prot · GC09108 · 1988-12-31 00:00:00 — Det stärker självkänslan och sammanhållningen inomEFTA om inte allt kretsar kring relationerna lill EG. Därför var del viktigtall EFTA;s slalsminislrar kunde falla ell principbeslui om införande avfrihandel med fiskprodukler inom EFTA-området, även om del var en del härdaförhandlingar innan beslutet kunde fallas. I delta sammanhang har EFTA:sparlamenlarikerkommiité enligl min mening spelat bäde en inili-alivtagande ochen pådrivande roll, vilkel vi, om sanningen skall fram, gärna vill ha lilelberöm för. Del visar sig all man kan älstadkomrna väsentliga resultat om manulgår frän det centrala - vilket parlamentarikerkommittén försökle göra då detcenlrala målet var en utvidgning av frihandeln - och inte gräver ner sig i allasnåriga detaljproblem som regeringar och dess administrationer av naturligaskäl kanske har en benägenhet all göra. En annan sak som jag gärna vill aktualisera är ettomfattande program för studenlulbyte mellan EFTA-stalerna. sådanl programmellan de nordiska länderna har tillkommit genom del s.k. Nordplusprojektd.Varför kan man dä inle också försöka fä med och och göra dethela lill ell stort EFTA-projekl? En sådan ulvidgning skulle välkomnas avsvenska sludenler, del är jag överlygad om, och del skulle också visa EG all viforlfarande kan åsladkomma en del själva ocksä och inie bara slår och hänger pålåsel för all komma med i del s.k. ERASMUS-programmd för sludenlutbyle inomGemenskapen. inilialiv på delta omräde frän slalsrådds sida tror jag skullevälkomnas i alla läger. Elt EFTA-plussamar-bele skulle alllsä silla bra idagens läge. Jag länkle någol kommenlera del som har sagls härtidigare. Jag begär inte nödvändigtvis någon replik, tvärlom tror jag all delär vikligl all slalsrådel får lillfälle all komma upp i lalarslolen,eflersom del i förslå hand ändå är hennes och regeringens handelspoliliskadeklaralion som skall diskuleras. Jag kan emellerfid inle undgå att säga lill del faktum alt man vill ha ell mycket nära samarbele med EG inle nödvändigtvis behöver innebära all man lägger sig plall lill marken på alla punkler. Etl sådant område som jag har pekat pä är den räll som varje land borde ha, och som varje land faktiskt tar sig när det kommer lill krilan, i varje fall de slora länderna, all värna om den nalionella äganderälten och om sina allra största förelag. Jag tror att del blir än mer viktigt i ell läge dä sä myckel annal inlernalionaliseras. Dä har man ålminslone en nalionell ägarkonlroll över 44 företag som är viktiga för dennalionella idenlilden även inom ramen för ell inlegreralEuropa, vilkel kommer mer och mer. Del är alllsä bakgrunden. Den redovisning som gav av hur vi fillämparförvärvslagslifl-ningen i del här landel stämmer inle. Vi har icke vid någollillfälle, , sagt nej till etl utländskt förvärv av något svensklföretag. Kom inle och säg all vi inle har rätlat oss efler de inlernalionellaspelregler som gäller! Tvärlom har vi gåll myckel långl. Alt vi däremot villföra etl resonemang innan någol sådanl sker må vara en annan sak. Jag vill lämna en sakupplysning lill . Hansade all EFTA-delegafionen inle räcker som informationskanal för närdel gäller EG-poliliken. Del är möjligt all del inle gör del fullt ut. Men lilldella kommer ulrikesnämnden, anslagsframslällningar, handelspoliliskadebal-ler, osv. Men faklum är atl parlier gemensamt iutrikesutskottet har kommit överens om och varil eniga om all vi skall salsa päen uividgad EFTA-delegation som den främsla informationskanalen mellan riksdagoch regering när det gäller den löpande informationen kring bl.a. EG-frägorna.Då tycker jag alt del är fel all går upp i lalarslolen ochsäger all cenlern vill något annal. har i själva verket varit med omatt falla beslut om den överenskommelse som har träffats. Därmed tycker jag altalla resonemang om atl regeringen försöker smyga och hälla undan kanföras ät sidan. Vi kommer atl fä utökade möjligheler genom den utökadeEFTA-delegationen och dess delvis nya mandal. Jag kommer som