prot · GC0959 · 1988-12-31 00:00:00 — Att icke ansöka om medlemskap i , som centernvill, eller att i realiteten verka för medlemskap i , som vill?Från talarstol har och uttalat klartmotstridiga uppfattningar om vilken inställning vi skaU ha fill EG. Stårni inte längre bakom riksdagsbeslutet som vi fattade ? Detgagnar fakfiskt inte den svenska förhandlingsuppläggningen att tvåoppositionspartier nu direkt hoppar av, precis när vi står i ett avgörandeskede. Detta visar det porösa fillståndet - ursäkta uttrycket, herr talman!-som det borgerliga s.k. regeringsalternativet befinner sig i. Nusäger : Ja, men vi måste ju få presentera vår egen politik. Mensamtidigt har ni faktiskt sagt att ni vill verka för ett borgerligtregeringsalternafiv. Då får man i all sin dar ändå ställa några anspråk på attdet skall hänga ihop någonting på den borgerliga sidan. Sedan,herr talman, några ord tUl . Det är rörande att när känneratt hans eget parti tappar mark måste han förlita sig på finansministern i densocialdemokratiska regeringen. Finansministern skulle vara något slags ombudför de förhoppningar har för framtiden. Om det vill jag bara sägaatt den inställningen bäddar för många besvikelser för . vara helt lugn för att den socialdemokrafiska regeringen kommer somkollektiv att se till att vi steg för steg förverkligar socialdemokratiskaidéer. De moderata idéerna skall vi hålla oss på avstånd ifrån, det kan jagförsäkra . Sedansäger att socialdemokraterna tappar i självförtroende och försökerbygga under detta med citat från den diskussion vi har när vi skaU dra uppriktlinjerna för 90-talets polifik. Det är inte så dåligt med självförtroendetpå socialdemokrafisk sida. har vi faktiskt haftväljarnas förtroende att regera i landet . Det gör oss inte övermodiga, men jag trorinte att vi heller lider av brist på självförtroende. AttCarl Bildt i praktiskt taget hela sitt inlägg behandlar socialdemokratinspolitik och kritiserar den tyder väl på att förtroende för de egnaidéerna och de egna värderingarna inte är så där hundraprocentigt. CarlBildt åberopar "de fria systemen" och säger att de skulle skapa enstörre trygghet - för vem då? - jämfört med den gemensamma sektor vi har byggtupp här i landet. De systemen innebär att det skapas en väldig arbetslöshet. Ärdet frihet och trygghet för de många människorna? Är det frihet och trygghetnär man blir beroende av en hög inkomst eller en stor förmögenhet för att fåden där operationen man behöver eller att få ha barnen i skolan? Görjämförelsen mellan och länderna där de system praktiseras som CarlBildt förordar och se till hur medborgarna i stort har det! Då tror jag att deallra flesta - och det tar sig också uttryck i valen - vill ha kvar den svenskamodellen. Eftersom var så oerhört grinig på den här punkten ochsvartmålade på det sätt som bara han kan göra, skulle jag vilja uppmanaCarl Bildt att ta och se om "Good morning, ", där utomståendegav en bild av det svenska samhället, journalister som kom just från det här"fria" samhäUet som talar om. De varuppenbarligen ganska imponerade av vad de såg i . Detär sant att vi har personalbrist inom den offentliga sektorn, inte minst i destora städerna. Det är ofta ett stort problem som vi måste arbeta med på olikasätt. Jaghar två kommentarer med anledning av inlägg. Den ena är att jaghellre tar dessa problem än totalt arbetslöshet, som man har i devästeuropeiska . Den andra är att man inte löser problemen pålärarsidan, eller någon annanstans inom den gemensamma sektorn, genom att sägaatt det nu skall bli ett idiotstopp, ett tvärstopp, för utbyggnad - sommoderaterna föreslår i sin motion. Hur i all sin dar skall vi få resurser föratt klara både personalens arbetsförhållanden och öka attraktiviteten inom dengemensamma sektorn? CarlBildt sade att han ville uttrycka sig mera verserat. Ja, det borde varaangeläget i poHtiken att göra så. Det är en nåd att stilla bedja om veckanefter att beskrivit utnämning tUl ambassadör i Oslosom att man gör och tUl en avstjälpningsplats. LennartBodström var chef för en av världens mest framgångsrika fackliga organisationer.Han har suttit i en regering som tog detta land ur denekonomiska krisen och såg till att åter blev ett land med optimism ochframfidstro. När vi sätter en ytterst kompetent person på ambassadörsposten iOslo, beskriver som en avstjälpningsplats. Jag tror att CarlBildt behöver fundera en smula över verserade uttalanden. Jag tror inte attCarl Bildt är expert på detta område. Jag skall återkomma i nästa inlägg fill och skolan, där jaghar en del att tillägga. 