prot · GC0921 · 1988-12-31 00:00:00 — Även om den här pressuppgiften skulle vara korrekt för helaplockningsområdet, vilket jag mycket starkt betvivlar, är det inte någontingatt raljera över. Alla har nämligen vetat att har fattat ett beslut ochatt det i det här fallet är regeringen som dröjt med att verkställa beslutet,dvs. med att lägga fram en proposition. Vad möjligen kunde vara gladöver är att han lyckats förhindra detta verkställande under så pass . AnL38 (): Endera är pressen felunderrättad eller också har pressuppgifternaåtergetts felaktigt. Så sent som i går talade jag med en företrädare för ett avvåra norrländska skogsbolag, som klart konstaterade att kottplockning ochfröinsamling kan pågå ända till mars månad . Det har rått stor tvekanhos kottplockarna på grund av dröjsmål med det härbeskedet. Det är därför mycket bra att det nu har kommit, så att man kanfortsätta att plocka kottar när geografin och väderleken tillåter. Det är intenågot behagligt arbete att vara ute och samla kottar i kyla och dåligt väder idessa trakter. Därför skall vi uppmuntra insamlandet och inte raljera, tyckerjag, över kottplockning och fröinsamling. Överläggningenvar härmed avslutad. 17 § Svar på fråga1988/89:173 om inkomstskatten 1990 AnL 39 Finansminister : har frågat mig om jag avser att föreslå att den statligainkomstskatteskalan skall indexregleras 1990. Mitt svar på den frågan är nej. AnL 40 BOLUNDGREN (m): I och för sig var svaret kanske inte oväntat. införde den borgerliga riksdagsmajoriteten ettautomatiskt verkande inflationsskydd i den statliga skatteskalan. Det innebaratt den ständigt fortgående skärpningen av skatteuttaget till följd avinflationen bröts. Det är naturligtvis inte förvånande att detta var en nagel iögat på den socialdemokrafi som ser skatteskärpningar och skattetrycksökningsom något i sig önskvärt. Det är den politik man har fört såväl somefter 1982. Den underbara nattens skatteuppgörelse innebar därför, sannoliktenligt socialdemokratiskt krav, en begränsning av inflationsskyddet. Deturholkades ytterligare så fort socialdemokraterna kommit till makten ochavskaffades sedan helt. Detta leder till att de skattesatser som har existeratflyttas upp efter hand. Fler drabbas av högre marginalskatt, fler drabbas avavdragsbegränsning, man får en automatisk skärpning av inkomstskatten. Det hade naturligtvis varit förvånande om socialdemokraternahade infört inflafionsskydd. Trots det har finansministern i sinekonomisk-politiska proposition uttalat följande: "Inkomstskatten 1990 harantagits bli justerad genom en indexuppräkning av inkomstgränserna i denstatliga skatteskalan." Då är frågan: Skall det inte bU så? Denekonomisk-politiska propositionen har beräkningar som bygger på ett heltfelaktigt underlag. Men, finansministern, skall inte de beräkningarna justeras?Eller tänker regeringen möjligen vidta något annat när det gällerinkomstskatterna 1990? Det borde man kanske i så fall informera om och läggafram förslag om och inte vänta så länge som beträffande skatterna 1989. I detfallet orkade man inte komma fram med förslag förrän efter valet. Beräkningarna av de statliga skatteintäkterna1990 görs utifrån vissa tekniska antaganden och är inte baserade på en prognosom regeringens politik. Vi kommer att ge besked om hur vivill att den statliga inkomstskatten skall vara konstruerad. AnL 42 BO (): När det gäller skattepolitiken ochsocialdemokratiska regeringar är det en sak man kan förutse, nämligen attskatterna skärps år . Besked i fråga om den tekniskautformningen ges emellertid mycket sällan. kom inte beskedet tillriksdagen förrän efter valet, trots att man normalt borde ha fattatbeslut om skatterna . På grund av att skatteskalan inte ärautomatiskt inflationsskyddad lider hela politiken av en oförutsebarhet, vilketpåverkar avtalsrörelsen, exempelvis möjligheterna till fleråriga avtal. Vore detdärför inte vettigt att regeringen för en gångs skull försökte bedriva enlångsiktig skattepolitik, lade fram förslag och talade om hur man vill göra1990? Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Svar på fråga 1988/89:175 om skattekonsekvenserna avde nya arvsreglerna AnL 43 Finansminister : Marfin har ställt en fråga till migsom avser vissa inkomstskattekonsekvenser av den nya familjerätten. Frågan tarsikte på det förhållandet att vid den ene makens död kommer den efterlevandemaken att bli ensam dödsbodelägare om den avlidne inte hade egna barn och omdet inte finns universella testamentstagare. Gemensamma barn är inte längreautomafiskt dödsbodelägare. Ett enmansdödsbo avvecklas när bouppteckningenefter den döde registreras. Detta innebär bl.a. att skogskontomedel skallåterföras till beskattning vid den därpå följande taxeringen. En konsekvens avden nya familjerätten är alltså att det är möjligt att i vissa fallbehålla ett dödsbo för att därigenom kunna avveckla ett skogskonto under de treår ett dödsbo är ett eget skattesubjekt. Jag vill för det första slå fast att motsvarandeskatteeffekter uppkom redan tidigare om makarna var barnlösa. Enmansdödsbon äralltså ingen ny företeelse. För övrigt är det inte bara en efterlevande makesom kan hamna i den här situationen. Ett barn eller en universelltestamentstagare kan också bli ensam dödsbodelägare. Jag konstaterar också attden nu beskrivna beskattningseffekten inte enbart gäller skogskonton. Fleraandra avsättningar skall också återföras till beskattning under sammaförutsättningar, nämligen medel som satts av till investeringsreserv,upphovsmannakonto, uppfinnarkonto, särskild fartygsfond, särskildnyanskaffningsfond och åter-anskaffningsfond. Jag beklagar att regeringen ännu inte kunnat redovisa ettställningstagande till frågan om vilka åtgärder beträffande olikareserveringsmöjligheter som kan påkallas av den nya familjerätten. Av vad jagnyss sagt framgår dock att frågan kräver ingående överväganden. Frågan beredsför närvarande i och jag skall se till att underlag för ettställningstagande kommer att föreligga . AnL 44 (): Jag ber att få tacka finansministern för svaret på frågan. De nya arvsregler som gäller leder inormalfallet fill att efterlevande make ärver hela dödsboet. Betydligt flerpersoner än tidigare blir ensamma dödsbodelägare. Därmed sker avvecklingen avdödsboet . De nya arvsreglerna var en reform som syftade till attstärka den efterlevande makens ställning. De stora förändringarna iarvsreglerna medförde också behov av ändringar av arvsskattereglerna och andraskatteregler. De skulle anpassas till de nya arvsreglerna så att dessaverkligen skulle få de effekter som avsågs. Eftersom följdlagstiftningen beträffande skatter m.m. intevar klar motsatte vi oss från borgerligt håll ett ikraftträdande aväktenskapsbal-ken och de nya arvsreglerna fr.o.m. . Vi villei stället vänta till , så att alla konsekvenser skulle varautredda och erforderliga lagändringar genomförda. Om skattekonsekvenserna av de nya arvsreglerna Om beräkningen av bilförmån vid taxeringen De spörsmål som jag tagit upp i min fråga är exempel påatt erforderliga beslut om lagändringar inte har fattats. Att jag i frågan harnämnt skogskonto beror på att det ju inte ges utrymme för så mycket i en kortfråga. Därför skrev jag skogskonto m.m. Det är anmärkningsvärt att arvsreglerna snart har gällt iett år utan att problemet lösts. Om en avliden efterlämnar skogskonton m.m.blir änkan eller änklingen tvungen att under dödsåret upplösa skogskontot ochbetala den skatt som belöper på detta konto. Det är beklagligt och anmärkningsvärt att regeringen ännuinte lyckats framlägga förslag i frågan. Jag anser att det är väldigt viktigtatt vi omgående kan få förslag så att det kan undvikas att de som har blivitänkor och änklingar förutom av sorgen till följd av dödsfallet ocksådrabbas av negativa och inte avsedda skattekonsekvenser. Jag vill fråga: När avser finansministern att framläggaförslag? Från vilken tidpunkt kan de nya reglerna bli gällande? Överläggningen var härmed avslutad. 