ordförande iEFTA-delegationen atl ha ambitionen atl se lill atl kanalerna löper smidigtmellan riksdag och regering i delta sammanhang. lalade om friheten för kapitaletalt röra sig hur som helsl. Det är en frihel som man inte obdingal kan skrivaunder på. Kapilal är nämligen makl, och i fräga om delta låter ivissa fall som en socialdemokrat. Självklart är del så, men jag lycker alt ni imiljöpartiet är på fel väg när ni lar upp en diskussion om nalionalslalen ochom all man genom atl isolera sig skall lösa dessa problem. När kapitalel blirinternationellt, vilkel del redan är, löser man inte denna fräga genom altvarje nationalstat agerar för sig och all varje fackförbund i etl land agerarför sig, ulan man löser denna fråga genom atl samverka. Vad del är fråga om idella sammanhang är all bygga upp en ny bas för denna samverkan. Jag äröverlygad om atl vi har goda vänner och positiva och progressiva krafter bl.a.inom EG som kan hjälpa lill atl bygga denna inlernalionella bas för en nymedborgarkonlroll och för en ny facklig koniroll över de slora mullinalionellaföretagen. Vi i kommer aldrig att klara av denna kontroll. Vi kommeraldrig all klara av kapitalet. För all få en medborgarnas kontroll över dessakrafter måste en ny regional och europeisk bas byggas upp. Del är en av deviktigaste samverkansfaktorerna för socialdemokratin när man diskulerar medandra socialdemokratiska parlier bäde inom och utom . Låt mig försl säga atl lidpunkten för denhandelspoliliska debalten har beslämls, som kammaren väl känner lill, avtalmanskonferensen. Del vore mig främmande, , atl misstänka alttalmanskonferensen vill dra täcket över diskussionen eller undanhållaallmänhelen vad vi Prot.1988/89:108 diskuterar i en sådan viklig debatt. Jag har naturligtvis slälllupp den dag som Delär del ena. Den andra är alt jag har fält besked av kammaren orn alldebalten om Europafrågorna skall ske eller de förstadagarna . Då skall man alllsä ta ställning lill alla de 128 motioner somhar väckls med anledning av vårt integrationsarbde. Den bok som vi har tagitfrarn orn departementens arbete med den västeuropeiska integralionen lycker jagskall debalteras i djupet vid det tillfället, så att både regering och riksdagfär möjligheler alt ordenlligl gå igenom maleriald, som ju hareflerlysl för sitt Europaarbete. Jag hoppas alt det skall vara lill nylla. EFTA-parlamenlarikerna är en myckel viklig referensgruppför regeringen i arbetet med Europafrågorna. Jag vill gärna säga lill LennarlPellersson all vi upplever den som ell stöd och en mycket viklig referensram.Jag tror all del är bra all partier har kommil överens om alt allaparlier skall della i arbetet. På del sättet blir hela delaktig idenna process. Men jag häller inte med , som säger altriksdagen skulle få mindre informalion än exempelvis rådet för Europafrågor.Del är inle så. Den informalion sorn vi ger lill EFTA-parlamenlarikerna äromfattande och absolul inle mindre viklig än den som rädd för Europafrågor får.Dessulom är involverad genom utrikesnämnden. Jag har sagl tidigare idenna kammare all jag och mina medarbetare självfallel kommer till utskottenoch berättar vad vi sysslar med så snarl ulskolten kallar. Jag kan inle sägaall inbjudningarna till utskotten har varil betungande för oss påutrikesdeparlemenlels handelsavdelning. säger att resultaten av den stora process somnu skulle börja låler vänla på sig. Han tolkar etablerandet av arbetsgrupperEFTA/EG som någonting som man gör om rnan vill stoppa en process. Dentolkningen är felaktig. Det är faktiskt inle mer än en och en halv månad sedanOslomöld, där EFTA-länderna klarl tog kommissionsordförandens ulsträckta handmed önskemålet all få i en gång procedur för att inleda samlal om form ochomfallning av del framlida samarbetet mellan EFTA-staterna och Gemenskapen.Jag kan rapportera lill kammaren atl , , inleddes samlalmellan och . De äger rum pä hög tjänstemannanivå:kommissionens generaldirektör för exierna frågor och en chefsförhandlarkretsfrän EFTA-sidan. EFTA-gruppens