prot · GC0963 · 1988-12-31 00:00:00 — Det är dessa intressen hos alla parter som måste vara en viktigutgångspunkt i våra ansträngningar att få ett väl fungerande skolsystem. Skolledarfunktionens pedagogiska ansvarsroll slår vi fast.Det känns väl också tryggt för lärarna att de på den här viktiga punkten fårdetta uttalat. Det är också väsentligt att påminna om elevernas möjlighetertill inflytande och information om sina egna frågor i skolan. För att skapamotivation för undervisningen är detta en mycket viktig utgångspunkt. Valet avskolenhet för eleverna blir naturligtvis ingen villkorslös rättighet, menibland kan det bli aktuellt, och då skall det finnas en öppning för eleverna,om den lokala skolstyrelsen har möjlighet att ordna detta. Profilering av verksamheten är en ny ambition, som vi inteheller skall tro är så revolutionär. Men det kan vara bra att i arbetssätt ocht.ex. med inslag frän konstarterna skapa en profilering, och det skall vi sesom en kvalitet i skolan. berättade om sin kulturskola uppe iHärnösand. Den mera systematiska målstyrningen av verksamheten fårsäkerligen också som följd att det blir intressantare för alla som arbetar iskolan, och här inbegriper jag naturligtvis eleverna. De modeller tilluppföljning och utvärdering som skall bli följden skall nu tillämpas på allanivåer. Den statliga tillsynen kommer att genomföras av länsskolnämnderna ochskall också omfatta kommunalt tilldelade ansvarsområden. Detta är en följd avatt kommunerna har det direkta ansvaret även för statliga sektorer. Detsymboliserar, kan man säga, det gemensamma ansvar som kommuner och stat har somhuvudmän för den svenska skolan. Det finns också frågor vi skall fortsätta att arbeta med.Dit hör statsbidragssystemet, som inte finns med i propositionen men sombehandlades av styrgruppen. Dess förslag hade som utgångspunkt en mindreregelstyrd och mera direkt användning av statsbidragen som kommunerna självaskulle kunna handha. har det ju varit en stark och omfattande storm omkringstatsbidragen till . Om den stormen fått menliga följder förstatsbidragen undandrar sig min bedömning . och villei styrberedningen liksom tidigare här i ha elevbaserade bidrag. Omman kan behälla statligt reglerade lärartjänster och Skolans utveckling och styrning 1988/89:63 föreskriva för kommunerna elevantalet i klassen med en sädan modell undandrarsig också min bedömning . Men frågan kräver allvarligare , , ~ begrundanän vad som framgår av motionskraven, vilka för övrigt, som vi Skolans utveckling och ... , , = .... , . " hörde, också stods av . * En annan fråga är också föremål för fortsattövervägande. skolstarten handlar det omskolbarnsomsorgen i Den fråganfår social- och utbildningsdepartementen fortsätta att försöka lösa i enarbetsgrupp. Specialpedagogiskautbildningar tas upp i detta betänkande. Här går utvecklingen mot en meragrundlig specialpedagogik inom skolans organisafion. Viktigaställningstaganden sker nu också i synen på läromedel. Elever skall ha sådana ibasämnen och också få behålla dessa som gåvoläromedel. Den statligaförhandHngsmannen gentemot läroboksförlagen blir viktig när det gällerpartsförhållandet i de förhandlingar som kommunerna skall bedriva medbokförlagen. Stimulanserna med författarstipendier höjer kvaliteten ochintresset för framstäUning av läromedel. Defidigare talarna har tagit upp sin syn pä skolans styrning, ledning ochUtveckHng. Ofta har vi - vilket demonstreras i utskottets betänkande - storamajoriteter för föredragandens förslag, i det här fallet den proposition somstatsrådet lade fram . Det har i sin tur sin orsak i denparlamentariska beredning som föregick propositionen. Det är en kvalitetsfaktornär nu de riktlinjer som vi beslutar om här skall ut i tillämpning i vårskola. Förslagenhär är också en framgång för statsrådet , när han nu går övertill att inom regeringen handha andra uppgifter i utbildningssamhället. Alltsedansin ankomst till de skolpolitiska frågorna 1982 har , trotsbehovet av att också medverka i ansträngningarna att