prot · GC0988 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:88 Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen. 1 8 Justerades protokollen för den 16, 17, 20, 21, 22 och23 mars. 2 8 Till kammarkansliet hade inkommit följande ansökningarom enlledi-ganden: Härmed avsäger jag mig min platssom suppleant i utbildningsutskottet fr.o.m. . Härmed ber jag att få säga upp mittuppdrag som suppleant i bostadsutskottet. Framställningarna bifölls av kammaren. 3 8 Anmälan om kompletteringsval till utskott Förste vice talmannen meddelade dels all miljöpartiel de grönas riksdagsgrupp på grund avuppkomna vakanser i vissa ulskolt anmält som ny suppleant iutbildnings- och bostadsutskotten fr.o.m. , dels att moderata samlingspartiels riksdagsgrupp somsuppleant i försvars-och jordbruksutskotten under ledighet anmälthans ersättare . Förste vice talmannen förklarade valda fill suppleant i försvarsutskottet () Anmälan om kompletteringsval utskott suppleanti utbildningsutskottet () suppleant i jordbruksutskottet () suppleant i bostadsutskottet () 4 8 Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1988/89:121fill finansutskottet /89:129-fill kulturutskottet 5 § Föredrogs och hänvisades 1988/89:So 19-So27 till socialutskottet 1988/89:A3-A7till arbetsmarknadsutskottet 1988/89:Sf24-Sf26till socialförsäkringsutskottet 1988/89:K10och fill konsfitutionsutskottet 6 8 Anmäldes och bordlades 1988/89:48om vissa ändrade bestämmelser om motorredskap och traktorer 1988/89:76om ny köplag 1988/89:92om ny minerallagstiftning m.m. 1988/89:101om den kommunala parkeringsövervakningen 1988/89:115om försäljning av statens aktier i 1988/89:116om vissa dammsäkerhels- och valtenkraftsfrägor, m.m. 1988/89:119 om godkännande av deneuropeiska konventionen om självstyrelse 1988/89:123med förslag om karanlänslag, m.m. 1988/89:126om ersättning för kostnader i ärenden och mäl om skatt, m.m. 1988/89:127 om godkännande av enöverenskommelse mellan om ömsesidigt administrativt biståndi tullfrågor 1988/89:128om ändring i bilavgaslagen (1986:1386), m.m. 1988/89:130om framtida roll, uppgifler och inriktning 1988/89:131om sekretesskyddet för uppgifter i tillsynsärenden m.m. 1988/89:133 om ändring i lagen(1983:1034) om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m. 1988/89:134om ändring i körkortslagen (1977:477), m.m. 1988/89:135om ändring i tulllaxelagen (1987:1068) m.m. 1988/89:136om försäkringsmäklare 1988/89:137om vissa regler vid fastighetstaxering 1988/89:138om riktlinjer för specialiseringstjänstgöring för läkare m.m. 1988/89:139om godtagande av byggproduktersom godkänts i annat nordiskt Prot.1988/89:88 Skrivelsen1988/89:82 om flyktingpolifiken 7 § Anmäldes och bordlades Förslag 1988/89:24 riksdagensförvaltningskontors förslag om anslag på tilläggsbudget lill statsbudgeten /89 m.m. 8 § Anmäldes och bordlades medanledning av prop. 1988/89:112 med förslag lill ny lag om ersättning lill smittbärare 1988/89:Sf27 av m.fl. (m)1988/89:Sf28 av m.fl. (c) 9 8 Anmäldes och bordlades betänkanden 1988/89:FiU14Vissa anslag inom verksamhetsområde 1988/89:FiU15 Anslagtill revisorer och deras kansli 1988/89:FiU16 Anslag lillcivildepartementet och kammarkollegiet 1988/89:FiU17 Den statligarationaliseringsverksamheten m.m. 1988/89:FiU18 Den statliga redovisningen ochrevisionen 1988/89:FiU19 Granskningen av ochbudget under /88 1988/89:SkU23Beskattningsregler för ideella föreningar, m.m. 1988/89:FöU12 Planering och anslag för totalförsvaretscivila del, m.m. 1988/89:UbU9 Högskolans styr- och anslagssystem, m.m. Näringsutskottels betänkande 1988/89:NU16 Affärslider betänkanden /89: AU 11Arbetsmarknadspolifiken 1988/89:AU12 Arbetslivsfrågor Prot.1988/89:88 lO 8 Meddelande om interpellationer Meddelades alt följandeinlerpellalioner framställts Meddelande om inter pellationer , -, 1988/89:173 av i (m) lill statsrådetAnita om EG-frågans betydelse för svensk exportindustri: Hitintills har den svenskaEG-debatlen förts över huvudet på breda medborgargrupper. EG-frågan är ytterstviktig