19 § Svar på fråga 1988/89:194 om beräkningen av bilförmånvid taxeringen AnL 45 Finansminister : har frågat mig om jag är bereddatt ge en sådan vägledning att lagstiftarens andemening blirklar för landets taxeringsnämnder, dvs. att "" inte är atthänföra till gruppen lätta lastbilar med skåpkarosseri. När lagreglerna för beskattning avbilförmån utformades togs inte ställning till hur enskilda bilmodeller skallbehandlas. har emellertid utfärdat anvisningar om värderingenav bilförmån och upprättat listor med exempel på skilda bilmärken och därvidangivit nybilspriser. Det ankommer inte på mig att avgöra hur skilda bilmärkenskall behandlas vid taxeringen. Detta är en fråga som skall avgöras avriksskatteverket och övriga skattemyndigheter. AnL 46SIGGE GODIN (fp): Jag ber att få tacka finansministern försvaret. De nya reglerna om beskattning av bilförmån är tillkomna därför att deskulle vara enklare och därmed också förhoppningsvis leda till mindre krångeloch mindre byråkrati. De skulle också leda till ökad rättvisa skattebetalarnaemellan. Den här frågan skulle egentligen inte behöva tas upp här iriksdagen, för den bilmodell jag har nämnt i min fråga finns inte med i delistor som talar om. Trots att finansministern inte tycker atthan borde avgöra sådana här frågor, borde det ändå vara rimligt att vi iriksdagen förklarade vad vi menade då vi fattade beslutet om de nya reglerna. Tycker finansministern att skattebyråkratin skall varatill för att driva ett solklart ärende långt upp i beslutsprocessen, bara föratt vi skall få ett prejudikat? Borde inte sunt förnuft få råda? Den bilmodell som frågan handlar om är byggd så att man endastkan ha en passagerare. Inte ens finansministerns lilla familj skulle få plats ibilmodellen, utan att hunden skulle få åka på flaket. Jag tror inte att varesig vi eller skulle tycka om något sådant. Det är vår uppgift som politiker att reda ut byråkratin.Därför tycker jag att ett klarläggande från finansministern skulle kunna lösadenna enkla fråga och skattemyndigheterna därmed få klart för sig vilkenandemeningen i lagen är. När man blir beskattad för bilförmån skall den som beskattasfaktiskt också ha möjligheter att använda bilen privat. Överläggningen var härmed avslutad. Om företagsbeskattningen och vinstdelningsskatten 20§ Svar på frågorna 1988/89:199 och 201 om företagsbeskattningen ochvinstdelningsskatten ställde enfråga om skatteuttaget för företagen . Jag svarade då att dennärmare utformningen av den framtida företagsbeskattningen är beroende av deförslag som kommer från utredningen om reformerad företagsbeskattning. Jag harinte anledning att lämna något annat svar på de nu ställda frågorna. AnL 48 BO (): Jag vill tacka för svaret på de här tvåfrågorna och jag tackar alltså även för svaret på den föregående, vilket jagglömde att göra tidigare -trots att svaret inte är så mycket att tacka för omman ser till innehållet. Det är riktigt att jag ställde en fråga för ungefär ett årsedan om skatteuttaget i företagen efter 1990. Finansministern svarade då vadgäller den närmare utformningen av den framtida företagsbeskattningen, men detär inte det som mina frågor gäller. Jag har full respekt för att finansministern inte kanlämna exakt besked om hur företagsskattereglerna skall se ut. Jag har tagit uppfrågan om det allmänna uttaget av företagsskatt. Det är litet märkligt attfinansministern inte vill uttala sig för riksdag, eftersom han i enintervju för sedan i tidningen tog upp de här frågorna- litet ytligt visserligen. Det borde därför vara litet mer substans i ett svarfill . I säger finansministern fakfiskt att han menaratt vinstdelningsskatten även i fortsättningen skall tas ut, trots attlöntagarfonderna inte längre skall tillföras medel. I realiteten skall dennuvarande bolagsbeskattningen alltså skärpas med detta belopp. Finansministern talar dessutom klartext och säger att företagsskatteuttagetdärutöver skall skärpas till följd av den företagsskatteförändring som kan ägarum möjligen . Detta är intressant av flera olika skäl, inteminst därför att företagsskatteuttaget i sig påverkar kapitalbildning och investeringsvilja.Dessa faktorer påverkas negafivt vid en höjning av uttaget. Det är ganskasjälvklart. man en skatt, så blir effekten att investeringsviljan ochkapitalbildningen minskar. Därmed får vi en lägre produktivitets- Prot.1988/89:21 utveckling, vilket ju behövs i nuvarande situation församhällsekonomin, och 10november1988 vi får färre arbetsfillfällen. Om företagsbeskattningen och vinstdelningsskatten Jag vill därför fråga finansministern: det inte rimligtatt riksdag skall få besked? 