prot · GC0989 · 1988-12-31 00:00:00 — Handelngjorde vid dessa möten en del utfästelser, som kommer att följas upp nästavecka vid etl uppföljningsmöte, där handeln får redovisa vidtagna åtgärder. Vad gäller frågan huruvida målen för den svenskajordbrukspolitiken har uppfyllts kan jag nämna att man redogjorde utförligt fördetta i regeringens proposition om vissa ekonomisk-politiska åtgärderm.m. (1988/89:47). Jag vill ändå försöka ge ett kort svar på denna fråga. Del livsmedelspolitiska beslutet kan sägasinnehålla fem mål: ell beredskapsmål, etl konsumentmäl, elt inkomstmäl, ettregionalpolitiskt mål och ett miljö- och resursmål. Beredskapsmålet är volymmässigt mer än väl uppnått motbakgrund av de kostsamma överskott som finns för flertalet varor. Såväl i 1983års livsmedelskommitté som i den pubHcerade ansåg man allåkerarealen från beredskapssynpunkt kan vara mindre än dagens 2,9 miljoner haåker. Konsumentmålet, om konsumenternas fillgång till livsmedelav god kvalitet fill rimliga priser, har jag tidigare i mitt svar redanbehandlat. Som framgått är detta mål inle tillfredsställande uppnått. Delär enligt jordbruksnämnden inte möjligt alt fastställa om inkomstmå- Prot.1988/89:89 let uppnåtts. Detta beror bl.a. på att jordbrukarnas inkomster till härrör från andra källor än jordbruket, vilket gör del svårt alt påverka \ inkomsten med hjälp avprisstödet. Del kan dock konstateras alt inkomsten ' ' är tillräckligt stor föratl stimulera fram en produktion som överstiger konsumtionen. Närdet gäller det regionalpolitiska mälel visar beräkningar gjorda avjordbruksnämnden atl del generella prisstödet till hamnar i södra ochmellersta . Detta prisstöd tillfredsställer således ej del regionalpolitiskamålet. Inteheller när det gäller miljömålet är prisstödet gynnsamt. Eftersom det nuvarandestödet betalas via priserna skapas incitament för jordbrukarna att ökaintensiteten i produktionen. Därmed blir insatser med handelsgödsel ochbekämpningsmedel lönsamma, vilket inverkar negativt på miljön. Vissa riktadeåtgärder har redan vidtagits. tas en miljöavgift ut påhandelsgödsel och bekämpningsmedel. antog också regeringensproposition om miljöförbättrande åtgärder i jordbruket. Sammanfattningsviskan man säga all graden av måluppfyllelse inle är tillfredsställande. Till stordel beror detta på alt vi i stort sett har endast ett medel, nämligenprisstödet, för att uppnå flera av målen. Föratl dämpa inflationen och för atl dämpa den fortsatta prisökningen pä livsmedelhar regeringen redan beslutat om atl se över elt anlal av de faktorer som jagnämnt. Somaviserades i regeringens proposifion om vissa ekonomisk-politiska åtgärder m.m.(1988/89:47) har regeringen tillkallat en parlamentarisk arbetsgrupp meduppgift dels att utvärdera ärs livsmedelspolifiska beslut, dels attutforma förslag lill en ny livsmedelspolilik. Denförsta utgångspunkten för arbetsgruppen är ett sänkt gränsskydd. Någon ensidigsvensk neddragning är dock inte aktuell, utan en förutsättning är att andraländer visar prov på samma ansträngningar. Enandra utgångspunkt är att de interna regleringarna minskas i omfattning och ivissa fall avskaffas. Dentredje utgångspunkten är alt utveckla nya och mer direkta medel för att uppnåframförallt de beredskapsmässiga, regionalpolitiska och miljömässiga mälen. Vidarehar regeringen tillsatt en utredning om förbättrad konkurrenspolitik.Livsmedelssektorn är i denna utredning en av tre sektorer som särskilt skalluppmärksammas. Ett syfte med båda dessa vikliga utredningar är atl utformaförslag till hur inflafionen kan dämpas. De kraftiga malprisök-ningarna harotvetydigt påverkat inflationsutvecklingen. Det är därför viktigt att vi nufrån olika politikområden försöker minska inflationen. I den ena avutredningarna är därför jordbrukspolitiken i fokus, i den andrakonkurrenspolitiken. Anf.56 (): Först vill jag tacka jordbruksministern för det mycket utförliga svaret. Det andas öppenhet och uppbrott - man skall bort från en politik och ett system som överlevt sig