även för andra än politiker och ledare för storföretag. Det har tyvärrinle klart framgått. Mänga LO-medlemmar är anställda i förelag vilka är ytterstberoende av alt kunna sälja sina produkter lill . Denna export ärmycket omfattande och ger jobb ät många i . Hamnar utanför EG kommer på sikl svenska förelagsexporlmöj-ligheler lill medlemsstaterna alt starkt försämras, med risk föromfattande arbetslöshet framför alll för LO-medlemmar. Alt kompensera en minskning av exporten till export till andra länder blir mycket svårt och i många fall säkert hellomöjligt! Del är förvånansvärt atl de partier i som ärmotståndare lill EG ofta brukar säga sig vara försvarare av de "små"i samhället. De har inte insett all just de grupper de säger sig vilja skyddablir de stora förlorarna om vi "missar" EG. EG klarar sig ulan , men och dess arbetandebefolkning klarar sig inte utan EG! Dä mänga löntagare, bl.a. många LO-medlemmar, är ytterstberoende av alt svenska företag kan exportera till , önskar jag svarav statsrådet på följande frågor: Är statsrådet medveten om all ettavståndstagande till EG innebär alt mänga LO-medlemmar riskerar att förlorasina jobb? Vad avser statsrådet vidta för åtgärder i det fall EGframöver kommer all bedriva en politik som i första hand gynnar företagsamhetenhos medlemsländerna? 1988/89:174 av () tillkommunikationsministern om åtgärder för atl minska utsläpp frän sjöfarten: Etl av de miljöproblem som vunnitalltmer uppmärksamhet är de utsläpp av rökgaser som kommer från framför alll delitet större fartygen. Problemen blir särskill påtagliga när fartygen liggervid kaj . Högsvavliga och förorenade drivmedel är etl stortproblem för sjöfarten, både för de ombordanställda och för miljön. Sjöfartensvarar för en tiondel av de samlade svavelutsläppen i världen. Svavelinnehälleli den svenska bunkeroljan varierar mycket, mellan 0,8 och . Vissafärjerederier använder frivilligt lägsvavlig olja. För alt nå ner tillindustrins svavelulsläpp skulle svavelhalten i bunkerolja behöva maximeras till0,eller renas i motsvarande grad. Förutom förhållandet atl fartygen är utrustade med mycketstora motorer, vilka av så atl säga naturliga skäl ger upphov till slorautsläpp, utgör del bränsle som används ytterligare ett problem. Del finnssåledes inga preciserade krav på det bränsle - oftast olja - somanvänds pä fartygen. Under-sökningar som genomförts visar på förekomstav klorföreningar och PCBsomöverhuvud taget inle hör hemma i bunkerolja. Delfinns skäl alt anta atl vissa leverantörer blandat in transformatorolja för altslippa ta hand om elt miljöfarligt avfall. De föroreningar som uppkommer vid användning av förorenadolja är inte i alla avseenden kända. Dock vet man atl effekten på miljön ärmycket negativ, särskilt i ekologiskt avseende. Efiersom sjöfarten i flera avseenden - l.ex. vad gälleromhändertagandel av fartygens avfall och avlopp- anpassat sig till de krav somtillämpas pä land, borde även miljökraven pä det bränsle som används anslutasig lill de som gäller för land. För att de föreslagna åtgärderna skall få fullgenomslagskrafl fordras en inlernationell acceptans. Det bör dock i vanligordning vara möjligt all formulera de nationella kraven och med dessa somutgångspunkt ge sig in i det inlernalionella arbetet. Elt framgångsrikt arbetei enlighet med förslaget skulle ha en påtaglig och positiv effekt påluftkvaliteten i samtliga våra hamnstäder. Jag villmot denna bakgrund fråga kommunikationsministern: Vilka åtgärder avser regeringen allvidta för att minska utsläppen frän sjöfarten? 1988/89:175 av () tilljordbruksministern om plågsamma djurförsök: harmassmedia i olika sammanhang tagit upp en del av de förekommande djurförsöken.Jag vill därför veta jordbruksministerns inställning till djurförsök. dödas en halv miljon djur i i olikaförsök. Forskarna borrar i deras hjärnor, manipulerar dem med droger ochelektriska stötar samt smittar dem med dödliga virus m.m. Dessutom pägär försökunder mänga är pä vissa djur. Nästan inga ansökningar till djurförsökseliskanämnden har avslagils. Anser jordbruksministern atl alla dessa försök på djur ärnödvändiga? Skall man tillåta försök pä djur av det slag som sker påkor och får, när man opererar in tarm- och vom-fisllar för att testa nyafoderslag- alll i syfte att fä bättre ekonomi i djurhållningen? Under hurmånga är kan man låta elt djur utsättas för försök? Hur kan det vara möjligt alt nästan alla djurförsökaccepteras av nämnden? 