1 annat fall måste jag naturligtvis tolkafinansministern på det sättet att han står fast vid en skärpning avföretagsskatteuttaget med de effekter som jag har redovisat. AnL 49 Finansminister : är ledamot av utredningen omreformerad företagsbeskattning. ställer han frågan till mig: Avser regeringen föreslåatt den nuvarande vinstdelningsskatten bakas in i bolagsskatten fr,o.m. 1991?Detta är mycket exakt en fråga som behandlas och diskuteras i utredningenom reformerad företagsbeskattning, dvs. är mycket bättre informeradän någon annan i denna kammare om diskussionerna i utredningen. Den andra frågan är: Avser regeringen föreslå attföretagsbeskattningen skärps utöver nuvarande uttag av bolagsskatt ochvinstdelningskatt? Också detta är en av de centrala frågorna i den utredningdär är ledamot. Han kan direktiven och vet vad vi har sagt i direktiven,men han ställer ändå frågan här i , nu för . Jag undrar: Vad sysslar med i denna utredning?Sover vid sammanträdena, eller är han ute och dricker kaffe - vadgör han? Det har diskuterats omanvändningen av frågestunder. Jag tycker inte att Bo Lundgrenbidrar till att öka värdet av frågestunderna genom att envisas med att ställafrågor om den utredning där han själv är ledamot. AnL 50 BOLUNDGREN (m): I den verkande utredningen omreformerad företagsbeskattning deltar jag som aktiv ledamot i frågan om hur dennärmare utformningen av företagsbeskattningen skall se ut. Man kan inte av direktiven utläsa någon direktviljeinriktning från regeringen, som skriver direktiven, när det gällerskatteuttag, vinstdelningsskatt och annat. Där är det ju fråga om denpolitiska viljan hos regeringen, och del finns aU anledning för mig och övrigasom är intresserade av hur företagsskatteuttaget med hänsyn tillproduktivitetsutvecklingen, kapitalbildning, investeringsvilja osv. Detta är någonting som inte direkt behandlas avföretagsskatteutredningen. Indirekt kan det komma att bli så, när vi såsmåningom ser vad majoriteten i denna utredning kan komma fram till, men någonledning behöver majoriteten i så fall rimligen få av finansministern och avregeringen, som inte har sagt något sådant i direktiven. Frågan kvarstår alltså, med lika starkt krav från min sidaom ett svar i : Vad avser regeringen faktiskt göra? AnL 51 Finansminister : Även om det låter otroligt, förekommer detfaktiskt att regeringen förutsätter att ledamöterna av den tillsattautredningen kan tänka själva,göra egna analyser och dra egna slutsatser utan att i varje detalj få dettaskrivet sig på näsan. AnL 52 BO (): Av vilken anledning uttalar sig dåfinansministern i just om de saker han hävdar att utredningenskall syssla med? Varför säger han att vinstdelningsskatten antagligen bakas ini bolagsbeskattningen, varför säger han att företagsskatteuttaget skall öka? Ärdetta någonfing som han menar att utredningens majoritet av socialdemokraterskall komma fram till? Det är ju det som är frågan. Finansministern har själv gett anledning till dennadiskussion genom sina uttalanden. Då är det väl rimligt att vi som ansvarigariksdagsledamöter -har ju ansvaret för beskattningen i -också försöker få besked av finansministern vad han avser i sammanhanget. Jag vet vad jag vill göra i utredningen. Jag villnaturligtvis inte ha kvar vinstdelningsskatten - den skall slopas så snartmöjligt är- och jag vill absolut inte skärpa företagsskatteuttaget, därför attdet skulle leda till de negativa