prot · GC0940 · 1988-12-31 00:00:00 — Det vanliga är faktiskt, vilket man kanske inte trornär man lyssnar till debatten om dessa frågor, atf besluten fattas i enighet.Utskottets majoritet tror inte att det är lämpligt atf man genom något som kankallas ulfimafiva krav försöker påverka bankens beslut. Och, vilket kanske ärviktigare, vi tror inte aft vi skulle ha någon som helst framgång med ettsådant handlande. Det är ett försök atf se realistiskt på detta. Utskottets majoritet, och den är bred, anser att vårt landäven fortsättningsvis skall stödja arbete. Eftersom det ärnödvändigt för bankens fortsatta agerande att den tillförs mer kapital för altden skall kunna låna ut mer pengar, stödjer utskottsmajorileten regeringensförslag om att kapitalinsats i skall höjas. I detta sammanhang finns det skäl alt något kommenteraCarl Fricks synpunkter på regeringens, eller om det var utskottsmajorilelens,godtrogenhet. Jag tror inle uppfattningen speglar en godtrogenhet, utan vi ärmycket medvetna om de problem som finns, men vi försöker se så realistiskt sommöjligt på detta. Om någon av del jag sagt till äventyrs drar slutsatsen attjag anser att allting är frid och fröjd när del gäller , beslutsordning, utlåningsverksamhel, lånevillkor, etc. så är delfel. Det finns mycket att göra, och här skall , förhoppningsvis inleenbart fillsammans med de övriga nordiska länderna utan kanske även med andraländer, fortsätta opinionsbildningen, utöva påtryckningar och inte minstföregå med gott exempel. Del finns nämligen förhoppningar om att andra länderskall delta i delta. En avgörande fråga är dessutom, och där har faktisktreservanterna plikten aft svara: Vad är egenfligen alternafivet? sätta i stället? Jag tror att det reella svaret är: del finnsinget alternativ. Det kan vi beklaga men ingen, allra minst de fattiga länderna,blir hjälpta av att beklagar och drar sig ur detta samarbete eller intevill bidra till en höjning av kapitalbasen. Sammanfattningsvis kan man faktiskt med rätta säga allVärldsbanken och Valutafonden omprövat sina fidigaremetoder - om man med öppna ögon ser vad som skett kan man konstatera detta. Manhar tagit större hänsyn till att olika länder har olika behov. Miljökonsekvenserna av planerade projekt har studeratsbättre och, vad viktigare är, man har börjat fa konsekvenser av dessa studier.Självfallet vore det förmätet om vi tog ät oss hela äran för dessaförändringar, men faktum kvarstår att flera av förändringarna har kommit eftersvenska och/eller nordiska initiativ och efter svenska och/eller nordiskapåtryckningar. På den vägen skall vi fortsätta. Med den här bakgrunden är jag en smula förvånad överreservanternas ställningstagande. Detta gäller alldeles specielltvänsterpartiet kommunisterna. Sedan frågan var aktuell förra gången haronekligen en förändring åt det positiva hållet skett. Jag tror att ni inte harnoterat det förändringsarbete som pågår, eller också - men så illa kan det välinle vara? - bryr ni er inte om alt det verkligen sker någonting i dettaavseende. Av det jag har sagt antar jag att alla harförstått att jag, även om jag inte formulerat det exakt så, stödjerfinansutskottets hemställan i detta belänkande. En naturlig följd av detta äratt jag yrkar avslag på samtliga tre reservafioner som är fogade tillbetänkandet. 10 protokoU 1988/89:40 Höjning av kapitalinsats i Höjning av kapitalinsats i AnL 137IVAR () replik: Jag delar uppfattning aftVärldsbanken har förflyttat sig i rätt riktning. Däremot tycker jag att det ärväldigt mycket kvar. Om nu svenska och nordiska insatser har haft betydelse förden här förflyttningen, är det ett mycket kraftfullt argument för ArneKjörnsberg aft biträda vår reservation, där vi faktiskt föreslår utveckladestrategier för aft kunna påverka ännu mera. När vi nu sett ett visst resultat,borde vi kunna tro att vi kan nå ännu längre om vi verkligen gör enkraftsamling pä detta område: reagerade väldigt normalt när han undradeom detta verkligen är ett projekt för . Kan kottar och pinnar