sanera statens ekonomi,filifört skolan nya kvaliteter. Låt mig nämna kampen mot utslagningen i skolan,satsningen på basämnena, och Kultur i skolan, som formligen kom att sprudla avprojekt ute i skolverksamheten. Detkan vara på sin plats att här tacka statsrådet , när han nuövergår till andra ärendeområden och lämnar ungdomsskolans tidigare delar.Beröringspunkter kommer naturligtvis att finnas kvar, eftersom han kommer attfortsätta med uppgifterna på kultur- och mediaområdet, samfidigt som han meradirekt kommer att sköta frågorna om högskolan och forskningen. Det är ju bl.a.dit vi vill lotsa elever som gör sina första lärospån i ObHgatorisk ordninginom vårt skolväsende. Nyaskolministern hälsas välkommen till samarbete med ochdess utbildningsutskott. Besluten här blir ett bra avstamp i arbetet attnu föra ut flera viktiga beslut på skolområdet. Den nya lärarutbildningenskandidatrekrytering blir en viktig uppgift för oss. Vi har anledning att samlaoss för uppgiften att göra skolan fill en ännu bättre kraft för eleverna menockså för alla anställda i skolan. Medvetethar jag inte varit alltför polemisk, även om jag skulle ha kunnat vara det. gjorde ett väldigt avstamp i sitt första inlägg. Egentligen inkompetensförklarade hon allt vad skolpolitik heter i det 64 här landet. Detär inte utan att jag vill göra samma kommentar som gjorde när hani början av sin statsministertid fick höra vilket betyg han hade fått avWallenberg. är en nolla, hade sagt, och då sade : Detär ingen dålig utgångspunkt. Detär vad jag skulle vilja säga om den svenska skolan. Vi har en skola som inte ärnågon dålig utgångspunkt, och vi vill göra den ännu bättre. Med de förslag somhär föreligger har vi ytterligare förutsättningar att tillsammans, alla somarbetar i skolan och skolpolitiker, göra vår skola bättre. Jagyrkar bifall fill utskottets hemställan och avslag på de 40 reservationer somär fogade till betänkandet. 17 ANN-CATHRINEHAGLUND (m) replik: sade att frågorna haglade fill den nye skolministern. MenHelge som utskottets talesman fick också ganska många frågor, som haninte svarade på. Sedansade att jag inkompetensförklarade den svenska .skolan ellerskolpolitiken. Det gjorde jag inte. Vi har oerhört mycket som är bra och fint iden svenska skolan, inte minst massor av engagerade insatser av alla somarbetar där - lärare, elever och andra. Men det finns saker som vi inte ärnöjda med. Förväntningarna kan ställas mycket högre. EftersomHelge höll en liten historielekfion, skulle jag vilja citera professorTorsten Husen, som inte är obekant i samband med den svenska . I enartikel i /nr 1 för talar han om den svenskagrundskolan och säger bl.a. att kvartssekeljubileet gav anledning tillåterblickar som ofta var av det dystra slaget. Han säger vidare att premissernaför skoldebatten har ändrat sig, därför att 80-talets samhälle och skolaskiljer sig i viktiga avseenden från vad vi hade , dågrundskolereformen förbereddes. Hantalar om att skolenheter blivit större, att kommunreformerna har skapat storaadministrativa enheter och att lärarrekryteringen har försämrats:"Systemet har blivit alltmer formaliserat - och byråkratiskt. Pedagogikenhar förlorat i prioritet." Hansäger att skolan inte kan komma till rätta med sina fundamentala problem resp. förnya sig med mindre än att vissa viktiga betingelser kan uppfyllas: "Initiativ till förnyelse och svängrum för denna måste kunnatas och ges på skolenhetsnivå med engagemang och ansvar från de berörda parternas sida- ." Hantalar om att det måste föreligga större administrativ och finansiellfrihetsmarginal, "något som kräver en betydande reduktion av det uniformeraderegelsystem som under senare årtionden vuxit upp likt en tropiskregnskog". Hantalar om det sfigande kravet på valfrihet, och han säger att man på högsta hållförsökt tillmötesgå detta krav genom att förkunna att enskilda skolor skall gestillfälle till att pedagogiskt profilera sig. "Men en sådan frihet måstebli del av en större frihet, nämligen den att välja skola." Ja,han