självt. Prot.1988/89:89 Bakgrunden till min interpellation ärden verklighet som mänga barnfamil- 4 april1989 jer befinner sig i, med ständigtökande matpriser kopplat till upplevelsen atl Bröd och arbete! utropade arbetarrörelsens pionjärer. Mennu handlar det inte om kampen för brödet på samma nakna sätt som på den tidenutan om god, välsmakande färsk mal till rimliga priser. Maten är så myckel mer än bränsle för vår kropp. Matenslår för upplevelser inte bara av smak, lukt och synintryck utan ocksä avglädje och gemenskap med andra. Bra mat och goda kostvanor ger bättre hälsa ochelt längre liv. Del handlar om livskvalitet. För den vanliga konsumenten - t.ex. för mamman som står iaffären med en kyckling i sin hand och undrar om kycklingen ocksä smakar fisk -ter sig jordbrukspolitiken antagligen som en snårskog: gränsskydd,avsältningsga-ranli, inkomslmål och spannmålsöverskott. Begreppen haglar överdem som börjar tränga in i . Men självfallet hänger alll della ihop. Jordbrukspolitikenmed dess allt överskuggande medel - prisstödet - styr utbudet av livsmedel ochpriset pä livsmedel. Det stigande intresset för jordbrukspolitiken ärglädjande. Det är särskill kvinnorna som engagerar sig, vilkel inte är säkonstigt. I de flesta hushåll är det ju fortfarande kvinnorna som står förmaten och som försöker få pengarna alt räcka lill. Det vi kvinnor vill ställa fram på bordet är mal som seraptillig ut, som smakar gott, som inte innehåller rester av bekämpningsmedeleller andra miljögifter, som inte har fått extra färg och konserveringsmedel iförädlingsledet och som inte har transporterats i onödan för attslutligen hamna i det egna kökel. Det finns ytterligare en aspekt på maten. Det gäller dädel begränsade utbudet i våra butiker. Många barn och ungdomar tror atl det bara finns tvåsorters äpplen - röda och gröna. Men jag kan i mitt minne framkalla smaken avell nästan genomskinligt Transparenläpple eller känslan av att sätta länderna iell knalligt eller ett mjukt Gravensteiner. Sådana upplevelser, smakereller minnen av smaker, måste vi låta våra barn och barnbarn få del av. ärinle bara atl bli mätt. Vi i det socialdemokratiska kvinnoförbundet ägnade en stordel av vår senaste kongress åt diskussioner om mat och miljö. Vi har storaförhoppningar med anledning av de initiativ som regeringen har tagil. Vibehöver en ny livsmedelspolitik. När det gäller jordbruksministerns svar pä min förstafråga om vem som tar hem vinsten av de allt högre matpriserna blir tolalinlrycketatl hela regleringssystemet med avsättningsgarantier, prisreglering osv. klartmotverkar jordbrukspolitikens fem övergripande mål - med undantag avberedskapsmälel, som vi klarar med råge. Den stela prisbildningen blir ännustelare genom ägarkoncentralionen inom livsmedelsindustrin och blockbildningeni grossist- och detaljleden. Statistik över prisökningarna visar attlivsmedelspriserna 68 genomsnittligt ökat iSverige, men av dessa har de prisreglerade livsmedlenspriser ökat med nära nog och de oreglerade . Även när det gäller frågan om livsmedelskvalitet blireffekten densamma. Kommunikationen mellan konsument och producent fungerar inletillfredsställande, på grund av regleringssystemets okänslighet. Avståndenbäde bildligt och rent geografiskt är för stora. Signalerna om vadkonsumenterna önskar, vad som är bra, vad som är dåligt, når inteproducenterna. Jordbruksministern är i sin sammanfattning helt på delklara med all måluppfyllelsen inte är tillfredsslällande pä grund avprisstödels konstruktion. Det viktiga blir naturligtvis att hitta nya ochbättre medel, men då är jordbruksministern inte lika klar. Jag kan förståoklarheten, eftersom det finns en utredning som arbetar med delta. Jag vill ändå be jordbruksministern utveckla sin syn pätänkbara medel för framtiden. För det första talade han i svaret om nya och merdirekta medel för alt i första hand uppnå beredskapsmålet, miljömålet och detregionalpolitiska målet. Hur kan det komma att se ut konkret? För del andra:Vilka för-och nackdelar är förknippade med att minska eller ta bort de internaregleringarna? 