10 ()replik: Får jag börja med att håUa med statsministern på en punkt. Jag trorockså att jag kommer att bli besviken på finansministern. Jag tror inte att detkommer att bli så förfärligt mycket av de vackra orden som vi nu hört frånfinansdepartementet om att man skall förändra den offentliga sektorn, försökagöra om skattesystemet och liberaHsera mycket. På den punkten ger jagstatsministern rätt. Det är alldeles obestridligt att man med dessa ord tillstora delar har accepterat en problembeskrivning som vi moderater, bl.a., harfört fram . Jagtror inte att socialdemokraterna har förmågan eller kraften att lösa de problemi det svenska isamhället som är ett resultat av den socialdemokratiskapolitiken själv. De problem som vi nu brottas med, men som statsministern gledöver ganska flyktigt, dvs. sjukvården, barnomsorgen, äldreomsorgen, skolan,det ena offentliga trygghetssystemet efter det andra, är inte främst ettresultat av brist på pengar. Det finns mycket pengar. Det har aldrig funnits såmycket jjengar och personal i dessa stora system som det finns . Det är en felakfig uppbyggnad, en felaktig monopolmodell, enfelaktig centralisering, som är ett resultat av en felakfig socialdemokratiskpolitik. finns en gryende sjukdomsinsikt, men jag håller med om att man intekommer att klara av att föra denna förändring fill den fulländning som denmåste föras fill. Sysselsättningenär inte ett problem i . Det skall vi vara mycket tacksamma för.Statsministern sade något om detta, och jag vill bemöta det. Omvi fittar på , finner vi att det var vi,borgerliga regeringar, som höll fronten mot massarbetslösheten under de år dåden internafionella konjunkturen dök ner. har socialdemoka-ternahållit ställningarna av uppåtgående internationeU konjunktur.Det har varit bra. Men som en prestation är det inte mycket att slå sig förbröstet med. Att hålla Hnjen mot arbetslösheten under de år dåmassarbetslösheten gjorde sig bred i stora delar av världen var en kostsamuppgift. Visst är statsskulden stor. Det betalas många räntor på den. Men glöminte att statsskulden har ökat mycket snabbare under de socialdemokrafiskaåren . , klaga gärna på statsskuldräntorna. Huvuddelenav dessa räntor är räntor på gamla socialdemokrafiska skulder -alls inte borgerliga.Det finns matematik som visar detta. Europaär en viktig fråga. Jag har hoppats, och jag har talat om detta länge, att viskall stå fast vid den kompromiss - det var en kompromiss - som vi träffade iriksdagen . Jag har haft en del duster med statsministern omdetta tidigare, och jag tycker att vi har funnit en balanspunkt som verkarfungera någorlunda - även om jag kanske noterar ett och annat frånregeringskansliet som jag tycker står i strid mot detta. Det är min förhoppningatt vi från ohka utgångspunkter och med de olika ambitionsnivåer vi har skallstå fast vid denna kompromiss. Jagciterade när det gällde självförtroendet inom socialdemokratin. Jagtror att hon vet vad hon talar om. Jag skulle kunna citera många andra som gersamma budskap. I av socialismens kris står även svensksocialdemokrati tämhgen idélös. Den försvarar det bestående. Den kan vara riktig ochbra på sitt sätt, men sä mycket mera verkar den faktiskt inte att förmå justnu. Jagvill kort kommentera , som statsministern själv tog upp. Det ärbra, eftersom det är en vikfigt principfråga vi berör där. Det finns inte enkotte i detta land som tror att regeringen utnämnt tillambassadör i för att han var den mest kompetente