prot · GC0929 · 1988-12-31 00:00:00 — "Jagvill här slå fast att regeringens inställning är helt klar: en socialnedrustning, en försämrad yttre miljö eller arbetsmiljö, minskat konsumentskydd,urholkad arbetsrätt eller eftergifter på jämställdhetsområdet, är pris som viinte är beredda att betala för ett närmare samarbete med EG." Hur kan nilämna garantier mot sådant? Enanslutning till EG innebär alltså all en del av den suveräna rätten att fattapolitiska beslut i överflyttas från till EG. Hur kan nigarantera att efter en anslutning eventuella beslut som fattas i EG bibehålleralla de rättigheter som vi har ? Det är som sagt en fråga om suveränitet. Densvenska modellen förutsätter två principer: en ekonomisk tillväxt, men ocksåsuveräna inskränkningar genom politiska beslut i som ålägger individeroch företag all finna sig i en fördelningspolifik fill folkets gagn. Den suveränitetensäljer man bort i samband med en anslutning fill den europeiska gemensammamarknaden. AnL13 (): Det är litet svårt att få någon bra struktur i den här debatten, som handlar om allt från returglas till gamla grevskap och japanska bilar. Delta kan möjligen bero på att det var för många interpellationer samman- 19 svetsade iett svar - det kanske man får tänka på till . Många som har sett koncentrationen här hemma kännerförstås oro inför den ökade integrationen med risk för en ytterligare ökadkoncentration av makt, människor och kapital - del kan man inte komma bortifrån. Jag ville genom min interpellation efterlysa regeringens ambitioner pådetta område när det gäller att skapa regional balans. Det var också det jagavsåg med mitt exempel om , en alldeles utmärkt landsända vilken, somHädar vet, börjar norr om . Det är viktigt att ta några steg i sänder. höllöppet för medlemskap, sade han. Jag tycker det är litet farligt att i det lägesom vi nu befinner oss i, innan vi har slutfört analysen av vitboken ochvidtagit de mått och steg som behövs under den här rundan, redan börja flaggaför nästa steg. Då, vill jag säga till , hänger inte jag med längre. Herr talmanlDet är viktigt att vi från regeringen får ettklart besked. Jag vill därför fråga statsrådet: det rätt som jag har tolkatsvaret, att regeringen är beredd att slå vakt om förstärkta regionalpolitiskaåtgärder i del fortsatta arbetet med integrafionen med EG? Och har jag tolkatstatsrådet rätt, att man från regeringens sida också är beredd att göraspeciallösningar för all främja de små svenska företagen, så att de skall kunnahävda sig i konkurrensen inle bara med de stora svenska företagen utan ocksåmed förelag ute på kontinenten? Den svenska utgångspunkten måste, såvitt jagkan förstå och som vi från sida vill markera, vara att integer avkall på rätten alt göra insatser på regionalpolifikens område och försmåförelagen. När det gäller småföretagen spelar förstås del nordiskasamarbetet en betydelsefull roll för att de skall kunna komma ut på marknaden.Där gäller det alt vi lar de steg som behövs, nämligen att få bort dehandelshinder som finns mellan de nordiska länderna, och att vi främjar handelnpå olika andra sätt också, i samband med att svenska företag växer sig fast ide nordiska länderna. I det sammanhanget måste svenska småföretag vara med. Sedan är det viktigt all de svenska småföretagen får varamed i det europeiska samarbetet för att bygga upp ett konkurrenskraftigteuropeiskt näringsliv. Det får inle vara så att EG-samarbetet blir en gyllenesal för storföretagen. AnL 14MARGARETHA AF (): Jag är glad över all så klartdeklarerat att regeringens arbete vilar på riksdagsmandatets gemensamma grund.Jag vill bara fill upprepa att jag är alldeles övertygad om attregeringen måste förbereda sig på att återigen ge ensamlad redovisning för det arbete som pågår. Nej, Per , jag tror inte alls att Per Gahrtonisolerar sig - Per reser på De grönas miljökongress i . Menhur är del för den svenska ungdom som inle har Per internafionellakontaktnät och som vill studera vid ett europeiskt universitet men som