57INGEGERD (): En av frågorna i interpellationen löd: Hurkan kvaliteten pä livsmedlen förbättras som kostnaden blir rimlig? Detta är en mycket viktig fråga för många. För alt nåbättre kvalitet pä livsmedel krävde vi i det socialdemokratiskakvinnoförbundet, sä som sade tidigare, 1987 i eltmiljöpolitiskt program alt bl.a. jordbruket och livsmedelsindustrin skulleanvända produktionsmetoder och teknik som tar hänsyn lill matens kvalitet ochnäringsinnehåll. De svenska kvinnorna reagerar mot de dåligaråvarorna och de höjda priserna. "Kvinnorna", säger jag, men det ärnaturligtvis också män sorn reagerar. Men det är fortfarande kvinnorna som i deallra flesta hemmen ansvarar för familjens måltider när det gäller planering,inköp och tillagning. När jag läser svaret på interpellafionen upptäckte jagatt kvinnorna ocksä till viss del fick ta ansvaret för att matpriserna hadehöjts. Del stär i svaret all den ökade förvärvsfrekvensen bland kvinnor skullevara en av anledningarna lill att matpriserna hade höjts, och del är litetsvårsmäll. Jag skulle vilja fräga jordbruksministern vad han menar med dellasvar. Visst finns del många familjer som betalar för ökadservice genom att använda hel- och halvfabrikat. Del skall man naturligtviskunna göra om man vill välja det, men nog bör del också finnas bra ochhälsosamma basvaror till rimligt pris för alla dem som vill ha det. Det ärmänga som vill ha det, vare sig de arbetar borta eller hemma. Allt fler oroar sig över hur våra livsmedel behandlas. Manfrågar sig vad vi egentligen äter och vad vi betalar för. Stordrift och högekonomisk avkastning dominerar bäde inom jordbruket och inom själva livsmedelsproduktionen. Många vill också köpa alternativt odlade produkter för attpä så sätt höja sin livsmedelskvalilel. Vilket stöd kan de få som väljer attodla alternativt, och hur skall de alternativa produkterna kunna försäljas tillrimliga priser? Maten harblivit dyrare, inte genom kvinnorna ulan bl.a. genom länga 6 protokoU 1988/89:88-89 transporteroch dyra förpackningar, men man kan knappast påstå atl maten har blivit bättre.Vi luras av tillsatser av konserveringsmedel och smak- och färgämnen.Visserligen har vi i , som det slär i interpellationssvaret, gränsvärdenoch regler som är strängare än i många andra länder, men detta har inte hindratatl våra matvaror har förlorat i färskhel, i smak och i doft. Det är viktigt atl stärka livsmedelskvalilelen och altpåverka utvecklingen till bättre och hälsosammare livsmedel. Vad är dälivsmedelskvalilel? Vissa egenskaper kan mätas direkl, och statistik kan visas,men är del de rätla egenskaperna som mäts och granskas? Skall ytterligare sakermätas? Skulle egenskaper som smak, utseende, färskhet, osv. kunna fä ingå i detsom vi kallar för kvalitetsbegrepp när det gäller livsmedel? Jag skulle vilja ställa frågan: Hur definierarjordbruksministern begreppet livsmedelskvalitet? Vid del möte som jag förstår skall hållas i nästa veckamellan jordbruksministern och representanter för handeln hoppas jag attjordbruksministern vill framhålla våra krav på bättre livsmedelskvalilel, justmed de egenskaper som vi har nämnt, dvs. smak, färskhet, doft, osv., sä altkonsumentmälel gällande tillgång lill livsmedel av god kvalitet till rimligapriser sä snart som möjligt kan uppnäs. 58KRISTINA (): I vilken utsträckning har mälen förjordbrukspolitiken uppnätts, frågar interpellanten . Jagvill dä anknyta till det regionalpolitiska målet. Jordbruksminislern svarar att90 % av det generella prisstödet hamnar i södra och , enligtberäkningar gjorda av jordbruksnämnden. Del är alltså som gär tillskogslänen. Enligt livsmedelspolitiska beslut skallanimalieproduktionen inom stödområdet behållas pä volym, menproduktionen har i stället minskat. När det gäller åkerarealen har den minskat i hela landet, och minskningen har varitstörst inom stödområdet, , alt jämföra minskning för helalandet. Studerar man hur kombinationen jordbruk-skogsbruk harförändrats , finner man att minskningen har varit 16 %inom stödområdet. Det är särskilt uppseendeväckande, eftersom kombinationenjord-skog anses vara särskill passande i norra . Antalet brukningsenheter har ,minskal i och i skogsbygderna i och . Mjölkproduktionen har slutligenminskal istödområdet, och del är nästan lika myckel som i landet som helhet. Med hänsyntagen till 1985 ärs riksdagsbeslut borde minskningen vara betydligt lägre: Dessa siffror som belyser åkerareal, antaletbrukningsenheter och mjölkproduktionen visar med all tänkbar tydlighet all delfinns anledning att hysa oro med tanke pä jordbrukets framtid i skogslänen. För att kunna upprätthälla det regionalpolitiska mälelmäste vi utveckla nya och mer direkta medel, säger . Dä vill jagfråga jordbruksministern: fortsättningsvis atl utökas?Kommer jordbruksministern atl föreslå förändringar av slödomrädesgrän- serna?Vilka åtgärder planerar statsrådet att vidta när tväprissystemet för mjölkproduktionenavskaffas, för att säkra produktionsvolymen av mjölk i norra ? Hurställer sig jordbruksministern till etl förslag om produk-tionsbaseratstatarstöd för att underlätta generationsväxling och nyetablering inomlantbruket i norra ? De här frågorna är av vital betydelse för att ett aktivtjordbruk skall kunna utvecklas och leva vidare i skogslänen. Bönderna iskogslänen är enligt min mening beredda atl la sitt ansvar för atl utvecklajordbruksnäringen. Jag kan peka på hur man t.ex. i , i Omställning 90,lade dubbelt sä stor areal i träda som de planerade 8 000hektaren. I skogslänen har vi också genomfört ett jordbruk i ekologisk balans.Det är något som eftersträvas i hela landet. Vi som bor i skogslänen ser hur skogen kryper allt längrener i dalgångarna och förmörkar landskapsbilden. Det öppna och varieradelandskapet minskar till ytan. Vi som bor i skogslänen vill ha etl lönsamtjordbruk som producerar bra mat, som ger förutsättningar för människor att bopå landsbygden, vilket ger etl befolkningsunderlag för service av olika slag.Vi vill ha ett landskap där ögat och själen stimuleras av växlande bilder, avåker och äng, av bebyggelse, av sjö och skog. Först vill jag säga alt Krislina Svenssonssenaste frågor ligger litet utanför själva interpellationen, som inte log uppdem specifiki, även om frågan om måluppfyllelsen ställdes rent allmänt. Pä de specifika frågorna om Norrlandsjordbruksstödel ärmitt svar att milt departement just skriver på en proposition omjordbrukspris-stödet i . Det är en översikt som skall göras vart tredjeär. Vi har fält in jordbruksnämndens bedömningar och remissyttrandena överdem. får alltså svar pä sina frågor när vi lämnar värproposition, vilket blir i slulel av den här månaden. Regeringen arbetar justmed propositionen. Låt mig .säga att det naturligtvis är mycket viktigt urregionalpolitisk synpunkt att vi gör vad vi kan för att minska den negativautvecklingen i . skall man inte framställa nägol som enbartnegativt. Det vore direkt fel. Det finns förutsättningar i hela förproduktion som vi tyvärr saknar söderut, nämligen livsmedel som uppfyller justnägra av de krav som nämnde. Del är mat som innehållermindre av bekämpningsmedel, mindre av giftämnen över huvud taget än vad som ärfallet söderut, där man använder mer bekämpningsmedel och liknande. Del finnssolperioder som gör all produktionen i delar av kan vara minsl likaattraktiv som den söderut. Ser man de olika måtten för åkerareal,brukningsenheter och produktionsnivå sammantaget för slättbygder, mellanbygder,skogsbygder och är det ändå ingen avgörande skillnad. Del förekommeren minskning, men skiljer inle ut sig dramatiskt från de andra delarnaav landet. Delta får vi nalurligtvis återkomma till när regeringen lägger framsin proposition. Till vill jag säga att det inte står isvaret öch att det förvisso inte var min avsikt alt säga atl kvinnornas inträdepä arbetsmarkna- PrOt.1988/89:89 den, med den alll högre förvärvsfrekvensen, har ökatmatpriserna. Däremot står det alldeles korrekt i svaret- som svar pä frågan om hur del är