1988/89:176 av () lill miljö- ochenergiministern om redogörelse för regeringspropositioner med anledning avriksdagens miljöpolitiska beslut : Jag önskar en redogörelse fränmiljö- och energiminister om de propositioner som regeringen haravgelt med anledning av miljöpolitiska beslut . 1988/89:177 av () till miljö- ochenergiministern om regler för avgasutsläpp från motordrivna fartyg, m.m.: Fartyg drivs företrädesvis meddieselmotorer och därvid används inte de ur miljösynpunkt bäsla oljorna. Deavgaser som bildas vid användning av dieselmotorer innehåller höga halter avkväveoxider pä grund av de höga förbränningstemperalurerna. De är starktfrätande på grund av sin stora surhet. De skadar människor, djur och natur samtvåra kulturskatter. Vissa delar av våra kulturskatter är speciellt känsliga,som l.ex. med dess gamla byggnader och den unika stadsmuren. Kommunen harförstått detta och har därför infört starka begränsingar för biltrafiken underen kort . byggs en stor kryssningskaj för att det skall blimöjligt att kunna ta emol mänga och slora kryssningsfartyg. ihamnen gär ofta dieselmotorerna för atl kunna klara den inre försörjningen medelkraft och för all hålla värme. Dessa avgaser letar sig in i staden med deförhärskande vindarna och bidrar därmed lill att förstöra oersättligakulturskatter. Detta reser frågor kring de ulsläppsbestämmelser som gällerför motordrivna fartyg. Såvitt mig är bekant finns del inga bestämmelseri detta avseende och det står därför båtägarna fritt all ohämmat spy ul sura,frätande och förstörande avgaser. Det borde självfallet åligga kommunen att se till attbåtarna kan försörjas med elkraft frän land. Finansieringen måste kunna klarasgenom speciella ankringsavgifter. Därutöver fordras regler för avgaskrav påfartyg. Jag vill med anledning av ovanstående fråga miljö- ochenergiministern vad hon avser atl göra: För att snabbtfä fram stränga regler för avgasutsläpp från motordrivna fartyg - regler somockså skall gälla för fartyg som i vanliga fall angör svenska hamnar. I renanödlägen mä::le undantag kunna göras. För att hjälpakommuner att investera i utrustningar för all fä "landbaserad"elkraft till ankrade fartyg. 1988/89:178 av () till miljö- ochenergiministern om de ekologiska verkningarna av skogsdikningar: 1 ett TV-program den 27 mars 1989kallat Hugg först och forska sedan log man upp de allvariiga problem som denmoderna skogsdikningen medför. I programmet pekade man på den enorma mängd humusämnen somfrigörs och som belägger vattendrag med centimetertjocka skikt. forskaremedför delta alt stora delar av insektslivet slås ut och därmed kommer vi attfå nedgång i antalet fiskar och fåglar, eftersom insekter är viktiga delar avdessa djurs föda. Orsaken lill all det nu dikas sä kraftigt är alt man meddessa metoder vill öka landels beskogning ulan atl pä nägot sätt bry sig om deekologiska konsekvenserna av detta. Det utgår omfattande bidragtillskogsdikningarna, förutom atl en hel del dikningar sker utan vederbörligafillstånd. Dikningarna medför också alt pH sjunker och del rapporterades iprogrammet om pH-värden ner till 5,0, dvs. etthundra gånger surare än neutralttillstånd. Dessutom frigjordes stora mängder kobolt, och del medför på sikl atldjur i dessa områden kan få olika bristsjukdomar. Del kobolt som frigörs kommertill kusterna och kommer där in i de ekologiska kretsloppen som blir störda.Det nämndes i programmet atl detta kobolt kan vara en av orsakerna till denalgblomning som drabbade vären och . Ansvariga tillståndsgivare skulle vilja stoppa drygl 90 %av alla diknings-företag av ekologiska skäl. Med hjälp av gällande lagar bara all stoppa nägra procent av dem. Vi stär milt uppe i ett gigantiskt experiment med vårlivsmiljö, där utomordentligt stora naturvärden hotas. Det känns märkligt alldenna miljöförslörelse styrs av statsbidrag. Det motsatta förhållandet vore detrimliga - att genom statliga bidrag försöka bevara och rädda biotoper ochminska förstörelsen. Jag vill fråga miljö- ochenergiministern vad hon avser att göra för att snabbi fä hejd pä den påtaladeekologiska massakern i våra skogar. 