prot · GC0941 · 1988-12-31 00:00:00 — Det är glädjande alt vi har kunnat få etl enhälligt utskottsbetänkande.Det är glädjande också att utskott ibland inte hinner med i en fredsutvecklingsom går snabbare än vad man hade kunnat ana. Sedan vi i utrikesutskottetjusterade betänkandet har utvecklingen tagit ytterligare några steg ochsovjetiska representanter och representanter för den afghanskamotståndsrörelsen har redan hunnit träffas i direkta förhandlingar iSaudiarabien. Del är en ytterst glädjande utveckUng. Jagkan inte underiåta att säga att man kanske hade velat se litet mer av densortens utveckling i andra liknande konflikter. Här lämnar alltså en supermakten hel del av sin prestige ål sidan, tar upp direkta förhandlingar med enmotståndsrörelse som politiskt inte gärna kunde stå supermakten mera fjärranoch som praktiskt taget inte har lovat några som helst eftergifter. Man reserlill etl land som också politiskt står ytterligt fjärran från denna supermakt,ett land som man inle ens har diplomafiska förbindelser med. Där inleder mandirekta samtal med representanter för denna motståndsrörelse, som man från sinaegna utgångspunkter ju knappast har så mycket till övers för. Detta gör man föratl man har insett aft den sortens konflikter varken kan eller bör lösas medvapen i hand. Detär ganska intressant att jämföra detta med den andra supermaktens sätt attuppträda i en annan lika het konflikt , den andra supermaktensprestigebundenhet som hindrar den från att ta upp samtal med det palestinska folkelsrepresentant. Här reser alltså sovjetiska representanter och talar medafghanska mudjahedin ulan några som helst garanfier för att dessa mudjahedintänker erkänna regimen i eller någonting sådant, medan den amerikanskaledningen på intet sätt har gett efter på sina gamla prestigekrav gentemot PLO.I det fallet får man hoppas atl hann lära någonting under del kortabesöket av i går. Det är en tanke som slår en när man serutvecklingen i . Enannan tanke som jag inte kan underlåta att återkomma fill och som jag kommeralt fortsätta atl återkomma fill - med envisheten, som det heter, hos enbestämd fågel i etl bestämt tillstånd - är atf notera varje gång vi i dennakammare med stor enighet, som i detta fall, eller med majoritetsbeslut slårfast ett litet folks rätt till självbestämmande. Det är med stor fillfredsställelsejag kan notera att utskottet skriver att man är enig bakom principen om alt detafghanska folkel skall ges rätt lill självbestämmande. Jag hörde flera av minaföreträdare i denna debatt upprepa denna princip. Vi står bakom den principen.Det är snudd på en helig princip för den gröna rörelsen alt alla folk skall fåavgöra sitt eget öde. Jag vill avsluta med atl säga att jag anser att denna princip gälleralla folk, inte bara del afghanska, del palestinska, del vietnamesiska, detkanakiska och många andra. Det gäller också det svenska folkel. Underdetta anförande överlog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. AnL 180 AXEL (): Låt mig först i likhet med mina företrädare i talarstolen konstateraatt utrikesutskottets betänkande 7 om är enhälligt. Frånvaron avreservationer beror kanske lill en del på den positiva utveckling som fört den snart tioåriga konflikten ett stycke mot en fredliglösning. Demotioner som behandlas i detta betänkande skrevs , dvs. fremånader innan överenskommelsen i kom fill stånd . Dettasamt händelseutveclingen därefter har besvarat många av motionärernasyrkanden. Den stora frågan om återuppbyggnaden av det krigshärjade landet är ihögsta grad aktuell. En hel del har hänt även här. Imaj 1988 tillskapade FN etl samordningskontor för humanitärt och ekonomisktbistånd fill . Verksamheten leds av en koordinator, som flera talareföre mig har redovisat. lade samordningskonlo-ret fram en rapportom kostnaderna för återuppbyggnaden