stårutanför de stora programmen, vilka nu ger t.ex. dansk ungdom en chans attutveckla sig i ? Och hur ärdet för de svenskar som vill få arbetstillstånd och en ny chans Jag kännertill svenska ungdomar som redan upplever att de diskrimineras när de söker ettjobb, därför att arbetsgivaren vet att den här personen kommer att få väldigtsvårt att få arbetstillstånd i eller någon annanslans. Det betydermycket i de framväxande servicenäringarna. Så vi kanske skall tänka på attsuveräniteten också har någonting att göra med de enskilda människornassuveränitet. Jag är för min del alldeles övertygad om att svenska medborgareoch svensk ungdom kommer alt vilja få möjlighet att delta i medborgarnasEuropa. AnL15 (vpk): hänvisar, för jag vet inle vilken gång i ordningen, tillatt det är ingenting nytt att vi är så exportberoende som vi är. Jag håller medom del, men har det inte tidigare under processens gång funnitsmöjligheter att göra någonting ål del? Detta exportberoende är nämHgen inleenbart någonting positivt. Jagskulle vilja påminna om en skrift som gavs ut av socialdemokraterna -jag trordet var under redigering av - strax efter valet , ieftertankens kränka blekhet, skulle jag vilja säga, där harett mycket viktigt inlägg. 1976 är ju mycket länge sedan, men redan då varSverige alldeles för exportberoende och importberoende; alt detta hör ihophoppas jag håller med om. När del ser ut på del sättet, har juSveriges möjligheter att agera på det nationella planet redan inskränkts. Omman hänvisar till den felaktiga ekonomiska och övriga politik som har bedrivitsunder och säger att vi är så exportberoende att det är lika braatt vi anpassar oss fullt ut, utom på en enda punkt, då är del en myckelmärklig cirkelbevisning. Därför att man har börjat göra fel behöver man välinte fortsätta att göra fel? Omjag vore i kläder, skulle jag nog tycka att del var litetplågsamt att slå på samma barrikad i EG-debatten som den politiska högern, somju klart har visat var den står i de här frågorna. Nuär det så, herr talman, att debatten i när det gäller EG,internationell handel och internationalism har snedvridits så till den mildagrad just därför att del handlar om EG-medlemskap eller inte. Debatten rullarpä, som anpassning, harmonisering, lagstiftning och allt möjligt sominskränker nationella suveränitet rullar på - som om detta intepåverkade vår land! Detär ju mycket bra att vitboken nu blir översatt, men det kom sent, måste jagsäga. Man hinner inle med så myckel , men jag skulle önska attAnita ändå något litet svarade på de frågor jag ställde. De handlade omden anpassning på kommunikationsområdet som lar sig uttryck i att ettdepartementsråd går ut och säger: är vi fullt ut accepterade som vore vi ettEG-land vad gäller transporlfrågorna, miljöfrågorna och suveränitet. AnL 16 (): Det sistainlägget av kan faktiskt motivera att jag börjar med attkritisera statsrådet , för det fattas en viktig bit, tycker jag, iförklaringen till hur vår svenska Europapolitik skall formuleras, nämligen vårtinternationella åtagande utöver det europeiska åtagandet: del som vi har gjortinom ramen för . Detär, , ett uttryck för 100 nationers gemensamma strävan att utökaden sociala rättvisan mellan rika och falliga länder, all stödja tillväxten iekonomin och alt bidra till ekonomisk styrka i alla delar av världen. Del äralltså vad som kommer till uttryck i - ett avtal om internationellsolidaritet, ett avtal om de olika ländernas handel med och uppträde motvarandra på lika villkor. Jagnämner detta , eftersom del är något som jag hemställer att våraisolationister tänker litet grand på. 100 nationer har alltså samlats kringdenna idé, och många nationer inom Comecon-blocket söker sig i riktning motGATT-jurisdiktionen. Denna utgör nämligen ett ramverk, inom vilket vårEuropapolitik måste formuleras, och den är också på sitt sätt en väg somEuropapolitiken utgör en bil av. Detta framgår väldigt tydligt i jordbruksfrågorna.Hela världen står ju inför ett jordbruksproblem. Stora