prot · GC096 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:6 Förhandlingarna leddes till en början av förste vicetalmannen. 1 § Upplästes följande inkomna skrivelser: Härmed begär jag tjänstledighet från mitt uppdrag som valdledamot 13 april 1989. Skälet för min begäran är aff de Gröna somnytt riksdagsparti behöver bygga upp sitt gruppkansli från grunden. Vårriksdagsgrupp har bett mig, som partisekreterare och kanslichef intill valet1988 samt med väljarnas stöd i riksdagsvalet, atf ansvara för denna insats.Stockholm Dä undertecknad den 13 okfober-den 15 november1988 ingår i den svenska FN-delegafionen i , hemställer jag omerforderlig ledighet från riksdagsarbetef. Härmed anhåller jag om tjänstledighet från mittriksdagsuppdrag under fiden den 14 okfober-den 14 november för atf tjänstgörai svenska FN-delegationen. Framställningarna bifölls av kammaren. Förste vice talmannen anmälde attföljande ersättare skulle tjänstgöra i stället för ledamöter, nämligen BirgerSchlaug (mp) för , () för ochMargareta () för . Kompletterings val till utskott 2 §Upplästes följande inkomna skrivelse: Härmed begär jag entledigande från uppdraget att varasuppleant i konstitutionsutskott. Framställningen bifölls av kammaren. 3 § Kompletteringsval till utskott Förste vice talmannen meddelade attden socialdemokratiska riksdagsgruppen fill suppleant i konstitufionsutskottetefter anmält . Förste vice falmannen förklarade vald till suppleant i () 4 § Svar på fråga 1988/89:4 om arbetsgivaravgifterna iNorrbottens län Försöket med sänktaarbetsgivaravgifter i har pågått sedan den 1 januari 1984.Försöket har utvärderats av statens industriverk, och resultaten redovisades ien rapport . Slutsatsen av denna utvärdering är aff ingaposifiva sysselsättningseffekter kan observeras. Det var denna slutsats jaghänvisade till i mitt uttalande under valrörelsen. De regiönalpolifiska medlenses över i utredningen om regionalpolitikens inriktning. Jagvill infe föregripa resultaten av denna utredning. 2PER-OLA (): Jag ber aff få tacka finansministern försvaret pä min fråga. Finansministerns utspel i valrörelsen om att reformen meden sänkning av arbetsgivaravgifterna i skall slopas väckte mycketstor förvåning. Reaktionen från företagare, polifiker och länsmyndigheter harockså varit stark. - Obegripligt, jag fattar inte vad menar, harlandshövding sagt. Sänkningen av arbetsgivaravgifterna har gett företagen iNorrbotten en starkare ekonomi och förbättrat konkurrenskraften. Från ,som en gång tog initiativet till lägre arbetsgivaravgifter, har vi settreformen som ett viktigt och effektivt inslag i regionalpolitiken.Finansministerns uttalande har inte precis stärkt situation. DeftaFeldtslag kan bli en björntjänst mot länet och regionalpolitiken. Det harbidragit fill att skapa osäkerhethos företagarna inom näringslivet, och de företag som eventuellt funderar påatt lokalisera sin verksamhet fill kanske tänker om och väljer bortNorrbotten som alternafiv. Reformen med en sänkning av arbetsgivaravgifternahar verkat i ungefär sex är. Jag vill fråga finansministern om han tror atfregional balans uppnås på så . Jag vill också fråga finansministern omhan tycker att det är något annat inom regionalpolifiken som man skall sparapå; får företagen behålla persontransporfsfödet eller fraktstödet? Jag skulle ha applåderat finansministern om han i ställethade föreslagit atf de företag och branscher som står utanför möjlighetenatt få sänkta arbetsgivaravgifter kommer att få denna möjlighet och omfattas avsänkningen. Det skulle de behöva. valde finansministern den rakt motsattavägen. Den rapport som finansministern hänvisar till är försummarisk, och utredningen har pågått för kort fid. Det har inte hellerbeaktats att man under dessa är har genomfört betydande rafionaliseringar ochpermitteringar inom statliga företag i . Det har också satt sinaspår. Däremot har vi haft en positiv utveckling i småföretagen. Den positivautvecklingen hotar man att bryta med det utspel som finansministern gjorde ivalrörelsen. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1988/89:28 om prisökningarna I regeringsförklaringen framhålls att denalltför höga inflationstakten mäste bringas ned och atf budgetpolitiken därförmåste vara fortsatt stram. Även andra åtgärder aviseras iregeringsförklaringen, bl. a. en sänkning av marginalskatterna samt åtgärderför att stimulera arbetsutbudet och öka konkurrensen. Jag är infe beredd att gåin mer i detalj på dessa åtgärder. Regeringen kommer aff ien skrivelse fill redovisa bedömningar av samhällsekonominstillstånd. Anf.4 (): Jag ber atf fåtacka finansministern för svaret. tycks få den högsta inflationen blandindustriländerna, med undantag för och . Bekämpningen av dehöga prisökningarna i tillhör det mest misslyckade i regeringenspolifik. Visserligen är valrörelsen nu över, men jag frestas ändå att, faktisktmed gillande, citera en mening i en socialdemokrafisk valbroschyr. Där stårnämligen; "Inflationen kommer som en tjuv om natten." Detta är sant.Det stora problemet är att regeringen inte ens försöker bomma igen motinflafionstjuven utan öppnar tvärtom alla dörrar och fönster på vid gavel, såatt inflationstjuven riktigt säkert skall kunna komma in och stjäla hushällenspengar. sade regeringen att prisökningarna i är kundebegränsas till . höjde man prognosen till . Om pensionssparande i bank Det var också den siffra som finansministern nämnde i går. Det äralltså dubbelt sä stora prisökningar som i januariprognosen. ärläget om möjligt ännu värre. Prognoserna pekar ingalunda på de somfinansministern har talat om förut och som var förutsättningen för att ekonominskulle utvecklas på det sätt som finansministern själv har beskrivit. För nästaår tycks det infe ens räcka med atf fördubbla finansministerns prognos. Istället måste man närma sig eller kanske ännu högre tal för att komma uppfill något rimliga prognoser. Det är tyvärr ganska troligt aff dessapessimistiska bedömningar blir riktiga. Stafistiska centralbyråns producentprisindex pekar på prisökningar i producentledet på , och de brukar slåigenom på konsumentpriserna med några månaders eftersläpning. Vad man nu görär att bädda för ett panikpaket . I finansministerns svar hänvisades till en skrivelse. Deninnehåller såvitt jag försfår aldrig några förslag. I dagens tidning kunde manläsa som rubrik: ger upp. Det var en mycket träffande rubrik. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på fråga 1988/89:29 om pensionssparande i bank har frågat statsrådet omregeringen kommer aff vidta några åtgärder för atf möjliggöra pensionssparandei bank. Arbetet i regeringen är sä fördelat atf det är jag som skallsvara på frågan. Det är vikfigt aff hushållssparändet ökar såväl ur ett sfabiliseringspolitisktsom ur ett långsiktigt strukturellt perspekfiv. Senast i regeringsförklaringenfastslog regeringen atf särskilda åtgärder kommer atf sättas in för atf ökasparandet. I defta sammanhang kommer ocksåfrågan om formerna för pensionsspa-randet aff behandlas. 6ANNE (): Jag ber aff få tacka finansministern även fördetta svar, även om det tyvärr var fullkomligt innehållslöst. Det sägs atf något kommer att göras ,och finansministern hänvisade till regeringsförklaringen. Det var faktiskt infedetta jag frågade om. Min fråga gällde om regeringen kommer attfa några initiativ för att främja hushällens sparande, t. ex. på det sätt sombankerna har föreslagit med ett system för bundet pensionssparande ibank. Det är helt uppenbart, vilket också harskrivit i många av sina propositioner, att sparandet mäste öka i . Förhushällens del är det så atf för varje hundralapp i inkomstspenderar man , dvs. man spenderar mer än vad man tjänar in. Manhar således ett negativt sparande. Detta är tyvärr en följd av regeringenspolitik och av regeringens negativa behandling av just hushållens sparande. För oss i folkparfiet har det ett egenvärde att enskildamänniskor har ett eget sparkapital som buffert för atf kunna ta risker, för atfkunna fa chanser och för att få ett ökat individuellt