1988/89:179av () lill jordbruksministern om förbud mot inplantering av rådjurpå : Enligt gällande lagar är detmöjligt att plantera in rådjur pä trots att dessa djur inte tillhörGotlands naturliga fauna. Inplantering lär redan ha börjat. Orsaken till inplanteringen är att vissa jägare vill harejälare villebråd att nedlägga än kanin och fågel. Eftersom rådjuret inle är inhemskt på Golland har det ingaandra naturliga fiender än människorna/jägarna och fordonstrafiken. Del finnsgamla erfarenheter av atl det är olämpligt atl planlera in främmande arterspeciellt på öar. Av den anledningen bör man avstå från denna typ av experimentmed faunan. Att vissa människors jaktglädje skulle öka kan inte varaetl rimligt motiv för alt genomföra dessa experiment och får inte vara styrandei dessa frågor. Den glipa som finns i lagstiftningen måste täppas till. Mina frågor till jordbruksministern är: Vad avserjordbruksministern all göra för alt ändra gällande lag så atl inplanlering avfrämmande arter omöjliggörs? Vad avserjordbruksministern atl göra för alt se till all de rådjur som redan finns påGolland infångas och förs tillbaka lill fastlandet? 1988/89:180av () till justilieminislern om polisjakter pä billjuvar: Härförleden jagades biltjuvar icentrala av upp lill tio polisbilar. Vid en gatukorsning vidFolkungagatan körde billjuvarna pä en bil som körde mol grönt ljus. Turligt nogklarade sig den kvinnliga föraren utan allvarliga skador. Metoden att jagabiltjuvar med fordon innebär uppenbarligen allvarliga risker för tredje man.Del är nalurligtvis ordningsmaklens skyldighet att försöka avvärja brott ochatt se till alt få tag i brottslingar. Händelser som de i centraladelar reser trots allt nägra principiella frågor: Stär brottet atl stjäla en bil irimlig proportion till de risker för liv och lem som biljakterna medför fördels de inblandade, dels för tredje man? Stär ursprungsbrottet att stjäla enbil i rimlig proportion till det brott det hade varit om kvinnan i det krockadefordonet hade avlidit? Jag skulle vilja ha justitieministerns syn på dessafrågor, som är svåra, och jag vill gärna vela vad hon avser alt göra för all fårimliga proportioner mellan brott och polisinsatser med tanke på de risker somogenomtänkta aktioner kan medföra. 1988/89:181 av () lill justitieministern om respekten förhastighetsbeslämmelserna i vägtrafiken: För inle så länge sedan kunde vi imassmedia läsa, att kriminalvårdschefen hade framfört sitt fordon påallmän väg med en hastighet som överskred den gällande bestämmelsen med intemindre än . Vi vet också atl den allmänna respekten förhastighetsbeslämmelserna är mycket läg. vel vi all överhaslighelernainnebär alt riskerna för dödande och lemläslande ökar markant tillsammans med miljöskadorna. Det är trots allt så att det dödas över 800 människorårligen pä landets vägar och all ca 5 500 skadas svårt. Det finns etl klartsamband mellan farter, död och lemläslande. Uppgifler om detta finns iirafiksäkerhetsverkets utredningar, där man ocksä redovisar hur myckeltrafikolyckorna skulle minska om hastigheterna på våra vägar sänktes och lagarlyddes. Utsläpp av koldioxid och kväveoxid ökar markant med ökandefarter. har beslutat att utsläppen av koldioxid inle fär öka i Sverigeoch atl utsläppen av kväveoxider skall minskas med blygsamma till 1995,trots atl forskarna hävdar atl den lotala minskningen bode vara för atlnä utsläppsniväer som naturen klarar utan alt skadas. Överhastigheterär ett klart trots mol