prot · GC09104 · 1988-12-31 00:00:00 — Utskottet erinrar om all fr.o.m. den 1januari 1988 gäller en skärpning av bestämmelserna om folkbokföringssekrdess.Den nya bestämmelsen innebär alt uppgifler om enskilds personliga förhållanden,l.ex. namn och hemadress, i vissa fall kan skyddas av bokföringssekretess ocksånär de förekommer i myndighdsregisler som endasl omfattar ett begränsat urvalav befolkningen. När vi sist diskulerade detta lagstiftningsärende,underströk utskottet viklen av atl man inom forllöpande ägnarfrågan största uppmärksamhet. Enligl utskottet kunde inle uteslutas ell behovav ell ytterligare utvidgat sekretesskydd. Utskottet förutsatte atl regeringeni sä fall skulle vidta nödvändiga åtgärder. Här vill jag helt inslämma i vad sade.Utskottet anser -inle utskottets majoritet - att man bör vidta åtgärder pädelta område. Hur kan del kallas handlingsförlamning, när utskollel säger skall vidla åtgärder? Jag fattar del inle. Del är i stället egendomligt skall behöva Vissa sekretessfrågor rörande skyddet för enskildspersonUga förhållanden m.m. Prot.1988/89:104 reservera sig när det finns en så klar skrivning från utskottet.Det verkar egendomligt atl man muckar gräl ien fråga där man är överens. Vissa sekretessfrågor rörande skyddeiför en skilds personliga förhållanden m.m. kan man hamed delta? Del är ingen handlingsförlamning - det är klaraskrivningar. Jag behöver inte upprepa det som cilerade. Likaså vill jag gärna undersiryka vad vi säger ianslutning lill ell frågesvar av finansminister . Han sade atthan var beredd atl medverka lill alten enskild, som har utsatts för våld ochförföljelse och som inte har fält tillräcklig hjälp genom alt uppgifl om namnoch adress sekrdessbelagls i olika myndighdsregisler eller genom andra formerav slöd, skapar sig en ny identild genom personnummer- och namnändring. Sä slårdel: "Utskottet instämmer i finansministerns uttalande." Varför dä misstänkliggöra oss? Vi har ju en klart ullaladuppfallning i de här frågorna! För alt undvika atl förlänga debatten vill jag med dellayrka bifall lill utskollels hemställan i samtliga delar. 130 (): Lät mig först yrka bifall lill reservalion 4,eftersom jag tror all jag glömde atl göra det i mill huvudanförande. Med anledning av vad sade om sekretessgällande lånlagar-register pä bibliolek vill jag nämna all det gläder mig atldel blir en lagrådsremiss. Den här frågan har tagits upp lill behandling avflera partier i utskollel. väckte moderater en molion om dennasak, och i är har flera andra partier ulöver vårl egel gjort del. Offentlighet är en huvudsak för konstilulionsulskollel,sade , när vi talade om integritet och yttrandefrihet. Ja, dethåller jag med om, men när det behövs sekretesskydd måsle vi vara beredda alltillgripa sådant. säger vidare atl vi slår in öppna dörrar,alt ulskoltsmajorilelen inle har varil handlingsförlamad osv. hänvisar ulskollsmajorilelentill vad finansministern dä sade och instämmer i hans uttalande. Jag tycker inlealt det är särskill handlingskraftigt att enbart inslämma i ell uttalande frånden . Ulskoltsmajorilelen borde ha kunnal handla belydligt kraftfullare. Debalten har känslomässiga övertoner, sade vidare OlleSvensson. Det tror inle jag. Vi försöker nog hålla deballen ganska neutral.Samiidigi vel vi all del handlar om myckel svårl utsatta människor. Vi är nog ganska många här i som ärinbjudna lill Alla kvinnors hus på intill för alt få nyinformation om dess verksamhel. Om nu arbetet i kammaren tillåter oss all gådil, kommer vi säkerligen all fä informalion som visar all det hade varit kloktalt göra reservalion 4 lill huvudförslag. 