prot · GC09106 · 1988-12-31 00:00:00 — Frågorna har ställts mol bakgrund av ell av kammarräilen iJönköping avdömi mål. Som bekanl får regeringen inle ha synpunkler pähur 6 protokoll 1988/89:106 Prot.1988/89:106 domstolar skall döma eller tillämpa lagen i enskilda fall. Bestämmelserna som rör misshandlade och vanvårdade djurhar skärpts i .. , r- ..t- den nya djurskyddslagen. Bl.a. kan ell diur som är utsatt för lidande Om åtgärder for an for- : s 3 b j ,.,.,.. , , Del rader heller ingel tvivel omall djurskyddslagen ger stöd för att avvanvårdade " i j b b meddela förbud mot all ha hand om djur eller visst slag avdjur för den som djur allvarligthar försummat tillsynen eller värden av elt djur eller har misshandlat eltdjur. Den nya djurskyddslagen har även skärpts i den meningen alt del numerafinns en bestämmelse som direki lar sikte på del fall då ell djur harmisshandlats. Av djurskyddslagen framgår det också klart att förbud molatl handha djur kan utfärdas även med anledning av missförhållanden som intelängre föreligger då myndigheter fattar beslut. Del finns följaktligen klara och entydiga regler som germyndigheterna möjlighet alt förbjuda en person all handha djur om personen ifråga har gjort sig skyldig lill djurplågeri eller allvarligl försummat vårdenav ett djur, så atl djuren inte skall behöva utsättas för lidande . Regeringen har uppdragit ål lantbruksstyrelsen altinrätta elt särskill råd för djurskyddsfrågor. Jag förutsätter atllantbruksslyrelsen och rådet noga kommer atl följa lagens tillämpning. Ompraxis ulvecklas i en rikining som inte stämmer överens med de intentioner somligger lill grund för den nya djurskyddslagen får regeringen överväga all föreslåriksdagen den skärpning av lagen som evenluelll kan behövas. 81 (): Jag ber atl få tacka jordbruksministern försvaret. Jag är väl medveten om att regering och riksdag inte kan kritiseradomstolar men väl har en skyldighet atl mot bakgrund av domslolsulslag se ominle lagstiftningen behöver ändras. Det är glädjande atl känslan för djuren är mycket stark ivårl land. Elt goll och effektivt djurskydd är viktigt. Syflel med den nya djurskyddslagen var att djurskyddetskulle förbällras. Men genom det aktuella fall som har uppmärksammas sä mycketi massmedia och som har föranlett min fråga är del många som undrar om den nyadjurskyddslagen är tillräcklig konsekvent när det gäller vilka straff som skallutdömas och vilka möjligheter det finns för de dömda atl i fortsättningen hadjur. En bred opinion, och även jag, anser all del är orimligtall del finns en lag som gör del möjligl för den som har dömls lill tremånaders fängelse för all ha plågat sina hundar senare får lillbaka de plågadedjuren. En översyn av djurskyddslagen när del gäller omhändertagande av djurbehöver därför, enligt min mening, göras. Det är viktigt att den delen av lagenskiljer sig fillräckligl myckel års lag, så all nya prejudikat kan skapasnär det gäller rällen för djurplågare alt äter ha djur. Lagstiftningenskall ju medverka lill atl djuren behandlas väl, och lagen skall varanormbildande och allmänpreventiv. Risken är att den nya lagen i denna delinle fyller sill syfle och inte heller de förväntningar som en bred 82 opinion har. Jag tror all denfolkstorm som har uppstått mot bakgrund av den uppmärksammadedomen visar all jordbruksministern skulle ha ell myckel starkt stöd om hanredan nu gjorde en översyn av lagen. Jag vill slälla en fråga tilljordbruksministern: inte det aktuella utslaget i en domstol tillräckligt föratt del redan nu skall göras en översyn av lagen? 