prot · GC09112 · 1988-12-31 00:00:00 — Det är därför den här deballen blir såhård. Alltsedan domänverket tog borl sin skogsodlingsgräns har dessafantastiskt fina urskogar skövlats i förskräckande takt. Somjag sade finns i tilläggspropositionen, som vi skall behandla här , förslag igen om alt vi skall öka virkesuttaget i defjällnära 27 skogarnalill i Norrbollen. Jag tycker försöker föra oss bakom ljusetnär han försöker ge sken av att del här skulle fixa sig pä något sätt. Men detär jusl för att det inte fixar sig som vi och de ideella nalur- ochmiljöorganisationerna driver den här frågan. Del är naturligtvis ocksä därförvi kräver ett moralorium. När del gäller hyggesstorleken så finns det skräckexempelpå hyggen som är på lusentalet hektar i inland. Sådana las inte uppnumera, men det finns alltså skräckexempel . Det är också så att när människor ser på hyggen tänker deinle pä samma sätt som skogsbrukaren när de definierar hyggen. I princip är ellhygge som är elt eller gammall inle elt hygge längre, för då harålerväxlen börjat så smått, men i vanliga människors ögon är de hyggen. Har mandå hyggen som las upp år efler år intill varandra uppfattar människor dem sometl sammanhängande hygge även om definilionsmässigl, på skogligl språk, bara enmindre del är hyggen och resten ungskog. Påståendet är inte särskilt osakligt. Jag måste än en gång beklaga all socialdemokralerna svikersina vallöften. Jag beklagar det speciellt djupl eflersom jag har jobbat med defjällnära skogarna inom och blev väldigt gladnär socialdemokraterna inför valet sade alt de nu skulle inrätta ennalurvårdsgräns - men så svänger de på det här sättet Del är tråkigt 15LENNART BRUNANDER (c) replik; påslår atl jag litet vårdslöslsagt atl ortsbefolkningen visst skall vara med, men jag får väl i stället läsainnanfill ur reservationen för . "Utskottet delar den mening som framförs avcenterparfiet att lokalt anpassade skogsbruksmetoder måste tillämpas i defjällnära skogarna. Bondeskogsbruket har som motionärerna framhållertraditionellt kunnat bedrivas småskaligt, utan konflikt mednaturvårdsiniressena, medan de slora markägarna, domänverket och bolagenbedriver ell utpräglat storskahgt skogsbruk i de fjällnära skogarna. För alt närmare klargöra hur gränsen skall utformas bör enparlamentariskt sammansatt grupp tillsättas under medverkan av företrädare förnaturvården och ortsbefolkningen." hänvisar vidare till NRL. I naturresurslagenhar ju inte den enskildes räll blivit slörre i detta sammanhang. Det är välsnarare sä all samhällel har tagit lill sig en del av del, och det var ju endel av dessa frågor som vi diskulerade. Kommunen har naturligtvis möjlighet allanvända områden för det rörliga friluftslivet I del sammanhanget kan denenskildes rätt få stå tillbaka, men vi vill att ortsbefolkningen skall ha rättall vara med och bestämma. Människor skall kunna fortsätta en verksamhet som dehar bedrivit i många herrans år. Men jag vel alt och socialdemokraternagärna vill hälla domänverket om ryggen i den här frågan, och det är faktisktdomänverkets avverkningar tillsammans med bolagens i de fjällnära skogarna somhar skapat dessa bekymmer. Uppe i norra är del domänverket som är dendominerande ägaren av dessa marker. Del ärdomänverkets sätt att bedriva avverkningar som har gjorl atl dessa diskussioneroch problem har uppstått. Del går ut över ortsbefolkningen. Egentligenär det mol domänverket som kriliken skall riktas. Hade domänverket och bolagenbedrivit ett skogsbruk som hknal de bosallas så hade problemet inte uppståttulan man hade kunnat fortsätta. När det gäller naturvårdshänsynen i skogsbruket, vilkelJan också berörde, vill jag nog ändå hävda att den utvecklats till delbällre . Del finns en myckel stor förståelse och även ell inlresse förnaturvårdshänsyn bland skogsägarna . Det är litet annorlunda när man skallbygga vägar och annal. Då lar man inte på långt när de nalurvårdshänsyn somskogsägarna själva tar. 16 () replik: Jag har tidigare nämnt den utvärdering