131 (): Beträffande reservalion 2 om forlsatl översyn av sekretessen pä skolansområde säger att en sådan skulle förhindra elt 132 aklivl arbele. Min fråga tillkonsiiiutionsulskollets ordförande blir då om han hadeför avsikt att förhindra ell aktivt arbete, när han klubbade ettmajorildsutlalande om alt vi skulle begära den här ulredningen hos regeringen.Kan del vara sä? Jag tror inle del. Vi förhindrar alltså ingel arbele när vikräver att den utredning som utskottet har begärt på hälso- ochsjukvårdsområdet också skall behandla den ytterst vikliga frågan om sekretesspå skolans område. säger vidare alt det förekommerkänslomässiga övertoner i diskussionen om elt vidgat sekretesskydd för kvinnorsom är trakasserade eller förföljda. Vi har att gä tillbaka lill beslutet om enutvidgning av detta sekretesskydd. I den diskussion som föregick delta beslutframlades förslag om att sekrdessbelägga uppgifler i samlliga personregister.Det förslaget avvisades, och man gick inte sä långt. Det sägs att det skall skeen utvidgning av sekretessen i vissa register, och man inriktar sig då påregisler som omfattar ett förhållandevis slorl urval av befolkningen. Med slöddärav har man i sekrdessförordningen bl.a. sekrelessbelagl rikspolisstyrelsenscenlrala passregisler, trafiksäkerhelsverkds bil- och körkortsregisler samlfelpar-keringsregister och några andra regisler. Del är där skillnaden mellanoss finns. Vi säger att elt totalt sekretesskydd måste komma till stånd, om vivill uppnå det skydd för trakasserade kvinnor som avses. Vad beträffar frågan om personnummer lorde ett instämmandei vad som sagts i en interpellationsdebatl här i kammaren ha ett begränsat konslitulio-nelllvärde. Vissa sekretessfrågor rörande skyddet för enskildspersonligaförhållanden m.m. 132 (): Läl mig först säga till att jaginle lalade om den översyn som skall ske på hälso- och sjukvårdsområdet, ulanjag lalade om hans krav pä en parallell översyn på skolväsendets område. Jagansåg all del kravel gick för långt. Del går nog alt ordna den saken på annat sättutan all företa en så bred översyn. Två saker vill jag vidare säga till både ochElisabeth . Det finns möjligheler alt skapa sig en ny identitet genomannal personnummer och namnändring. Det är så jag har tolkat finansministernsyttrande. Om utskottsmajoriieten anklagas för handlingsförlamning,då bör väl denna majoritet ha rätt alt tala om vad den har sagt, och den harsagl så här: "Den nya lagstiftningen har visserligen endasl varil i krafti drygl elt är men den fortsatta ulvecklingen synes klarl visa all del finnsett behov av ökad sekretess pä förevarande område. Utskottet förulsälter altfrågan tas upp lill förnyade överväganden och att regeringen i lämpligtsammanhang återkommer lill med en redovisning av dessa överväganden." Del hade varit bra om elt enhälligl utskott hade ställbakom delta uttalande. Det behövdes ingen reservalion. På säll och visförsvagar den ställningslagande i frågan. Det är alltså klara verbafrån utskoltsmajoriteten . Tala gärna om del vid den nämndainformationskonferensen för förföljda kvinnor. I fråga om deras silualion harvi inga skiljaktiga uppfattningar. Vissa sekretessfrågor rörande skyddel för enskildspersonliga förhållanden m.m. 133 (): I reservalion 2 säger vi atl denna översynbör ske i den utredning som själv har tillstyrkt tillsättandetav. En sådan översyn kan alllsä inle ulgöra ett hinder för ett aktivt arbele.Skolhälsovår-dens verksamhet är ju sä nära förknippad med psykologers ochkuratorers arbele. Jag kan således inte finna någon rimlig grund för påståendetatl den nämnda översynen skulle bidra till passivitet i lagstiflningsarbetet. Förra gängen vi behandlade frågan om sekretess inamnärenden ville vi all man skulle gå längre än man gjorde. När vi på nyll larupp frågan blir irriterad, men del kan inle hjälpas. Vifullföljer ändå diskussionen, dä vi anser att del är möjligt atl gå längre ochall del bör ske sä snabbi som möjligt. 