varanågonting för , denna globala institution? Jag tror faktiskt det,därför att detta i all sin litenhet men i sin stora mängd är en mycket storindusfrisafsning. Del handlar i stort sett om två linjer. Den ena är att fä fram effektiva förbränningsanläggningar.Det är i många fall fråga om små behändiga köksspisar, mycket omfattandesmåindustrier. Mycket av biobränslet används faktiskt som öppen eld medotroligt låg verkningsgrad. Sedan finns alla stegen uppåt. Den andra är förgasningslekniken, att omvandla biomassan ivanliga fall fill melangas, i vissa fall lill gengas. Vi har där ett ganskapåtagligt exempel på vad man kan nå. Låt oss se på , där det enligtbedömningarna finns minst 10 miljoner små melangasanläggningar, somomvandlar det som vi kallar för avfall och som vi lägger mycket pengar på föraft bli av med fill nyttig energi. får man en viss reningseffekt.Kvar blir ett utomordentligt fint näringsämne som används för att förbättraskördarna. Det är alltså en hantering som är helt förenlig med naturens eget kretslopp. I handlar det inle om 10 miljoner enheter, inleheller om 100 miljoner enheter, utan då kan vi fala om många fler. Detta är ettjätfeprojekt t.o.m. för . Om man tänker i de här banorna förstårman hur det lilla kan betyda så väldigt myckel. AnL 138 (vpk) replik: - Herr talman!Visserligen har det skett en förändring i vpk:s ställningstagande sedan förragången frågan var uppe. Anledningen till det redovisade jag ganska tydligt imitt anförande: Mycket av pengarna har faktiskt använts till för u-ländernasdel väldigt dåliga projekt. frågade vad alternativet är. Då skulle jagvilja ställa en motfråga: Vems villkor är det som skall styra, projekten?Är-det bra att skall producera livsmedel för oss som bor ii-länderna? Skall pengar användas t.ex. till att hugga nerregnskogen? Självfallet borde uppgift vara atf främja denutveckling som pågår i , med hänsyn till deras villkor och utifrånderas förutsättningar. Med andra ord behöver reformeras. Det harvi krävt i vår motion. Åtminstone borde man tycka atf kunde få litetstörre inflytande över hur våra pengar används. Del kanske rent av skulle gebättre effekt för del, om vi använde de pengar som vi sätterin i till rena biståndsprojekt. AnL 139CARL () replik: Syftet med reservafionerna och mofionerna idetta ämne är alt driva åt det håll som vi vill så att den arbetarpå villkor som vi tycker är riktiga. Utgångspunkten är naturligtvis u-ländernasvilja och behov. Man har en stark känsla av att det är de stora rika ländernasom styr. Det är inte primära behov utan de stora ländernas behovsom är utgångspunkten för arbetet. Vi vet, som sade, all dethar skett en förändring i arbetssätt. Det är glädjande att klokasvenska forskare och tekniker delfar i det arbetet. Men förändringsarbetet gäralldeles för långsamt. Vi vet vad som händer i dessa länder, och det är väldigtbråttom. Därför är det viktigt att verksamheten hos denna stora och starkaorganisation som har sä stort inflytande dirigeras om. Det är förunderligt att vi som skall satsa dessa pengarinte försöker styra användningen av pengarna i den riktning som vi vill all deskall användas. Det är bristen på alternativ som är det stora problemet. Manhar så att säga satt sig i den här stora organisationens händer utan aft viljastyra. Jag tror faktiskt att vi med den kraft och del kunnande som vi har i delhär landet kan hjälpa till alt styra, men då måste vi säga ifrån vad viegentligen vill att pengarna skall användas till. Tycker vi inte att pengarnaanvänds så som vi vill, skall vi naturligtvis inte satsa på utange pengarna, som sade, till rena utvecklingsbislåndsprojekt,där man verkligen kan styra användningen av pengarna i rätt riktning. Höjning av kapitalinsats i AnL 140ARNE KJÖRNSBERG (s) replik: Herr talman!.Till : Jag tyckte faktiskt att jaghade ett öppet sinnelag. Jag tyckte alt det som sade varintressant, men så satte jag ett litet frågetecken i kanten: Provocera mig inteför mycket! Jag har fortfarande samma uppfattning - jag