jordbruksblock slår motvarandra. Om man inom dessa jordbruksblock inte kan komma fram till en lösning,kan - som inom den Västeuropeiska gemenskapen utnyttjar av sinbudget för jordbrukspolitiken - komma alt isoleras. Om då inle har del,engagemang eller en stämma i detta , kan vår jordbrukspolitik kommaatt hamna helt vid sidan av den väg som kan vara nödvändig för att del svenskajordbruket - ja, t.o.m. det svenska kultursamhället - skall kunna överleva. Detär en effekt som vpk och slår här och argumenterar/ör-dvs. attisolera från en internationell utveckling på detta utomordentligtviktiga område. Detta är närmast ofattbart! AnL 17 Statsrådet : : Vi talar inte om medlemskap och anslutning. Det är klartalt man kan säga att debatten är snedvriden. Men Per och goda medhjälpare när del gäller att bidra till en sådan snedvridning. Vidarehar jag svårt att förstå talet om en smyganslutning. Regeringen har ju fått ettuppdrag av . När det handlar om en anpassningsåtgärd krävs det oftalagförändringar. Förslag till sådana lägger vi fram för för att fågodkända. Således kan man inte tala om en smyganslutning. Dessutom har vi juålagt alla offentliga utredningar att i sina betänkanden tala om vad som sker iEuropa och vad som skulle krävas av oss här, om vi hade samma regler som i EG.Om detta kan man föra en offentlig diskussion i anslutning tillremissförfarandet och det öppna förfarande som vi har i alla sådana härsammanhang. Då har man möjligheter att påverka, liksom man har vidriksdagsbehandlingen. Närdet gäller detta med en samlad redovisning vet jag inte riktigt vad Margarethaaf är ute efter. Vi har ju en handelspolitisk debatt. Denna harunder just handlat om en ordentlig redovisningfrån regeringens sida för . Med jämna mellanrum redovisas iutrikesnämnden det arbete som utförs. Dessutom har vi täta kontakter medEFTA-parlamentarikerna. Huvudtemat numera i våra kontakter medEFTA-parlamentarikerna är EFTA-EG-samarbetet, som tar den ianspråk. Men det är ganska naturligt, eftersom det är detta som vårt arbetetill mycket stor del gäller. Sedan vill jag återkomma till frågan om småföretagen. Ja,regeringen har ambitioner på detta område just för alt småföretagen också skallfå del av och kunskaper om Europaarbetet. Som jag sade finns det olika somsamarbetar. Men det är givet att småföretagen ofta, för sina kontakter, behöverett nordiskt land som språngbräda för att kunna komma ut på en större marknad.Jag tror att del är högst väsentligt att vi alla är engagerade i arbetet medall utveckla som hemmamarknad. Vi måste använda många extrakol på attavskaffa alla onödiga hinder som fortfarande finns när det gäller samarbetetmellan oss i . tycker jag, med förlov sagt, att det går väldigt trögt.Det finns således alla skäl att vi här hjälps åt med de åtgärderna. Beträffande regionalpolitiken har jag redan sagt att delfinns ett övergripande intresse i för en nord-syd-dialog - alltså ettregionalpolitiskt samarbete i det europeiska perspektivet -, och vi har ocksåett sådant här i . , på betalning som bidrag tillEG:s regionalpolitik har inte framförts till oss. Tvärtom har vi nu från EGfått höra att man inte önskar EFTA-ländernas deltagande i sitt arbete med detsom vi kallar cohésion. Det skulle ju kräva att vi fickmedbestämmande i delta sammanhang och att del skulle vara ett formaliseratsamarbete. Det är alltså inte möjligt. Jag måste ju, och har även försöktalt göra det i mitt interpellationssvar, svara på ställda frågor. Där finnsflera angrepp som kanske inte har upptäckt. Det är därför som jagredogör för regeringens politiska inställning när det gäller arbetsmiljö, yttremiljö, konsumentskydd, jämställdhet etc. , , är inte ettEG-projekt ulan ett Eurekapröjekt. I Eureka är och alla andra ländersom ingår likvärdiga medlemmar. Vi har ansett Eurekasamarbetet vara av storbetydelse också för utvecklingen av det svenska näringslivet. Det handlardärmed också om alt slå ytterligare vakt om sysselsättningen i vårt land. AnL 18 PERGAHRTON (mp): har väl problem