134 (): Utskottets ordförande säger all möjligheterfinns atl skapa sig en ny identitet. Del är rikligt, men dessa möjligheler ärinte lillräckliga. Vi har konstaterat alt en grupp människor som skulle vara ibehov av en identitelsändring, personnummerändring och vad som kan följa därav,kommer i kläm. läser sedan ur konstitutionsulskolielsbelänkande 25 och slutar med all säga alt utskottet föruisäller atl frågan lasupp lill förnyade överväganden och att regeringen i lämpligt sammanhangåterkommer fill med en redovisning av dessa överväganden. Det lyckerjag närmast liknar handlingsförlamning. Man hänvisar bara lill atl regeringenskall la upp frågan i lämpligt sammanhang. Är inte del mesl lämpligasammanhanget att göra det när vi behandlar frågan här? Är det inle också ettlämpligt sammanhang atl göra det när människor slår larm om att de inte kan fådet sekretesskydd som de upplever all de måsle fä? Varför är del olämpligl altta upp frågan lill behandling här ? 135 (); lycker jag all vi strider om påvens skägg.Vi vill alltså alt regeringen skall ta ad notam vad vi säger i utskolld och vidlämpligl tillfälle och i lämpligt sammanhang aktualisera frågan. Vad gör ni ireservationen? Ni vill skriva till regeringen och be den att göra något. Del ärväl del som hela diskussionen handlar om. Varför skall vi strida om del, när viegenlligen är överens? 136 (): Jag tror i alla fallinte all man kan kalla detta en strid om påvens skägg. Vi har lagl fram den härreservationen tvä år i rad, och skillnaden är alt och majoritetenlillhör regeringspartiet och därför har större möjlighel - hade jag hoppals -all genomdriva den här förändringen än vad vi har. Vi fortsätter med vårareservationer, och kanske vi med en annan regering får den förstärkning avsekretesskyddet som vi vill ha. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslul i ärendel skulle fallas vid nästa arbetsplenum. 1988/89:KU27Arvoden i vissa riksdagsorgan, m.m. (förs. 1988/89:22). Arvoden i vissa riksdagsorgan, m.m. Arvoden i vissa riksdagsorgan, m.m. 137 (vpk): Riksdagsledamöternas löner blir iblandföremål för ganska populistiska debatter. Den nuvarande ordningen, atlriksdagen inle själv avgör den frågan utan löneindex följer vissa slatligatjänstemäns löner, tycker vi i vpk är bra. Del skall väl också konstateras allriksdagslönerna i inle ligger särskilt högt internalionelll. Menviktigare än lönerna är faktiskt alt riksdagsledamöterna ges godaarbetsmöjligheter och fär sådan service atl de verkligen kan leva upp tillrollen atl vara folkets främsta förelrädare. Där återstår en del atl göra. i det här sammanhanget är naturligtvis inte förslagetom höjda arvoden för vissa uppdrag inom någon stor fråga, menprincipiellt anser vi inte alt vissa lyper av uppdrag särskill skall arvoderas.Riksdagsuppdraget får ses som en helhel, och del är svårt alt begripa varförl.ex. uppdraget som ledamot i förvaltningsstyrelse skall arvoderasmed en lusenlapp . Vpk yrkar avslag på förslagel om höjning av dessaarvoden och föreslär en översyn av systemet med särskilda arvoden för vissauppdrag. Med detta ber jag all fä yrka bifall till reservationen ibelänkandet. 138 (): Att vara folkvald är ell stort förtroende -elt förtroende som man fäll av dem som lagl sin röst pä en enskild person ellerpä ett parti. För della förtroende, som alla vi som sitter här i kammaren harfått, erhåller vi arvode - ett enligl milt förmenande ganska högt sådant. Av väljarna förväntas del att vi utför politiskt arbele,där vi bl.a. tar del av den verksamhel som bedrivs här i huset i form av olikauppdrag. Del stora, lunga jobbet görs ju i utskotten. Dessutom tillkommer enhel del andra uppdrag som måste skötas av oss som är förtroendevalda. Hör och häpna, till vår förvåning finner vi att vissauppdrag erhåller man extra arvode för enligl en särskild ordning. Exempel pädella är ledamotskap i förvallningsstyrelsen. Vad som dock inte inträffar äratt det görs något avdrag pä riksdagsarvodel lill motsvarande del. vänder sig de gröna emot. Del kan inlevara rätt all riksdagsledamot som sitter arvoderad fullt ut skall hayllerligare arvoden för uppdrag som man politiskt valts lill. Del är intekonstigt atl man skapar politikerförakt. Vi har därför reserveral oss och vill alt förslaget omhöjning av arvodel skall avslås och all del skall utredas hur det ser ut påriksdagsledamotsnivä i vad gäller arvoden för särskilda uppdrag. Kanskeriksdagsledamöter exlra-knäcker pä en massa dylika uppdrag. Del skäl som angetts för att det nu är dags att höjaarvodet är att regeringen höjt arvodet för sina extra uppdrag. lycker viinte alls är skäl för en Prot.1988/89:104 höjning. Det finns mänga grupper i samhället som har detlångt sämre än vi somsitter i , och det är kanske pä dessa grupper vi i slörre utsträckningbör snegla - och skapa förmåner åt - än pä regeringen och dess fördelar. Jagyrkar härmed bifall lill reservationen. 