tyckte del varett intressant resonemang som förde. Del finns säkert alla skälatt fundera över det. Till vill jag säga: Hon konstaterarprecis som jag att det har skett en förändring beträffande vpk:sställningstagande. Del jag beklagar är atf del har skett med väsentligaförändringar i sätt att arbeta åt det håll som både MaggiMikaelsson och jag tycker är positivt. Det tycker jag är tråkigt. säger alt del vore bättre om vi satte invåra pengar i biståndsprojekt, för då skulle vi ha mer att säga till om. Detfinns två motsättningar i del resonemanget. Det ena är att vi med MaggiMikaelssons förslag skulle få ännu mindre att säga till om, eftersom vår andeli inte skulle höjas. Del andra är att låntagarländerna vill att Sverigeoch övriga nordiska länder skall fortsätta i , därför alt vi ärefterföljansvärda exempel och därför alt vi, som de tycker, utövar positivapåtryckningar på banken i fråga om dess sätt att arbeta. Jag tycker alt détfinns alla skäl att lyssna på låntagarländerna i del avseendet. Vi är något avderas talesmän. säger atf vi inle får vara med och styra. Jo,del får vi vara, formellt sett i förhållande till vår kapitalinsats. Men jagtror - även om jag inte kan bevisa det - att vi har större inflytande reellt änvad vår kapitaUnsats Höjning av kapitalinsats i Prot.1988/89:40 skulle berättiga oss till, genom aft vi har funnits länge ochgenom att många lyssnarlill de nordiska länderna, av flera skäl. Dessutom har jag samma invändninggentemot som beträffande : Om vi inte skulle höjavår kapitalinsats skulle vi få ännu mindre att säga lill om. och jag antar atfmin dam och min herre inte tycker atf det vore bra. Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. AnL 141MAGGI (vpk) replik: Jag sade att man kanske kunde fundera över omdet inle möjligen vore bättre om vi i stället för att sätta in pengarna iVärldsbanken satsade dem på rena biståndsprojekt bilateralt från sida.Det tycker jag är en vjkfig punkt. Det har ofta visat sig att de projekt som Världsbankenställer upp på är stora mastodontprojekt som bl.a. innebär nedskärningar avstatsutgifter som i stället behöver stärkas. Del kan gälla bostäder, hälsovård,matsubventioner och sådant. Dit går inte projektpengar, och dettycker vi är en brist. Vi anser inte att förändringen har gått tillräckligt fort,och därför är vi inte beredda att stödja med mer pengar den härgången. Vi tycker infe att de ambitioner som det gavs uttryck för förra gångenhar hjälpt. AnL 142 (): I har vi i en partimotionutvecklat vår syn på biståndspolitiken, och jag refererar lill den. I vårbiståndsmolion har vi pä oUka sätt redogjort för vår syn på det ansvar som vianser att den rika världen har för atf bistå de fattiga länderna. är en institution som har möjligheter attfrämja ekonomiskt och socialt framåtskridande i . Visserligen harVärldsbanken starkt kritiserats för att man har bidragit till rovdriftpä naturresurser, men som vi har hört och som vi väl alla är överensom, har det fakfiskt skett en förändring. Såväl Världsbanksgruppen som FN:sbiståndsorgan har genom Afrikakrisen i början fått en kraftigt ökadinriktning på de minst utvecklade länderna, särskilt i söder om politik har alltså successivt förändrats. av går till de fattigaste länderna och är i första hand inriktad pälandsbygdsutveckling, utbildning, hälsovård och vattenförsörjning. Den mestglädjande omorienteringen är den satsning som görs organisatoriskt ochinsatsmässigl på större hänsyn till miljön i u-landsulvecklingen fränVärldsbanksgruppens sida. Såväl Världsbanksgruppen som är avvital betydelse för utveckling, särskilt förde fattigaste länderna.Därför stödjer vi i förslaget i finansutskottets betänkande 11 omalt höja kapitalinsats i . Som medlem i bör kraftfullt verka förall ökad hänsyn tas till såväl behovet av stöd till en demokratisksamhällsutveckling och respekt för mänskUga rättigheter som behovet av alt ihögre grad beakta I del här avseendet råder del ingen tvekan om folkpartietsengagemang. Vi har tidigare framfört att