sökande till posten. Inteen kotte i detta land tror det! Offentligmakt är något som är givet av folket för att förvaltas med omdöme och med oväldoch med hänsyn till rättsstatens principer. I detta ligger att offentligaämbeten skall filisättas efter kompetens och kvalitet. Vi har haft anledningatt ha allvarliga invändningar mot socialdemokratisk utnämningspolitik förr.När man använder höga offentliga ämbeten för att få reträttplatser åt densocialdemokratiska rörelsens guldpensionärer, rör det sig om ett missbruk avden offentHga makten. Det finns anledning att reagera skarpt mot sådant, idetta fall liksom i andra fall. Tillsätt människor efter kompetens, inte efterbehov av att pensionera dem som har gjort insatser för rörelsen. 11 () replik: skryter med att han låter som . Då harLars inte hört - i alla fall inte . BengtWesterberg låter nämligen inte alls . Men även de dagar som BengtWesterberg har sin röst i behåll har lyssnat ganska splittrat,kanske inte alls, på vad som ordförande har sagt. Dendemokratisering inom den offentliga sektorn som kan tänka siginnebär att landsfingen köper sitt kaffebröd från Gillebagaren. Det är nog braatt landstingen sprider sina inköp, men för oss är det inte en fillräckligdemokratisering av den offentliga sektorn. I det fallet har man säkert upptäcktatt bullarna inte automatiskt bHr bättre därför att någon offentliganställdbakar dem, och för den delen inte heller sämre. Föross är det inte fråga om en demokrafisering. Det är heller ingen tillräckligförnyelse av den offentliga sektorn att de offentliga instanserna sprider sinainköp. Det är medborgarna och individerna som står i centrum för vårt intresse.Varför skaU inte också den enskilde få välja vad som är vikfigt för honom ellerhenne? För mig är det inte, så lanthandlarson jag är, särskUt noga om jag köpermina bullar på eller ICA. Det viktiga är att jag får en bra produkt. Påsamma sätt förhåller det sig när jag har försökt få barnomsorg till mina barn.Det vikfiga är inte om det är ett kommunalt dagis eller ett enskilt drivetdagis, utan att det är en bra barnomsorg. Detär här skiljelinjen går. vill fortsätta att bestämma vad som är braför medborgarna. Han är därvid säkert en sann socialist. Det är väl ocksådärför han applåderar den arfikel som har skrivit i tidningenArbetet. I artikeln varnar han sitt eget parti för att överge den gamla invandasocialdemokratiska polifiken. Detpågår, kan man förstå, en ideologisk fejd på denna punkt inom socialdemokrafin.Utbudsekonomerna och reformatorerna runt finansminis- tern stöter på motståndfrån ortodoxa kretsar. senast är det alltså den gamle partistrategen ochlordsigillbevararen som har ryckt ut för att ställa kyrkan mitti byn. Han varnar för att partiet drivs bort från den sanna socialdemokrafiskafållan. Därvid använder han sig av ett gammalt knep, nämligen att komma åt sinmotståndare, som nog egentligen är finansministern, med att gräla på andra,nämligen oss i andra partier. Jag skulle vilja be statsministern, som jagnärmast debatterar med, att hälsa utrikesministern att han gärna får lämna ossi andra parfier utanför i den diskussionen. Åtminstone gäUer det oss ifolkpartiet. Jagskulle inte ta upp dessa pikanterier alls, om det inte var så att StenAndersson sprider ett falskt påstående i sin artikel. Han säger nämligen attHberaler och de konservafiva vill urholka den genereUa välfärden. Med generellvälfärd menas barnbidrag, pensioner och ett socialförsäkringssystem somomfattar alla. De konservativa får tala för sig själva, men liberaler har i merän stridit just för den generella välfärdspolitiken. Om pensioner ocharbetarskydd motionerade liberaler här i , innan det fanns någrasocialdemokrater som kunde ta upp dessa frågor. Det var på liberalt inifiativoch beslut som den allmänna folkpensionen infördes. För ettsocialförsäkringssystem som omfattar aUa slåss vi alltjämt. Att påstå annat ärren oförskämdhet. Det kan för övrigt statsministern också hälsa utrikesministernnär denne nu gästar ! Allaskall