. Det tycker vi är alldeles utmärkt. Vi riklar ingen somhelst krilik mol all den verksamhet som bedrivs på själva samarbetsområdel,Tvärlom applåderar vi del varmt. Hotelligger i della med affärsmässigheten. Vi hyser en stark oro för all den kommeralt la överhanden, BirgittaDahl beklagade den smala infallsvinkeln. Men den berodde på atl taletiden ärbegränsad och atl det faktiskt är trafiken och energiförbrukningen som stårför de kanske allra största delarna av den miljöförstöring som vi slår inför ibåde och i övrigl. När vi då ser de förslag om de framlidaskatterna som läggs fram och kan konstalera alt de ökar användningen av defossila bränslena - både när det gäller energiomvandlingen och itransportapparaten, eftersom de föreslagna skatterna leder till minskattågresande och minskal antal kollektivresande -, finner vi all del rimligenmåsle innebära alt bilåkandet ökar med de följder detta har. Detär också inlressanl alt säger all man skall slräva efler elt"rent" syslem. Del är självklart all vi vill ha ell sådanl. Därför ärjag ulomordenlligl förvånad över atl man inte kan tänka sig all lägga skatt påflygbensin. Flygel är kanske del mest nedsmutsande av alla Irafikslag, räknalper passagerarkilometer. Del rimliga vore alt flygbensinen beskattades minsthka högl som bilbensin. Därigenom kunde man kanske också skapakonkurrensneutralitet mellan olika iransporlslag i del här landet. Vi har engammal regel som säger att varje Irafikslag skall bära sina koslnader. Flygelmåsle här vara ell område som av någon anledning har undanlagils. Här finnsalltså verkligen någonting all göra för all se lill all minska den ohämmadeökningen av flyget. Del är mycket viktigt ur miljösynpunkl. Våroro finns alltså kvar, trots alla de insatser som gör på delinternationella planel. Detta är hoppet i denna fråga, men hoten liggerfaktiskl i kraven på anpassningen av våra skattesystem fill EG. På den punktenkänner jag mig inte på något sätt lättad av vad har sagl. Oronhar förstärkts av det och har förmedlatpå detta område. 18 (vpk): Jag tycker,, precis som andra lalare här att del är bra med insalser i internafionella sammanhang. Del har handlat om diskussioner och inte så mycket om konkreta beslut. Men del innebär inle att i slorl måsle anpassa sig fill EG. Jag lycker i slällel alt vi skall haden inslällningen alt vi skall vara med i alla fora där vi kan påverka siluafionenlill 23 Prot,1988/89:118 det bättre, eftersom just miljöproblemen är så enormt slora,är en 22 maj1989 fråga som måste prioriteras. Detbehöver vi inte ens diskulera, utan det är 7r~ hell självklart. Om anpassningenttU ' , E- , , ... Men om etl land eller flera länderinom eller utanför EG har kommit (j och svenska miljö- ,. längre pa ett vissl område, är delväl alldeles självklarl atl vi oavsell EG:s polilikskall la ål oss del, pä samma sätt som vi skall sprida kunskaper som vi har ochredogöra för beslul som vi fattar i och som går längre än de känner mycket väl lill anledningen tillEG-anpassningen. Som några lalare nämnt här är det en myckel strängtmarknadsinriklad ekonomi - jag skulle vilja kalla den för en nyliberal ekonomi.När det gäller transport- och trafikområdet har del handlat om alt avreglerabusslrafiken, att avreglera yrkeslrafiken - den tyngsta och farligaste irafiken- och all avreglera och införa en mer eller mindre nyhberal politik påjärnvägsområdet, där staten tidigare haft del slora ansvaret. Som vi ser del,leder detta lill en EG-modell, dvs. mindre av regionalpoliliska hänsyn ochmindre av miljöhänsyn. Katalytisk avgasrening måste vi naturligtvis ha, och vimåsle gå längre på det områdel. Men kalalylisk avgasrening innebär, BirgittaDahl, myckel litet, om Irafikökningen får fortsätta som den gjort hittills.Enbart i härden lunga irafiken ökal med 50 %.Vi ser av de prognoser som bara skriver upp den ulveckling som varil ,både inom EG och i , all biltrafiken i stort kommer alt öka med mellan60 och fram och slrax därefler. Då räcker del inte att diskuterakatalytisk avgasrening. Det kan vi väl vara överens om. Det är intressant all här är inne på en linjesom innebär mindre av affärsmässighet och mer av planhushållning, även om maninle använder del begreppet. Intressant är också atl del socialdemokratiskakvinnoförbundet i går gick ut med och fick publicitet om ett krav på mycketdrastiska ålgärder på miljöområdet. Man hänvisar lill alt det är ensocialistisk planhushållning som kan lösa delta problem. 