som grund för en mer aktivsvensk politik i de multilaterala biståndsorganen borde en parlamentarisktförankrad, samlad översyn av det svenska multilaterala biståndsarbetet göras.Tyvärr fick vi inte gehör för det förslaget i utrikesutskottet , ochriksdagen avslog också värt förslag. Vi tycker dock fortfarande att regeringen bör göra ensamlad översyn av det svenska biståndet genom FN-organen ochVärldsbanksgruppen. Syftet med en sådan översyn skulle vara att få en klaruppfattning om vilka FN-organ det är som har en inriktning i sittbiståndsarbete som ligger mest i linje med de svenska bislåndspolifiska målen.Inte minst är det angeläget att kartlägga de multilaterala organensförutsättningar att bidra fill en demokrafisk samhällsutveckling imottagarländerna. En annan viktig uppgift för utredningen skulle, såsom vifidigare har påpekat här i kammaren, vara atf bedöma hur det nya miljömålet idet svenska utvecklingssamarbetet bäst kan la sig uttryck i det multilateralabiståndssamarbetet. Jag beklagar att inte log chansen att få enöversyn av det multilaterala utvecklingssamarbetet. Det verkar ju också som ommiljöpartiet var inne på den linjen. Med detanförda yrkar jag bifall fill utskottets hemställan. Höjning av kapitalinsats i AnL 143JILL (): Det har redan sagts en hel del visa ord i dethär ärendet. Mycket av det som har framförts av och är viktiga aspekter, och jag kommer all ytterligare trycka på ochbredda vad de har sagt. Under den periodenhar skuld till i-länderna och deras banker vuxit så att den förnärvarande uppgår till - 1 . Den siffra som log upp, 1 200 miljarder,gäller eller 1987 - jag är inte riktigt säker på vilket. Tidskriften skriver i sitt tredje nummer ioktober : "The majority of humankind is worse off now than 10 yearsago." Det betyder: Majoriteten av mänskligheten har det värre än . 1 tidskriften.står vidare: "80-talet har varit ett förloratdecennium när del gäller utveckling." Det har inneburit både attinkomsterna sjunkit och all servicen har försämrats för människorna i dessaländer. På ställen där man hade förskolor och sjukstugor finnsnu varken utbildning eller sjukvård. På sådana platser har människorna förlorathoppet. Dessa människor blir alltså fattigare och fattigare, trots bistånd ochtrots län från . Chefen för skall själv i ett uttalande tillbankens utvecklings-utskott ha konstaterat att han räknar med att 950 miljonermänniskor lever fullständigt utarmade i ett tillstånd av sjukdom, analfabefism,näringsbrist m.m., så alt de inte har några som helst mänskliga basbehovtillgodosedda. I detta läge måste vi erkänna att regler ochmetoder för att försöka hjälpa har misslyckats och inte kan fåfortsätta i oförändrat skick. Höjning av kapitalinsats i Med den syn på människor och miljö som präglarvästvärldens ekonomiska system - och därmed även - har i mångafall bankens lån till haft en dubblerad negafiv effekt. Pengarna harexempelvis gått fill ett stort dammbygge, Tucuruidammen i , till ettprojekt för avverkning av regnskog, i , därskogen från en yta av storlek troligen kommer att vara avverkadår 1990, om den planerade takten i projektet håller. Lånelandet får då meddessa projekt naturligtvis elström resp. timmer för industri eller snarareexport, men vad får det mer? Jo, del får ofta översvämningar av storalandarealer, ofta bördigt jordbruksland. Del blir ivångsförflyttning av mängderav människor, ibland flera hundra lusen. Dessa får söka sin försörjning någonannanslans. Där stora arealer skog huggs ned blir det problem mederosion och översvämningar samt ibland t.o.m. ändrade klimatförhållanden. Vihar i färskt minne de omfattande översvämningar som drabbat . Landefspremiärminister hävdar att illegal massavverkning orsakat detta och lett fillhundratals människors död, ödelagt landskap och förorsakat en mycket svårframfid för de överlevande. Jag lägger inle skulden för delta på , men detvisar problemen med stora skogsavverkningar. Del är inte nog med detta. De lån som Världsbankenbeviljar skall ju betalas