talan fördes av ensamt i egenskap avordförandeland. På det sättet markerade EFTA-sidan sin önskan all så långlmöjligl agera gemensamt. Fem arbetsgrupper konstituerades för bl.a. varor ochtjänster, kapilal, personers rörlighet, de s.k. flankfrågorna, miljö,forskning, ulbildning, sociala aspekter och slutligen en grupp för legala ochinstitutionella frågor. De olika EFTA-länderna skall ansvara för var sin grupp. I en första fas fram till skall samarbetetssakliga omfallning karlläggas och analyseras. I en andra fas iseptember-oktober skall de legala och institutionella frågorna penetreras. Pädel sättet hoppas vi all samarbetet skall klarna och vi kan fä fram förslagtill det minislermöle som kommer all hållas . Del belyder atl vifram , då blir EFTA-ordförande, kommer atl ha myckelintensivt arbete framför oss. 46 Tullunion har vi diskuterat mångagånger. är berett att pröva frågan omen tullunion. Del enades EFTA-ministrarna om. Tullunionen är i de diskussionersom nu försiggår mellan EFTA och EG icke utesluten. vill jag säga att nog blandarihop begreppen. är icke medlem i , del kommunistiska handelsblockd,utan vi tillhör de demokraliska socialisterna. glömmer all densocialdemokratiska regeringen nog för en liberalare handelspolitik än vadmånga s.k. liberala regeringar står för. Den Iredje vägens polilik vill jag hävda har givil Sverigeen ekonomisk situation, som är belydligl bällre än del konkursbo som deborgerliga regeringarna lämnade efler sig 1982. Del gör all svenskt näringslivi dag ser med myckel stor optimism både på sina möjligheler till exporl och påsill deltagande i ulvecklingen i . När det gäller jordbruket skulle jag vilja säga lillPer-Ola att självfallet inte skall bli nägonavstjälpningsplats för sådanl som man i övriga världen vill bli av med. Vi harskärpt livsmedelskontrollen. Vi skall inte heller göra någon övertolkning avGATT-överenskommelsen. Vi fryser stödet. Andra länder- EG, och -harsänkt sill stöd och därmed faktiskl liberaliseral före . Del är dessasom gär före i della sammanhang. Jordbruksfrågorna är ocksä väl förankrade iriksdagen genom att det finns en pariamenlarisk arbetsgrupp, som arbetar pädella område och på del visel dellar i processen. Del nordiska samarbetet är oerhörl viktigt. Del lycker jagatl regeringen klarl har markerat i den handelspoliliska deklarationen. Jaglycker all vi akfivt visal att vi pä alla sätt försöker ta borl handelshinder. När det gäller institutionella ramar och vad som inle kanuteslutas kan jag hänvisa till proposilionen, s. 28, där del sägs all man inleavvisar exempelvis ramavtal, associeringsavlal, och vad del nu kan handla om,för atl hitta en konstitutionell lösning för atl klara uldiskussionerna. talar om EG som ett hot mol demokralin,eflersom del ökar kapitalels makl. Men, , kapitalet är redaninternalionelll. Vi måsle se lill alt molkraflerna kan samverka övergränserna, att medbestämmande och sociala rälligheler slärks. Vi har ellfackligt och poliliskl samarbele inom Väsleuropa. Det är allernalivel tillisolering. 14NIC () replik: Del kan onekligen vara lilel svårl alladministrera sina noteringar efler en så här läng deball. Därför gör jag delläll för mig och börjar med all kommenlera det senasle inlägget. Självfallel slog slalsrådel beiräffande min krilikav den valda informationsmetoden lillbaka mot mig. Del är klarl atl statsrådetmåsle polemisera i den frågan. Men den polemik som erbjöds var väl ändå inteden bästa. Om nu skriften var avsedd för en debatt , varför iall sin dag då provocera oss jusl den dag dä vi harhandelsdebatt? Statsrådet kunde väl ha valt all lägga fram materialet näslamåndag eller vilken annan dag som helsl. All komma hit och tro att det gär altlägga fram elt material ulan all vi får ha en deball isakfrågan vore verkligen barnsligt. Men så barnslig tror jag inle altslalsrådel är. Prot.1988/89:108 Så något om situationen och tolkningen beiräffande Oslomöld.I mill huvudanförande angav jag alt delfinns tvä synsätt här. Men i etl hänseende represenieradeOslomöld