nu när MargaretThatcher har avslöjat för dem att klassisk konservatism tjänar fler värden änkrämarlibera-lismen. Det gäller nämligen också s.k. värdekonservatism och bl.a.viss respekt för nationell suveränitet. På den punkten delar vi MargaretThatchers uppfattning, men inte på andra punkter. Man försöker springa ifrån genom att vädja till Sverigesungdom å det grövsta och försöka inbilla ungdomarna att vi skulle vara emot attde får resa och studera fritt. Men sanningen är ju den att de störstamöjligheterna när det gäller studie-, arbets- och rörelsefrihet finns i ,och är inte någon politisk union. Men det behövs inte någon politiskunion. behöverman underkasta sig de multinationella företagen för att svenska ungdomar skallkunna röra sig fritt. Dessutom tror jag att man underskattar svenska ungdomar,om man tror att de bara skulle vara intresserade av 12 av Europas35 självständiga och suveräna stater. Ungdomarna kanske också är intresseradeav att resa runt och jobba i det som brukar kallas , eller den del sommed ett finare ord kallas . Vad vi således strävar efter är ettsamarbete på område efter område, där det är vettigt att samarbeta. Det gällerdå hela . För övrigt måste vi i många avseenden samarbeta med helaväriden. Så försök inte med talet om isolationism och om att vi skulle viljastänga in den svenska ungdomen! Det går inte ungdomarna på. Socialdemokratin har också uppenbara bekymmer. försökerman med en ny linje 2-variant: medlemskap men inle rikligt formellt, inle såatt det syns. Jag tror att det kommer att vålla en hel del problem, inte minstförtroendeproblem, efter hand som socialdemokratins väljare och medlemmarupptäcker hur grovt man sviker gamla ideal. Även för socialdemokratin borde det väl ändå vara en tankeställare,att denna politik lanseras just nu som innebär en mycket nära anknytning tilloch, enligt min uppfattning, i förlängningen medlemskap i en västeuropeisksupermakt. Just , när äntligen börjar vakna, vågaralltså socialdemokratin la på sitt ansvar att denna centralisering i Västeuropatill slut jagar liv i de övervintrande stalinisterna - som säkert är många -borta i , som kommer alt säga: Se, de centraliserar i , debygger en ny supermakt där! Hur skall vi kunna fortsätta att låta helaÖsteuropa och splittras upp? De kommer att få ett strålandeargument i , som har betraktats - får vi hoppas - som ett ganskapålitligt, neutralt och överbryggande land. Nej, tillhör , men tillhör inteVästeuropa. Det räcker med att titta på en karta för att se att liggeri och tillhör och . De som härtalar historia glömmer tydligen att svenskar for inte bara i västerled utanockså i österled för mycket länge sedan. Det och har gjort att harförskjutits i samarbetet, som har fått slagsida åt väster. Varför välja attsmyga in i det västliga blocket just när det verkar börjatöa? Man får leta efter mera olämpliga ögonblick. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningan av kammarens förhandlingar. AnL 19VIOLA (vpk): Jag ber om ursäkt, om hon haruppfattat det så att jag anklagar någon här för all denna debatt skulle varasnedvriden. Vad jag talar om är de försummelser som har gjorts under ett antalår, när debatten om anpassningen till EG inte har förts ut som om den angickhela svenska folket, vilket jag anser att den gör. Ett sätt att försöka slippaundan en debatt om vad problemen egentligen handlar om, dvs. suveräniteten -somAnita ännu inte med ett ord har berört - är att ta upp en debatt om medlemskap eller inlemedlemskap. Är del inte så? Var.står när det gäller suveräniteten? Jag skall försöka spetsa tillfrågan. När vi nu diskuterar anpassningen till EG och det alltså finns klaramotståndare till den linjen, inom hela arbetarrörelsen och inom den fackligarörelsen, låter del ibland som om ingenting ännu har skett. Vad jag försöktesäga i mitt inlägg var att denna anpassning redan har gått oroväckande långt,så att jag och många med mig anser att den har naggat den svenska suveräniteteni kanten. Föratt få reda på