oberoende gentemot andra.Jag kan bara konstatera atf finansministerns svar tyder på ett ganska markantfortsatt ointresse frän regeringens sida för aff åstadkomma ett ökathushållssparande. Om finansieringen av reformer och skattesänkningar Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på fråga 1988/89:31 om finansieringen av reformeroch skattesänkningar Jag har aldrig gett uttryck för uppfattningenatt nya reformer och skattesänkningar inte behöver betalas. Däremot har jag,när det gäller sänkningen av inkomstskaften 1989, sagt att denna var avsedd atfersätta höjda löner och således ej bidra till atf köpkraften i ekonomin ökar. När det gäller reformer, t. ex.utbyggnaden av föräldraförsäkringen, har jag den uppfattning som redovisas iregeringsförklaringen, nämligen den aff kostnadskrävande reformer skallgenomföras i den takt som utrymme skapas genom ekonomisk tillväxt, omprövningarav utgiftsprogram och rationaliseringar i den offenfliga sektorn. 8ANNE (): Jag ber att fä tacka också för defta svar. Först vill jag ta upp den hänvisning fill regeringsförklaringensom finansministern gjorde. Det falas där t. ex. om omprövningar avutgiffspro-gram. Det passar, menar jag, sällsynt illa ihop med det budskap somsåväl finansministern som andra av regeringens företrädare gav uttryck förunder valrörelsen. Då hävdades nämligen med viss emfas aff reformer intebehöver betalas. säger man atf reformer behöver betalas. Något av dessabudskap är falskt. Det låter nästan som om det är vissa reformer och vissaskattesänkningar som inte behöver betalas, nämligen de som socialdemokraternalovade i valrörelsen. Förslag som kommer från och från andrapartier skall då kanske betalas. Jag skulle vilja att finansministern preciserade hur stortutrymme det finns för ofinansierade reformer och ofinansieradeskattesänkningar. Med hur anser finansministern att deninhemska efterfrågan kan spädas på nu? Finansministern har redan medgett ett grovt tankefel i denreviderade finansplanen. Där står nämligen aff skattesänkningar måste betalas.Jag vill därför fråga om det finns andra sådana grova tankefel, eller om detfinns anledning att lita på att det som står i den reviderade finansplanenfakfiskt är riktigt. Det sfär t. ex. i långtidsbudgetens högalfernativ attbudgetunderskottet om några är kommer att ha ökat till . Ärdet också ett grovt tankefel, eller gäller det fortfarande? Min gissning, frutalman, är ändå att valrörelsens budskap var en bluff, och att det vanliga nugäller, nämligen att saker och ting skall betalas. Om finansieringen av reformer och skattesänkningar Jag vill fråga finansministern vad som exakt menas medomprövningar av utgiffsprogram - det är besparingar på vanlig svenska. Vad ärdet för någonfing, och varför står det infe en rad i regeringsförklaringen omskattetrycket? Är sanningen det som så aff säga inte sfär att läsa, nämligenatt reformer och annat skall betalas med fortsatta skattehöjningar? omtanke om mitt menfala fillståndär naturligtvis mycket rörande. Jag försöker tänka sä gott jag kan. Iblandtänker jag, som alla andra människor, något fel. Om det emellertid är så atf kan hitta ett endacitat från den gångna valrörelsen där jag säger att reformer infe behöverbetalas, lovar jag att åstadkomma alla framfida reformer utan atf de kostarnågonfing. Visa ett citat, och jag skall göra det. När det gäller omprövningar tycker jag dock aff AnneWibble har anledning att fundera litet grand själv. har längedrivit tesen atf den enda lösningen pä vårt inflationsproblem är sänktamarginalskatter. Vi tänker nu föreslå sänkta marginalskaffer . Varförantyder infe att defta skulle kunna bidra fill att dämpainflationstakten i ? Det har varit folkpartietspatentlösning på inflafionsproble-met att sänka marginalskatten. sänker viden, faktiskt lika mycket som vill göra, . Varför bidrarinfe det fill aff sänka inflationstakten? Är det för aff förslaget kommer frånen socialdemokratisk regering? 