effekter för samhällsekonomin som jag redanhar pekat på. Men vadvill finansministern? Om företagsbeskattningen och vinstdelningsskatten I den intervju som åberopar sägerjag: "Enligt den information som lämnats mig om utredningens arbete tyderresultaten på ---- ".Jag gör alltså inget uttalande där jag säger att detta är regeringens vilja ochavsikt, utan jag hänför mig till den information som jag har fått om detpågående arbetet i utredningen. Den i och för sig intressanta debatt som villföra här i tycker jag att han skall föra i utredningen, för det ärdär man kommer att lägga fram de första förslagen, som sedan så småningomkommer på regeringens och bord. AnL 54 BO (): Utan att gå alltför långt in på diskussionernai utredningen kan jag säga att det är att märka att utredningen inte har fattatnågra beslut i vare sig den ena eller andra riktningen. Det är möjUgt attfinansministern från ordföranden, som är hans egen statssekreterare, får eninformation som utredningens ledamöter inte direkt har tillgång till, men någrabeslut i dessa ärenden har alltså inte fattats. Självfallet är det så att finansministerns tankar,funderingar och uttalanden kan styra utredningsarbetet. Det är i så fallbeklagligt, för effekten på samhällsekonomin blir negativ. Överläggningen var härmed avslutad. Om beskattningen av pensioner 21 § Svar på fråga 1988/89:200 om beskattningen avpensioner AnL 55 Finansminister : har frågat mig om jag är bereddatt vidta åtgärder för att undvika att skatten, till följd av kontantprincipen,kan bli högre om pension betalas ut retroaktivt än om utbetalningen skett underdet år som pensionen egentligen avsåg. Det är främst för folkpensionärer som skattekonsekvensernaav retroaktiva pensionsutbetalningar kan bli av det slag som pekarpå i sin fråga. Enligt min mening är det mycket svårt att utan genomgripande förändringarav beskattningen helt komma till rätta med dessa effekter. Folkpensionärernaåtnjuter redan långtgående skattelättnader, och de anvisningar somriksskatteverket (RSV Dt 1987:19) utfärdat för beräkning av extra avdrag tordeså långt som möjligt bidra till att begränsa effekterna av retroaktivaersättningar, I vissa fall kan naturligtvis reglerna om beräkning av statliginkomstskatt för ackumulerad inkomst också utnyttjas. Till det jag nu sagt kommer att frågan om pensionärernasbeskattning övervägs av utredningen (Fi 1987:07) om reformeradinkomstbeskattning. Mot den bakgrunden är jag inte beredd attverka för någon ytterligare lindring av skatteeffekterna vid retroaktivapensionsutbetalningar. .AnL 56 BOLUNDGREN (m): Låt mig tacka finansministern för svaret påmin - i vart fall - sista fråga om skatter. Det jag tar upp här är kanske ett mindre problem än deandra, men nog så vikfigt för de människor som är berörda. Det gäller personersom i grunden har en besvärlig situation: man överväger om de skall fäförtidspension. Utredandet kan ta sin tid innan beslut fattas om pension. Ombeslutet fattas då pensionen skall utgå - ofta med retroaktivverkan - sä kan administrativa rutiner och annat leda till att den faktiskautbetalningen sker först till nästkommande år. Därmed kommerbägge pensionsbeloppen, det som utgår och detretroaktiva för åren innan, att beskattas . Särskilt med hänsyn tillde principer som gäller för folkpensionernas beskattning kan man få väldigaskatteeffekter. Det har också förekommit - bl.a. i det fall jag har använt migav som exempel - att man då man inte haft beslut omförtidspension fått socialbidrag, som sedermera krävs tillbaka när man såsmåningom får den förtidspension som socialbidraget avsåg att ersätta iavvaktan på beslut och utbetalning. Jag tror att vi kan vara överens om att de här personernahar en besvärlig situation och att detta är en följd som egentligen ingen hadeavsett med den i och för sig förnuftiga kontantprincipen. Det rnan skulle kunnagöra är att förenkla situafionen genom att skapa ett begränsat utrymme förtaxeringsnämnderna att ta hänsyn till särskilda omständigheter och hänföradetta till beskattning . Reglerna om ackumulerad inkomst fungerar intetillfredsställande i detta avseende, som finansministern säkert känner till.Jag skulle vilja fråga om intefinansministern är beredd att i avvaktan på en mer genomgripande lösning ochdiskussion om folkpensionernas beskattning försöka göra någonting åt just dethär specifika problemet, som för de enskilda som drabbas är ganska stort - dettror jag finansministern förstår. Överläggningen var härmed avslutad. 