tillbaka i hårdvaluta förutom del miljöpris somlandet - eller framför allt de svagaste grupperna i befolkningen - vid detlaget redan fått stå för. Denna process har fortgått så länge all många länderinte har några reserver kvar. För att kunna betala av på givna lån - eller rentav för atf överleva - har de exploaterat framtiden och dragit ned på all socialservice, skolor, sjukvård etc. som de haft. De har inget mer att betala med ochofta inget mer att exploatera heller. Ändå växer skulderna. Trots detta varlandet än mer skuldsatt än fidigare. Det finns krafter inom som börjar insevikten av aft utvecklingsprojekt - särskilt i - måste fa ekologiskahänsyn för atf människor skall kunna överleva även på lång sikt. som också sade, på hög nivå anställt åtminstone en mycketkunnig biolog, nämligen . Han är mycket kompetent och en stortillgång. Jag vill dock hävda att del i detta läge är absolutnödvändigt att trycka på för alt dé ekologiska kunskaperna och kraven skalltillämpas i prakfiken och komma till del genom alt inlemmas i deprojekt som skall vara med om all finansiera. Som vi vet lar det innan elluppbyggnadsarbete ger resultat, på samma sätt som det lar innanväxtlighet ger skörd, jordar att återhämta sig och människor att bygga upp vadsom har raserats vad gäller hem, skolor, hälsovård osv. Därför är det ytterstviktigt att de i lugn och ro får tid att ägna sig åt delta uppbyggnadsarbete,som är nog så svårt och riskfyllt, ulan att tvingas avslå från deneventuella avkastning som de behöver för att överleva. De skall inte behöva betalaräntor och amorteringar lUl oss i i-världen som del faktiskt, materiellt sett,verkligen inte går någon nöd på. Del drabbar verkligen ingen faltig - vilket vii vår motion och i de reservationersom är fogade till finansutskottets betänkande 11 bestämt hävdar - om vi låterde lån som vi ger vara amorteringsfria på samma sätt som de lån somnu finns. Pengarna skall gå till ekologiskt sunda projekt, som stärkermänniskornas försörjningsmöjligheter även om 10, 20 och . Alternativet, , tror jag faktiskt är attSverige ger bistånd lill sådana projekt direkt med de angivna villkoren där vitycker att det passar. Jag vill passa på atf rekommendera läsning av en bokskriven av . Hon arbetar för i Amsterdamoch har verkligen studerat skuldbördor. Hon har diskuterat medföreträdare för regimerna, studerat hur del ser ul på basplanet samtkontrollerat fakta från och från många andra internafionellaorgan. Men även Kyrkornas U-forum i har tagit fram viktigt material omdetta. är situationen så akut all vi måste ingripa med kraft. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall fillreservationerna 1, 2 och 3 i finansutskottets betänkande 11. v issa associationsrättsliga frågor Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum. 1988/89:LU7om vissa associationsrällsliga frågor. AnL 144BENGT (): I lagutskottets betänkande nr 7 behandlasflera motioner på associafionsrättens område. Framför allt handlar det omaktiebolag. Jag avser här att begränsa mig till frågan om s.k. differentieradrösträtt i aktiebolag. Enligt aktiebolagslagens huvudregel har alla aktier likarätt. Undantag kan dock göras i bolagsordningen, så att en aktie kan bli högsttio gånger mer värd än en annan aktie vid röstning i skildabolagsangelägenheter. På aktiebolagsmarknaden är det en tydlig trend att detskett en påtaglig förändring i bolagsstrukturen så allröslandelskoncenlrationen nu är väsentligt högre änkapitalandelskoncenlrationen. Folkpartiels principiella inställning i dennarösträttsfråga är att lika risk skall ge lika inflytande. Härav följer alt dendifferentierade rösträtten skall minimeras. Så kan ske genom alt införa förbudmot röstvärdesdifferentiering för börsnoterade bolag vid nyemission av aktier.Skälen för denna ståndpunkt är uppenbara. Del är angeläget all motverkatilltagande ägarkoncentration och att stimulera ägarspridning. Vidare måste enbättre maktfördelning främjas och rådande inflytandekoncentration brytas.Dessutom blir