139 (): Som framgått av tidigare talare rör delbetänkande vi nu behandlar elt förslag från omhöjning av vissa arvoden inom verksamhetsområde. Utskottsmajoritelensläller sig bakom della förslag, och samiidigi yrkar vi avslag på denreservalion som har lagls om en översyn av arvodessystemd. Som vi sett det ärden här höjningen motiverad. Med dettaber jag atl fä yrka bifall till ulskoltets hemslällan. 140 (): Jag lycker inle all höjningen är motiveradulan en översyn. Del finns ingel motiv för atl höja del här arvodet ,eftersom vi inle har någol avdrag på det andra arvodet när vi sitter i desärskilda uppdragen. Syslemel bör ges chans atl ses över ordentligt innan manhöjer. Överläggningen var härmed avslulad. (Beslul i ärendet skulle fallas vid nästa arbelsplenum.) konstitutionsutskottetsbetänkande /89:KU28 Dalafiägor. 141 (): Hur mycken insyn i sitt privata liv och sinapersonliga förhållanden tål egenlligen det svenska folket? Och hur slorl äregenlligen medvetandet ute bland människor om hur insnärjda vi har blivit i ettgigantiskt spindelnät av dataregister som bokstavligen talat registrerar ochkonlrollerar oss alla? De här frågorna måsle ställas med anledning av KU:sbelänkande 28 om datafrågor. upplevde säkerl miljonersvenskar del som en stor lättnad när de för fick lillfälle attanvända den förenklade deklarationsblanketten. Och vissl är det väl en vinningför många inkomsttagare all slippa svettas med den krångliga allmännasjälvdeklarationen, som har blivit alltmer invecklad. Men skall manha klart för sig alt den förenklade deklaralionsblankdten avskärmar denenskilde från hela skatteprocessen. Allt eller nästan alll sker ju numera överhuvudet på privatpersonen-deklaranten. Datorerna har övertagit del mesta -inte en uppgifl behöver man lämna själv, allt finns i register ochbankuppgifler. Sett motden här bakgrunden är del också myckel oroande och bekläm- mande attgöra jämförelser med hur man ser på denna lolala dataregistrering i väromvärld. I en framlagd undersökning, gjord avdataspecialisten i , framstår skillnaderna mellan ochandra jämförbara länder som skrämmande. För 15 är sedan var ellföregängsland när del gällde att upprätlhålla en rimlig balans mellan personligintegritet och dataregislrering. Vi fick då en datalag och en dalainspektionsom skulle garantera den personliga integriteten. Efterhand som åren har gäll har bilden emellertid totaltförändrats. annal land har så myckel informalion om enskilda individersamlade på dataregister som vi har i . annat land tillåter s.k.samköming mellan olika regisler i samma omfattning som i har blivit alltmervanlig och som klär av den enskilda människan in pä bara kroppen. annalland har heller ett regislersyslem som är sä lältillgängligl för vem som helslsom det svenska. Frän det slalliga befolkningsregistret - för all la dlkonkrel exempel - kan vem som helst, svensk eller utlänning, köpa informalionsom i andra länder betraktas som ytterst personlig och i behov avintegritdsskydd. Samkörningen har dessulom den effekten all det uppstårhell nya regisler, som yllerligare karllägger den enskildes förhållanden.Jämförelsevis har man i utlandet en hell annan syn på samköming. Det är myckelsällsynt all del förekommer. Den kan l.o.m. vara direkt förbjuden, som l.ex. Slutsatsen måste bli alt den svenskadatalagen inle längre fungerar. I slällel legitimerar den en ständig utbyggnadav offentliga regisler. är som sagl del land i västvärlden därmyndigheterna har flest uppgifter om medborgarna. Ständigt växer antalet cenlrala dataregister. De senasleåren har vi sett kronofogdemyndigheternas