säger mycket mer. Tiden tillåter inte att jag läser upp allt, men jag villhänvisa till arfikeln. Vi vill alla ha en braskola, . Jag har angivit de viktigaste Prot.1988/89:63 punkterna, som vi anser, för att få en bättre skola, och jagvill upprepa mina 8 februari1989 frågor: Vad blir det fördecentralisering utan ett statsbidrag som följer eleven 7 ~7" oh valfriheten att välja skola? Tror ni att skolplaner, en fiktivvalfrihet och ett parstipendier till läroboksförfattare kan åstadkomma någon revolufion * ' ochenbättreskola? Vad anser majoriteten om betygen, ochvad anser ni om allmän och särskild kurs? 18 () repHk: var bekymrad över att detställts ett antal frågor. När en proposition inte i alla delar klargör exaktvad regeringen menar, är det utskottets uppgift att försöka lägga till rätta,förklara och förtydliga. Det finns ett antal punkter där jag anser attutskottets majoritet inte har gjort det. Dä är det här det sista tillfället att ge besked på sådanapunkter. De som sedan har att hantera besluten - skolledare, lärare,personalorganisationer, arbetsgivarföreträdare, osv. - måste veta vad riksdagenegentligen menade när den fattade det och det beslutet. Därför måste vi ställaen del frågor och begära förtydliganden. Om man inte kan läsa ut det av betänkandet, måste mankunna gå till riksdagsprotokollet och få klart besked: Det var detta somutskottsmajoriteten avsåg. Därför har jag ställt ett antal frågor, några avdem till den nye skolministern . Den första frågan, som helt undvek, varhuruvida han står fast vid det beslut som vi kom fram till istyrningsberedningen om att vi skall ha ett annat statsbidragssystem men attdetta system även fortsättningsvis skall vara specialdestinerat och attlärartjänsterna i skolan skall vara statHgt reglerade. Kan svaraja eller nej på om han står fast vid det beslut som vi där var överens om? Den andra frågan som har med förtydligandet att göra är:Vad menar majoriteten alldeles exakt, när den säger att en differentieradlönesättning i skolan skall kunna baseras på att det är faktiska skillnader iarbetsinnehållet? Det är skyldighet att klart och tydligt pekapå vad det är för faktiska skillnader i arbetsinnehållet som skall konstitueraskillnader i lönesättning. 19 (vpk) replik: betecknade profilskolorna som enförnyelse -och en förnyelse som inte var revolufionerande, sade han. Det varungefär allt han sade. Jag förstår att vill nedtona följderna avprofilskolorna. Det kan inte vara särskilt lätt att vara socialdemokratiskskolpolitiker och plötsligt byta ståndpunkt, att från att tidigare ha talat sigvarm för den enhetliga och likvärdiga skolan nu vända om och försöka tala sigvarm för en urvalsskola. Jag hållermed om att de konkreta förslag som propositionen och betänkandetinnehåller inte är särskilt revolutionerande. Men det viktiga är att det ären ideologisk omsvängning. säger att bakom denna 66 omsvängning finns en stormajoritet. Ja, men del är litet anmärkningsvärt alt socialdemokraternai en viktig ideologisk fråga bildar majoritet tillsammans med ochfolkpartiet. Känns det bra, , att efter att ha stått här italarstolen och talat om och högerns svarta samvete när det gällerskolan genomföra ideologiska förändringar tillsammans med ett sådant parti?Att socialdemokraterna lutar sig åt höger i fråga om finansiering ochbesparingar av olika slag har jag nu börjat vänja mig vid, men varför genomförni en ideologisk kovändning med hjälp av högern? undviker också att förklara varför elevernainte skal! ha rätt alt lägga fram förslag om sin arbetsmiljö i skolornasskyddskommittéer. Jag har viss förståelse för att han också fortsätter attundvika den frågan, eftersom den är ganska svår att förklara. Det finns ingenrimlig anledning till detta. Skall vi få elever som är engagerade och bereddaatt ta ansvar för sin arbetsmiljö, mäste de ha rätt att lägga fram förslag. Detförtroendet måste eleverna visas om vi vill att de i gensvar skall visa ansvaroch engagemang. Skolans utveckling öch styrning 20LARS () replik: Jag