del som är det enda karakteristiska för EFTA -dvs. all organisationensammanhålls av en negation, nämligen den all länderna i fråga inte är medlemmari EG. Delta är alltså del enda som länderna har gemensamt - äkta gemensamtskulle jag vilja säga. Det uttalande som gjordes efter Oslomöld var ju ocksä enbekräftelse i della sammanhang. Statsöverhuvuden resle till , så ävenIngvar . Han talade om tullunionen såsom ell önskvärl mål och sade inle skulle acceplera en polilikens minsta gemensamma nämnare. Men del ärju vad som skedde. När del sedan gäller del fortsatta EFTA-arbetet ochuppdelningen av arbetet på de olika arbetsgrupperna, - här fick vinu en bällre förklaring än den som vi fick på presskonferensen fidigare -är del väl värl alt notera vad jag sade om EFTA. Del är ju inle fräga omen organisation som sammanhålls genom en gemensam polilik och ett gemensamtintresse, utan det handlar om en organisation som sammanhålls genom ennegation. Nog måsle väl ändå högst betydande risker vara förenade med atluppdragen för svensk del läggs ut pä nationer som inle delar våra värderingar idessa myckel väsenlliga frågor. Till sisl vill jag säga något lill omcenlerns förslag till en framtida politik. Om man verkligen menar allvar medlalel om elt frihandelsavlal mellan , och EFTA, vill jag förulskickaalt det inle är GATT-konformt, med mindre än att vi gör omfattandekorrigeringar beträffande våra externa tullar. 15 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill erinra om all medgivna replik gäller statsrådetsanförande. 16 () replik: Jag skall replikera på föregående lalare ilur och ordning. Jag börjar med Lennarl Pellersson. 17 TREDJE VICE TALMANNEN: ber jag all få erinra om all genmälen i dennaomgång gäller Slalsrådds anförande. Del fanns lillfälle lill genmäle medanledning av anförande efler del anförandel. 18 () replik: Jag avsiod frän genmäle dä jag irodde atl jagskulle ha tillfälle alt replikera på Lennarl Pellersson . Jag är ledsen all jaginle har tillfredsställande kunskaper om deballreglerna. Men jag skall läsa pädessa bättre lill näsla gång, herr talman! När del gäller tullunionen, statsrådet , kanjag inte låta bli all gör den reflexionen att det finns en viss risk att Sverigeblir en del av Festung - dvs. en fästning med höga murar mol övrigavärlden. Del har talats om kapitalels frihet. Jag skulle viljafräga; Vilka resullal har 48 uppnätts i samarbelel mellansocialdemokralin och fackföreningsrörelsen i olikadelar av världen när det gäller all fä koniroll över det internationellakapitalets fria rörelser? Del är väl lämpligl att vidta ålgärder som visar påresultatet av en sådan här kontroll innan man nedrustar de kontroller som redanfinns. Vi har lalal om skuldkrisen. Jag tycker all denna, som jaghar sagt förut, är etl enastående skräckexempel när del gäller delinlernalionella kapilalels lolala frihel och de kalaslrofala följderna avdenna. Del fanns ingenting som hindrade del fria kapitalel all röra sig fritteller som hindrade en uppbyggnad av skuldbördor i åtskilliga av de somnu plägas. Jag slällde etl anlal frågor lill om vilkenideologi som är vägledande för regeringens handelspolilik. Men jag har inlefäll svar på någon av mina frågor. Bl.a frågade jag: Ställer regeringen upp pä solidaritetenmed djur och nalur och med del ekologiska systemet, pä solidariteten medvärldens folk, med människor i vårl egel land och med kommande generalioner? Omregeringen släller upp pä dessa solidarilelskrav, vad blir då slulsalsen närdel gäller handelspoliiiken? Vilkel värde tillmäter orden "det friahandelsutbytet"? Vad är det som garanlerar all friheten inle bara blir enfrihet för den starke och smarte? Vilkel slags ekonomisk tillväxt är del somavses? Är del en ekologiskt sund tillväxt eller är det en cancertillväxl somytterligare påskyndar exploateringen och förstöringen av knappa nalurresurser? talade om tekniska landvinningar. Men vad ärdel för landvinningar som vi skall sprida? Gäller del fler bilar, eller flerflygplan eller fler alomreaklorer? Jag har, som sagl, inte fåll svar pä nägon av mina frågor.Därför efterlyser jag forlfarande svar pä dessa. 