somskogsstyrelsen gjorl och som är ule pä remiss. Den handlar om uppföljningen av1985 års beslul i om dd fjällnära skogsbruket Behovel av den härfaktaredovisningen framslår som hell uppenbarl, inte minst efter inlägg, där han sade atl del avverkas i en förskräckande lakl. Jag har faktiskt rapporten här i bänken, . Därfinns fakta, och de är precis de motsatta mol vad han hävdar. Arealernaavverkad skog sjunker och hyggesstorlekarna har blivit ganska drastiskt mindre.Jag vill påslå all den ulveckling som pågår ligger väl i linje med riksdagensintentioner i beslutet och i senare uttalanden. har med egna öron fält höra atl de människorsom bor här uppe inle tror pä del alternativ som ni talar om. Ert alternativhar ingen trovärdighet hos de människor som är berörda. framhärdar:från Stockholmsperspektivet vel han allra bäst. Även Lennarl Brunander lever kvar i Slockholmsperspekfiveloch det centralistiska tänkesättet. Han säger alt ortsbefolkningen får vara medi en utredning. Min fråga var; Är ni från cenlerns sida beredda all kopplamarkanvändningsplaneringen till den kommunala planeringen, där de demokratisktvalda kommunfullmäkfige i kommunen har ell direki och avgörande inflytande? Detär den fråga del handlar om. Frågan till ligger kvar i luften efter den härdeballen: Var finns viljan till decenlralisering när vi väl kommer lill konkrelbehandling? vice talmannen anmälde atl , och anhållit att till protokollet få anlecknal all deinle ägde räll lill ytterligare repliker. Anf.17 HANS (): Jag skall i milt anförande endasl la upp moderala samlingsparlielssyn på frågan om de fjällnära skogarna. Till all börja med konstaterar jag att när jag ser vilkasom är med i denna debatt finner jag att det är uteslutande människor frän desydligare delarna av landel som represenlerar partierna - ulom vpk, som också kommer atl la upp denna fråga. På samma sätt är del ju ialla sammanhang; det är folk från som vel bäst hur man värnarmiljön i fjällområdena. Här nere, där man hugger ned skogen, asfalterar marken ochbygger bosläder, vet man hur skogen på andra ställen bäsl skall skötas. Vi somär verksamma i de områden där skogsbruk och skogsvård bedrivs omyndigförklaras. Jag undrar om det är en medvelen linje att driva dennafråga så hårt. Gör man del för att vilseleda sina egna väljare med lanke på hurman här nere behandlar miljön och hur litet som här protesteras? Det är närmast tragikomiskt alt höra Lennarl Brunandersäga alt det är väldigt viktigt alt ha ortsbefolkningens slöd. Jag vel inle omLennarl Brunander någonsin har varil i de trakter som vi diskuterar - sä somhan yttrar sig. Del är väl tvärtom en storm bland centerpartisterna i Västerbottensfjällkommuner - och även bland folkpartisterna, kan jag berälla för LarsErneslam - mot det ställningstagande som dessa båda parlier gjorl i den härfrågan. Jag tycker ni skall ta ål er av den kritiken. Era partivänner där uppehar verkligen klarl för sig vad de talar om. Del är förvånansvärt allcenterpartiet och folkparliel kan stödja det här förslaget. Man kan fråga sig om del behöver konstrueras ennalurvårdsgräns, och skulle den över huvud taget hamna pä rätt slälle i såfall? Ja, vi moderater anser all det inte behövs en sådan gräns.Skogsvårdslagen är i allra högsla grad till fyllest. beslul 1985 harockså fält mycket goda effekler. nämnde några siffror som jaglycker alt man kan betona ytterligare. beslul faslställdes atl hyggesstorlekarna inleskulle översliga 40 ha. Man kan i den här rapporten konstatera all medelhygget1985 uppgick lill 21 ha för alt nu vara nere i 14 ha. Hyggesplöjningen har i stort sett upphört och planteringen av Contorla och andra främmandeträdslag i områdena i fråga är myckel obetydlig. Jag för min del vill påstå,atl skulle man inrätta den här naturvårdsgränsen, skulle del bli en motsatteffekt. Man skulle föra in vissa områden som inte alls passar som manförmodligen skulle förlägga områden som finns längre ned men som ligger i svårahöjd- och klimallägen utanför gränsen. Därför