var och regeringen står skulle jag vilja fråga:Finns det någon som helst skillnad mellan och regeringen åena sidan och högerpartierna, med och somrepresentanter, å andra sidan i synen på svensk suveränitet? Var menar att gränsen går för samarbetet, anpassningen och underdånighetengentemot EG? Jagtog tidigare några exempel och skall upprepa dem. Del var ingen tillfällighet attkommunikationsdepartementet, som första departement -om jag är rikligtunderrättad - gav ut en underlagsrapport som offentliggjordes i Ds-serien, nr1987:1, och som handlar om och EG. Där lar man klart och tydligtställning för det som kallas EG-modellen. Konsekvenserna av detta är alltmertung landsvägstrafik och allt mindre förutsättningar för järnvägen att fungerasom den skall. Delta är alltså ett mycket viktigt miljöbeslut. Dessutom fårstora transnationella bolag ett mycket större inflytande över den svenskatransportpolifiken, vilket också naggar suveräniteten i kanten. AnL 20ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk): Jag blir riktigtrörd när jag hör intresse för de svenska ungdomarnasmöjligheter att studera och resa i . I finns det 120 000ungdomar anmälda i bostadskön, varav 90 000 saknar bostad. Tiotusentalsungdomar går omkring med sina ägodelar i plastkassar, utan att ha en egen vråatt vara i. Kan man inte tänka sig att visar ett intresseför de ungdomarna också? vill jag säga all en anslutning till EG:s gemensamma europeiskaarbetsmarknad innebär - och det är inte fråga om något som är förhandlingsbart- att den svenska fackföreningsrörelsen föriorar en del av sin suveränitet attträffa egna avtal vad gäller de svenska arbetarna i . En svenskanslutning till EG:s gemensamma marknad innebär alt svenska företag kan anlitautländska entreprenadföretag, som kan komma hit fill med egenarbetsstyrka. Genom att helt och hållet åsidosätta den svenskaarbetsmiljölagstiflningen och svenska avtal om löner kan de ulföra en viss verksamhet.Varje form av ingripande kan av EG uppfattas som protektionistiska hindergentemot företag inom den gemensamma marknaden. Det är detta som är det mestväsentliga i vårt resonemang. OmSverige ansluter sig till den gemensamma marknaden, som innebär frihet förmänniskor alt röra sig inom arbetsmarknad och kapitalmarknad, där dekan investera var de vill, frånsäger vi oss en del av den suveränitet som vi har och som arbetarrörelsen har fillskansat sig genom Prot.1988/89:29 decennier av kamp vad gäller medbestämmande på arbetsplatserna,arbets- 22november 1988 miljö och arbetarskydd samt inflytande. När säger att vi frånsvensk sida inte är ute efter ensidiga fördelar och att vi kan bidra positivtpå en rad områden, exempelvis de som jag nämnde, räknar hon då med att deområdena är förhandlingsbara? Var ligger i så fall det sista budet för alt viskall ansluta oss till den gemensamma marknaden i ? Tredje vice talmannen anmälde alt anhållitatt till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligareinlägg. AnL 21 (): Jag vill säga till atten del av de ungdomar som söker bostad kanske gärna skulle vilja få möjlighetatt studera vid ett europeiskt universitet, om de kunde få ta del av definansiella möjligheter som EG:s utbildningsprogram erbjuder. De kanske gärnaskulle vilja få en chans att arbeta ute i . Detta säger vpk nejtill. Jag är helt övertygad om, Per , att svenskaungdomar är tillräckligt kloka och tillräckligt verklighetsanknutna för attsjälva kunna se vad EG-samarbetet innebär och vilka möjligheter som därmedöppnar sig för dem. De är säkert också tillräckligt uppmärksamma för att kunnakonstalera att säger nej till Europasamarbete. Till vill jag,säga att ett utmärkt tillfälleatt lämna en sådan samlad, fyllig redovisning som jag har efterlyst är ianslutning till den handelspolitiska debatten. AnL 22 (): Denna debatt och min interpellation handlarfrämst om EG och de problem som finns där. Men vi bör komma ihåg att det finnsen värld utanför EG-området också. Vi får se på de länder i som intetillhör EG, och vi får