tycker att del är intressant med historia,och därför lyssnade jag uppmärksamt när berättade om folkskolanstillkomst. Det var precis som sade en hård kamp. Som jag antyddei början av mitt anförande var det mina ideologiska förfäder, liberalerna, somförde den kampen och förde den till seger. Därav följer naturligtvisatt vi som arbetar vidare i den idétraditionen rimligen aldrig någonsin kananklagas för att inte ha höga ambitioner när det gäller att förverkliga en braskola för alla, en bra skola i alla delar av landet. När sedan säger att rätten att välja skolaibland kan innebära - undantagsvis, låter det som - alt någon hellre vill gå ien skola än i en annan, mäste man ställa frågan: Vari ligger i så fallskillnaden, jämfört med dagsläget? Det skedde en ändring i skolförordningenhäromåret med just den innebörden, alt elevers val skulle tillmätas större viktvid placering på skolenhet. Men när regeringen i regeringsdeklarationer och i denhär propositionen säger all detta skall tillmätas större betydelse, måste detha någon reell innebörd. Det är då vi inte hänger med riktigt, för vi tyckerinte att det uttalandel följs av nägra konkreta förslag. formulering om kan bliklassisk: medverkan i saneringen av den svenska ekonomin hartillfört den svenska skolan nya kvaliteter. Men jag vill gärna understryka detjag sade i mitt anförande. Jag tror inte att de stora brister som jag menar harfunnits i den svenska skolpolitiken i första hand beror påpersonliga tillkortakommanden av dem som har varit mest ansvariga, utan det haren mer ideologisk grund, nämligen att socialdemokraterna har haftmycket svårt att hanlera de här problemen. De vet inte vilket ideologiskt bende skall stå på. Det är antagligen också förklaringen till att vi bombarderarden nye skolministern med frågor. Innan vi får besked om var det störstapartiet hamnar i sin interna skolpolitiska debatt, är det svårt att veta hurden svenska skolan kommer att utvecklas pä 90-talet. 1988/89:63 Anf.21 () replik: var naturligtvis inte med i remissomgången, när den här propositionen togsfram. Därför ser vi också skolan ur ett helt annat Skolans utveckling och * u j » j ,, -u i .- -r. Hade vi vant med skulle vi ha påverkati annan riktnmg. ° När jag läste propositionen trodde jag först att den skulle syfta tillstörre medansvar och lokaltinflytande. Men jag hittade motsägelser . Dessutom visade det sig attännu fler nivåer läggs in. T.ex. skall SÖ utvärdera och länsskolnämnden skallkontrollera de skolplaner som kommunfullmäktige skall anta. Då frågar jag mig:Var kommer barnen in, var kommer lärarna in och var kommer föräldrarna in? Jagvill betona att den profilskola jag talade om arbetar på bredden. Alla är med idenna skola, ingen ställs utanför. Det handlar om fyra lektioner , frånlågstadiet och uppåt, som man bygger vidare på. Det är ett behov inifrån, ochvi har alltså startat nerifrån och inifrån. Det är inget projekt. Det kastasinte ut en pengapåse , för att hela idén sedan skall förkastas nästa år.Vi anser att det behövs ett statsbidragssystem som ger en påse pengar tillskolorna, så att man kan arbeta långsiktigt. Det skall inte vara så att någotkastas in dä och då och här eller där, utan vi måste ha ett mål. Målsättningentycker jag att jag tog fram tidigare. Vi tycker faktiskt att detta skall kunnaklaras ute på skolorna, med hjälp av skollagen, skolförordningen ochläroplanen. Anf.22 () replik: Jag skaU gå tiU årets upplagaav budgetpropositionen, bil. StatsrådetBengt har gjort ett bra avstamp då han värderat och fastställtsituationen i den svenska skolan. Han refererar till en internationelljämförelse. Det kan vara nog så positivt ibland, nästan för positivt för vårskola. Det framgår t.ex. klart av en internationell undersökning allskolstandarden i inte bara är hög när det gäller genomsnittet utanockså är jämn. Det gäller över hela landet. Påett annat ställe nämns en granskning . Det var under de borgerligaåren. Ta åt er, om ni vill! Det står: "granskning präglades av engrundläggande respekt