19 (vpk) replik: Del är beklagligl om ulrikeshandelsminislernhar missförstått mitt tal så fullsländigl. Jag lalade om en mera alleuropeiskpolilik som en motvikt till en EG-associering/EG-anslutning. Men enligl AnitaGradins beskrivning skulle jag vilja ha en isolering. svarade över huvud lagd inte pä de bådamyckel konkreta frågor som jag slällde, nämligen: Är minislern beredd all lainitiativ lill ålgärder som innebär alt man bringar atl upphöra medsill teknikembargo? Är ministern beredd att ta initiativ lill enavskrivningspolitik gentemot de outvecklade länderna med lanke pä deras enormaskuldbörda? Jag kommer inte att ta upp ytterligaresaker i detta genmäle, ulan jag hemställer, som sagl, om statsrådets svar påmina frågor. Därefter kan debalten återupptas. 20PER-OLA () replik: Försl vill jag säga några ord omEFTA-delegationen. Jag är till freds med alt EFTA-delegationen ulökas som ettorgan för alt ge möjlighet atl närmare följa EG-arbdd. Det var ocksäell krav som vi ställde i molion om Europafrågor när de behandlades vär, och vi har upprepat kravet till årets riksdag. Det är bra, men det ärviktigt alt 4 protokoll 1988/89:108 Prot.1988/89:108 informationsflödet till delegalionen blir rikligl, sä att mankan fä del av materialet. Handelspolitisk deban ° "PP'"' °" " redovisning av Europadeballen motbakgrund av att själv i sin deklaralion hänvisade lill denredovisning som lämnades . blev då litet upprörd. När honmed inle mindre än 213 ord i den handelspoliliska deklarationen berör jusldenna redovisning, är det naturligt all också vi vill la upp den. Det är vikligl all vi får en ordenllig demokraliskförankring av beslulsprocessen i EG-frågorna. får inle slällasoffside utan måste vara med och föra diskussionen på djupet. Annars får vi barata ställning lill förslagen när de är färdigbehandlade, och då blir del frågaom "lake it or leave il". 21 HÄDAR () replik: För det första vill jag lacka uppgiflen alt inte är med i . Jag trodde tidigare atl del inlebehövde framhållas av etl statsråd i , men jag har blivit korrigeradi den uppfattningen. För del andra vill jag gärna säga all jag för egen delinte uppfattar alt regeringen normall har varit snål med informalion tillriksdagen. Den information som vi har fåll i EFTA-delegationen har varitriklig, och om vi har påkallal mera har vi fått del. Därför var del desto meraanmärkningsvärl atl regeringen gick ut som den gjorde, i enpresskonferens, med del material som vi från sida hade begärt altfå del av dagarna innan. begärde själv att få sådant materialför sin och för min del, men del avvisades av departementet. Syftet med den manövern var naturligvis atl regeringensjälv ville lägga beslag pä det lilla massmedieulrymme som finns en sådan härdag, före . Del var inte en snygg hantering av den informalionsdelen.I övrigl har jag inle någon kritik mot regeringen för brisl på informalion lillriksdagen i EG-frågan. För del tredje vill jag ålerkomma till frågan om enlullunion. Slalsrådel har pekal på att del är en fråga där harsvårigheler alt vara med. Jag tror atl del förhåller sig så. sadeockså i sitt senaste inlägg alt man från svensk sida inte uteslöt en sådanlösning. Jag vill då slälla frågan; Innebär EFTA-samarbetet all deli slutomgången kan vara omedgörlighd som förhindrar att får entullunion med EG? Eller är vi beredda, om sä påkallas, alt brylaEFTA-samarbetet pä den punkten och ensamma eller tillsammans med andraEFTA-länder som så önskar i förhandlingar eftersträva att nå en lullunion medEG? Del är bra om vi fär ett klarläggande på den punklen. För del fjärde undrar jag hur del blir med inflytandet förSveriges del i del lilla rum för EFTA-länderna som Delors vill bygga ianslulning lill EG men utan någon mellanvägg. Där är troligen den allvarligastebristen i hela Delors-planen. För del femle vill jag, herr lalman, när del gällerregeringens misslyckade ekonomiska politik nöja mig med alt instämma i den mycket hårdhänta kritik som statsrådet själv i sin deklaration riklar mot sin regering. Där slår: "Effektiva ålgärder måste sättas in tidigt för atl motverkaprisstegringar. 