82 (): Jag ber att få lacka statsrådet för svaret. Jagöverdriver inle om jag säger all den här domen har väckl uppmärksamhel. Den harocksä väckt indignation. Jag avser naturiigtvis inte att här i kammaren kväljadom, men jag vill ställa några frågor fill statsrådet om djurskyddslagensutformning och bokstav. Denna lag, som har fattat beslut om, gällersedan den 1 juli 1988. Stämmer det överens med intentioner när lagenantogs att någon under dessa premisser kan få lillbaka sina djur? Således harlagen fält räll lydelse. Jag inslämmer i del som sade om att delverkar som om en översyn är nödvändig , lyvärr, efler sä korl tid. Om djuren återlämnas efter ell överklagande lillkammarrätten undrar jag vem man då kan överklaga della beslul till.Rätlsäkerhelen gäller ju även på della område. Skulle elt allmänt ombud kunnaulgöra ett slöd i sådana situationer? Under den allmänna motionstiden väckte jagtillsammans med en motion i vilken del sades all vi villedeklarera att ålgärder, i de fall där missförhållanden redan i dagslägel varför handen, givelvis snarasl måsle vidtas. Inte blir jag glad över att våramisstankar blev besannade så snarl. Jag vill liksom fråga: AnserMals atl en aktualisering av en översyn är lämplig? Om åtgärderför att förhindra återlämnande av vanvårdadedjur 83 (): Jag ber atl få tacka jordbruksministern för svarel. Under min lid i en miljö, i en hälsoskyddsnämnd,gjorde jag erfarenheten atl det var oerhört svårt, för att inte säga näslanomöjligt, all la hand om djur som far illa hos sina ägare. Därför hade jagmyckel slora förhoppningar pä den nya lag som antog för ett är sedan. Några lagar som förhindrar attmänniskor begär brott lär vi väl inte fä, men jag vill ändå upprepa MartinOlssons och fråga till slalsrådel; Anser inle statsrådetatl del redan nu finns lillräckliga skäl alt förtydliga den del avdjurskyddslagen som berör omhändertagande av djur? Det verkar ju orimligtåtminstone för en lekman att lagen medger all en person som gjorl sig skyldiglill en så allvarlig förseelse all han döms fill tre månaders fängelse likvälfår behålla sina misshandlade djur! Jag fick frågan om jag redan nu vill se lillatt det görs en översyn. Jag har sagt i svaret att jag utgår från attlantbruksstyrelsen och det nya råd för djurskyddsfrågor som styrelsen har fålli uppdrag alt inrätta noga skall följa lagens tillämpning och praxis. Detgäller självfallet även den dom som varken jag eller riksdagsledamöterna kankommenlera här i . Jag villuppmärksamma frågeställarna på, när de talar om en översyn, att Prot.1988/89:106 miljö- och hälsoskyddsnämnden i vid ell sammanträdeden , alltså , kommer attbesluta om huruvida den kommer all n °i"-1 f" anför- överklaga domen till regeringsrätten. När jag säger altlantbruksstyrelsen, . . , , / ,,, och rådet samt självfalletocksä departementet skall följa lagens tillämpning, . , , innebärddinleall vi om domenöverklagas återkommer lill redan innan etlöverklagande har bedömts av regeringsrätten. Praxis handlar mer än om baradenna dom, som man nu överväger all överklaga. Jag menar med andra ord att praxis i denna dom självfalleltillhör sådant som kommer all vägas in när vi skall bedöma om vi skall skärpadjurskyddslagen på denna punkt. I övrigt fick jag frågor som har bäring pädomen och som jag därför är förhindrad all svara på. 85 (): Jordbruksministerns svar var självfallelposilivl så till vida att han utlovade att det skall bli en översyn. Somfrågeställare har man naturligtvis lagil del av vad som har skelt. Domstolenhar stött sig på etl prejudikat dä någon näringsutövare fåll igen sina djurtrots vanvård av dessa. Risken är alt vi får en alllför liberal praxis när delgäller möjligheterna all få igen misshandlade djur. Självfallel måsle vi invänta regeringsrättens beslul omdomen överklagas. Om domen kommer all slä fasl, då finns det starka skäl förjordbruksministern atl snarasl möjligl verka för en översyn av lagen, så delen av lagen tillräckligt tydligt skiljs års lag och atl maninle längre kan fortsätta all hänvisa lill gamla domar. 