prot · GC09110 · 1988-12-31 00:00:00 — "Av förordningen om statliga myndighetersmedelsredovisning m.m. vid försäljning av anläggningstillgångar (1982:49)framgår atl för affärsverk och uppdragsmyndigheler skall dispositionen avvinsten vid en försäljning prövas av regeringen om den överstiger 100 000 kr.För övriga myndigheter är gränsen . Delta kan leda till all enmyndighet säljer en fastighet till underpris eller inte säljer den alls. Enligl bokföringsförordningen skallmyndigheten i sin balansräkning redovisa samlliga tillgångar och skulder. RRVkonslalerar all vissa myndigheter som enligl faslighelstaxeringsregistrelförvallar fastigheter inle redovisatdessa i sin balansräkning.----------------------- För all beräkna statenssamlade förmögenhetskickar RRV ul en enkät till de slalliga myndigheterna för alt de skall beräkna nukoslnaden (ung. marknadsvärde) för bl.a. sina fastigheter. Flera myndigheter har inle gjort nägon sådan nukostnadsberäk- ning. Vid den specialbearbelning av som RRV låtit genomföra har framkommit allregistrel är behäftat med åtskilliga brister. Under ägarkod 'staten' återfannsett stort antal fastigheter som förvaltas av aktiebolag, kommuner, landstingoch fysiska personer. Dessulom saknade ell slorl anlal skalleplikligafastigheter uppgifl om ägare. Del kan inle hållas för olroligl all slalen hargäll misle om skatteinläkler för dessa fasfigheter." Bara dessa citat vittnar om en fruktansvärd röra. ärbara nägra brotlslycken ur en sammanfalining, som dokumenteras i en förstudiepä bortåt 100 sidor. Man kan där finna de mest fantastiska upplysningar omlillslåndd i sialens fastighetsförvaltning. Det är alllsä sialens egelrevisionsorgan som avslöjar dessa häpnadsväckande brisler, utan all delframkallar nägon märkbar reaklion på ansvarigl häll. Här råder en stor skillnad mot det privata näringslivet,där en rationell hantering av fastighetskapitalet har framställsom en alll viktigare uppgifl. har man inrättat särskilda dotterbolag,som har sålts för all sedan kanske hyras med älerköpsräU. Varianterna är många.Gemensaml är dock att man uppmärksammar de verkliga lokalkostnaderna och belraklar faslighdsförvallning som en uppgift för specialister. Del marknadsvärde som enbarl de statsägda fastigheter somförvallas av kan beräknas representera är enligt budgetpropositionen25-30 miljarder. Man har då ulgått frän ett genomsnittsvärde pä /m'.Del måste sägas vara myckel försiktigt, med tanke pä all del här rör sig omvälbelägna konlorslokaler, mänga i cenlrala Slockholm. Den senasle noteringenvid försäljning av fastigheter av den typen i gällde de tvåHötorgsskraporna, som betingade elt pris av /m~. Ändå är de slitnaoch behöver byggas om. Under alla omständigheter kan man räkna med ellmarknadsvärde på minst 50 miljarder, i stället för vad regeringen uppger, 25-30miljarder. Del är sä myckel som del bestånd som del slörslabyggföretaget disponerar över. Till della kommer för sialens delaffärsverkens och försvarels fasfigheter. Slutsatsen är ofrånkomlig, mot bakgrund av dessa värdenoch den tidigare redovisade beskrivningen av hur det slär lill medfastighetsförvaltningen i slalen; en effeklivare förvaltning kan gemiljardvinsler . Vad skall man då göra för att nå fram till en bällre lingensordning? Nyckelordet är, som framhålls i den moderala motionen och även ireservationer, konkurrens. Hjälpmedel är bl.a. decentralisering och privatisering.Vi har här plockat frarn flera idéer, som inle är färdiga alt genomföraomedelbart men som vi menar atl man snarasl måsle la lag i för all se vad somgär all omsätta i praktisk handling. Jag skall inte gä in pä nägra detaljer. Jag vill barauttrycka den förhoppningen att den kommande ulredning, som ulskotlsmajoritetennämner, sedan man med anledning av en annan molion upptäckt den studie från RRVsom vi moderaler citerade ur, arbelar snabbi och ulan ideologiska skygglappar.Här, om någonslans, behövs del verkligen mer av marknadstänkande. Med det anförda yrkar jag bifall till dereservationer som har moderala undertecknare. 