10 (): Jag har inte min citatsamling här, men jag skall gärnaleta fram den till en senare frågestund. Jag tror ändå att de flesta kan varaöverens om att det intryck som socialdemokraterna, inkl. , gavvar att just deras förslag infe behövde betalas. Det är bra att man sänker marginalskatterna, tycker jag.Det är dock en grov förvanskning att säga att det är enda förslag.Vi har haft många förslag när det gäller aff dämpa prisökningarna i Sverige.Jag tror mycket väl aff marginalskaffesänkningar kan bidra till atf få bukt medinflationen. Den skattesänkning som finansministern hitfills har talatom är emellerfid ganska blygsam. Den motsvarar infe alls de önskemål vi harfrån sida, bl. a. därför atf ungefär hälften bara motsvararuteblivet inflationsskydd. Vi föreslog således plus inflationsskydd,vilket finansministern väl vet. Stafrädefs kollega i regeringen, , harmed viss emfas hävdat atf sänkta marginalskatter i stället skulle förvärralönerörelsen och därigenom driva upp inflationen. Det var intressant att höraatf finansministern ändå står fast vid sitt fidigare budskap. Om sänkta skatter bidrar till att dämpainflafionen, försfär jag inte varför står här och skrämmer upp folkgenom aff säga att inflafionennästa år kommer atf bli mer än dubbelt så stor som nägon fidigare kunde hatrott. Jag tycker att det visar på en viss svaghet i tron på deegna argumenten aff helt plötsligt kasta bort det som ändå har varit enhuvudpunkt i folkparfiets politik, nämligen uppfattningen att med lägreinkomstskatter och lägre marginalskatter skulle chanserna atf bekämpainflationen öka. Det må sedan vara sä, atfvi intesänkerskatternafullt så mycketsom har krävt. Det är tråkigt om nu går ifrån det enda lillasom sä atf säga har varit någorlunda begripligt i folkpartietsantiinflafionspolifik, nämligen skattepolitiken. Också det tycks nu vara borta. Om ett särskih biståndsanslag för miljö, markvård ochenergi 12 (): har uppfattningen att när mangenomför skatteförändringar sä måste man fa hänsyn till det ekonomiska läget.I det läge som rådde när vi lade fram vårt förslag, bedömde vi att detvar nödvändigt med en finansiering. Jag har förstått atf finansministern inte anser aff detbehövs någon finansiering. Vad som dä händer är atf man spär pä den inhemskaefterfrågan, dvs. man skaffar sig något slags ny revolutionerande ekonomiskteori som innebär atf om efterfrågan ökar så ökar samfidigt chanserna att fåner priserna. Detta är en mycket egendomlig teori. Den omfattas inte av oss ifolkpartiet. Vi är i stället måna om att se fill att skattesänkningarnafår en profil som passar ihop med de realekonomiska underliggandebedömningarna. Såvitt jag har förstått har finansministern inte ens bemödat sigom att göra en sådan analys, innan han lägger fram sina förslag, vilket ärmycket beklämmande. Överläggningen var härmed avslutad. 8§ Svar på fråga 1988/89:8 om ett särskilt biståndsanslag för miljö, markvårdoch energi har frågat mig om regeringenavser att ta inifiafiv för att återinföra den särskilda anslagsposten förmiljö, markvård och energi inom svenskt u-landsbistånd. Regeringen har i regeringsförklaringen kraftigt markeratatt miljöfrågorna har stark prioritet. Det gäller även i biståndspolifiken. beslöt enhälligt att införa ett femtemål i biståndspolifiken, nämligen en framsynt hushållning med naturresurseroch omsorg om miljön. Miljöhänsynen kommer därigenom att i ännu högre grad änfidigare genomsyra värt bistånd genom att utgöra en integrerad del avutvecklingssamarbetet. Både i de ordinarie landprogrammen och i stödet tillFN-organen och utvecklingsbankerna gör vi redan betydande biståndsinsatser pämiljöområdet. Dessutom finns i budgeten en särskild delpost för miljö ochmarkvård under anslaget utvecklingssamarbete genom SIDA. 8 protokoll 1988/89:1 -6 Om ett särskih biståndsanslag för miljö, markvård ochenergi De samlade insatserna pä miljöområdet överstiger medmycket god marginal de 250 milj. kr. i särskilt miljö- och markvärdsanslag somföresläs i Svenska enkät. Enligt min mening är rubriker och hur man sammanför olikaanslagsposter av underordnad betydelse. Det vikfigaste är atf vi verkligen görinsatser som främjar god miljö i . Mot den bakgrund jag här redovisat kan jag försäkra MariaLeissner att regeringen avser att ge ökad prioritet ät arbetet att integreramiljöhänsynen i utvecklingssamarbetet liksom att öka direkta miljöfrämjandeinsatser i biståndet. 