19 (): Det är bra att miljöministern återupprepar deinternationella insatser som gör. Vi är överens om att skallgöra sådana insalser, och mänga gånger är det som här varitpådrivande. Jag tror också att det är väl känl att är pådrivande i delinlernalionella arbelel. Inom oppositionen vill vi all skall vara ännumer pådrivande. Vad jag lycker är litet bekymmersamt med en sådan härdeball är alt även om vi nu skall lala om vårl samarbete med EG, kommer debalten ändå i stor utsträckning alt handla om frågeslällningar i - l.ex. hur många miljarder vi i salsar på järnvägsbyggande - i stället för all vi går ul över gränserna och ser vad som kan åstadkommas i samarbele. Jag hade då önskat alt miljöminislern kanske i litet slörre utsträckning hade tagit upp miljödiskussionen i EG. Är del inle så, miljöministern, alt del också pågår en positiv miljödiskussion i EG och all de olika länderna diskulerar all föra de olika frågorna framåt Visserligen hänvisar miljöministern nu lill dl samar- 24 bete mellan de socialdemokrafiskastatsministrarna - jag förutsätter att det gäller ävensocialdemokratiska statsministrar i . Men såvitt jag Prot.1988/89:118 kan se av de dokumentjag läst pågår det en intensiv och akliv miljödebatt i EG, Den bör vi la filloss. Vi bör också veta att vi inle alltid är bäsl när vi lalar om allt vi skall göra.Jag tänker t.ex, på vad sade om lufttrafiken. '""" Bullret är ocksåmiljöhot, och där har EG, såvitt jag vet, kommit längre än vi. ' Vi kan också la fram andraområden, där EG har kommil längre. därför bra alt vi fördenna debatt, men det är farligt om vi hamnar i någon form av försvarsposition,där vi enbart diskulerar hoten och undviker alt diskulera möjligheterna.Det finns nämligen också stora möjligheter i ett ökal internafionelltsamarbete, även i ett samarbete med EG, Anf.20 (); Del gäller att ta vara på möjligheterna. Vi hör nu all i de fall -ochdel finns åtskilliga sådana fall - där har för miljön sämre regler änEG, kan vi räkna med och när del gäller sirävandenaall vi i skall förbättra oss. Vi ser del som en klar möjlighel. Såhar vi då de andra fallen. Miljöintresset inom EG växer - det är naturligtvisalldeles sanl - i varje fall hos de stora delar av befolkningen som drabbas avden allt sämre miljön. Men om ell avgörande hinder i har varilindustrins tröghet och i många fall aktiva motstånd och dess skrämselpropagandaom alt skärpta miljökrav kommer all urholka svensk ekonomi och leda lill ökadarbelslöshel och andra nackdelar för de anslällda, så är del ett ännu slörrehinder ute i , där industrins påtryckargrupper är ännu slarkare. En delav de röslslarka länderna i EG har konservativa regeringar, t.ex. harju visal föga omsorg om sin egen och sina grannars miljö. Avvad nu sagl framgår alt aklivl skall della i detinternationella miljöarbetet. skall ha heder av sina insalser.Det kan läll bli så all blir en ledargestalt i delinternationella miljöarbetet Vi hoppas på god framgång i del arbetet. Men delsamarbelel kan ha ulanför den inre marknaden och utanför EG-domslolensräckhåll. Där har större möjligheter att föregå med gott exempel. Vikan knappasl ha sämre möjligheler all påverka del internationella miljöarbetetbara därför atl vi står utanför EG. Vikan se på det som hänt i . Där har man förhindrats att la itu t.ex. meden del cancerframkallande ämnen, eflersom EG klassal myckel färre ämnen somcancerogena än vad har gjorl. När del gällerfarlighdsklassning av lösningsmedel som loluen och styren har EG hindralDanmark all förbättra sin miljö. På samma säll kan man la exempel frånjordbrukspolitikens område. Faktum är alt EG också i många fall har sämremiljöregler och atl det där förekommer en större tröghet än i när detgäller atl åstadkomma förbättringar, Anf.21 Miljö- och energiminister ; Med anledning av ell par inlägg här vill jag försl understryka atl jag inte reser runt i världen och dellar i miljöförhandlingar som enskild individ utan som förelrädare för hela regeringen och för , Jag är inte någon privatperson som håller på med detta, ulan jag företräder officiellt 25 Prot.1988/89:118 vän land. Det betyder alt miljökraven i del internationella arbetetlika väl som här hemma skall vara etlöverordnat krav i det samarbete vi ger oss in i. Om anpassningen till EG och svenska miljö mål Del äralltså inte fråga som om atl defensivt eller passivt anpassa sig utan allsamarbela för att få inflytande och kunna driva på. På de punkter där vi intefått andra med oss har vi vall all vara föregångare. Vi har då kunnalkonstatera atl vi med prakliska exempel har kunna överlyga andra om alt det ärmöjligt alt göra mycket mer än de tidigare irodde. Inle hade det varil möjligl alt fåöver 80 stater atl gemensamt uttala all man skall upphöra med allCFC-användning , om inle hade gått före och visat attdel är prakfiskt möjligt. Del var nämligen vårl beslut somtvingade de multinationella kemiföretagen all erkänna atl