se på våra möjligheter att ha handelsutbyte medöstblocket. Den process som pågår i och kan siktbetyda oerhört myckel för svenskt handelsutbyte. Vi får inte heller glömma bortu-ländernas situation. Även om vi skall integrera oss med EG, så får del inteinnebära att vi reser murar mot de länder som vi annars har ett intresse av attha ett nära och intimt samarbete och handelsutbyte med. Statsrådet har inte varit särskilt konkret idenna debatt. Hon har närmast givit en redovisning av hur läget är i dag.Gradin har inte särskilt mycket utvecklat de frågor som jag ställde angåendevilka åtgärder som regeringen avser att vidta så att de mindre företagen medbibehållen självständighet skall få del av de effekter som en integration kange. Jag hoppas att kan utveckla frågan i sitt nästa inlägg i dennadebatt. En annan fråga gäller på vilket sätt som småföretagen,inom ramen för ett vidgat europeiskt samarbete, kan få del av den europeiskamarknaden, ja t.ex. de olika forskningsprogrammen. Hur skall svenska småföretagfä tillgång till forskningsprogrammen, och hur skall vi underlätta för dem attsamverka med andra företag inom olika branscher på kontinenten? frågor somden fortsatta EG-debatten måste kunna ge svar på. Jag hoppas som sagt attGradin i sitt nästa inlägg även kan utveckla dessa frågor. Tredje vice talmannen anmälde attPer anhållit att till protokollet få antecknat att han inle ägde rätttill ytterligare inlägg. AnL 23 HÄDAR (): Det verkligt intressanta är det samarbetemellan och som inletts, dvs. mellan EG å den ena sidan ochländerna i å den andra. Det är framgångarna för frihet, demokrati ochvälstånd i som har gjort det nödvändigt med glasnost, perestrojkaoch den nya Sovjetledningens vilja till kontakter och öppning mot väst. Någotbehov av alliansfria medlare i den processen har del inte kommit uttryck förfrån vare sig eller . Låt oss ändå hoppas att kommer medpå ett hörn - om inte på annat sätt så via vårt frihandelsavtal med EG. medverkan i inlegrationsarbetet iEuropa innebär att vi förlorar självbestämmanderätt gradvis inom flera områden.Exempel på detta är den ensidiga svenska anpassningen till EG-beslut, somregeringen ser som en viktig metod för att utveckla relationer med EG.Det här är också uttryck för ett minskal nationellt självbestämmande. Som vivet har del redan hänt alt genom sina beslut anpassat svensk lag tillvad EG har beslutat. Det förfarandet kommer säkert att upprepas flera gånger.Frågan om vårt växande beroende av EG kommer vi inte ifrån. Skillnaden mellan och länder som , Belgienoch är att inte har med några företrädare i den process somföregår beslutsfattandet inom EG. Vi har ingen plats i , ingenkommissionär, inga tjänstemän i och inga riksdagsmän iEuropaparlamentet. Inle heller har vi så många företrädare i de olikaintresseorganisationerna som deltar i detta arbete i . Därigenom avstårvi i från det medbestämmande som dessa länders politiker, tjänstemänoch intresseorganisationer har. Vi nöjer oss med rollen som ett slagsremissinstans till EG. Detta får vi alltså vara nöjda med - ochkanske är det också tillräckligt. har lagt fast att deförhandlingar nu för med EG inte syftar till medlemskap. Men mer än såhar inte heller uttalat. Det är detta, herr talman, som är innebördenav consensusbeslutet. Överläggningen var härmed avslutad. 1988/89:29 5 § Svar pä interpellation 1988/89:3 samtfrågorna 1988/89:15 och 95 om situationen för vissaminoriteter i Om situationen för vissaminoriteter i Jag har fått en interpellation och två frågor om mänskliga rättigheteroch om vissa minoriteters situation i . Med hänsyn till alt frågorna igrunden berör samma problem avser jag att besvara dem i ett sammanhang. Somstatsministern framhöll redan i den allmänpolitiska debatten den 19 oktoberskiljer sig utvecklingen i markant från den förändring som förnärvarande bryter fram i flera av de andra länderna i . Folkligaopinioner gör sig allt starkare hörda. Allt större medborgargrupper ställerkrav på att få delta i formandet .