86 (); Jag vill börja med atl säga alt det särskilda råd fördjurskyddsfrågor som lantbruksslyrelsen har fått i uppdrag atl inrätta tyckerjag är elt bra initiativ. Sedan vill jag ställa en fråga till Mals omoklarheterna i lagen. Oklarheter visar sig tyvärr inle bara i det här fallet,utan det finns indikationer på atl oklarheterna t.o.m. är ganska många. Anserdå all della följer intentioner? Är del inle så allvi , så fort regeringsrättens dom har fallit, måste se lill all delblir en skärpning av lagen? Vi skall se hur praxis ulvecklar sig, sägerslalsrådel. Del är i och för sig bra, men här gäller del ju varelser someventuellt kan utsättas för svåra plågor och svårl lidande. Då lycker jag atlväntan måste bli mycket kort. 87 Jordbruksminister : Herr lalman! Jaghoppas också alt väntan blir kort. svar innebär ju alt en översyn görs. Överläggningen var härmed avslulad. 15 §Svar på fråga 1988/89:607 om torskfisket i har frågat mig vad regeringenavser att göra för all förhindra en ulfiskning av torsk i Botlenhavd och hurregeringen vill kompensera fiskerinäringen längs . Inom ramen Gdanskkonvenlion sker varje årförhandlingar om fisket i . Syftet med förhandlingarna är attfaslslälla fiskels totala omfattning och formerna för det, sä alt del inle blirslörre än vad som är lämpligl med hänsyn lill en långsikfig hushållning medfiskebeständen. Under förhandlingarna kom man för första gångenöverens om högsla tillåtna uttag av torsk. Denna överenskommelse fillsammansmed överenskommelsen om den s.k. vita zonen och ytterligare ett par sådanaområden innebär alt vi nu kan få ordentlig kontroll på havsfisket. I dessaområden var del ju tidigare frilt fram för alla nationer, även sådana som irilehör hemma i , atl fiska hell okontrollerat. Det är alltså försl som förutsättningarna finns förÖslersjöstaterna atl kontrollera havsfisket i hela . Delta är avväsentlig belydelse för torskfisket i . De beslåndsuppskatlningarsom har gjorls visar nämligen all de slora fångster som har gjorts längsNorrlandskusten de senasle tvä åren har sill ursprung i torskbeslåndd i södraÖstersjön. Enligl fiskeriförordningen är trålfiske förbehålletyrkesfiskare eller andra för vilkas försörjning fisket är av väsentligbetydelse. Trålfiskd kan begränsas om del behövs av fiskevårdsskäl. Det ärfiskerislyrelsens uppgift all beslula om sädana begränsningar. diskuterade vid sitt styrelsemöte den 17mars i är frågan om trålfiskeförbud i . Den fängststalislik övertorskfisket i som redovisades pä mötet visar atl större delen av detvå senasle årens stora fångster har gjorls med trålare från södra 1987 ökade dock även garnfiskets fångster. Även om garnfiskets fångster iGävleborgs och minskade något , låg de dockfortfarande över eller i nivå med fångster. Torskfångsterna i har främst bestått av 6-8 årgammal fisk, eller dubbelt så gammal som torsken från södra . Detbelyder alt den naturliga dödligheten hos torsken i jusl sannolikthar varil betydande , eflersom det inle har fiskats vad som varitmöjligl. Mol bakgrund av den redovisade fångstslalisliken ansågfiskeristyrelsen atl generaldireklören inte skulle vidla någon ålgärd i frågan. Jag har erfarit att fiskerislyrelsens undersökningsfartygi sommar- liksom - skall göra trålfiskeförsök i föralt ytterligare öka kunskapen om torskbeslåndd i områdel. 89ROY (): Jag ber försl att fä tacka för svarel. Jag blev också myckel glad när vi äntligen fick ordning päfisket i . Del gäller inle bara torsken ulan i mycket hög grad laxen.Det som föranlett frågan var just fiskerislyrelsens beslut alt inte gå med pätrålfiskeförbud i . Del kan naturligtvis vara svårl för slalsrådel Men det är faktiskl så alt fiskeriexperlerna inteär överens om hur del är med torsken i . Fiskeriijänslemän-nen iHärnösand t.ex. lycker atl del är en katastrofalt irålfiskarna kommer upp medsina finmaskiga trålare. Trålfisket är oerhört effekfivi jämfört med detraditionella fiskemetoder som används på . Det är eltbräckvallenshav med ganska låg biologisk produktion och låg diversitet när detgäller fiskliv och annat. Del gör att del kan också misslänkas vara känsligtför hård exploatering, fill skillnad från och sydkusten. Kunskaperna härvidlag är myckel brislfälliga. Del anfördesocksä i frågan. Därför finns det god anledning att förbjuda Irålfiske, menarjag, lills vi har bältre kunskaper och införa mera restriktioner vad.gällertrålare. På finska sidan är del redan förbjudet. Jag har enföljdfråga