med jordbruketsandel av de totala matpriserna - att jordbrukets andel av de totala matprisernahar sjunkii relativt sett . Ett skäl lill attförädlingsdelen av matkronan är tyngre än den var är just denökade förvärvsfrekvensen i samhället. Vi äter mer förädlad mal , som viköper i butik, än vi gjorde tidigare. Därför tar naturliglvis förädlingsledenen större del än de gjorde . Det är oslridigl. Det är alltså baraandelen av matkronan som jag talar om i det svar som jag har avgivit här iriksdagen. Jag tycker all de fakiorer som nämnersom de hon tycker är de vikliga när man skall definiera livsmedelskvalilel ärulmärkta. Del är ocksä ungefär de fakiorer som jag brukar framhålla när jagmöter handeln i olika sammanhang. Jag kan ocksä lägga till att det skall finnasvalfrihet. Det nämndes av någon av talarna att del inte är bra om barn får växaupp och tro atl det bara finns två sorlers äpplen. Jag tror att del varMaj-Inger som nämnde det. Det är inte heller bra om barn tror atl delbara finns tvä sorters potatis, en kokpotatis och en hakpotalis. Men lyvärr ärurvalet i mänga affärer sä begränsat att detta är vad man ser. Jag vill alllsätill den uppräkning av vikliga fakiorer som gjorde ocksålägga elt utbud som ger valfrihel, atl konsumenten har möjlighet att välja äveni affären. Just frågorna om all alternativt odlad mal skall finnasmed i valfriheten tillhör del som överläggningarna med handeln i högsta gradhar handlat om. Tyvärr har denna fräga inneburit nägot av ett moment 22. Mängabönder säger: Jag skulle vilja bli alternaiivodlare, men jag törs inle lila påall jag verkligen fär mina varor sälda, all de slora kedjorna bryr sig om mig.När jag lalar rned ICA, KF eller säger de all de är beredda alt med sinastora, effektiva distributionsapparater ta hand om den lille lokale producenten,fä fram hans eller hennes produkter lill de stora kedjorna och snabbköpen,under förutsättning atl det finns leveranstrygghet och förstås kvalitet. Visäljer allt vi kan, säger de. vi fär inle fillräckligt myckel. Del finns klarlulllalal av kedjorna atl de är beredda atl la emot mer varor. finnsdet många odlare som säger atl de inte törs gä över till alternativ odling,eftersom de inte vet om del verkligen finns nägon som kommer att ta hand omderas varor. Det är mycket tråkigt att dessa två led inte möts. Jag har settsom en av mina uppgifler i överläggningarna med handeln alt försöka bidra tillatt gifta samman de stora kedjorna och deras mycket effektiva distributionsapparater- som tyvärr inte har använts så mycket - med de smä producenterna. Vi hardiskuterat hur man bäst skall fä fram de små producenternas produkter lill destora marknaderna. Det har de stora kedjorna utfäst sig all klara. Det skallbli spännande alt , när jag möter handeln, se hur den redovisningenser ut som de har ästadkoininil del här året. sade atl del inte är lätt för denensamma mamman att tränga igenom , eller hur nu uttrycket löd. Del är tyvärr inte bara den ensamma mamman som har problem .utan även anser all 72 har snårigare bestämmelser än mängaandra länder. Jag beklagar all jag pä grund av något tekniskt fel i minindikator har överskridit tiden och ber all få återkomma i en senare replik. 60 (): Jag anknöt till elt av mälen förjordbrukspolitiken, del regionalpolifiska mälel. Vi är överens om all del inleuppfylls. Svaren kommer alllsä sä småningom, och del ser jag fram emol. Jag lycker också alt del är en intressant principielldiskussion som pägär just nu när det gäller jordbruksnäringen i skogslänen ochsom man bör lyfta fram i detta sammanhang. Det finns de som hävdar atl man skallbetrakta näringen som en faktor som skapar sysselsätttning och häller kvarmänniskor pä landsbygden. Sedan finns det de som hävdar jordbruksnäringen somproducent av livsmedel, av bra livsmedel. För min del vill jag att produktioneni sig skall ha företräde framför sysselsättningsaspekten, bl.a. av det skäletatt man i skogslänen har genomfört den omställning som vi talar omall jordbruket i stort stär inför, alltså