för den s.k. svenska reformmodellen, dvs.tillvägagångssättet att precisera mål samt därefter planera, organisera ochgenomföra förändringar." Påett annat ställe efterlyses - som en liten kritisk anmärkning, och detta harockså framkommit i debatten - ett ökat föräldraengagemang i skolan.Vikten av att lärarna stärks i sin yrkesroll understryks också. Detär ju en bra utgångspunkt. Vi har alltså en god skola som vi vill göra bättre.Men vi har inte så mycket att lära av internationella exempel, och det ärtrist. När man studerar olika europeiska skolsystem, finner man att de faktisktinte ger något bidrag till sina länders utveckling. 10-20 7c av eleverna lämnarskolan utan att ha de vikfiga baskunskaperna bakom sig. Internationellt har vialltså icke mycket att hämta. som , i1946 års skolkommission, gick att reformera skolan hade mycket avinternationell stimulans, för därvidlag gjordes också en hel Det skulle vara braatt kunna hämta internationell stimulans och 68 erfarenhet också , men det finns inte mycket att tillgå. 23 ANN-CATHRINEHAGLUND (m) replik: Ja, , vi har fantastiskt mycket som är fint i den svenskaskolan. Men vi har också stora problem, och dessa måste vi göra någonfing åt.Man kan uttala vackra ord i budgetpropositioner och i propositioner om skolansutveckling och styrning. Där finns förvisso mycket fagert tal. Man talar ommålen, men man talar t.ex. inte om kunskaper och färdigheter. Man talar omdecentralisering men säger inte någonting om ett statsbidrag som skulleåstadkomma en sådan och leda fram till den avreglering av skolan som är sånödvändig. Man talar om utvärdering, men talar inte om betygen i dettasammanhang. Och vad är viktigare för utvärdering än precisa mål och ettförnuftigt betygssystem. Man talar som sagt om utvärdering, men det är SÖ somskall sköta den. Vore det inte rimligare att ha en fristående organisation förutvärdering av skolan? Man talar om profilering, och det är bra att man harbörjat glida åt det hållet. Men hur kommer profileringen att slå? Det finnsingenting konkret om detta, och vi har ställt frågor här: Hur kommerprofileringen att bli? Mantalar visserligen något litet om frihet att välja skola men föreslår ingetstatsbidrag som följer eleven. Man föreslår alltså ingenting som gör att enelev kan välja fristående skola och få ett likvärdigt ekonomiskt stöd frånstaten. Meddet system vi har är det ju bara sådana elever och föräldrar som har rädsom kan välja en fristående skola. Vi vill att alla skall ha möjlighet attvälja skola, bäde inom det offentliga systemet och bland de friståendeskolorna. Detsägs ingenting om en tidigare skolstart. Och vad är viktigare än att få entidigare skolstart, ett årskurslöst lågstadium, så att man kan ge barnen enriktigt god grund för inlärning längre fram i livet? Den trygghet och densjälvkänsla som det är sä viktigt att tidigt ge barnen säger man ingenting om.Det gär att använda vackra ord, men det måste ocksä finnas ett reellt innehåll,och vad vi har kritiserat är att det inte finns något sådant. Jagkan avsluta den här repliken genom att än en gång åberopa . Hansäger att ett system där viss konkurrens föreligger stimulerar till pedagogiskförnyelse och förbättrad drift, vilket med nuvarande betingelser knappastbelönas. 24 ()replik: Anledningen till att jag är envis på en punkt angav jag i min förrareplik, så detta skall jag inte upprepa. Men det står faktiskt i propositionenatt skälet till att man nu lyfter fram den flexibla personalpolitiken är skall ge riktlinjer för hur denna skall utvecklas . Merpartenav de här frågorna, , regleras ju genom koUekfivavtal. Om man dåär beredd att binda upp det hela genom beslut här i måste man kunnatala om, vad det är man avser. Den enda motivering som utskottsmajoriteten harkostat på sig, utöver att referera till proposifionen, är just det jag harpekat på , nämligen att man påstår att det finns faktiskaskillnader i arbetsinnehållet. Jag begär av endast att han talarom, vad detta betyder och vad det är för faktiska Skolans