22 § Svar på fråga 1988/89:202 om särskild kreditprövningför ungdomar AnL 57 Finansminister : har, mot bakgrund av att dens.k. skuldkommittén i en arbetspromemoria diskuterat förslag om speciellavillkor för ungdomar då det gäller krediter, frågat mig om jag avser att införasärbestämmelser för ungdomar då det gäller kreditprövning. har inte slutfört sitt uppdrag. När så harskett avser jag att la ställning till kommitténs samtliga förslag. AnL 58 (vpk): Jag tackar finansministern för svaret. Jaghar full förståelse för att finansministern inte kan ta ställning fillofullständiga förslag från en kommitté som ännu inte har slutfört sitt arbete.Det är inte heller det jag efterlyser. Jag frågar om den principiellainställningen till myndighetsåldern särbestämmelsernär det gäller krediter. Bakgrunden fill min fråga är att ungdomar som liksom jagär mycket sällan bUr bemötta och behandlade som fullvärdigaoch myndiga medborgare. Olika särlösningar som skall begränsa våra rättigheterdiskuteras inte bara i skuldkommittén utan också i många andra sammanhang.Detta leder naturligtvis fill oro. Att höja myndighetsåldern med när det gällerkreditprövning skulle få konstiga konsekvenser. Man kan ju i så fall fråga sigom människor i min ålder över huvud taget är kapabla att ta något ekonomisktansvar. De absurda följdfrågorna blir då: Får vi ha försörjningsansvar förbarn? Får jag som riksdagsledamot delta i det kommande beslutet omstatsbudgeten? Jag vill inte ifrågasätta behovetav kreditrestriktioner. Men jag tycker att åldern för en myndig person inte ärnågon relevant bedömningsgrund vid kreditprövning. Jag ser det som naturligtatt den individuella ekonomiska situationen och betalningsförmågan jämtegenerella restrikfioner som inte är åldersrelaterade utgör grunden förkreditgivning. Jag vill alltså fråga om finansministerns principiella syn på enhöjning av myndighetsåldern vid kreditprövning: Anser alltså finansministernatt en myndig persons ålder är en relevant grund för kreditrestriktioner? Nej, det tycker jag inte. Jag tycker nämligenockså att det skulle vara mycket konstigt, om vi införde kreditprövningsreglersom varierade alltefter åldern. Det måste sägas här att det som vi nudiskuterar är ett arbetspapper från en utredning. Utredningen kommer säkert attmed viss eftertanke betrakta effekten av debatten om sina förslag. Om frisläpp av in vesteringsfonder för investeringar iBlekinge och sydöstra AnL 60 (vpk): Jag är nöjd med det svaret. Överläggningen var härmed avslutad. 23 § Svar på fråga 1988/89:224 om frisläpp avinvesteringsfonder för investeringar i och sydöstra AnL 61 Finansminister : Regeringen beslutade omen förlängning av det begränsade frisläppet av investeringsfonderna. I detsammanhanget aviserades att regeringens generella dispensgivning förinvesteringar i och vissa kommuner i norra län kommer attupphöra. 1 kan dispens komma att ges för större, strategiskt vikfigaprojekt och i norra län för projekt som bidrar till ett differentieratoch stärkt näringsliv. Vid prövningen av investeringsfondsärenden kommergivetvis hänsyn att tas till den situation på arbetsmarknaden i somkan bli följden av nedläggningsbeslut. AnL 62 (): Jag tackar finansministern för svaret. Detinnebär emellerfid ingen förutsättning för en snabb dynamisk utveckling ilänet, som vi så väl behöver nu när har beslutat om nedläggning avtelefontillverkningen i och således mer än 700 personer drabbas avarbetslöshet. Det har inte varit obekant att telefontillverkningen variti farozonen .