från industrijordbruk och fränstorskalighet till ell jordbruk i ekologisk balans. Alt jag lar upp dessa tvåsidor av näringen beror pä all del ibland hävdas alt etl allmänt regionaltpolitiskt slöd skulle kunna ersätta Norrlandsslödel. Det tror jag vore mycketolyckligt. Del vore fel all vi i dä skulle avhända oss möjlighetenatt styra. En jordbruksproduktion som ger oss färska livsmedel av högkvalitet är en tillgång inte bara för de människor som bor i skogslänen ochkonsumerar dessa livsmedel ulan ocksä för många fler människor. Pä sikl trorjag atl efterfrågan på mat som är producerad på ett bra sätt, på det sätt somnu tillämpas i skogslänen, där vi har exempel pä alternativt odlad produktionosv., kommer all öka bäde inom landet och utom landet. 61 (): Jag vill bara säga alljag är myckel nöjd med atl höra atl man nu kommer all ta etl initiativ när detgäller samarbetet mellan de stora livsmedelskedjorna och producenterna. Del mäsleinnebära, om resultatet blir positivt, ett närmande mellan dessa led och att visom är konsumenter fär en bättre produkt. Vi kommer ocksä frän de långatransporter som fördyrar maten för oss. Vi fär dessutom etl ytterligareplus, nämligen det att kunden direkt vet vem som har producerat den vara somhan eller hon köper. Jag frågade vad jordbruksminislern hade för definition pälivsmedelskvalilel, och jag är nu sä gott som övertygad om att egenskaper somsmak, doft och färskhet kommer med i fortsättningen. Del är jag lacksam för. 62MAJ-INGER (): Del kändes bra alt jordbruksminislern nappadepå mitt exempel om äpplena. Jag kan komplettera exemplet med potatisen. Detfinns tre sorters potatis för barnen. Pommes frites är den tredje sorlen. Jagtycker all dessa exempel är rätt talande för det bristande utbud som jag varinne pä i mitt inlägg och som även jordbruksministern har med i sittinlerpellaiionssvar. Jagbeklagar all jordbruksminislern inle hann kommentera min fräga om de nyamedlen i jordbrukspolitiken. Jag skall försöka konkretisera min fräga genom attta upp det som har belysts i ESO-rapporlen Allernaiiv i jordbrukspolifiken. Därföreslås nämligen alt prisslödel sänks och alt en del av detta får betalas iform av elt direkt stöd till jordbrukarna. Dä undrar jag om jordbruksministerntror att ett neutralt brukarstöd kan leda till all de nya mälen förjordbrukspolitiken uppfylls, eller om det möjligen är på det sättet altproduktionen behöver styras för alt vi skall få bättre kvalitet på maten,miljövänliga brukningsmetoder och etl jordbruk i hela landet. Lål mig säga först fill Krislina altnär det gäller de problem som finns i Norrlandsjordbrukel - om vi nu häller osstill problemen och inte som jag gjorde i mitt tidigare inlägg ocksä pekar pä demyckel positiva förutsättningarna i vissa avseenden för en del avNorrlandsjordbruken när det gäller just matkvalileten - så vill jag inteföregripa den diskussion som skall föras i arbetsgruppen och inte heller denproposition som vi arbetar med, men jag är inte säker på all man kan renodlaproblematiken pä del sätt som menade, om jag förstod hennerätt, och säga all produktionen är det vikliga och att vi inle skall se lillregionalpolitiken. Jag tror atl de problem som innebär att unga människor intelar över sina föräldrars gärdar eller all jordbruken i hela byar läggs ner, såalt man lill slut kanske fär elt utägande så atl säga, ofta sammanhänger medsociala faktorer. Del är svårt atl vara mjölkbonde, om man är ensam i byn ochdel inle finns hjälp pä nägol sätt. Man har barn och kanske önskar semester,man vill vara ledig på somrarna som man är i andra barnfamiljer. Kanske makeneller makan har ett annat yrke nägon annanslans. Del finns ell socialt tryck påmånga bönder, som är häri bundna hela ärel. Det trycket finns på mängahäll, men del är kanske extra starkt om man är ensam producent i byn, omavbylarsyslemel inle fungerar osv. Dä tror jag all man mäsle se lösningar ocksäi relation lill sysselsättningen i bygden, möjligheten alt ha ett nätverk av människorsom kan hjälpa varandra.