prot · GC09126 · 1988-12-31 00:00:00 — När vi behandlat dessa frågor i utskottet harutskottsmajoriteten hänvisat till den särskilde utredare som fillkallats,. Denne skall utreda dessa frågor. I utredningen ingår rättmånga delfrågor. Utredningen skall vara klar . Resultatet av arbetetskall således presenteras då. Vi tolkar direkfiven så, att även de frågor somvi i tar upp skulle kunna belysas i utredningen. Sådana tolkningar harockså gjorts från regeringshåll när utredningen tillsattes. Det har dockförvånat oss i synnerligen mycket attdebatten om reklam i TV och finansieringsfrågorna har kommit starkast tilluttryck i massmedia och inte här i . Vi kan konstatera att kulturminister ärsynnerligen aktiv i dessa diskussioner. Så sent som kan man läsa iSvenska att kulturministern återigen definitivt avfärdar frågan omreklamfinansieringen av som ett public service-företag. Eftersom kulturministern finns här i kammaren villjag fråga om han redan har tagit ställning i dessa frågor, alltså innanutredaren hunnit presentera sitt underlag och eventuella förslag. Innanremissinstanserna hunnit ta ställning till detta avfärdar med några korta formuleringar i intervju efter intervju i pressen. Men iså fall kan man tala om en chimär när det gäller utredningen. Utredningen harju inte behövt beröra dessa punkter. Vidare förefaller utskottsmajoritetens ställningstagandelitet besynnerligt. Man hänvisar till utredningsmannen och säger att ställninginte behöver tas . I stället skall man avvakta utredningen. Därför är vi icentern mycket intresserade av att få höra socialdemokraternas företrädare ikulturutskottet förklara skillnaderna mellan regeringsdirektiven och det somkulturminister gäng på gång förmedlar via svensk press. Vi anser att den parlamentariska utredningen skall kommatill stånd. Detta redovisar vi också i centerreservationen 6. Frågan om resursfördelningen mellan TV:s båda kanaler tasupp i centerreservationen 11. Utskottet har inhämtat uppgifter från SverigesRadio om hur den nuvarande resursfördelningen mellan de båda kanalerna ser ut.Dessa uppgifter har tagits med i kulturutskottets betänkande. Om man studerardessa saker litet mera noggrant och även tittar på anslagsframställningen för1990, märker man att det faktiskt föreligger vissa skillnader mellan de olikauppgifterna. Jag för min del tror att uppgifterna i anslagsframställningen ärmera korrekta. Det går ju inte i det här fallet att sätta likhetstecken mellanbudget och tilldelade resurser - detta är alldeles tydligt. Utskottet säger att , med undantag av den del somfinns i , belastas med vissa förvaltningskostnader i form av hyror,telefon osv. När det gäller den del av som finns i samt TV 1sker budgetering och betalningar centralt över ett och samma anslag. Manbelastas således inte av dessa utgifter. Den bild som redovisas ikulturutskottets betänkande blir därför skev. En mera rättvisande beskrivningtorde vara att skillnaden är ungefär 145 milj. kr., om man ser till detilldelade resurserna för allmän och gestaltande produktion. Det är enbetydande summa. Det är också anledningen till att vi i i reservation11 markerar att en bättre fördelning mellan resurserna måste till. Vi är alltsåinte alls nöjda med dagens situation. Det finns faktiskt all anledning förriksdagen att uttala att det måste bli en bättre fördelning beträffande dessaresurser. Jag sade tidigare att frågan om möjligheten fillförstärkta anslag utöver de 41,6 milj. kr. som föreslås i propositionen och somtillstyrks av kulturutskottets majoritet kommer upp i flera av centernsreservationer. Det gäller t.ex. utbyggnaden av lokalradion. I motion Kr354 presenterar vi vår syn på lokalradionsutveckling. På en rad punkter vill vi ha en utbyggnad. Det är klart att manfrån lokalradions sida haransträngt sig-ja, man har nästan lyft sig själv i håret-för att kunna utökaprogramtiden med , och detta med oförändrad bemanning. Man haralltså inte alls utökat personalresurserna. Detta är naturligtvis en situation som man inte kan ha i