följden en förstärkning av minorilelsskyddel. Frågan omröstvärdesdifferentiering har utretts i flera sammanhang. Ägamtredningen förordar infe etl förbud, även om mantycker att detta är en riklig utgångspunkt. framlägger inteheller något förslag om förbud men kan länka sig att en växande allmän opinionkan komma att kräva detta. Utredningen föreslår dock rättvisare röstregler ivissa bolagsfrågor, främst vid styrelseval. pågår sedvanligberedning av hela problemkomplexet inom kanslihuset. majoritet vill avvaktaregeringens förslag utan alt framföra några egna synpunkter. Folkpartietdäremot meddelar genom sin reservation partiels inställning till regeringen förbeaktande vid det fortsatta arbetet med reformering av associationsrätten. Avslutningsvis och med hänvisning till vad jag nu har sagtyrkas härmed bifall till reservationen angående differentierad rösträtt. AnL 145MARTIN (): Som nämnts behandlar vi i detta belänkande frånlagutskottet sex motioner som rör olika associafionsrättsliga frågor. I fyraav dem tas frågor upp som berör aktiebolagslagsliflningen. Majoriteten i lagutskottet avstyrker samtliga sexmotioner. har tillsammans med och reserveratsig för bifall till en motion, nämligen L204 av mig och några flercenterpartister. I den mofionen kräver vi aft bolagsstämmans ställning skallstärkas när det gäller s.k. riktade emissioner och att minoriteten och demindre aktieägarna skall få större möjligheter att hävda sina synpunkter. Bakgrunden till vår motion är att vill arbeta fören väl fungerande marknadsekonomi, som tar sociala och miljömässiga hänsyn ochdär ett spritt enskilt ägande underlättas, som tendenser tillmaktkoncentration skall motverkas. En fömtsättning för all näringslivet skall få tillräckligtmed riskviUigt kapital och därmed möjligheter att utvecklas är en välfungerande aktiemarknad, och vi ser det som positivt att intresset förplaceringar i akfier har ökat bland allmänheten . Menakfiehandeln fick även inslag som med rätta har kritiserats,särskilt då den s.k. klippekonomin. Speciellt uppmärksammades det i samband med den s.k.Leoaffären, vilken innebar atf förelagsledare med avgörande inflytande ibolaget fick möjlighet att teckna aktier i det företaget på betydligtgynnsammare villkor än övriga. Leoaffären ledde lill tillsällande av . , som påvisade att riktade emissioner tillsåväl ledande befattningshavare som anställda i allmänhet haft en betydandeomfattning . Med riktade emissioner avses att vissa aktieägare ellervissa andra personer, institutioner eller företag får rätt all nyteckna aktieri ett bolag. Därmed görs avsteg från huvudprincipen i lagstiftningen sominnebär att varje aktieägare skall ha rätt att behandlas lika av bolaget. Utvecklingen har visat att reglerna om riktade emissionerhar missbrukats och lett lill nackdelar för de aktieägare som inte kunnatutnyttja någon företrädesrätt. Det var som del infördes regler som gavbolagsstämman rätt att med enkel majoritet besluta om riktade emissioner,alltså beslut att vid nyemission av aktier ge vissa aktieägare eller andraföreträdesrätt framför övriga akfieägare. Bolagsstämmangavs då även rätt att fill styrelsen delegera beslut om riktade emissioner.Centern motsatte sig redan då denna lagstiftning, som visat sig ha möjliggjortmycket av det som lett till anmärkningsvärda förhållanden. Leokommissionenframlade en rapport som resulterade i en särskild lag om riktadeemissioner i aktiemarknadsbolag m.m. Det innebär särskilda regler angåendedessa emissioner i börsbolag och i OTC-bolag. I dessa bolag äger bolagsstämmangenom den nya lagen inle längre rätt att till styrelsen delegera beslutanderättom riktade emissioner till anställda m.fl. Bolagsstämmans beslut om en riktademission skall fattas med minst nio tiondels majoritet. Delagändringarna välkomnade vi från . Däremot motsatte vi oss att även denlagen ger möjlighet för bolagsstämman alt i efterhand godkänna emissionsbeslut.Liksom ansåg vi och anser nämligen att allaemissionsbeslut skall fattas av bolagsstämman.