till jordbruksministern: det varit samråd med finnarna i dennafråga, eller planeras sådanl samråd? Sedan är del faktiskt en fråga till som jag inte har fållnågol svar pä och som gäller kompensationen till fiskenäringen i norr: Har mannågra som helst planer på kompensation lill fiskerinäringen i norr med lanke päatl man där uppe löper risken att fä mindre fångster till följd till tråd ellertrålfiskd? Sådana här frågor diskuterar vi självfalletmed ocksä. Men deras förbud gäller ett sä lilel område atl del närmasikan sägas vara fråga om etl symboliskt beslul. säger atl man är oense när del gällerbestånden. Ja, del är förvisso mycket som man inle känner lill om fisket iÖslersjön. Men en sak vel man nu som man inle var på del klara med för elt parår sedan, nämligen all den plötsligt myckel slora lorsklillgången i deifrågavarande områdena beror på all del finns gammal torsk, torsken kan vara6-8 år gammal. Eftersom del inle finns förutsättningar för reproduktion däruppe, måste det röra sig om torsk som har kommil söderifrån och som inle harfiskats upp. I kompensationsfrågan kan vi glädjande nog - nya uppgifterhar ju kommit in efler hand och dessutom har man ställt frågor här i riksdagendå och dä om jusl della förhållande - konstatera allgarnfängslerna, dvs. Norrlandsfiskarnas egna fångster, stått sig väl under desenaste åren, jämfört med hur det varit under 80-talel lolall. I delta avseendekan man alllsä inle konstalera nägon klar försämring, tvärtom. Genom möjlighelen alt reglera dens.k. vila zonen har vi nu helt andra förutsättningar än tidigare att bevaralorskbeslånden i öslersjön. Det är naturligtvis en fördel för alla, inle minstför Norrlandsfiskarna. Anf.91 (); Jordbruksministerns tillägg om detta med relationerna lillfinnarna var intressant. Om jag förställ jordbruksminislern rätt har del inteförekommil regelrätta samråd i jusl den här frågan, även om del i och för sighar förekommil kontakter. Tydligen betraktar finnarnasförbud som symboliskt - vilket är mycket märkligt. Jag tyckernog atl det behövs en fördjupad diskussion om och en noggrann uppföljningav dessa saker. Del finns ju en uppenbar risk för atl områdel inte Prot.1988/89:106 klarar av ett så här intensivt irollingfiske. Jag vill påminna omde starka protesternafrån fiskare och fiskeriljänslemän uppe i . , j . , . . j u . . u- Om rening av bakgrundenlycker jag alt regeringen borde ha visat större hansyn i * Överläggningen varhärmed avslutad. 16 § Svar på fråga 1988/89:590 om rening av 92 Miljö- och energiminister ; har frågat mig på vilkelsäll regeringen följer upp beslutet om att rena . En delegation har tillkallats som skall föreslå lämpligaåtgärder för alt rena . 100 milj. kr. har avsatts försaneringsåtgärder. Pengarna skall främst ulnytljas för saneringsåtgärder i defall del inte finns någon som är skyldig att svara för att sådana åtgärdergenomförs. Delegafio-nen skall ocksä genom sitt arbele underlättamyndigheternas arbele med tillsyn och prövning enligl miljöskyddslagen. Delegationen lämnade förra årel en första rapport.I rapporten lämnas förslag till vissa föroreningsbegränsande ålgärder somomedelbart bör genomföras och en rad insalser för det fortsatta arbetet. Huvudproblemet för är den slora belastningen avtungmetaller frän äldre avfallsupplag. har elt projekl salts i gängför alt kartlägga vad gruvavfallshögarna innehåller, hur metallerna läcker ochvad som kan göras för att förhindra eller begränsa läckaget. Avrapporlering avprojektet skall ske till delegationen . startades en tillsynskampanj för den miljöfarligaverksamhelen i avrinningsomräde. och de fyraaktuella länsstyrelserna längs älven kontrollerar alla miljöfarliga anläggningari avrinningsomrädd. Resultatet frän tillsynskampanjen skall ligga till grundför beslul om omprövning av gamla beslul enligl miljöskyddslagen. När båda dessa aktiviteter är slutförda torde en säheltäckande bild av silualionen vid föreligga all ställning kan lastill vilka yllerligare åtgärder som måste vidtas och därmed ocksä lill vilkasaneringsåtgärder de avsatta medlen bör användas. En gäng redovisar delegafionen sitt arbete tillregeringen. Regeringen hålls alltså informerad om det pågående arbetet och harmöjlighet all bedöma om åtgärderna är tillräckligt omfattande. 