nya cenlrala register växa fram ochlagfästas. Fritidsbälsregislrd känner alla lill, inte bara de som har båtar.Under diskussion finns centrala slulenvårdsregisler för helariket, yrkesregisler och cenlrala fastighetsnämndenslägen-helsregisler för hela befolkningen. På bord finns som ni vetförslagel om en ny ulökad folk- och bostadsräkning. Även pä del kommunala planet ökar anlalel register mycketsnabbt. Enligl datainspektionens bedömningar uppgår det totala antaletpersonregister i regi till 8 000. Anlalel nya ansökningar förtillståndspliktiga regisler molsvarar en årlig tillväxttakt på ungeför 200integriletskänsliga register i hela landel. Om vi inle skall gå in i del framtidainformationssamhället utan ell rättsligt skydd för den enskildes privatlivmåste vi ersätta datalagen med en integriletslag. Del är den grunduppfattningsom vi moderater förelräder. Vi menar alt sådana uppgifler som den enskildelämnar ifrån sig under vissa förutsättningar, det mä vara inom ramen för eltavtal, ell förtroende eller en myndighetsutövning, skall kunna ses som hans"egendom", och han bör kunna ha en slark ställning i frågan om hurdessa uppgifter skall kunna användas. Oavsetl omuppgifler lämnals lill prival eller offenllig verksamhel bör därför delursprungliga ändamålet vara styrande för hur uppgifterna får användas ochbehandlas, naturligtvis frånsett de undanlag som offentlighetsprincipenkräver. Datalagens nuvarande ändamälsslyrning bör vara central och belydligtfastare än ange hur insamlade uppgifter skall och får användas. Del här är således grunden för del moderalaresonemangel när del gäller dala och integrilelsfrägorna. Mol bakgrund av delanförda vill jag yrka bifall lill de moderala reservalionerna ikonslitulionsutskoliels betänkande nr 28. Jag yrkar dessulom naturligtvis ävenbifall lill de motioner där vi moderaler deltar tillsammans med andra partier. Jag vill också nämna litet extra om ett par avreservationerna. Jag vill börja med reservalion nr 8, som handlar om en instansför överklagande. kan datainspektionens beslut prövas av regeringen. Vimoderater menar atl regeringsrätten borde pröva dessa beslut. Vi lycker all detär olämpligl alt den enskildes integritet och dalalagens tillämpning skallgöras lill ett poliliskt ställningslagande i slällel för en rent rättsligprövning. Vidare vill jag nämna reservalion nr 9, som bl.a. handlarom myndigheternas försäljning av personuppgifter. Data- ochoffenllighelskommillén har föreslagil en lag som medför ell principiellt förbudför myndigheter atl ulan bemyndigande sälja uppgifler om enskildapersoner. I praktiken innebär emellertid inle del någonting stort, eflersom manockså föreslår atl de nio register som huvudsakligen sysslar medförsäljning skall få fortsätta med della. Vi moderaler tycker inle all manskall få handla med enskilda människors integritet på det här sättet. Vi tyckeratl man generellt sell borde ha ell förbud mol sådan försäljning, i stället förall legalisera den som sker. I reservalion nr 13 vill vi tillsammans med de andraborgerliga partierna och ha en översyn av datalagen. Till grundför vårl resonemang ligger våra tankar om en ny integriletslag. Till sisl vill jag nämna all vi i ell särskilt yttrandekonstaterar atl när det gäller flera förslag från data- ochoffentlighetskommittén vänlar vi på förslag från regeringens sida. Vi tyckeratl det är vikligl alt del här utredningsarbetet inte drar ul pä liden. Jag vill också betona alt eflersom vi väntar på dessaförslag, har vi inle reserverat oss i några frågor. Det gäller bl.a. frågor omrättelser, informalion, samköming, decentralisering och annat. Del skall intepä något sätt lolkas som atl vi inle tycker alt dessa frågor är väsentliga -tvärtom, de är utomordentligt vikliga. Vi förväntar oss alt delkommer lagförslag som för dessa frågor framåt. Om sä inle sker tvingas viålerkomma. 