säger bestämt nej. Jag hade lillfälle alt besöka landsbygdsriksdagen i ,där människor från hela landel hade samlats. Del var inle alls baranorrlänningar. I det utskott som behandlade denna fråga hade det lagts fram ettförslag om stopp för avverkning av fjällnära urskogar och om alt Svenska naturskyddsföreningensförslag om inrättande av en nalurvårdsgräns skulle stödjas. Det är kanskeonödigl att påpeka att utskollsordföranden var en stockholmare. Däravresultatet och den stora sakkunskapen, lydligen. Del blev en mycket livligdebatt där jag och andra dellog. Glädjande nog resulterade del hela i alt enmyckel slor majorilel av landsbygdsriksdagens ledamöler avvisadeutskottsförslaget. Kunde man vänla sig någol annat då landsbygdsriksdagensmotto var en levande landsbygd och natur. Hade utskottsförslaget blivitlandsbygdsriksdagens förslag hade ju detta motto bara blivit tomma ord. I likhet med många andra anser vi moderater alt denfjällnära skogen skall skyddas mol slorskaligl skogsbruk. får då inleresultera i att det läggs en död hand över stora delar av fjällkommunerna. Delhell avgörande fel som reservanterna enligt min mening gör är alt de villstoppa de storskaliga avverkningarna på domänverkets marker - det vill även vimoderaler -som man vill att äganderälten skall ligga kvar hosdomänverket. Vad händer då? Jo,domänverket kan ju av ekonomiska skäl inte driva elt Prot. 1988/89:112 småskaligt skogsbruk. Del skulle bli ekonomiskt förödande. Därför skulle \del läggas en död hand över fjällkommunerna. Härrör det sig om induslri- och sysselsällningsfattiga kommuner. Såg- jkogspoii j g verksindustrin är ofta den enda betydande induslrin på orten.Följden blir då råvarubrist och yllerligare koncentration fill kusten. LarsErnestam sade atl man inle vill lägga någon död hand över det hela. Samtidigtslällde han i en replik frågan; Har vi inle råd all bevara de här skogarna? Somhan uttalar sig kan man tro att skogarna skall ligga orörda. Enligl mitt sättall se skall skogarna bevaras genom all vi vårdar och brukar dem på elt vettigtsätt. Vi moderaler har framhållit all de fjällnära skogarna represenlerar sloranaturvärden och har slor betydelse för rennäring och turism och alt de hell börundantas från slorskaligl skogsbruk. Men som konsekvens av delta måste man dåsälja ul domänverkels arealer lill ortsbefolkningen. Det är nödvändigt för skall kunna bedriva elt småskaligt skogsbruk, hälla sågverksindustrin igång och bevara levande bygder. Det rör sig om 500 000 ha, framför allt i Väslerbollen och . Dd skulle kunna bli ett mycket betydandeekonomiskt fillskott och många arbetstillfällen, om man sålde ul fillortsbefolkningen. Mångapåstår atl del är fråga om impedimenl som del inte går atl utnyttja. Men mångaav områdena är inte så improdukfiva som det sägs. Tvärtom kan det vara ganskaproduktiva områden, om de sköts på rätt sätt. Jag vill påslå att man här medmyckel golt resullal har bedrivit småskaligt skogsbruk under fleragenerationer, utan att det har uppstått någon konflikl med vare sig naturvård,samer eller lurism. Tvärlom har näringarna kompletterat varandra på etl mycketfint säll. Vi vill som sagl alt domänverkels skogar snarasl säljs ul lillortsbefolkningen, lill gemensamhetsskogar som då kan ägas av samebyar ochlokalbefolkning. Då garanleras småskaligheten, och man får ett arbetsinlensivlskogsbruk med nalurvårdshänsyn. Tyvärrhar vi inte fått stöd av folkparliel, och andra när det gäller att fåbort den förlamande inslällning som har börjal sprida sig i de här områdena pågrund av talet om naturvårdsgräns. Jag ser landsbygdsriksdagensställningstagande som ett mycket hoppfullt tecken på att de här bygderna skallkunna forlsälta att leva och ulvecklas. Det är min förhoppning att även den härriksdagens majorilel skall inta samma ståndpunkt. Majoriteten inger etl hopp,eflersom den säger nej lill en naturvårdsgräns. Avslulningsvisvill jag, herr lalman, säga all våra förslag leder till det somnaturvårdsgränsens fillskyndare är ute efter, dock ulan att det läggs en dödhand över de berörda fjällkommunerna. 