132 (); Inom de gröna anser vi all delär viktigt att slalen effeklivl ulnylljar och förvallar sill lokalbeslånd. Viär av den uppfattningen atl enskilda slatliga myndigheter väl kan anskaffa ochförvalta sina egna lokaler. de gröna begär atl en översyn avbyggnadsstyrelsens verksamhel görs snabbi, sä all kan la slällningredan i samband med behandlingen av budgelproposilionen 1990. Därför yrkar jagbifall till reservation 2. har också etl särskill yttrande om ellmatematiskt cenlrum i Göleborg. vill atl ell sådanl matematisktcentrum skall byggas men inle där del är föreslaget Den lokala opinionen, somomfaltar samlliga polifiska parlier i , är emol den valda platsen.Därför är det olyckligl all kör över den lokala opinionen. Partiernanalionelll borde la hänsyn lill en samlad kunnig lokal opinion. Beslul harredan fallals, och cenlrumel skall byggas pä fel plals. Del beklagar vi. 133LISBET CALNER (s): Till vårens tid hör att här i kammarendiskulera slallig lokalförsörjning och fastighetsförvaltning. En molion som väcker ell igenkännande leende är den därdel begärs all försäkringskassorna skall få handlägga lokalfrågorna själva utanbyggnadsstyrelsens medverkan. Utskollels majorilel vidhåller dock all debeslämmelser som beslulade om för budgdård 1982/83 forlfarande skallgälla, nämligen alt försäkringskassorna och skall prata medvarandra vid anskaffning och avveckling av lokaler för statens verksamheter.Vi tycker, liksom socialförsäkringsuiskoltd i sin belänkande nr 24 ,alt försäkringskassorna inte skall inta någon särställning härvidlag. Jag yrkaravslag på reservation 3, där denna molion lillslyrks. anser i sin reservalion all regeringen skalllillsalla en ulredning för all se över byggnadsslyrelsens funklion. Del lyckerjag verkar vara förspilld miljökrafl, att ha skrivii den reservationen. Del ärnämligen jusl vad som aviseras i proposilionen - en ulredning som skall få lilluppgifl all uireda slatens roll som fastighets- och förmögenhdsförvallare. Vadgöras skall är redan gjort. Därför yrkar jag avslag även på den reservationen. I reservation nr 4 avstyrker moderalerna och folkparlielen molion, där det begärs atl evenluella framlida generella prisstopp ävenskall innefatta lokalhyror. Det gör även utskotlels majoritet, rnen med en annanmotivering. Jag yrkar avslag pä den reservationen. Var inle ledsen, , vi har läsl molionen.Regeringen har även läsl RRV:s rapporl, och del är med anledning av den man harbeslulal all lillsalla den ulredning som skall sludera både förmögenhdsförvallningoch åtgärder som kan vidtas för atl lokalförsörjningen inom den statligaverksamhelen skall bli effektivare. Jag har titlal lilel pä förra årels molion.Jag kom fram lill all den var på ivå och en halv sida. Årels molion är på ireoch en halv sida, sä den är nalurliglvis mer genomarbeiad. En sida upplär decitat som också läsle upp. Jag har dessulom funnil all man har kompareraladjekliven lilel annorlunda. Ena året talar man om atl del skall varaeffektivare. Andra året talar man om atl del skall vara mer effeklivl. Men,, budskapet är delsamma. Del är privatisering och börsinlroduklionsom gäller. De åsikterna delar inle utskottsmajoritelen. Jag tror ändå inle all jag överdriver om jagsäger alt vi är överens om målel för den statliga lokalförsörjningen. Det skallvara alt utveckla och effektivt utnyttja den kompetens som finns för en bällrehushållning vad gäller statens behov av lokaler. Men vilken kompetens som skallutnyttjas och hur vi skall nå effektivitet och hushållning-ja, där gär vårameningar isär. har redogjort för de borgerligas åsikter, därprivatisering och börsinlrodukfion är ingredienser för aU nå effektivitet Videlar inte de åsikterna. Det innebär också all den offentliga seklorn minskar,som man skriver i reservation 1. Jag yrkar avslag på den. Utskottets majorilel tillstyrker därför propositionensförslag