50 Annars finns risk förekonomisk-poliliska åtstramningar och negativa effekterpä tillväxt och handel." Det kunde inte ha sagts bättre av ellernågon annan från den liberala sidan. Det är just det som vi kritiserarregeringen för alt den inle har insett. Det är roligt om inser deli dag, men det hade varit roligare om regeringen hade insett det i lid. För del själle vill jag erinra om atl ännuinte har uttalat om hon instämmer i påståendet om att marknadsekonomin hargjort mera för att höja välståndet än någon s.k. polilisk reform. Jag tyckeratl hon kunde ha gjorl del. Hon kunde ha gjort del så myckel lugnare som minaord i stort sett var ell ordagrant citat av vad har anfört ilidskriflen Tiden. Under delta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Mina minuler rinner i väg fort, och jag hinneraldrig svara på alla de frågor som ställs under diskussionen. Läl mig börja medtullunionen och EFTA-samarbetet, som tog upp. Först vill jag säga något generellt om EFTA-samarbetet.Det är mycket märkligt alt det sker i negativa termer så fort någon lalar omEFTA - del är aldrig någol som är bra. Ändå är medlem av EFTA; vi harvall att vara medlem och all fortsätta all vara medlem av EFTA. Jag kan inleinse annat än all vi alla har etl gemensamt ansvar för atl se till atl EFTA ären bra organisation. Jag skulle inte vilja se det som en negativ företeelse. I detta skede är EFTA en plattform för ett frihandelsavlalmellan de dellagande länderna. är en organisation som häller pä alt vidgasitt samarbete, därför alt flera av dessa länder inte har någon ambition altbli medlemmar i den europeiska gemenskapen utan vill hilta andra samarbets-former.Del har vi nu chansen att göra, framför allt efter det alt ocksåhar givit möjligheler lill etl samarbele på flera områden. Jag upplever all EFTA har en myckel bällresammanhållning än för korl lid sedan och att samtliga EFTA-länder också harinsett hur vikligl del är alt samarbela för all vi som är små skall kunnaförhandla oss fram lill resullal med EG. säger all del bara blir den minsla gemensammanämnaren. Jag anser inle det. Som ni känner fill, är del så atl ell land sominte anser sig kunna ställa upp i en fråga kan sliga av och avvakla - man kankomma senare på EFTA-lägel. Vi skall ändå kunna förhandla oss fram, och någonskall kunna slälla sig ulanför. Till vill jag säga atl inle harnågot teknikembargo. Däremol har vi en lag om förbud mot utförsel ur avvissa varor pä högleknologiområdel. Vi kräver alllsä tillstånd fränursprungslandet vid utförsel av varor frän , om de har importerats hiloch är föremål för exportkontroll i ursprungslandet. Skälet till detta kännerPaul Lestander. Det är alt vi vill undvika att används som etl ställedär man kringgår andra länders exporlbestämmelser. På del här sättet kan viockså garantera tillgång i till högteknologi som vi inle självaproducerar, däremol bestämmer vi själva över svensk högteknologi. LarsNorberg tar upp frågan om vad del är som garanlerar att frihandeln prot.1988/89:108 inte blir frihel för den starke. Jag skulle vilja säga att deljust är det multilateralaregelverk som är för handen, inte minst , där industrilän- 71 T~, ,..,,, der och kommer överensom regler och vad det är som skall gälla för Handelspolitisk deball " handelsumgänget.Del är en garant, framför allt för små länder. tycker jagall del är mycket viktigt all vi har elt aktivt deltagande i , atl vi serlill all fungera på ell bra säll där. Till skulle jag vilja säga all jaglycker alt det låter som en bra idé alt försöka utvidga del nordiskaulbildningssamarbdd lill de ivå EFTA-länderna och . Vi kan välgemensaml hilla en möjlighel alt aktualisera detta i EFTA-kretsen. Till skulle jag också, apropå miljöfrågor ochu-länder, vilja säga all för är del internationella samarbelel påhandelsområdet mycket viktigt.