framtiden.Därför föreslår vi upprättandet av en plan för hur man skall förstärkaresurserna för lokalradion. Det skall t.ex. vara en höjd grundbemanning. Enmålsättning bör vara att ingen lokalradiostafion har färre än 40 anställda1993. Det är klart att detta kommer att öka kvaliteten på lokalradion. Det ärmycket viktigt, för en radiostation med dessa förstärkta resurser har ju allamöjligheter att förmedla bra lokala nyheter, förmedla bra lokalt kulturutbud,osv. Det kommer att avspeglas i en mångfald som de andra radiokanalerna harlitet svårare att uppnå. Jag yrkaralltså därmed bifall till reservation 13. Vi säger i reservation 15 att samarbetet mellan riksradionoch lokalradion måste förbättras. En del ansträngningar har fakfiskt gjorts pådet området, men vi har inom uppfattningen att den utvecklingen harstått stilla . Det finns all anledning att ta nya tag. Frågan om lokalradions tappningsrätt berörs i reservation16 från och . Man kan kanske fråga sig: Varför skallriksdagen diskutera denna fördelning och denna rätt till tappning som styrelsenhar beslutat sig för? Det är helt enkelt så, att om hade följtde uttalanden som har gjort på förslag av kulturutskottet, hademåhända den här diskussionen varit helt onödig. I sina uttalanden litadenämligen på lokalradions förmåga att göra bra, väl sammansatta ochför lyssnarna intressanta program. 1 stället blev det så, att man hårtreglerade denna verksamhet i . Resultatet har blivit väldigtolyckligt. Jag kan här nämna ett exempel. Mellan och skall tappning ske från P 2. Dethar gjorts ett otal mätningar av lyssnarfrekvensen, och alla visar i stort settsamma resultat. går lyssnarfrekvensen på både P 4 och P 2 ner tillknappt mätbara nivåer. Det innebär att vi måste ställa om våra radiomottagareunder olika tider , och det är inte särskilt bra. Från Radiohar det också hävdats att det bara skulle bli skvalmusik om man skulle få tappafritt. är det inte så. Jag vet att det finns mycket stora kulturellaambitioner på lokalradion. Radion borde genom ett nytt uttalande markera förSveriges Radio att man litar på lokalradion och vill ge lokalradion dessamöjligheter att utvecklas. Det sägs i utskottets betänkande att det nu sker enutvärdering, och utskottets uttalande liksom andas en förändring. Det har vifrån sida svårt att sätta vår tillit till, med tanke på vad som harskett - såsom jag har relaterat - med tidigare riksdagsuttalanden i den härfrågan. Jag vill yrka bifall till reservationerna 1,3, 6, 11, 13, 15. 16 och 17. 5ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk): Det betänkande vi nu behandlar gällermedelstilldelning till . Först vill jag något kommentera GöranÅstrands mera distinkta försök att bestämma vad det är som skall diskuteras . säga attjag inte håller med honom. I sitt anförande sade han att vi inte skalldiskutera programinnehållet, att vi inte skall diskutera Radiosframtida inriktning, att vi inte skall diskutera olika finansieringsformer. Till skillnad från anser jag att det finnsett , direkt och uppenbart samband mellan medelstilldelningen tillSveriges Radio och programinnehållet. Otillräckliga medel för har en omedelbar effekt på programinnehållet och en omedelbareffekt på möjligheter att konkurrera framgångsrikt, framförallt i den massmediala situation som vi befinner oss i. Alla är medvetnaom att det pågår mycket snabba och omfattande förändringar på etermedieområdetoch i omvärld. Utvecklingen av TV-sändare och satelliter har medfört attett stort antal nya TV-företag har kommit på den europeiska marknaden. Avtotalt ett 40-tal programkanaler är 15 aktuella för vidaresändning i Sverige.Det är en utveckling som har vissa effekter. Kostnaderna för inköp av olikaprogram för har ökat mycket kraftigt. Programinnehållet har urkvalitetssynpunkt blivit sämre. Den här utvecklingen medför också att dagens kulturlivstår inför radikala och avgörande förändringar. Den nämnda explosionsartadeutvecklingen av kabel-TV, satellitsändningar, video osv. innebär att vi hållerpå att översvämmas av en