vad gäller riktlinjerna för lokalförsörjningen. De innebär atlmyndigheter skall kunna tillgodoräknas lokalbesparingar för att omfördela tillverksamheter. .Myndigheterna måsle finansiera utökade lokalkostnader genomompriorileringar. Stallig lokalförsörjning skall samordnas så långl sommöjligl, och kompelen-sen skall samlas och utvecklas. Slalligafastighetsförvaltare och lokalhållare skall sä långl som möjligl samordna sittagerande på lokala marknader. Statliga lokalhållare skall lillämpa en gemensamslandard för lokaler av generell karaktär. Vän medel för alt nå detta är enförvallning samlad under en enhet, . Jag yrkar bifall till utskottets hemslällan idess helhel och avslag pä samtliga reservafioner. 134LARS (): Till skillnad från menar jagall del här ärendel inle är samma perenn som l.ex. det föregående omhushållssparandel. Del har förekommil betänkanden och diskussioner tidigare,men jag vill påstå all vi inle tidigare fält sä klara besked om det dåligatillståndet när det gäller statens lokalförsörjning och fastighetsförvaltningsom framkommil på senare lid. Jag skall nöja mig med atl här rätta lill en sak. försäkrade atl hon hade läsl molionen; Honhade kompareral adjektiv eller åtminstone kompareral årets molion medföregående års. Det är nu inte del väsenlliga. Hon hade av molionen ulläsl allvi föreslog börsinlroduklion, och se del kunde socialdemokralerna inle gä medpä! Del finns ingenfing i molionen om börsintroduktion. Vad det finns är ellförord för ökad konkurrens. Vi lalar om att denna kan äga rum redan inom ramenför ett slalligt ägande, sä all man organiserar de slalliga fasfighderna iflera, slatligl ägda bolag, som får konkurrera med varandra och därlokalhyrarna fär välja den som de anser vara bäsl pä all ulföra uppgifterna. Vi lalar vidare om decentralisering. Därigenom tror jagmyckel skulle kunna vinnas, dvs. genom att bara ge myndigheterna störrebefogenheter att själva förfoga över sina lokaler och beslämma i sinalokalfrågor. Del är ålgärder som enligl vad jag förslär inle behöver slöla påideologiska hinder, som möjligen dyker upp inför länken - inle ordel; riågotsådanl finns inte i molionen - på börsinlroduklion. Prot.1988/89:110 Jagskall nöja mig med dessa kommentarer och därutöverbarasäga 9 rnaj1989 Calner att det kan vara klokt altpå olika vägar tala om för del slalsråd som f, ,,. ,, ,........ ullovar en utredning pä den här punklen all del är viktigtatt se lill att den Statliglokalförsörjning ö f f b kommertill sländ, atl den arbetar skyndsamt och gärna kommer med kloka förslag - annars blir bataljen näsla år deslo härdare! 135 (): Jag är övertygad om all om beslutar- det blir väl - om att lillsalla den föreslagna utredningen säverkställer regeringen naturligtvis det beslutet Jag är även övertygad om attdet skall komma kloka förslag frän den. Även om sade all han inle skulle säganågonting mer måste jag ställa en fräga. I era riktlinjer i fem punkter helerdet bl.a. att försäljningen av aktier skall ge intäkter som kan användas förall minska slalsskulden. Man skall lydligen bara sälja aktier-del skall alllsäinle ske pä börsen? Del har jag dä tydligen missuppfattat. Överläggningen var härmed avslulad. (Beslut i ärendet skulle fallas vid näsla arbelsplenum.) 18 § Kammaren beslöl all förhandlingarna skulle forisätlasvid morgondagens sammanträde. 19 § Anmäldes och bordlades 1988/89:147med redogörelse för den svenska krigsmaterielexporlen är 1988 20 § Anmäldes och bordlades medanledning av prop. 1988/89:145 om dubbelbeskatlningsavlal mellan och 1988/89:Sk61 av m.fl.(m) 21 § Anmäldes och bordlades 1988/89;TU18Luftfartsverkels verksamhd 1989/90-1991/92, m.m. belänkanden /89:JoU16Skogspoliliska ftågor 1988/89:JoU17 Djurskydd m.m. 1988/89:JoU20Trädgårdsnäringen Bostadsulskollels betänkande 1'* 1988/89:BoUll Ändringar ifastighetsbildningslagen m.m. 1988/89:LU31Det allmännas skadeståndsansvar m.m. 1988/89:TU23 Tilläggsbudget II inom kommunikationsdepartementetsområde Beträffande lagutskottets betänkandeLU31 och trafikulskottds betänkande TU23 anmälde andre vice talmannen atttalmannen beslulal föreslå all dessa belänkanden fick företas lill avgörandeefter endast en bordläggning. 