93 (): Jag vill tacka för svarel. Med tanke på attDalälven är den slörsla enskilda förorenaren av är del lätt att förslå viklen avdetta riksprojekl. Det gäller ju inle bara alla dem som bor längs Väster- resp. och faunan och i och omkring älvarna ulan också vårl vikliga innanhav . Prot.1988/89:106 Det finns redan el.t stort utbud av utredningar och mätningar. Menpä aktivt handlande får man vänta. Densituationen känns igen från andra miljöprojekt- alltså mycken ordkrafl men liten handlingskraft! I slällel har man tillålil ökade utsläpp i samband medflera koncessionsförhandlingar efler del atl beslulen om rening av Dalälvenhar fattats. Även ute i de enskilda kommunerna har beslut fattats under slorpolilisk enighel om all skall renas. Jag vill anföra några exempel. Vidkoncessionsförhandlingarna i samband med ulökning av produklionen i Domnarvdgenom byggande av yllerligare en ugn att utsläppen per kubikmeter skulleminskas. Men när ytterligare en ugn las i drifl blir ju mängden processvallenstörre. De samlade utsläppen ökar följaktligen. Vid utökning av produkfionen av metallplåt 1987 övergickman från avfdlning med triklor till alkalisk avfellning. Fastän man renar ökarde totala utsläppen i älven. Från , där man använder fosfor i processen,ökar ulsläppen -dock inom tillåtna gränser. i kommun kan ocksä nämnas.Vidare planerar man all anlägga golfbanor . Från soptippar ochreningsverk läcker miljöfarliga ämnen ut. I och är reningenolillräcklig vid de slora turistanläggningarna. Anser inle också miljöministern all del finns projekt attta itu med, också ulan all arbetet föregåtts av yllerligare ulredningar? 94 Miljö- och energiminister : Herrtalman! redovisade några fall. Jag är inte hundraprocentigtsäker pä hur del förhåller sig när det gäller de beslul som har faltals innandel här projekiei påbörjades. pägår i varje fall en syslemalisk omrpövnirigav alla villkor för all befinllig verksamhel i syfle att åstadkomma enskärpning. Den första rapporten fick jag , och den avslöjar -vilket också var meningen - alt nästan all verksamhet längs älven antingensaknar villkor eller också har för dåliga och otydliga villkor. Del arbele somRagnhild Pohanka efterlyser pågår jusl . Däremot är jag inle beredd all nuvillkorslöst börja dela ul pengar från anslagel. I första hand skall vi jukräva all den som förorenar ocksä skall betala. Samhällel skall betala endastnär del rör sig om verksamhet där del inle längre finns någon som kan görasansvarig. Jag hoppas atl vi är överens på den punklen. 95 (): Det är vi överens om. Jag ser emellertidforlfarande högen av ulredningar som hopar sig pä bordel, medan de nya koncessionshandlingar na i allmänhet bara gäller lio år. De måsle alllsä omprövas. Innebär delta alt man kommer all la upp nya koncessionsförhandlingar såväl med de stora industrierna som med de små? Innebär del alt man kommer all utöva påtryckningar på kommuner så all de inte startar nya miljöfarliga projekl, l.ex. en sådan liten sak som anläggning av en golfbana? 88 Jag har bara hållit mig lillförelag inom . resonemangelockså lill övriga län. Det finns sådana projekl överallt. Vi har Prot.1988/89:106 l.ex. elt garveri i som släpper ul sju-åtta gånger förmycket krom. Utöver koncessionsnämndens tillåtna ulsläppsnivå.Del borde också finnas etl aklivl handlande i sådana fall. 96 Miljö- och energiminister ; Det är just det som sker. Den tillsynskampajsom nu pägår ser på varje verksamhel och prövar om tillståndet behöver skärpas.Vi har skärpt lagsfiflningen så all del blir lättare all ompröva tillståndinnan har gått, av miljöskäl eller därför att nya omständigheter harlillkommil. Del som efterlyser är precis det som sker. 97 (): Jag efterlyser forlfarande mera akiivahandlingar när det gäller . Utredningar har utlovats, men jag har ännuinle fått besked om nägon direki åtgärd. Överläggningen var härmed avslulad. 