kommersiell, massproducerad kultur som saknar varjeform av nafionella särdrag. Den är främmande, utslätad och förgrovad. Denförmedlar ett allmänt västerländskt ideal - värderingar och livsformer som inteöverensstämmer med det svenska folkets verkUghet. Den kulturen passiviserar och skapar hos en hel generafionav ungdomar ett förhållande till sina idoler som bygger på den egnaotillräckligheten och på ouppnåelighet i stället för samhörighet. I sammaomfattning som denna kultur tillåts dominera, hotas yttrandefriheten. kommunisterna anser att det är ytterstvikfigt att politikerna uppmärksammar den här utvecklingen och skaparförutsättningar för att förändra den - inte genom ingrepp, förbud eller murarmot den kommersiella masskulturen utan genom att utveckla alternativ. Mot denbakgrunden bör man se medelstilldelning och framfidafinansiering. och TV som den avgjort största och isärklass mest slagkraftiga kulturproducenten kan och bör utvecklas fill ettkonkurrenskraftigt alternativ som förmedlar en kultur, framsprungen ur densvenska verkligheten. Det gäller en kultur som belyser vårt kulturella arv,speglar det svenska folkets problem, förhoppningar, villkor och visioner, enkultur som fångar upp och återger nyanserna i samhällsutvecklingen, somförmedlar sanningar, attityder och moralbegrepp som är relevanta i dennuvarande fasen av samhällsutvecklingen och som möjliggör för människorna attse sambanden i sina liv och få sina egna erfarenheter bekräftade genomkulturen. Regeringen tar de snabba förändringarna påmassmedieområdet till intäkt för att inte föreslå någon åtgärd. Vpk menar attdet just därför är helt nödvändigt att nu komma med förslag till åtgärder somstärker och garanterar Radio-koncernens verksamhet. Vpk anser att vi just med hänvisning till den snabbautvecklingen inom etermedieområdet måste skapa förutsättningar som stärkerSveriges Radios konkurrensmöjligheter och gör det möjligt för Radioatt erbjuda fittarna och lyssnarna kvalitativt högtstående program, somåterspeglar den svenska verkligheten på alla nivåer. Det är på så sätt manskapar verkliga valmöjligheter för folk, inte minst för de TV-tittare som ocksåi framfiden kommer att vara hänvisade till sändningar över marknätet.Regeringens brist på initiativ på området kan tyvärr tolkas som tveksamhet,osäkerhet eller rådvillhet vad gäller framtida utveckling ochdess framtida finansiering. Vpk anser, i enlighet med sina kulturpolitiskamålsättningar och i enlighet med planer för framfidautveckling, att vi bör skapa förutsättningar för en utveckUng av koncernen medbibehållen public service-inriktning. skaU också ifortsättningen fungera utan reklamfinansiering, vilket är en förutsättning föryttrandefrihet och kulturell frihet. Den s.k. mångfald av snabbt växandeTV-bolag som utnyttjar satelUtsändningar i en reklamfinansierad verksamhetsöker sig av naturliga skäl fill så stora pubUkgrupper som möjligt. Dessasändningar har följaktligen ett programinnehåll som är så litetkontroversiellt som möjUgt, som inte är ifrågasättande och inte kritisktgranskande. Av nödvändighet, inte minst med tanke på att programmen skallsändas i ohka länder samfidigt, bUr programinnehållet utslätat och förgrovat. Mot denna bakgrund, och i enlighet med vpk:skulturpolifiska målsättningar, anser vi att det är av ovärderligt storkulturpolitisk betydelse att förutsättningar skapas så att man inom SverigesRadio, såsom de själva skriver, kan erbjuda de svenska lyssnarna och tittarnaett mångsidigt utbud av program som är bildande, kunskapsberikande och inteminst underhållande - program som värnar vår nationella identitet, vår kulturoch vårt språk och som skildrar den svenska verkligheten på alla nivåer. Man bör ha i åtanke att är landets störstaoch avgjort slagkraftigaste kulturproducent. Mot denna bakgmnd anser vpk attdet är helt nödvändigt att ge de resurser den behöver.Den resursförstärkning som regeringen föreslår i propositionen kommer attinnebära en oförändrad nivå för koncernens verksamhet. Vpk anser att bör få 100 milj. kr. för år1990 utöver vad regeringen har föreslagit som ett första steg i ett femårigtreformprogram vars slutsteg motsvarar en nivåhöjning av koncernensmedelstiUdelning med 500 milj. kr. i 1987/prisnivå. Även om viaccepterar den licenshöjning som regeringen föreslår, anser vpk att det nu är dagsatt skattefinansiera delar äv verksamhet. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall fill samfiigavpk-reservafioner som är fogade till detta betänkande. 6GÖRAN () replik: använde den förstaminuten av sitt anförande till att tala om för mig hur den här debatten skallföras. Jag vill först göra den markeringen att det är talmannen som avgör om vihåller oss inom ämnet. 2 protokoll 1988/89:126 Medelsberäkningar för m. m. Vi diskuterar inte eterfriheten, som är mycketviktig, eller en ändrad lagstiftning som skapar frihet mellan oUkakonkurrerande bolag och mångfald. Den typ av frågor som är centrala när mandiskuterar kulturell frihet och massmedia berörs inte . Vi talar omett bolag och det bolagets ekonomiska relationer och förutsättningar. Det vardärför jag valde att göra den markering jag gjorde i mitt inledningsanförande. 7 (vpk) replik: Herr talman! inte alltför polemisk ton försökte jag tala om för att detfinns ett uppenbart samband mellan medelstilldelningen till Radiosverksamhet och dess programinnehåll, framtida inriktning ochfinansieringsformer. Jag försökte belysa det faktum att dessa frågor ommedelstilldelning måste ses mot bakgmnd av programinnehållet, kvalitetsaspekternaoch den inriktning som vi önskar att skall ha och den roll viönskar att skall spela . Det går inte att skilja dehär sakerna från varandra, och det var därför jag var tvungen att belysa dessaaspekter. 8 (): Jag vill understryka det AlexanderChrisopoulos här sade om den debatt vi skall föra. Titeln på det betänkande som vi nu behandlar - KrU21,Medelsberäkningar för m.m. - är så utslätad och byråkratisk attden totalt döljer det expansiva stoff betänkandet innehåller. Det är ettyttrande av största vikt och betydelse när det gäller vår syn på kulturpolifik,på överlevnadsfrågor, på kunskapssamhället, på bildning - ja, på hela vårtmedvetandeblivande. Det gäller framtiden för ett av våra viktigaste opinionsbildandeorgan i samhället och hur det skall hanteras på ett demokra-fiskt sätt. För ossi de gröna gäller det i vilken mån den vanlige medborgaren skallkomma till tals i massmedievärlden på alla nivåer, inte minst lokalt ochregionalt. Men det är framför allt fråga om att kunna behålla Radioskaraktär av public service-företag - ett bolag i allmänhetens tjänst. de gröna har, i ett läge där Radiosroll blivit osäker eller oklar, velat satsa rikliga medel för att kunna främjaen sådan utveckling. vill satsa fuUt ut för att Radioskall kunna klara denna public service-uppgift. Jag tycker då att det är litetegendomligt att utnämner sig till riktkarl för det vi skalldebattera i denna kammare. Vi i är bekymrade över den oklarhet som rådernär det gäller reklamens framtida roll som en eventuell finansiär av TV ellerradio. Jag har personligen klart och tydligt gett uttryck för min syn på reklami radio och TV i motion KrU304, till vilken jag yrkar bifall. Svensk television riskerar attförvandlas från kultur till kulturkommersialism i tjänst hos hegemonistisktdominanta grupper i vårt samhälle. Jag har också visat på vart utvecklingenhotar att gå. Det gäller främst kabelnämndens beslut av den 23 febmari 1989,där kabellagens bestämmelser om reklam inte hävdats på ett bra sätt, utan såvagt att kabellagen är att betraktasom satt ur spel. Reklam i TV har i praktiken Prot. 1988/89:126 legaliserats i t.ex. . Socialdemokraternasviktar tyvärr i denna fråga liksom i så mång? andra ~ I ', ~ viktiga framtidsfrågor närde kommer upp på ärendelistan. Det gäUer reklam . i TV likaväl som frågan omfasta förbindelser över , för att bara nämna två exempel. Jag har dockinte som hunnit läsa , och jag vet därförinte vad kulturministerns senaste ståndpunkt är. Reklamfinansieringav verksamhet är