gällande riksdagsbeslut. Sammantaget måste vi kunna konstatera: att köra för fortmåste vara ett allvarligt brott eftersom man därmed hotar tredje man till livoch lem samt aktivt och medvetet bidrar lill alt förstöra miljön - våralivsbetingelser. Del känns extra bekymmersamt att höga statstjänstemän inomordningsmakten visar sä dåligt omdöme all de överskriderhastighetsbeslämmelserna. En orsak till della mäsle vara alt samhället ochlagstiftarna hitintills har tagit alldeles för lätt på dessa brott och atl vihar staffbeslämmelser som slår i samklangmed denna syn. Det är min uppfattning atl del fordras en helt annan syn pådessa brott om vi skall kunna komma till rätta med de allvarliga skador somfortkörningarna innebär. Med en annan syn med hårdare och kraftigt kännbarastraff tillsammans med en effektivare övervakning skulle trafikmoralen kunnaförbättras avsevärt. Det är viktigt i ett samhälle, som bygger på tankar omsolidaritet mellan människor och solidaritet med naturen och de ekologiskasystemen. Jag vill fråga justilieminislernvad hon avser alt göra på kort och läng sikt för alt genom rättsliga metoderkomma till rätta med de metodiska och flagranta brotten mothastighetsbeslämmelserna. 1988/89:182av () till justitieministern om ordningsmaklens arbetssätt: En ung man - - tas av polisenoch föras lill polisstation där han kvarhälls för att sedan häktasoch föras till . Föräldrarna fär ingen kontakt med sonen - de får baravela vad som har hänt. Kontakter skulle försvåra ordningsmaklens arbete. Efter sammanlagt släpps den unge mannen utan ettord. får han ett brev som talar om alt ärendet är avskrivet -brott kan inte styrkas. Därmed borde allt vara frid och fröjd - men del är delinle. Med anledning av det inträffade kan man som medborgareställa sig ett antal frågor: Varför skriver inle ordningsmakten elt vänligt brev därman talar om att den unge mannen är frikänd från alla anklagelser och alt man ber om ursäkt för det som har inträffat och atl det hela berodde pä etl misslag frän ordningsmaktens sida? Varför är detinte självklart atl ordningsmaklen erbjuder ersättning för förlorad inkomst förden tid då den unge mannen orättfärdigt har tagits i förvar? Varför erbjudsinte den unge mannen och hans föräldrar ell vederlag för psykiskt lidande -förslagsvis . till den unge mannen och lika mycket till dechockerade föräldrarna? Varför stär delinte i skrivelsen frän ordningsmakten -"Du är frikänd frän allaanklagelser som vi har riktat mol Dig" och inle som "brott kaninte styrkas"? Den nuvarande lydelsen uppfattas som att misstankarnakvarstår men att man inte klarade av att fälla. Hur kommernoteringarna i ordningsmaktens akter all se ul? Stryks de för gott? Om icke -varför? Och vad slär del i så fall? Hur länge kommer del alt slå något? Jag är fullt på del klara med atl justitieministern intekan eller skall svara pä det enskilda fallet, men däremot är det viktigt altföra en principiell diskussion med utgångspunkt frän elt enskilt fall. Det ärmin uppfattning atl del är myckel viktigt att ordningsmakten uppträder på ettannal sätt i fall som della. Sker icke så kommer mänga unga människor atl få enmyckel negativ syn på ordningsmakten och dess vikliga roll i samhället.Samarbetsviljan kommer atl bli minimal. Jag vill fråga justifieministern vad hon avser alt vidtaför åtgärder för att ändra ordningsmaktens förhållningssätt och arbetssätt ifall som liknar det som jag har refererat. Jag vet alt del inte är ovanligt attungdomar behandlas på detta sätt. 1988/89:183 av (m) fill utbildningsministernom rekryteringen lill högre utbildning: Den s.k. högskolereformen 1977innebar atl del fria och självständiga kunskapsinhämtandet på slora områdeninom universiteten och högskolorna kom alt ersättas av yrkesförberedandelinjer. Detta har bidragit till en "gymnasifiering" av den högreutbildningen. Universiteten och högskolorna har förlorat en väsenllig del avsin tidigare roll som centra för ett kritiskt och självständigt tänkande och istället förvandlats lill - i