av . Rapporten redovisade ellbehov på drygt 12 miljarder i svenskakronor. Enfond skapades för frivilliga bidrag till återuppbyggnaden. Den svenskaregeringen har bidragit med 80 milj. kr., dvs. två gånger 40 miljoner,till denna fond. Totalt har fram lill nu anslagit ganska precis 300milj. i stöd till folk. Merparten har utgjorts av humanitärtstöd via enskilda organisafioner som svenska , Rödakorset och Lufherhjälpen. Det är utskottets mening atl stödinsatsen viade enskilda organisationerna skall fortsätta och att del kommer att krävas ökadeinsatser. När det gäller den direkta övervakningen av atlfredsöverenskommelsen i delen om de sovjetiska truppernas tillbakadragandeefterlevs deltar i den observalörsgmpp, som FN tillsatte omedelbartefter aprilöverenskommelsen. Den leds för övrigt av en finsk general. I riksdag råder stor enighet när detgäller framtiden för folk. Jag vill instämma med Per ochandra som har hyllat principen om varje folks rätt att själv bestämma sinframtid. Det är utskollets enhälliga uppfattning. Vi är alla i denna kammare -liksom den - beredda att axla den del av ansvaret somrimligen kan läggas på oss för att tillsammans med den övriga FN-familjenstödja och arbeta för en fredlig och demokratisk utveckling i . Låt mig yrka bifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 16 § Föredrogs utrikesutskottets betänkande 1988/89:UU9 omNya Caledonien. Beträffandedetta betänkande konstaterade andre vice talmannen atl ingen talare var anmäld. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 1988/89:SfU8om vissa socialförsäkringsfrågor (prop. 1988/89:42). AnL 181 MARGÖ (vpk): Jag konstaterar att vi i alla fall påpapperet är överens om att arbeta för en allmän socialförsäkring som ersätternuvarande transfereringssystem. Målet är att alla människor garanteras engrundtrygghet oavsett skälen fill inkomstbortfall. Motiven för en allmän socialförsäkring är förenkling,minskade regler och administration, vilket ger minskade kostnader förbyråkratin. För alla som behöver vårt socialförsäkringssystem - och det gör deflesta av oss - blir vinsten ett begripligt och överblickbart syslem och att viundgår att värderas efter vad som har orsakat våra behov. Vi kan verkligen vara stolta över vårtsocialförsäkringssystem, men det medför värderingar. Del är skillnad mellan attfå sin försörjning genom socialbidrag och arbetslöshetsunderstöd och all få dent.ex. genom föräldraförsäkring och pension. En allmän socialförsäkringundanröjer den skillnaden. Ävenom målen för en allmän socialförsäkring är fastlagda av , går vårtsystem i motsatt riktning. Nuvarande system är uppdelat i en oöverskådlig mängddetaljregler, och vi fortsätter att lappa på bristerna. Delär snart fio år sedan socialpolitiska samordningsutredningen var klar med sittbetänkande. Den proposition som detta föranledde avslogs av 1983.Däremot fastställdes målen för en allmän socialförsäkring. Vianser att det nu är hög tid att påbörja arbetet med samordning och förenkling.Eftersom mycket har hänt inom socialförsäkringsområdet sedan socialpolitiskasamordningsutredningen lade fram sitt förslag, anser vi att en ny utredning börtillsättas. I väntan på konkreta resultat föreslår vi att den gamla frågan omett SOFT åter bör aktualiseras av regeringen. Med delta yrkar jag bifall till reservationen vid utskottetsbelänkande. AnL182 (): Det här betänkandet handlar inte bara om en vpk-motion väckt av IngaLantz. Det är faktiskt ett betänkande som i första hand bygger på enproposition med förslag till förändringar. Det gäller en utökning avretroaktivileten i handikappersättningen från till . Dethandlar om en förenkling av uträkningen av retroaktiv ersättning tillarbetsskadade vid utfyllnad av sjukpenningen på grundval av arbelsskadeförsäkringen.Det gäller en förlängning av försöksverksamheten