givetvis inte gratis. Kostnaden för reklamenkommer slutUgen att belasta TV-tittarna i form av högre priser på de varor dekonsumerar. Detta blir dyrare för TV-tittarna än om de betalarkvalitetshöjningen direkt via TV-avgiften, det som kallas mottagaravgiften,eftersom de då också via produktpriserna skall betala vad det kostar attproducera program och reklam, vartill kommer företagarnas vinst. Men vad värreär - det kommer säkerligen inte att bli någon kvalitetshöjning medreklamfinansierad TV, utan sannolikt en försämring. Miljöpartietde gröna kämpar för ett samhäUe i ekologisk balans där de kommersiella krafternahålls tillbaka på sådana områden där människors medvetandebildning sker. Pådessa områden skall en saklig och opartisk opinionsbildning möjliggöras, ochdär äger ett viktigt och kanske livsavgörande kunskapsinhämtande rum. Vi imiljöpartiet de gröna vill ha ett kunskapssamhälle präglat av kultur ochmänskliga värden genom vilka livsbefrämjande och uppbyggande krafter får encentral ställning. Att släppa in reklam i svensk television och radio skullebetyda ännu ett ödesdigert och avgörande steg i fel riktning. Sverigebehöver inte diaboliska parabolfrälsare här i kammaren eller i etern, vilkapredikar sitt ständiga kommersieUa budskap: köp mer, konsumera, köp och släng- underförstått, låt andra ta hand om avfallet. Det gynnar bara en utveckling somär osolidarisk med naturen och osolidarisk med kommande generationer. Minsyn på kulturkommersialismen och reklamen sammanfaller nära medmassmedieforskaren rön. Reklamen är den ideologiskakulturkommersialismens mest framträdande form. Varje annons och reklaminslagär dräktig med idén att någon viss vara eUer tjänst bör gillas, köpas ochförbrukas. Konsumtionens idé förs ständigt till torgs på många ställen i denkulturprocess som försiggår i ett konsumtionssamhälle som vårt. Denna kulturkommersiaUsmger i vid mening stöd åt tanken att livet är, och bör vara, kommers ellerköpenskap, samt att värden bäst fördelas med hjälp av marknadens osynliga hand,och inte enligt demokratiska beslut eller hållbara etiska principer.Kulturkommersialismens idémässiga centmm har just karaktären av enmoralprincip, nämligen helt enkelt den att makt är rätt. Den smartaste vinner.Pengar är en form av materialiserad makt, och pengar ger innehavaren eninstitutionaliserad rätt att tillägna sig värden av skilda slag. Iglobalt perspektiv har förre generalsekreteraren i Röda korset, ,intensivt resande till världens alla hörn, kommit till insikt omatt orsaken till världens problem i stor utsträckning är girigheten som ettutmärkande mänskligt drag, och den drivande kraften den kortsiktiga vinsten. de gröna, som är intensivt upptaget avöverlevnadsfrågor, menar att människans lystenhet måste omvandlas fillåterhållsamhet, måttlighet, besinning och någon form av anspråkslöshet. Vimåste också handla långsiktigt. I detta sammanhang kan reklamen betraktas som ett samhällsproblem.Vår obenägenhet att handla långsiktigt är inte sällan betingad av vår oviljaatt ta hänsyn till andras intressen, när vi fattar beslut eller handlar. Reklamen i TV har också en oerhört stor genomslagskraft.Reklamen skiljer sig från utbudet , då vi i fick de flestaav de konsumentskyddande lagar som vi har , bl.a. marknadsföringslagen.Man kan säga att den tekniska utvecklingen har sprungit förbi lagstiftningen.Reklamen riktar in sig på bilden, det känslomässiga, medan lagstiftningenmöjligtvis kan hantera texten. gäller det både bild och ljud, vilket naturligvis ärännu mer effektivt från påverkanssynpunkt, eftersom det tar fler av våra sinneni bruk . Den rörliga bilden flimrar förbi så fort att möjligheten attreflektera minskar. Reklamsnuttarna varar sällan . Det ärknappast det rationella i oss som budskapen talar till. Utvecklingen går istället mot mer känslomässiga budskap. Reklamen skall gå rätt in i magtraktenutan att ta omvägen förbi hjärnan. Jag skall i detta sammanhang be att få yrkabifall till reservation 7, i vilken de gröna tar upp reklamfrågantillsammans med vpk. Vad vill då miljöparfiet med ochdess verksamhet, med , med , medSveriges och med ? 