bidra med finansieringen, och alla skall ha rätt att få del avförmånerna. Det är den generella välfärdspolitikens tanke och uppgift. Menmedborgarna skall ha rätt att själva bestämma var de vill få denna service ochomsorg utförd. Att få välja läkare och dagis är enligt vår mening enmedborgerlig rättighet. Det är på denna sista punkt som dogmatismen dröjer kvarinom socialdemokratin. Man vill vara medborgarnas förmyndare. LiberaHsmenär individens försvarare, de individuella rättigheternas beskyddare. Det är därskillnaden alltjämt går mellan doktrinär socialism och sociaUiberalism. Jaghörde till min glädje att statsministern avser att svara på de frågor som jagstäUt om skolan. Jag ser fram emot det. Får jag också be honom besvara defrågor som jag ställde om den framtida skattepolitiken. Kan vi lita på attregeringen menar allvar med talet om kraftigt sänkta marginalskatter och eiiskattereform som inte leder fill höjt skattetryck? 12 ()repHk: Jag välkomnar verkligen den debatt som tydligen ärberedd att ta upp. Låt mig återkomma fill detta. Först skall jag beröra enfråga som fill stor del saknas i budgetproposifionen, trots att alla är överensom att det är en av de stora livsavgörande frågorna för framtiden. Det handlarom situationen för våra äldre och för alla vårdbehövande. Detär inte rikfigt bra att stora delar av den samlade offentHga ekonomin skjutsupp. I detta faU beror det mycket på relafionerna med kommunerna, och den sakenskaU behandlas i kompletteringsproposifionen . Personalomsättningeni den sociala , främst i storstäderna, är . I landet idess helhet är den per är. Det är skrämmande höga siffror. Nustår vi på nytt inför en avtalsrörelse med viktiga ställningstaganden. Dekommer att avgöra vilka möjligheter vi har att klara situationen för framfiden.Vi måste helt enkelt ge personalen i vården en chans att göra sitt jobb. Mångaålderdomshem har försvunnit, och , hemsjukvården, servicehusenoch de återstående ålderdomshemmen har svårt att ta emot färdigbehandladepatienter från sjukhusen. Också där är problemen allvarliga, vilket har kommitfill tydligt uttryck i den föreslagna flyttningen av sjuka från tillSollefteå. Dessaproblem kan emellertid inte lösas genom en administrativ reform. Det krävsfaktiska och poHfiska krafttag i äldreomsorgen. Krafterna måste främst sättasin på att klara och hemsjukvården så att dessa fungerar bra.Därvid är den nedrustning av ålderdomshemmen som pågått en klarbelastning. Vihar också problem med det oklara ansvaret i gruppboendet för våra senildementaeller glömda äldre. Också den frågan måste vi ta itu med här i . Statenger som bekant bidrag till kommunernas socialtjänst. föreslår att ocksålandstingen går in med ett 35-procentigt bidrag fill kommunernas socialtjänstoch hemsjukvård. Då kan kommunerna direkt och kraftfullt arbeta för en bättresocialtjänst och hemsjukvård. Vi föreslår också att kommunerna tar på sig helaansvaret för byggande av och omsorg i gruppbostäder för glömda. Vårt förslag äratt 500 milj. kr. avsätts för att snabbt få igång denna viktigaäldreomsorg. Det skall ske inom ramen för den kommunala skatteutjämningen. Itakt med att och hemsjukvården blir bättre och i takt med attgruppbostäder byggs för våra glömda räknar vi med att trycket på sjukhemmenkommer att minska. Färdigbehandlade patienter pä sjukhusen skall kunna tas emoti hem eller i gemensamhetsboende. Vi skulle därmed helt enkelt få en bättreäldreomsorg och en bättre sjukvård. Vianklagas ofta för att inte ta ett ekonomiskt ansvar. Jag vill erinra om densjukvårdsdebatt som fördes här i . På centerpartietsvägnar talade jag om att vi ställer upp på att finansiera ocksä detta områdesom för oss är prioriterat. Det är också ett område där vi aldrig kan smitafrån ansvaret. Vi måste, om så behövs, vara beredda att ta till skatte-elleravgiftshöjningar. Jag nämnde miljöavgifterna, som är direkt kopplade fiUhälsan, och jag nämnde alkohol- och tobaksskatter. Vi följer upp detta i vårtbudgetalternafiv . Jagtror att det är viktigt