18 () replik: Jag vill bara ge en sakupplysning. Jag kommer ifrånVästernorrland och är alltså inte sörlänning. har jag också arbetat i detrakter som berörs av diskussionen om de fjällnära skogarna. Flera somrar harjag tillbringat i de fjällnära skogarna, osv., varför jag inte är alldelesokunnig om hur del är där uppe. Visslär vi inom hell eniga. Detsamma gäller miljöpartierna i kommunerna i och , framför alll i 31 De är med pä den linje som jag har talat för . Vi äralltså hell eniga inom , och det är vi stolta över. Jag nolerar ocksä all ärfullsländigl enig, även uppe i norr. Man har ulförl noggranna analyser ochslällningslagandd är mycket väl genomarbelal. Vi behöver en nalurvårdsgräns ide fjällnära skogarna. Del är vi fast övertygade om, och det kommer vi atlarbeia för även i forlsällningen. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Anf.19 () replik: Jag lycker all del skulle vara myckelintressant alt få verifierat om är representativ för synpå naturvårds-frågorna. Det vore inlressanl för många naturvårdsvänner i landetatl få detta klarlagt. höll elt myckel demagogiskt anförande. Han sägeratt om jag bor i får jag inle uttala mig om någon annan del av landel.Hans Dau skall alltså inle få uttala sig om någoniing som gäller l.ex.Slockholm, eller . Men riksdagsledamölerna är faktiskl valda förhela landel. Är del uppfallning atl man bara fär lala i frågor somgäller den egna landsdelen? Det skulle vara inlressanl atl få vela hur delligger lill. Jag vel atl del här är en svär fråga i de berördaområdena. Människorna som bor och bygger i dessa områden har svårl när delgäller arbelslillfällen. Socialdemokralerna har då, , valt vägen altöverutnyltja skogen. Specielll gäller detta domänverket. Andra har sparat sinskog, men skall den avverkas och då uppstår det problem. Del är där somproblemaliken ligger, men vi har inte selt myckel slöd från sidanär det gällt anslag och överföring av pengar frän domänfonden lillnalurvårdsfonden för alt få ersällningsmark och mycket annat. När det gälleranslagen över huvud tagel har moderalerna i stället velat sänka beloppen. Jagtror inle atl vi helt kan lita på atl politik i del härsammanhanget skulle ge skogarna det skydd som behövs. 20 () replik: säger alt "vi vill sälja uldomänverkets skogar, det är lösningen här uppe". Jag lycker all del ärviktigt att ändå påpeka hur ägofördelningen ser ut i ovanförskogsodlingsgränsen när del gäller den mark där skogsbruk bedrivs. Del är inte så myckel alt fördela. Privatskogsbruket har ochbolagen . Moderalerna har fallit in i vanan att använda begrepp somär svåra att diskulera. Vad menas med slorskaligl skogsbruk? Och vad menas medsmåskaligt skogsbruk? Om man ändå kunde få någon konkrel definition! Vi kanskeockså kan ställa upp pä delta. Är det mindre hyggen som är småskaligtskogsbruk, eller vad är del? Med lanke på debatter vi haft tidigare, dä vi ändå harförsökt lala begripligt med varandra, lycker jag all del vore på sin plals attvi nu fick en definition på vad det storskaliga skogsbruket är och vad detsmåskaliga skogsbruket är. Allmänhelenär, som jag redan inledningsvis sade, ganska dåligl upplyst om PrOt. förhållandena.Vi bör tala begripligt så all den svenska allmänheten vet vad 21 HANS () replik; säger atl han är norrlänning, och del bdvivlar I jag inle.Han har dock inte lärl sig vad de norrländska människorna i de här l bygdernaverkligen anser om denna fråga. Det är ju beklagligt. lalar om nalurvårdsvänner. Då kan man ju fåuppfattningen all dessa människor som bor i de här kommunerna och som lillnästan ställer upp på del här - både hans och mina och andras parlivänner-skulle vara någol slags nalurfiender. Jag tror all dessa människor är mernaturinriklade än vad många andra är. Jag sade inle att man inle skulle få uttala sig. Jag sadebara all det är ganska typiskt alt de som vet bäsl, de som uttalar sig mest omdel här, kommer från Syd- och . Talar man