de kan få framalternativ. Jag skulle kunna peka på många sådana exempel. Jag villockså säga all när del gäller cancerframkallande kemikalier anpassar vi ossinte i de fall där är sämre än våra. Jag vill också säga fill all jagfullsländigl delar uppfattningen atl del är lill stor nytta att aklivl della idetta samarbete. Vi har sådant samarbete med men också med enrad enskilda . Vad vi kan se är att del är en slor dynamik iulvecklingen och en myckel livlig diskussion. Del är faktiskt såatt scenen har förändrats. Vi trodde länge att det skulle vara så all beslutenfick rättas efter den som ville minsl. Så är del inle längre. Redan vid miljöminislermölel, gemensaml för EFTA och EG,höslen 1987 var en grundläggande princip i vårl gemensamma uttalande atl viskulle samarbeta för all driva på och att den som ville minst inte fick stoppautvecklingen. I en rad fall av konkrela beslul har del visal sig alt enanslulning lill slrängare miljökrav har kommit all bli inträdesbiljetten lillden gemensamma marknaden. Del är det som förklarar varför man lill slut harkunnat få ell beslut om t.ex. stora förbränningsanläggningar eller om CFC. Detär också del som lett fill att till slut EG och EG:s medlemsländer har anslufitsig till en rad internafionella överenskommelser, träffade av regionala ellerglobala organisafioner, där motståndet tidigare var slort. Jag vill l.ex. nämnaECE:s beslut atl näsla sleg i arbetet skall vara att utsläppen avkväveoxider, svavel och kolvälen skall ned till vad naluren tål. Jag vill ocksånämna deras anslulning lill CFC-beslutet, Flera viktiga blev tillslul medför-slagsställare lill i kravel på en klimatkonvention vid FN:smiljöslyrel-ses möle. Jag tror därför atl vad vi kan göra är all tillsammans medde pådrivande kraflerna inom EG påverka uppförandel inom hela , Dettaär en möjlighet som vi bör ta lill vara. Ingenting blir bällre om vi isoleraross i helighet på hemmaplan. Allt står atl vinna på elt aktivt dellagande. 22 (): Del är uppenbarligen så atl vi på vissa områden är rörande när del gäller samarbetet i miljöfrågor. Jag tror inte att del på dd områdetöver huvud taget finns någon punkl där vi behöver strida. 26 tror atl även Lärs Erneslam kankänna sig lugn när del gäller miljöpartiels inslällning på denpunkten: Vi tycker all del är viktigt med samarbele. Där slår han alltså inöppna dörrar. Vi har aldrig hävdat atl normall sett är bäst på allt -det vore utomordentligt förmätet. Frågangäller egenthgen vilka ekonomiska slyrmedel man skall använda i samhällel förall nå de miljömål som man vill nå. När vi säger att man i EG betonaraffärsmässigheten innebär det inte att vi pläderar för en slriklplanhushållning. Vad vi lalar för är atl man, när man säller pris på varor ochtjänster, skall försöka få med de samlade samhällskostnaderna för just devarorna och de tjänsterna, så att människorna får tydliga signaler om vad somär bra och vad som är dåligt. Omsamhällskostnaderna blir höga blir en produkt dyr i jämförelse med en produklför vilken de samlade koslnaderna är lägre. I en marknadsekonomi köpermänniskorna normall hellre den produkt som är billigare, kanske den produkt somunder sin användning slår för de lägsta samlade koslnaderna för individen. Genomalt använda sig av skatter och avgifter och därigenom åsladkomma en slyrningtror vi i all man når utomordentligt långt. Det är därför vi är såbesvikna på de utredningar som har gjorls och som innebär att man lar borlpunktskatter och all man vill lägga moms på energi och persontransporter. Manfår då en ulveckling som går åt fel håll. Det leder nämligen enligt andrautredningar lill slöseri med fossila bränslen, och dél är just del vi skallundvika. Vi vill i ställd ha en helt annan utveckling när det gällerbeskattningen och när det gäller avgiftsbeläggningen och beskattningen avenergin, så atl prisel på varorna uttrycker de lotala samhällskostnaderna. Dåkan vi styra rätt. Därför protesterar vi mot de utredningar som gjorts.Eflersom de innebär en anpassning till EG är del så atl vi, om de fårgenomslagskraft, får sämre miljö därför all vi vill anpassa oss lillEG. Det protesterar vi emot. Vimåste i agera självständigt för en annan lyp av skatter: Vi måsleinföra en beskattning av energiråvaran i grunden och på detta läggapunktskatter för miljön. Gör vi del har vi i utomordentliga chanser allkomma till rätla med våra miljöproblem på energisidan - annars icke. Omanpassningen tid EG och svenska miljömål 23 (): Jag är ganska nöjd med miljöministerns senaste inlägg. Hon talade därom en dynamisk utveckling i . Jag tror ändå att del är bra att vi beskriverden verklighet som finns och den miljödebatt som just nu pågår över helavärlden.