22 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1988/89:624 av () till finansminislern ommomsbefrielse för laltidningsversion av fackförbundstidning: Min uppmärksamhet har riktats moldet faklum alt en laltidningsversion av en fackförbundstidning inle är befriadfrån moms, trols all den tryckta upplagan är momsbefriad. Det gällerFarmaceutisk Revy, och enligt dess redaklör har regeringsrätten fastställtförhållandel i en dom av . Om jag är korrekt informerad har de två upplagorna avlidningen samma innehåll och samma målsällning. Skillnaden är all laltidningenulgår lill fackförbundels synskadade medlemmar medan den tryckta upplagan ulgärfill normalseende. All skillnad i den skaltemässiga behandlingen skulle varapåkallad verkar hell orimlig. Jag vill fräga finansministern omomständigheterna är korrekl uppfattade och, i så fall, om finansministern ärberedd att verka för en mer positiv tolkning av reglerna än den somregeringsrätten lycks ha tillämpat 1988/89:625 av () till statsrådet om fördelningen av resurser lill vuxenulbildning; Vuxenutbildning i olika formerberör en stor del av befolkningen i vårl land. En viklig del av ulbildningen förvuxna sker i regi. Vissa regioner, exempelvis , med lågutbildningsnivå, besvärlig arbetsmarknad, slor andel invandrare, lågförvärvsfrekvens bland kvinnorna m.m., har trols della en tilldelning avundervisningslimmar inom vuxenutbildning som är lägre än vad l.o.m. enproportionell fördelning efler folkmängd skulle leda till. Är statsrådet beredd atl medverkalill att åsladkomma en starkare behovsstyrning när del gäller fördelning av resurser lill vuxenut- 115 1988/89:626av () lill jordbruksministern om förekomsten av dioxin iÖstersjöfisk: Efter larmrapporter höslen 1988 omdioxin i fisk fångad efter har efierfrågan på fisk minskal med20-25 % i . Larmet bygger pä en undersökning av etl fålal fiskar frånframför alll BoUenhavd och . Inga provhar dock lagils pä slrömming och sik vid länds kust För all fä en mer rättvisande bild av dioxinhallen i dessafiskslag har bl.a. fiskerinämnden i all alla prover- femav slrömming och av sik - skall tas. 17 och 18 har en undersökning genomförtsför all fä fram klarare besked. Problem har dock uppkommil. ,med uppgift atl genomföra bl.a. prover på livsmedel, säger sig enbart kunnasvara för högsl hälflen av ulredningens koslnad, ca . Av denanledningen vill jag fräga: Är jordbruksminislern beredd atlmedverka lill alt samtliga prover kan ' analyseras och alt även framtidauppföljning av dioxinförekomsten kan genomföras? 1988/89:627 av BerUh (vpk) lill statsrådetMaj-Lis Lööw om direklavvisningen av kurdiska flyktingar från ; I Amnesty Press aprilnummer slårall läsa i en inlervju med ""flyklingspa-naren" de turkiska planen kontrolleras särskilt. Mot bakgrund av det stora antal kurder från Turkiel somulvisas med moliveringen alt deras berättelser inte är trovärdiga vill jagställa följande fräga: Hur mänga kurder från Turkietdireklavvisas pä och av svensk polis på Kaslrup? 1988/89:628 av Berilh (vpk) lill slalsrådel BengtLindqvist om barnomsorgen för samebarn i kommun: Vilka åtgärder länker statsrådetLindqvist vidla för all samebarnen i kommun skall få samiskbarnomsorg? 1988/89:629 av Per Gahrlon (mp) lill ulrikesminislern omEG-anpassningen och neulralildspolitiken: I regeringens vitbok omEG-anpassningen hävdas all en analys har skelt av neulralilelspoliliska problemsom kan uppstå vid etl närmande till EG (s. 206). Jag vill fräga ulrikesminislern: Vilka resullal har den analysen lell till? 1988/89:630av Per () lill finansminislern om EG-anpassningen Prot.1988/89:110 och skallepolitiken; Del sägs i regeringens vitbokangående EG-anpassningen all förelrädare Meddelande om frågor förriksskatteverket, generaltullstyrelsen och kommerskollegiet har lämnatsynpunkler pä en skaltepolilisk "inlegralion med EG" (s. 124). Tyvärrredogörs inte för vilka synpunkler de har lämnat. Jag villfråga finansministern: Vilka synpunkter har de lämnal? 