med folk i ,finner man att de är mycket försiktigare, mycket mer lågmälda. Därför har deockså en annan syn på det hela. Sedan säger atl man överulnyttjar skogen.Del är ju så, som läsle ur den här rapporten, alt utnylljandet avdenna skog minskar hela fiden, och det tack vare att man har ställt de härkraven på domänverket och andra. Så säger atl del inle finns några pengar.Men snälla , vad vi vill är ju atl sälja ul den här skogen lillprivala ägare. Del behövs ju inga budgetmedel för del, tvärlom får man inresurser. Jag förstår inte vad talar om förägandeprocenl i della sammanhang. Det är hell klarl all av de fjällnäraskogarna i Västerbollen ägs av domänverket - , varav är tillgängliga. Det är väl vikfigt atl vi lalar om vad som är slorskaligloch vad som är småskaligt skogsbruk. Jag tror inle all fiden räcker lill föralt uireda della . Men jag tror att och jag har ganska likartaduppfattning om del. Från vissa kretsar har dd ju framhållits all man skall hanågon sorls blädningsskogsbruk och atl man näsl intill skall bära fram virketDet är klarl alt ell småskaligt skogsbruk även skall kunna ha hyggen - del ärju ingel som helst fel. Del går inle atl bedriva skogsbruk i de här områdenaoch få en vettig föryngring på annat sätt. Men jag tror inte att domänverket av ekonomiska skäl varesig kan eller vill driva vad jag menar med småskaligt skogsbruk, nämligen har skonsamma metoder, små hyggen och framför alll, när det gällerföryngring-ar, alt man använder en teknik som kanske är ganska arbetskrävandeoch kostsam men som passar de privata småskogsbrukarna myckel bra. 22 () replik: Hans Daus anförande innehåller myckel av demissuppfatt ningar som råder i den här frågan och som ocksä sprids. Denna nalurvårds gräns skulle i sig själv innebära etl slorl inlrång för berörda människor, och den skulle fastläggas från cenlrall håll. I den reservation som föreligger slär 33 3 protokoll 1988/89:112 -113 del juklart och tydligt angivel alt den skall fastläggas i nära samråd med de påorten boende och de markägare som är berörda. Del är detta som är del viktiga,och man slår inte så långt ifrån varandra. Men på någol säll har det -om jagfår använda uttrycket - gåll troll i den här frågan. Bara man hör ordelnalurvårdsgräns, upplever man det i dessa områden som någoniing som man måsle gåemot. Jag tror att om vi hade haft en annan politik i dessaområden, om vi långsikligl hade arbelat för en annan regionalpolitik, där maninle enbart hade behövt nyttja den skogsresurs som finns, så hade vi inte variti det läge som råder . När säger att vi i vissa områden inte har fåttöverutnyttja den skogsresurs som finns där, då lycker jag att han har enfelaktig uppfallning. Vi har selt - och alla vet - alt det finns områden därman har överutnyttjat skogsresurserna, och del gäller en hel del avdomänverkels mark. 23 () replik: frågar varifrån jag har fåttuppgifterna. Från skogsvårdsslyrelsen i Västerbollen. På av domänverkets areal ovanför skogsodlingsgränsenplaneras skogsbruk. Del är inte mycket alt dela ul. För det är väl inle så altmoderaternas förslag här, atl överföra domänverksmark till privala skogsägare,innebär atl man skall börja avverka inom de skogar som domänverket har lämnatorörda när det gäller skogsbruk? I så fall är det ju en utvidgning avavverkningarna i det här området. ' Jag lycker att del är beklagligt att vi i denna kammareanvänder begrepp som förvillar den breda allmänheten. Vi har samtliga allanledning all bedriva elt upplysningsarbete när del gäller den svenska skogenoch svenskt skogsbruk. Jag refererade inledningsvis till hur illa upplyst manegenlligen är. Del finns mellan 4 000 och 5 000 privala skogsägare som ärberörda uppe i dessa trakter. Det är om dem vi lalar. Då har man försöktdefiniera begreppet småskaligt skogsbruk och sagl: Skulle vi gä in på demetoderna, så skulle vi förlora . av vår utkomst; enfjärdedel av vår utkomst skulle försvinna. Det är den bisarra verkligheten förde människor vilkas öden vi egentligen diskulerar här . 