1978 angavs hur programverksamhetenskulle byggas ut och förbättras. Detta har delvis skett. En kompletteringskedde , då ett folkbildningsansvar krävdes, att den nationellakulturen skulle främjas och att nivån på frilansmedverkan och utläggning avproduktionsuppdrag skulle vara hög. På dessa områden återstår emellertid ännu mycket att göra.På senare tid har dessa krav utsatts för risken att sättas ur spel eller tunnasut, framför allt genom förändringar i den internationella mediemiljön, bakomvilken ligger en språngartad teknisk utveckling. Som utbildningsministern själv påpekat har utvecklingen avTV-sändande satelliter medfört att ett stort antal nya TV-företag kommit in ibilden på den europeiska marknaden. Men där har kulturministern också visatstor passivitet att möta detta utbud med adekvata medel. Av totalt ett fyrtiotal programkanaler är 15 aktuella förvidaresändning i , sägs det. Hur många kanaler skall vi ha, innankulturministern blir nöjd eller kommer att reagera? Den svenska anpassningentill EG-markna-den kastar även här sin skugga över framtidens överväganden, iförsta hand över 90-talet. Sedanregeringen har undertecknat den europeiska konventionen om gränsöverskridandetelevision torde svårigheterna öka att vidmakthålla en reklamfri radio och TV. har fått i uppdrag att göra enöversyn av radiolag-sfiftningen i det här sammanhanget. Betonas bör väl ocksåatt regeringen så sent som dessutom tillkallat en särskild utredare,, för att utarbeta underlag för ställningstagande omden framfida TV-politiken, inte minst i reklamfrågan. de gröna kommer här att fullfölja sinkuUurpoUfik enligt fidigare förslag under , vilken syftar till attåstadkomma ett trendgenombrott för kulturen i det svenska samhället, framförallt genom en kraftig höjning av anslagen. Vi ser nu förslag, som visar attalla partier är beredda att gå med på de 41,6 miljonerna, även påavgiftslicenshöjningen på 100 milj. kr., där de gröna går litetlängre. Vi vill öka avgiften med ytterligare , vilket skulle innebäraatt avgiften skulle bli . Detta skulle ge 118 milj. kr. Syftetär bl.a. att man skall kunna betala skulden i Radiofonden. Vi tar alltså ettekonomiskt ansvar i åtstramningstider. De andra vill fortfarande låna urfonden. EnUgt vår åsikt vore det anständigt att nollställa den. När det gäller anslag ställer varkensocialdemokraterna eller upp. föreslår 75 milj. kr.,och vpk och miljöparfiet 100 milj. kr. Jag yrkar bifall till reservationerna 2 och5, som gäller TV-avgiftens storlek. I enlighet med program itio punkter, bl.a. om lokalradion, vill de gröna ge lokalradionförstärkta ekonomiska resurser för utveckling av dess verksamhet. Därför stödervi en centerreservation. Jag yrkar bifall fill reservation 13. När det gäller , punkten 8 iSveriges Television, som avser svensk nyproduktion, företrädesvis medutomstående medverkande och genom utläggningar, understryker vi vår poUfiskavilja att öka andelen program av svenska upphovsmän eller med svenska utövare iTV. Om vår reservation segrar, kommer vi kanske att slippa bojkotter av musikeroch andra kulturutövare . Jag yrkar bifall till reservation 12, somvi har tillsammans med vpk. I övrigt yrkar jag bifall fill utskottetshemställan. 9 (): Även om det bitvis inte har framgått av den hitfillsvarandediskussionen, tycker jag att den vikfigaste politiska markeringen som det härbetänkandet innebär är att det finns en mycket bred uppslutning i riksdagenfrån samfiiga partiers sida orh resursförstärkning till Radio.Skillnaden ligger mest i hur stora förstärkningarnaskall vara. Det föreliggandemajoritetsförslaget innebär alltså att utöver denordinarie kostnadskompensafionen får ett påslag på 41,6 milj. kr. Jag tror att det är angeläget att koncernen får dessamedel. Enligt min mening har i långa stycken enmycket hög kvaUtet på produktionen. Detta visar bl.a. framgångarna vidinternafionella jämförelser, t.ex. vid internationella festivaler.