att vi diskuterar de här frågorna grundligt undervåren, innan låsningarna sker i kompletteringspropositionen, och jag utgårifrån att regeringen tar ett ordenfiigt ansvar när det gäller att påverkaavtalsrörelsen i egenskap av arbetsgivare på den offentliga sidan till en deloch i samarbete med . Jagär övertygad om att minns och vet mer än han säger. ärdet Htet trist att partinitet förmår honom att framföra en verklighetsfrämmandehistorik. Det gjorde han nämligen i sitt inledande inlägg, och jag vill gärnata upp det här. FörIngvar är , de borgerliga åren, en period som barainneburit skulder och ränteutgifter. bedrivitkrispolitik, som det heter. Man hai- ingen skuld till kostnadsexpansionen1975-1976 eller till det 70-procentiga oljeberoende som fanns 1976. Glömd ärskillnaden mellan hög- och lågkonjunktur, och glömt är också det som har häntefteråt: oljeprissänkningarna efter 1982, dollarkurssänkningär-na efter 1982.Och glömda är de egna överbuden . Jag tycker att den grunden bör finnas i första hand, innanman anklagar andra för att inte hålla balansen mellan debet och kredit. 13LARS (vpk) replik: sade att jag stod och skrötmed att jag lät som . Nej, jag bad närmast om ursäkt; det vardet som var tanken bakom det hela. Jag tror inte att sedan lyssnade rikfigtpä vad jag sade när jag talade om demokratisering inom den gemensamma sektorn.Det är på något vis symtomatiskt för en ledande folkpartist att reducera helafrågan om den gemensamma sektorns demokratisering till om man skall köpa enKonsum- eller en ICA-bulle. Det är alltså lanthandlarsonens krämarfilosofi somkommer till uttryck eller färghandlarsonens i , som tyvärr ärfrånvarande . Det är samma filosofi. Jag skall ta upp en allvariigare fråga, ,där ni är inblandade. 1987 beslöt att den offentliga sektorns årligautgifter framöver inte skulle öka mer än . En av de främstapåskyndarna var och . Det enda parfi här i kammarensom röstade emot denna kassataksprincip var vårt parfi. I sanningens namn: OlofJohansson och uttryckte en viss tveksamhet. Det här beslutet togs trots debatten om vårdkris, trotslarmsignalerna om stora brister inom skolan och trots protester från deanställda. Ingen kan säga att man var omedveten om följderna av beslutet,ingen kan säga: "Jag visste inte." 1 årets budgetförslag föreslog regeringen att anslagettill skulle reduceras med 167 milj. kr. därför att lärarnas lönersprängde utgiftstaket. Innan man ens hade börjat rösta tvingades partiernabakom det här beslutet till reträtt, och en för ovanlighetens skull rätt suroch arg finansminister - men det var kanske tillfälligt - drog tillbaka löne-och utgiftstaket. Men döm sedan om min förvåning, när jag får se attAnna-Greta m.fl. i en motion tar upp frågan på nytt i formuleringar somegentligen nästan gär längre än det förslag som och regeringenlade fram. Honnörsorden är: fördjupad verksamhetsprövning, verksamhetsanpassadpersonalpolitik, verksamhetsanpassade utgifter. Men, ochregeringen - ni står väl bakom det här: Om det fattas sängar i sjukvården, ärdet då verksamhetsanpassning av det hela att man skall ha färre sängar? Om könär lång till höftleds- och starroperationer, är det då verksamhetsanpassningatt göra kön längre? Om skolor och daghem behöver resurser, är det dåverksamhetsanpassning att skära ner resurserna? Om arbetsskadorna ökar, är detverksamhetsanpassning att inte ta hand om arbetsskadorna? När 500 000 människori det här landet tvingas leva på socialbidrag, är det då verksamhptsannassnina atf skära npr rlptta? ';'? Det står i motionen - och där finns en del sakfel som jagskall återkomma fill: En jämnt fördelad grundtrygghet finns nu tillgängHg föralla medborgare. Men det stämmer ju inte, och det skulle ha kommit tilltydligare uttryck, om man hade gått med på värt gamla förslag om en nyläginkomstutredning. På s. 4 säger man om löneavtalet: Det har styrt enväsentlig del av utgifterna inom det statliga området. Det är en betydligöverdrift, eftersom lönerna utgör av statens utgifter. Vi är inte nöjda