24 HANS () replik: säger all man hajar till och protesterarbara man hör ordel nalurvårdsgräns. Ja, undra på del, , så mångaolika bud som har legat när del gäller detta och så bisarra förslag som man harhafl om hur skogsbruk skulle få bedrivas ovanför nalurvårdsgränsen. Sedan har ni hela liden retirerat mer och mer. Men ni harännu inle kunnal precisera er, och folk är fortfarande väldigl uppskärrade ochvel atl det skulle bli ell slort ingrepp om man skulle drabbas av den härgränsen. När det gäller frågan hur mycket som avverkas där vill jagsäga atl del i helt klart står atl av dessa skogarinle har rörts . Det är alltså inte så våldsamma arealer somman har avverkat. Det har ju också andra sagl här förul. Jagtyckte att del var onödigt att och jag skulle diskulera frågan omslorskaligl och småskaligt skogsbruk. Det som folk har blivit rädda för när delgäller småskaligt skogsbruk är ju det småskaliga skogsbruk som , och andra har pratat om. Jag tror atl JanFransson och jag har ganska likartad uppfattning om vad småskaligt skogsbrukär. 25 (vpk): säger all han tror att moderater och socialdemokrater äröverens om ganska mycket, och det är ju någoniing som vi har blivit varse underden senasle riksdagsperioden. Jagskall ägna mitt inlägg ål frågan om de fjällnära skogarna och deras framlid,någol som har debatterats långt före min lid i . Jag har suttit ochläst i gamla belänkanden, och del är intressant att se vad som hänl . Desenaste månadernas debatt i mitt hemlän, , har fått känslorna atlsvalla, och många hårda ord har sagts. På ena sidan har del stått en del - jagsäger en del - av de människor som bor och arbelar i de här områdena,skogsägare och kommunala förelrädare. På den andra sidan har man slällt framföralll krav om en nalurvårdsgräns. Det har redan sagls ettantal gånger alt införandel av en sådan gräns skulle vara alt lägga endöd hand över inlandet. Min uppfattning av den debatt som har förts är att såfort någon säger ordel nalurvårdsgräns lägger man en död hand över en seriösdiskussion om det framtida skogsbruket i de fjällnära områdena. Altdöma av antalet riksdagsmotioner som väckts i frågan finns oron för fjällskogeni samtliga parlier. Om man läser utskottsbelänkandet, kan man Också se att delfinns en oro för all de restrikfioner som gäller inte skall varatillräckliga. Mot den bakgrunden har del fattals beslut om en snabbutredning,som skall ta upp frågor om behovet av all förtydliga och skärpaskogsvårdslagstiflningen. Utredningen skall särskilt pröva behovet av elluttryckligt förbud mot avverkning av skog på impedimentmark och attmarkanvändningsplanerna skall kunna användas så all man kan dra gränser förskogsbruket på etl sådanl sätt all olika intressenters krav, bl.a.naturvärdens, skall kunna lillgodoses. Ja,men det är ju bra saker - det lycker vi i vpk också! Del är bara synd attUlredningen inte fick bli klar innan vi skall behandla betänkandet här i dag.Den skall vara klar , och del hade naturligtvis varil mycketbättre om vi hade velat mer om de slutsatser som ulredningen kommil fill. Attdet filisätts en snabbutredning , som skall vara klar ,måste ju lyda på att det finns någonfing som man är orolig för. Del är ganska märkligt alt läsa direktiven fill snabbutredningen ochsamfidigt höra represenlanler för socialdemokraterna i olika fora mer ellermindre ta avstånd från de krav som ligger i direktiven, plus diskussionen omsvaren på frågorna som ställde före valet. Eflersom jagär ny i och eflersom den här frågan också är ny för mig i della forum,har jag lyssnat på argumenten från alla håll och verkligen försökt se varkonflikten finns, men jag måste påstå att ju mer jag lyssnar,deslo märkligare blir diskussionen. ser della som en demokratifråga och vill allkommunerna skall få ta ansvar, att besluten skall decentraliseras. Dd är kanskei och för sig socialdemokralernas nya modell för ulvecklingen, men här för manut beslutsrätten utan atl ge de förutsättningar som krävs för all kunna levaupp till ansvarel.