17 § Svar på fråga 1988/89:605 om kärnkraftsutnyttjandet 98 Miljö- och energiminister : har frågat mig varför regeringen förnärvarande höjer effekten pä kärnkraft när man i stället borde förbereda fördess avveckling. Jag förmodar all med sin fråga avser regeringensbeslul all lilläla ökal effektuttag i reaktorerna ,3 och . 1 regeringens av godkända plan för omställningenav energisystemet ingår bl.a. att befintliga elproduktionsanläggningar skallutnyttjas på effektivaste sätt. Det ligger därför ingen molsällning i atl befintligareaktorer ges möjlighel att ulnyltjas på effektivaste sätt med bibehållande avde myckel höga säkerhetskrav som vi släller pä våra kärnkraftverk. Kärnkraflsavvecklingen inledsenligt de rikllinjer som har beslutats här i kammaren med alt de två första reaktorernatas ur drift . Anf.99 (): Jag ber alt fälacka för svarel. Det är hell olroligl alt påstår atlsäkerhelen blir högre om effekien ökar. Vi vel ju all del i 3gjordes samma misslag 1987 som i Tjernobyl, där man kopplade ur snabbsloppetoch experimenterade . Del handlar hela liden om den mänskliga faktorn. När man i sänker effekien för atlminska riskerna, ökar man den i . När man talar om atl man skallavveckla kärnkraflen i , byggs den ul. Det är sä gott som 13 reaktorersom går på högvarv , och då säger man all tvä reaktorer skall avvecklas 1995och 1996. Om pant på batterier skallsvenska folket kunna tro på den politik som socialdemokralerna för? Jag vill också nämna SKI:s kvarlalsrapporl, där del talasom en partiell smälla i ett reaklorelemenl, en "dry oul" dvs.hoplorkning, som har inträffal på grund av för hög effeklbelaslning. Man fickalltså sänka reaktoreffekten. Jag kaninle anse att svar är trovärdigt. Vad var anledningen lill alt hoplorkningen kunde inlräffa?Jo, del berodde pä att programmeringen inte var riktig och att det inte fannsnågon korrekl beskrivning över vad som skulle göras om della förhällande skulleuppkomma. Det var precis samma sak som i Tjernobyl. Del gär alltså inle altprogrammera in alla risker. Delta är etl bevis pä att regeringen ger med den enahanden och lar med den andra. Överläggningen var härmed avslulad. 18 § Svar på fråga 1988/89:606 om pant på batterier 100 Miljö- och energiminister : har frågat mig hur regeringenavser all öka återvinningen av bilbatterier m.m. saml om ett pantsyslem ärakluelll. Varje är förbrukas över 1 miljon starlballerier för bilar,båtar m.m. Etl startbatteri innehåller ca bly, varav hälften äråtervunnet från tidigare batterier vid Bergsöe i . Blypriserna på världsmarknaden har sjunkit under senareär, varför återvinning av batterier irile är företagsekonomisktlönsamt. Detta har fält till följd att endast av alla förbrukadeballerier las om hand för äleranvändning. Del innebär all iroligen över 400 000ballerier innehållande bly och närmare 2 000 lon syra varje är hamnarnågonstans där de inte bör vara. Enligl en undersökning kan över 800 000 gamla ballerierfinnas i garage, lador, båthus etc. Detta innebär en potentiell miljöbelastningav ca 10 000 lon bly och 3 000-4 000 ton svavelsyra. För atl öka återvinningen av gamla batterier besluladeregeringen alt bevilja bidrag med . per insamlat batteri.Bidrag pä . har också beviljats til en informationskampanj isamband med insamlingen. För atl underlätta en insamling harlagsliflningen om hanteringen av förbrukade blybatterier ändrals på försök lillutgången av . Efter en ulvärdering av denna försöksverksamhel kanregeringen la slällning lill vilka forlsälia ålgärder som är nödvändiga. Anf.101 (): Försl ber jagalt fä tacka för svarel. I huvudsak förstärker svarel själva grunden till minfråga, nämligen just att del här är ett betydande problem. Det finns mycket blyule i det svenska samhällel, och bara en begränsad del återvinns. Bly är entungmetall som är giftig, och den kan inte brytas ner. därför attse till att så litet som möjligt kommer ut i naturen.