14 (); Jag vill tacka biståndsministern för svaret. Miljöproblemen är gränslösa, och miljöförstöring, missbrukav stora resurser samt utbredning av öknar är problem som orsakas avfattigdomen och som slår särskilt hårt mot . Mot den bakgrundeninfördes under de icke-socialistiska åren ett särskilt anslag i biständsbudgetenför miljö, markvård och energi. Så fort socialdemokraterna kom till maktenavskaffades det här anslaget. Under trycket av en växande miljöopinion fick vi ändå ivåras ett femte biständspolifiskt mål om miljön. Tyvärr var socialdemokraternadä inte beredda att ändra uppfattning i fråga om ett särskilt anslag för miljö,markvård och energi för att följa upp bisfåndsmålet. Därför var det med mycketstor tillfredsställelse jag under valrörelsen läste Svenska ,SNF:s, enkät som då publicerades och som redovisade vad riksdagspartierna lovaraff göra för miljöpolitiken. I enkäten finns 16 frågor, och en gäller huruvidaman är beredd att införa ett särskilt miljöanslag på minst 250 milj. kr. per åri SIDA:s budget. Socialdemokraterna svarade ja utan reservafioner. eftervalet ser vi vad det löftet var värt. Jag tycker att det är enuppseendeväckande reträtt som biståndsministern har gjort när hon tar tillbakaden här utfästelsen. Jag undrar hur mänga av de övriga svaren som på samma sättinte är riktiga. Det som skett är beklagligt för de människor som har lästenkäten och grundat sin uppfattning om socialdemokraterna på den. Men det ärframför allt beklagligt för , för vilka det är behövligt att vi ägnaross ät en kraftfull miljöpolitik på biståndsområdet, även i form av ettsärskilt anslag för miljö, markvård och energi. har en väldigt byråkratiskutgångspunkt, som om det vikfigaste för människorna i de fattiga ländernaskulle vara under vilken anslagspost medlen beviljas. För dem som svarade päenkäten var naturligtvis det viktigaste att vi verkligen skulle göra omfattandemiljösatsningar i . Jag är övertygad om att det vi gör är detväsentliga också för . har jag något föregripit budgetarbetet och i svaretpå frågan till försäkrat att vi kommer att öka miljöinsatserna.I stället för att tacka för det beskedet, som alltså är ett positivt besked ivad gäller miljöinsatser inombiståndet, gnäller över hur vi sammanför anslagsposterna. Detsäger något om argumenteringen. 16 (): Att ett vallöfte och dess hållande ellerbrytande skulle vara en byråkratisk utgångspunkt tycker jag är en intressantvärdering. Det betyder att de övriga vallöften som utfärdas avsocialdemokraterna uppenbarligen också kan betraktas som "byråkratiskautgångspunkter", som man inte behöver ta så särskilt hårt på. Jag tycker att detta är beklagligt. Det är beklagligt avflera skäl, inte minst därför att det är behövligt för atf vi kan haen gemensam syn på hur miljömålet skall behandlas i biständsbudgeten. Socialdemokraternahar utan några särskilt väl redovisade skäl under sex är gång efter gångavvisat det krav som de icke-socialistiska partierna har haft, att man skallåterinföra det särskilda anslaget för miljö, markvård och energi. Detta stårsjälvfallet inte i strid med de övriga insatser som kan göras på miljönsområde, utan det är ett uttryck för atf vi vill ha garanterade pengar som gårtill miljö, markvård och energi. När socialdemokraterna då utfärdat ettvallöfte om att återinföra detta anslag hade det ändå varit trevligt om manstått för löftet efter valet. Om regeringens förslag tdl lag om företagshemligheter Jag tycker att politiken skulle bli bra mycketbättre om vi sysslade med det sakliga innehållet i politiken. Rubriker ochdelposter i anslag tror jag för svenska folket, liksom i det här fallet föru-länderna, är av totalt underordnad betydelse. Det är de också för mig. Jag haringen prestige i den här frågan, vare sig åt det ena eller det andra hållet.Jag menar bara att vi praktiskt skall hantera frågan sä som är bäst. 18 (): Jag far det senaste inlägget frånbiståndsministern som ett halvt löfte om atf vi skall kunna nåenighet i den här frågan för att förverkliga det trevliga vallöfte somsocialdemokraterna utfärdade i SNF:s enkät. Överläggningenvar härmed avslutad. 