1988/89:631 av Per Gahrlon (mp) lill slatsrädd MargotWallström om resultatet av vissa överläggningar mellan EFTA och EG om konsumentskydd: Enligl regeringens vilbok om den svenskaEG-harmoniseringen skall ell första möte EG/EFTA om konsumentskydd ha ägl rum iapril 1989 (s. 53). Jag vill fråga: Vad har blivit resultatet av detta möle? 1988/89:632 av Per Gahrlon (mp) till socialminislern omresultaiel av vissa överläggningar mellan EFTA och EG om bioteknik: Enligl regeringens vilbok om EG-anpassningen har EFTA:sexpertgrupp om bioteknik hafl överläggningar med (s. 71). Jag vill fråga: Vilkel resultat har dessa överläggningar lett till? 1988/89:633 av Per () lill socialministern omEG-anpassningen och läkemedelskonlrollen: Enligt regeringens rapporlSverige-EFTA-EG 1988 har en arbetsgrupp gjorl en analys avskillnaderna Sverige-EG angående läkemedelsregler (s. 44). Tyvärr redovisasinte resullalet av analysen. Jag vill därför fräga socialminislern: Vad blev resultatet av den iregeringsrapporlen aviserade analysen av skillnader i läkemedelsregler mellanSverige och EG? 1988/89:634 av Per () lill socialminislern omEG-anpassningen och den svenska folkpensioneringen; Enligt regeringens rapport kommerEG-anpassningen atl kräva förändringar av den svenska folkpensioneringen (s.101). Jag vill fräga socialministern: Vilka förändringar avfolkpensioneringen är del som planeras med anledning av EG-anpassningen? Prot.1988/89:110 1988/89:635 av Per () till socialministern om desociala följderna av en EG-anpassning: Meddelande om frågor I regeringens rapportheter det pä s. 99: "För all inle förvärra de regionala skillnaderna,arbetslösheten, ojämlikheten mellan könen och den nya falligdomen när den inremarknadsprocessen påskyndas genom företagssammanslagningar,jordbruksnedläggningar och övrig strukturomvandling krävs dämpande sociala ålgärderpå kortare sikt (s. 99)." kanbara tolkas som all regeringen erkänner all EG :s inre marknad i sig självleder lill ökade regionala skillnader, ökad arbelslöshel, ökad ojämlikhetmellan könen, en ökning av den nya fattigdomen, fler förelagssammanslagningaroch fler jordbruksnedläggningär. Jag vill därför fräga socialminislern; Exakl vilka "'dämpande socialaåtgärder" ämnar regeringen vidla för all molverka de av regeringen själverkända negativa följderna av en harmonisering med EG:s inre marknad? 1988/89:636 av Per () till socialministern omEG-anpassningen och alkoholbeskatlningen: Enligl regeringens vilbok om EG-harmoniseringen "ären ensidig harmonisering av alkoholbeskatlningen möjlig" (s. 81). Jagvill därför fråga; Belyder della atl regeringen nu ärberedd all anpassa de svenska alkoholpriserna lill EG;s? 1988/89:637 av Per () till miljö- och energiministern om EG-anpassningen och energipolitiken: Enligt 1989:18 har EG nutagit ett steg mot en fri energimarknad som bl.a. kommer att "försvåraEG-slaternas egna möjligheter att med avgifier och begränsningar utforma ennationell energipolitik". Jag vill fråga: Vilka slulsalser för deldrar energiministern av EG:s framväxande fria marknad för energi? Avser Sverigealt harmonisera sig lill EG:s fria energimarknad? 