142 (); Begreppet personlig integritet kan ha olikainnebörd. Inom datapolitiken omfattar det dock främst individens rätt atl blilämnad i fred, dvs. skydd gentemot intrång från offentliga myndigheter,företag, massmedia eller enskilda personer. har det modernasamhällel behov av informalion om den enskilde för planering och service samlför alt förhindra asocialt beleende. Dåsamhällels krav kolliderar med den personliga integriteten uppstår 1 sädana situationer brukar den enskildes intressen oftastkomma lill korta. Enligt folkparliel måste del las slörre hänsyn till denenskildes krav pä en privat och skyddad sektor. När man en gång i liden började registrera via datorer vardel ekonomiskl motiverat all välja syslem med slora cenlrala regisler. I knappast dessa moliv kvar. Dessutom börjar äldre stora dataregistermedföra ökade underhållskostnader. Mol denna bakgrund menar vi all del är dagsalt mer planmässigt arbeta för en decentralisering av olika offentligadalaregister. tycker atl regeringen bör komma med förslag om enplan för uppdelning och decentralisering av statliga dataregister. All slallig och måste sträva efler såenkla och generella regelsystem som möjligl. Det är de kompliceraderegelsystemen som motiverar atl man måsle samla in slora mängderpersonuppgifter och ulföra de mesl inlegritdsstörande kontrollerna. Användningen av datorer inom den offentliga sektorn harblivit alltmer omfattande under senare är. Personnumret har l.ex. banat väg fören ökad personregistrering med hjälp av ADB. Inom mänga verksamheter är kravetpå säker identifiering av klienter, patienter och kunder av slörsla betydelse.Användningen av personnummer är onekligen ell mycket säkert sätt atlidentifiera en individ. Lagsliflningen släpar emellertid efler när del gällerdenna ulveckling. Användningen av personnummer är inle lagreglerad på annatsätt än alt det i en del författningar finns bestämmelser om att uppgift ompersonnummer skall lämnas eller all sådan uppgifl fär registreras för vissaangivna ändamål. Personnumret är endast undanlagsvis sekreiesskyddal. Del hargjort atl personnumret kommit all brukas i vill skilda sammanhang, vilket harskapat irritalion hos allmänheten. Det gäller risken för inträng i denpersonliga integriteten men även reaktioner pä onödigt användande avpersonnummer. förefaller del som om personnummer användsslentrianmässigt och l.o.m. i sammanhang där det saknar funklion. Personnummeranvändningen är så utbredd i samhällel all delär nödvändigl med en rejäl begränsning för all förstärka skyddet av denenskildes integritet. Därför lycker vi att personnummeranvändningen börregleras i en särskild personnummerlag. Datatekniken öppnar möjlighel för envar all l.ex. frånoffentliga terminaler eller från terminal i hemmet fä information om ochtillgäng lill offentliga dokument. Detta innebär all del i och meddatateknikens genombrott är möjligl alt pä dl effeklivare sätt tillämpa ochutnyllja offentlighetsprincipen. Folkparliel anser alt myndigheterna skall organiserasin datahantering och sina dalabaser så att dessa möjligheler kan förverkligas.Del är också önskvärt all myndigheter fullödigt informerar om hur akluellasystem fungerar, vilken informalion som är offenllig och vilken som ärsekrdessbe-lagd osv. Offentliga terminaler och hemterminaler kan användas bådeför all främja tillgängligheten lill offentligt myndighdsmaterial och för atlfrämja en aklivare yttrandefrihet. Möjligheterna för många människor atl dellai deball och offentligt meningsutbyte är alllför begränsade. Vi har allasvårigheter all informera oss, inle bara om våra skyldighder som samhälls- medborgareulan även om våra rättigheter. Det gäller all göra kanaler tillgängliga därmänniskor kan informera sig och där alll fler kan yttra sig och ge sin meningtill känna. I samband med den decentralisering som för närvarandepågår i många svenska kommuner är det vikligl att ta lill vara de tekniskamöjligheter som finns all ge medborgarinformation i människors näromräden,l.ex. Denna fillgång till offentligt myndighdsmaterial, vad somär aktuellt i styrelser och nämnder pä både lokal och central nivå l.ex., kanvara elt sätt atl fördjupa demokratin.