9 §Svar på fråga 1988/89:13 om regeringens förslag till lag om företagshemligheter har frågat mig om jagavser att återkalla förslaget till lag om företagshemligheter. Jag började mitt arbete som jusfitieminister i gär. En avde många frågor som jag nu får sätta mig in i gäller just lagförslaget om skyddför företagshemligheter. Det lagförslaget ligger nu i . Jag har efteren dag som justitieminister ingen avsikt att föreslå regeringen attproposifionen skall återkallas. Prot.1988/89:6 Anf. 20 (): 6oktober 1988 Fru talman! Jag vill inledningsvis hälsa LailaFreivalds välkommen som justitieministeroch därmed också hälsa henne välkommen direkt in i den Omstraffpåföljden för p3,,amentariska hefluften. ro mo g nom - Dessutom får jag trots allt tacka för svaret angåendelagförslaget om Det är ju ingenhemlighet atf regeringens förslag har utsatts fören intensiv krifik, närmast på fre punkter. Regelsystemet är otydligt i fleraavseenden, även för experter. Särskilt gäller detta den s. k. lex Bratt-delen,alltså rätten atf avslöja företagshemligheter för atf på det sättet avslöjaförefagskriminalifet. En allvarlig klyfta håller på attskapas mellan lagen och det allmänna rättsmedvetandet. får ettfint frihetspris. men lagen hotar med straff och skadestånd. Den självklara samordningen saknasmellan å ena sidan lagen om företagshemligheter och å andra sidantryckfrihetsförordningen och sekretesslagen. Efter den massiva krifiken har nya signaler hörts fråndepartementet, nämligen atf förslaget borde överarbetas. Den logiska slutsatsenhär och borde vara att den tjänstgörande jusfifieministern återtoglagförslaget för omarbetning inom departementet. Särskilt viktigt är då atflagens munkorg ersätts av en säkerhetsventil, med en otvetydig rätt atf röjarätfsstridig verksamhet. Dagens svar är mycket undanglidande, och det infriar infeförhoppningarna. Avslutningsvis kan jag säga att det för den nyajustitieministern kunde ha blivit en bra start genom aff utlova ett nyttlagförslag med ett samlat grepp kring hela problemet. Det hade även varit tillfördel för hela rättssamhället. Jag vet att har arbetat somjustifieminister , men det behövs ett svar . När får jag svaret? Justitieministern måste åtminstone kunnasvara på det. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på fråga 1988/89:21 om straffpåföljden för brottmot lagen om besöksförbud Margö har frågat mig om regeringenavser att föreslå skärpningar i den lag om besöksförbud som trädde i kraft den1 . Straffet för överträdelse av ett besöksförbud sommeddelats med stöd av den nya lagen är böter eller fängelse högst sex månader.För att anhålla och häkta den som misstänks för ett brott krävs i allmänhet attminst fängelse ingår i straffskalan för brottet. Straffskalan för ett brott skall i första hand bestämmasmed utgångspunkt frän brottets straffvärde och inte med hänsyn till andra faktorer, t. ex. möjligheterna atf tillgripa anhållande eller häktning. Denna princip låg till 116 grund även när lagen ombesöksförbud utarbetades . Lagen om besöksförbud är ett viktigt led i samhälletssträvanden att förbättra skyddet för dem - framför allt kvinnor - som utsättsför trakasserier och andra övergrepp. Lagen har varit i kraft i drygt fremånader. Det är väsentligt att vi försöker få en bild avhur den har tillämpats och vilka problem som kan ha uppstått i praktiken. Ienlighet med vad som sades i proposifionen ämnar jag fa inifiafivtill en uppföljning av hur lagen har fungerat. Den fråga som Margö Ingvardssonavser fär naturligtvis tas upp i det sammanhanget. 22MARGO (vpk): Jag tackar jusfitieministern för svaret.