mänga fall - mindre goda "yrkesskolor". Tillskyndarna av förändringen 1977 var dock uppenbarligenberedda atl acceplera de negativa följdverkningarna för alt uppnå vad somuppfattades som väsentligare, nämligen att minska den sociala snedrekryteringenlill högre studier och även göra denna mindre könsbunden. har presenterat en rapport,där med den nya högskolan granskas. Av rapporten framgår,att den sociala snedrekryteringen ökat. Den s.k. högskolereformen har såledesinte infriat förväntningarna i denna del. Vidare redovisas nu atl högskolansuppdelning i en mansdominerad och en kvinnodominerad del ocksä har förstärktsunder tioårsperioden. Inte heller på denna punkl har således förändringen avhögskolan kunnat bidra till en annan ordning. Med anledning av nu redovisade fakta vill jag ställaföljande frågor till utbildningsministern: Anser utbildningsministern att detär befogal att beteckna förändringen 1977 som elt fiasko? Vilka älgärder avser statsrådet att vidta för attstimulera rekryteringen lill högre utbildning? Hur kan enligt statsrådels mening den pågående"gymnasifieringen" motverkas och kvaliteten i utbildningenförstärkas? 1988/89:184av () lill bostadsministern om koncentrationen avdagligvaruhandeln: Under en lång följd av är har vikunnat se en stadig koncentration av dagligvaruhandeln lill stora eller störreköpcentra. De kan ligga mitt inne i en tätort eller utanför. I extremfall, sommed "Köpstad" mellan och , ligger köpcentrarlängt utanför samhällena. Detta leder lill en utarmning av tätorterna som kommer atlförlora sin karaktär av stad. Personer och familjer utan bil kommer i kläm, eftersom denya köpcentra är byggda för dem med bil. Dessa grupper får del svårt i detmoderna samhället. Många äldre som skulle kunna klara sina dagliga inköp ulanhjälp av hemtjänst och färdtjänst klarar inte detta, och vi får på detta sätten onödig ökning av den offentliga sektorn. Storskaligheten inom handeln leder till ökad bilism, som isin tur leder till skador på människor och miljö. Delta leder till ökadesamhällskostnader. Förändringarna rimmar illa med den kampanj som drivsunder mottot "Hela skall leva". Del är med andra ord enolycklig förändrig av samhället som är helt styrd av marknadsekonomiska krafterdär man kallt räknar med atl samhället kommer att gå in med all den hjälp sombehövs för dem som kommer i kläm. De personer som styr dennasamhällsförändring, med ökade samhällskostnader som följd, är ofta de somklagar mest över skattetrycket. Jag vill fräga bostadsministern vadhan avser alt göra för alt på elt effektivt sätt motverka den utveckling som nupågår, sä atl många grupper lätt kan komma till affärer där de kan köpa detdagliga. 1988/89:185av () fill miljö- och energiministern om anpassningen fill EG ochsvenska miljömål: 13 och 58 S§ i reglerarfrågor om försäljning av varor inom Gemenskapen och där sägs att ett land intehar rätt att sätta upp egna nafionella regler som skydd för miljö- ochkonsumentintressen. En vara som är marknadsförd i ett land inom Gemenskapen skallkunna marknadsföras utan hinder i alla andra länder inom Gemenskapen. Detta kanleda till att mindre nogräknade företag kan förlägga sin produktion till länderdär man tillämpar lägre krav än vad vi gör i . Därefter kan manimportera varan fritt till utan nägra hinder. För att kunna behålla tillverkning och arbetstillfällenkan miljöansvariga länder tvingas lill atl ge efter för miljökraven. Med dennauppläggning enligt de aktuella paragraferna skulle vi vid en anpassning kunnastå inför en allmän miljödumpning. Alt införa miljölullar för attkonkurrensmässigt likställa ansvarig tillverkning med oansvarig kommer atlbetraktas som alt vi vill införa tekniska handelshinder, och det kommerEG-domstolen i inle alt acceptera. Del finns en miljögaranfi som säger att etl land harmöjligheler att stifta egna lagar om detta kan mofiveras av arbetsmiljö- ellermiljöskyddsskäl. Rätlen till lagsfiftning av detta slag begränsas om denstrider mot och hifintillsvarande tolkningar av denna.