1988/89:638 av () fill miljö- ochenergiministern om planerade dammbyggen i Haverö; Regeringen har i tidigare beslulloval atl Haverö strömmar i västra (Ange kommun) inte skall byggas ut. Hela områdel är interimistiskt naturreservat I strömmarna finns dock äldre trädammar som är i behov av restaurering. Regleringsfördagd vill ersätta dessa med omfattande beiongkonstruklioner som medger slörre dämning, och dess ulom vill man bygga en väg som klarar lunga fordon rakl igenom området. jjg Därigenom skulle en betydande delav de naturvärden som skulle bevaras genomskapandet av etl reservat och slopp för nyll kraflverk ändå fördärvas! Därförhar kommunfullmäklige i Ange kommun sagt nej till en väg genom området ochdärtill förordat en pietetsfull upprustning av befintliga dammar. Sammahållning har såväl länsslyrelsen som miljö- och naturvårdsrörelsen hillillshafl. Regeringens och miljöministerns uppfallning har vid uppvaklningaruppgivils vara densamma. Detta lill trots pägår nu förhandlingar om enkompromiss innebärande att såväl väg som betongdammar med höjt krön skalltillåtas i Haverö strömmar! Och all detta förespråkas av regeringensförhandlingsman vatlenrältsdomare . Med anledning av della vill jag slälla följande fräga lillmiljö- och energiministern: Är regeringen beredd att accepteraell vägbygge och därtill byggnation av nya hetongdammar med höjda dammkrön iHaverö strömmar? 1988/89:639 av () tillkommunikationsministern om den planerade sammanslagningen av postregionernaNorrköping och ; Postens ledning har föreslagit attpostregionerna och skall slås samman lill en posiregion.Samtidigt föreslås atl del nya regionkonlord lokaliseras lill avregionalpoliliska skäl. Jag villfräga ansvarigt statsråd; Vilka regionalpolitiska skäl harvaril avgörande vid bedömningen av placering av del nya regionkontoret iEskilstuna i ställd för i ? 1988/89:640av () till juslifieminislern om åtgärder mot bruket av vissafarliga föremål: I Svensk författningssamling1988:254, lag om förbud mot all i vissa fall inneha knivar och andra farligaföremål, meddelas regler för ell anlal sådana farliga föremål. 1 § upptarknivar samt andra stick-och skärvapen. 12 § görs en uppräkning av vapen avannan sort, lyp knogjärn, batonger, kastsljärnor och andra sådana föremål. Den förslå paragrafen kompleUeras i vapenkungörelsen medelt förbud för personer att förvärva eller inneha springstildl ochspringkniv. Sådana knivar får ej heller tillverkas eller föras in i . För de vapen som är upptagna i 2 § i lagen om förbud molall i vissa fall inneha knivar och andra farliga föremal finns emellertid inlenågot motsvarande innehavs- eller införselförbud. Tullen har märkt en ökad införsel avsådana farliga föremål från företrädesvis och är oroad. Mol dennabakgrund vill jag fråga juslilieminislern: Vilka åtgärder avserjustitieministern all vidta för alt hindra bruket av kastsljärnor, spikklubboroch andra farliga föremål? Prot.1988/89:110 1988/89:641 av () lill statsrådet om nordiska medborgares rättighetervid svensk anslutning lill EG: Meddelande om frågor Vi harinom en gemensam arbdsmarknad . har man byggt uppkonventioner, avtal och överenskommelser inom de flesla av samhällets områden.Delta har man gjort för alt värna om de nordiska medborgarnas rättigheler inomNorden. Jag vill fräga statsrådet : Finns del en risk att de nordiskamedborgarnas rälligheler försämras om ansluter sig lill EG? 23 § Kammaren ålskildes . Förteckningöver talare Prot. (Siffrorna avser sida i protokollet) 1988/89:110 Talmannen3, 4, 5 ,, i () 78, 79 ,() 84, 89. Bjelle,Brilla (fp) 39, 42, 44, 64, 69, 71 ,() 99, 106 ,() 73, 75 ,() 34 Braniing,Chariolte (fp) 18 Brunander,Lennarl (c) 80, 81 Bäcksiröm,(vpk) 57, 60, 66, 69 Calner.Lisbel (s) 112, 114 Ciszuk,() 72, 75, 78, 79 De ,() 98, 105, 109 Engslröm,() 27, 30, 31 ,Bo (s) 67, 70, 71 ,() 101, 112 ,Margil (m) 82, 88, 93 Godin,() 8, 11 Hagslröm,() 61 ,() 40, 65, 70, 71 Hegeland,() 45, 55, 56, 61 ,() 62 Holmkvisl,() 14, 17, 18 Högmark,() 8 ,() 9, 12 ,Margö (vpk) 86, 90, 92 ,Kersli (c) 20 ,() 47. 53, 56, 59 ,() 32 ,Bo (m) 4, 5 Lyngå,Gösla (mp) 40, 42, 44, 45, 51, 66, 70 ,() 48, 54, 55, 59, 60 Orring,() 23 ,(vpk) 10, 12 ,Chrisfina (s) 87, 91, 93, 94 ,() 26 Pohanka,() 76, 87, 91 Poromaa,() 41, 43, 45 ,() 84, 89, 92, 93 Skånberg,() 30, 31, 32 Slaaf-Igelslröm,Lisbelh (s) 52, 55, 57 Slrömberg,() 81, 82 Slålberg,() 16, 18 121 , () 101, 107, 109 1988/89:110 , Karl-Gösla (m) 38, 43, 44,63, 68, 71 ,, arbelsmarknadsminisler 6, 10, 12 , () 94, 104, 108, 110,113 , () 75