utveckling och styrning Det här är en viktig fräga inför de avtalsförhandlingar som skallfölja. Om man gör denna typ av utfästelser och fattar den härtypen av beslut samt dessutom binder upp dem här i , är det väldigtviktigt att man kan tala om, vad det är man avser med besluten. Annars är detbättre att man låter bli att göra på detta sätt. 25 () replik: Jag tycker det är mycket intressant medinternationella jämförelser, och jag tycker det är bra att regeringen tänker beOECD att göra en ny internationell jämförelse där det svenska skolsystemetingår. Det är riktigt som refererar, att dejämförelser som finns inte utgör någon grund för generella uttalanden att detsvenska skolsystemet skulle vara mycket sämre än skolsystemen i andra länder.Det bör väl påminnas om att begreppet kvalitet alltid hör samman med priset,och det är faktiskt sä att priset för den svenska skolan per elev är högre änmotsvarande pris i alla de länder som ingår i de-aktuella undersökningarna.Därav skulle man i och för sig kunna dra slutsatsen att kvaliteten också borde varaklart högre i det svenska systemet, men en sädan skillnad går inte heller attbelägga i de flesta fall. Men viktigare än internationella undersökningar är jufaktiskt vad de som är verksamma i systemet har för uppfattning. Jag har märktatt om man frågar lärare och elever om de tycker att den svenska skolan är braeller dålig, då utbryter en våldsam debatt, för man kan se olika pä den härsaken. Men om man däremot frågar huruvida lärare och elever tror att densvenska skolan skulle kunna bli bättre, sä säger alla samma sak, och förslagenom hur detta skulle kunna gå till haglar. Det är just den hagelsvärmen avförslag som jag tycker att vi har tillgodogjort oss för litet av i den svenskaskolan. Vi behöver ett förändringsarbete som startar underifrån. Alla våraförslag syftar just till detta. Jag häller inte alls med om att vi inte kanfä idéer utifrån. Det görs en rad intressanta experiment ute ivärlden som vi har mycket att lära av, t.ex. i . Där har det pä sina håll varitså att de vita rika grupperna har krävt större rättigheter att få välja skola.Men efter några är visar det sig att det framför allt är de svarta fattigagrupperna som vinner på denna rätt, därför att de därigenom fär ett maktmedelatt tvinga fram bättre skolor. och jag, liksom övrigautskotlsledamöler, gjorde en studieresa till . Där lärde vi oss en del,hoppas jag. Bl.a. lärde vi oss att i gör man väldigt mycket för att höjalärarnas status. Man har en gäng som är tillägnad lärarna.Vi kanske inte skall ta upp just den idén, men själva grundtanken skall varaatt vi mäste göra mera för att höja lärarnas status, så att lärarna känner attde gör ett viktigt jobb. Vi har mycket att lära internationellt. 26EVA GOÉS (mp) replik: Jag studsade ocksä till när sadeall vi inte har någonting att lära utifrån. Vi behöver faktiskt bara ta stegelöver till , sä ser vi hur den skolan har lyckats. Tyvärr säg jag självinte programmetsom gick på TV , där man talade om hur skolan i ärutformad. Det finns en arbetsglädje i den skolan, och del finns inget klotter,eftersom man har lagt upp undervisningen och innehållet på ett annat sätt. Manhar samma lärare från till 9:an, men fyller på med fler fackstuderade juhögre upp man kommer. Det fungerar på samma sätt i de profilskolor som jag hartalat om. Man specialiserar sig litet mer ju högre upp man kommer. Frågan om flexibel lönesättning var jag inne på tidigare.Det går inte. Hur skall vi kunna avgöra vem som skall ha mera betalt? Vem skallfälla det avgörandet? Vi vet att man inom utgår från helt andrakriterier. Man utgår ifrån om en lärare t.ex. har familj eller småbarn. Undersådana förhållanden får man högre lön än om man är ensamstående. Hur skall viklara detta i skolan? Vad skall vi ha för slags lönerörelse och vem skallpöängsätta lärarna? Jag tror inte att detta stimulerai- till en lokalutveckling med medansvar och där man känner en samhörighet lärare emellan ochutvecklar kreativiteten inom arbetslaget - tvärtom.