med dén offentliga sektorn. Vi går långti vår kritik av den. Vi begär resurser för att åtgärda de brister som finns.Men de borgerliga talar bara om privatisering. Vad ligger mera bakomdet än det jag talade om förut? Jo, inom den privata sektorn är avkastningskravet ofta 20%av kapitalet. Vem skall betala den avkastningen, om privata intressen får taöver offentlig verksamhet? Man kan ju som den gamle fotbollsspelaren engång sade skyffla in mål på ackord, men tror jag inte på det. Jag tror attdet är helt förkastligt att försöka vårda eller fostra på ackord. T.o.m. inomnäringslivet börjar man inse att sädana enkla fakta inte längre håller riktigt. Det är ju inte alltid jag är överens med den här iElectrolux, dammsugarförsäljaren, eller med Metallordföranden , men detkan jag vara när säger, och tydligen instämmer i det, attindustrin skall spara fid. Vård och omsorg är att ge tid. Men det tycks inteAnna-Greta och hennes medmotionärer hålla med om. 14BIRGER () replik: Debatten om avstjälpningsplatser somförsiggår mellan statsministern och företrädare för det största borgerligapartiet verkar att vara den enda miljödebatt som de kostar pä sig här ikammaren. Debatten om huruvida bullarna skall bakas i statens regi eller påKonsum eller i Skogaholm verkar att vara den enda livsmedelsdebatt som de gamlapartierna är intresserade av. Jag skall börja med att ta upp litet grand av det somstatsministern inledde med. Han sade så här: Ett renodlat kapitalistiskt systemlöser inte problemen, lika litet som det kommunistiska. Men vad är det somstatsministern vill harmonisera med när det gäller EG? Jo, han beskrevEG-länderna - eller var det andra länder han beskrev? - så här: stora socialaklyftor, förslumning, arbetslöshet, valdeltagandet sjunker, nyliberalismensoförmåga. Detta skall socialdemokraterna harmonisera sig med. Är det verkHgenarbetarrörelsens nya politik? I sådant fall förstår jag om ärorolig. angrep oss också i sitt inledningsanförande närhan talade om att är emot handel över gränserna och att det vardärför vi skulle vara emot EG-underkastelsen. Nej, det är inte därför vi äremot EG-underkastelsen, utan det är därför att vi anser att vi skall ha kvarsjälvbestämmandet i den här kammaren över skatter, över lagar, över miljöskydd,över arbetsmiljöskydd. Det innebär inte att vi anser att allting är bättre härän i EG, men vi vill ha kvar självbestämmandet och rätten att beskatta osssjälva. Dessutom skall jag upplysa om att vi stöderfrihandelsavtalet med , vilket jag har talat om för honom åtskilliga gånger.Vi tycker också om öppnagränser för människorna. Det vi inte stöder - och det borde inte hellerarbetarrörelsen göra - är att bankerna och kapitalet skall få en fri marknad iden s.k. inre marknaden. beslöts i denna kammare att Sverigeskall underkasta sig EG, inte bli medlem och därmed få inflytande, utan attharmonisera, dvs. underkasta sig utan att få reelltinflytande. fattades alltså ett beslut som innebär att skallbli en släppråm utan motor och utan styråra. Det måste vara ett ganska uniktprincipbeslut i riksdag! S.k. harmonisering skall ske beträffande allt utomutrikes- och säkerhetspolitik, hävdades det då. När vi nu här i kammaren hartvingat upp regeringen och dess olika statsråd i talarstolen vid olika debatterom praktisk EG-harmonisering faller en del av dessa påståenden. Sålunda harhandelsminister sagt att försämringar till följd avharmoniseringsarbetet inte får ske beträffande miljöskyddet, arbetsmiljön,socialpolitiken, konsumentskyddet och jämställdheten. Undra på att orolig! jag-Birgitta har minsann tillagt att harmoniseringeninte skall gälla batterier. Vad finns då kvar att harmonisera? Antingen står det ena statsrådet efter det andra ochblåljuger här i kammaren eller så avser regeringen inte att den svenskalagstiftningen skall harmoniseras. Den kanske inte inser vad harmoniseringinnebär. En harmonisering utan att vissa delar av miljöskyddet, arbetsmiljön,socialpolitiken, konsumentskyddet och arbetsrätten försämras är omöjlig.