med en fjärdedels och trefjärdedels sjukjienning och ersättning för ökade kostnader för resor till ochfrån arbetet för underlättande av rehabilitering. Ingenmotion har väckts med anledning av propositionen. Jag yrkar därför bara bifalltill propositionen. Fråganom ett SOFT är en följetong . Det har väckts motioner i frågan frånolika partier, och del har vid varje sådan tillfälle sagts atl de ekonomiskaförutsättningarna för ett SOFT inte har funnits. Socialbidragsnormerna har nugenomgått en sådan förändring alt de börjar likna ett SOFT. Regeringenssenaste uppdrag i frågan har lämnats till ocharbetsmarknadsstyrelsen och avser att de skall försöka utarbeta riktlinjer förett bättre samarbete mellan och arbetsförmedlingen. De som nufår socialbidrag är till sådana som har problem med att få arbete. Det hardärför lämnats ett specialuppdrag avseende denna kategori, vilket skallredovisas den 1 januari 1990.1 del läget kanske del inle är precis aktuellt allåterkomma med kravet på ett SOFT, och därför yrkar jag avslag på det kravet. Frågorna om en samordnad socialpolitik och om enallmän socialförsäkring har vidare behandlats i utredningar. Precis som MargöIngvardsson säger har de inte kommit så nära målet, och jag tror inte att en nyutredning för samma ändamål skulle påskynda ett närmande till målet. Därföryrkar jag avslag också på det yrkandet. AnL 183 MARGÖ (vpk) replik: Herr talman! Jag måste fråga vad hon ochsocialdemokraterna i övrigt anser atl skall göra i del här lägel föralt vi skall kommanärmare målet en allmän socialförsäkring. Vi tycker atf frågan bör utredasigen, eftersom det har hänt oerhört mycket under de tio är som gått sedan visenast utredde frågan. Vid en blick på hur del ser ul pä socialförsäkringsområdetmåste vi konstatera att vi är mycket långt ifrån samordningstanken, ochvi är på väg ännu längre bort. Vi kan la sjukförsäkringen som ett exempel. finns det fyra olika system, två inom försäkringen och två utanförförsäkringen. Vi fortsätter atl lappa på föräldraförsäkringen och på andrasocialförsäkringar. Jag menar inte att det är onödigt. Det är nödvändigt,eftersom dessa försäkringar har brister, men kommer vi längre bortfrån tankarna på en samordning. Jag vill veta om socialdemokraterna nu har släppt tankenpå en samordning eller om de har någon annan mening om vad vi skall göra föralt uppnå de mål som vi ändå på papperet är överens om. AnL 184 () replik: Som exempel kan vi ta den förenkladeföräldraförsäkringen, som genomfördes härom året. Vi försöker atl göraförenklingar när vi utarbetar nya försäkringar och vidtar förändringar. Jag vetalt detta inle alltid lyckas, och man lyckas aldrig när man skall bygga vidarepå sådant som redan är påbörjat. Men vi försöker i alla fall, och även vpk kanbidra med förslag i det arbetet. AnL 185 MARGÖ (vpk) replik: Jag skall fatta migkort, eftersom timmen är sen. tog som exempel upp förenklingenav föräldraförsäkringen. Jag måste säga atf det inte var något särskilt lyckatexempel. Ingen kan väl påstå alt de förenklingar som vi har genomfört iföräldraförsäkringen har gjort denna enklare och mera överblickbar. Varje gångvi förenklar den förser vi den med en ny uppsättning regler, och det ärmeningen atf vi skall göra precis tvärtom. AnL 186RAGNHILD POHANKA (mp): Retroaktivitetenbeträffande handikappersättning och arbetsskadeersätlning är någonting som vii ser mycket positivt på. Det finns inte heller någon reservationi dessa frågor. Alt man skall kunna vara sjukskriven på en fjärdedels, halveller tre fjärdedels tid är ytterligare en positiv faktor. Det är positivt för demsom får denna förmån, och del är säkerligen i längden ekonomiskt positivt ävenför landet. Vi har från avgivit etl särskilt yttrande ianslutning till reservationen avseende mom. 2, för att betona alt denna frågaför miljöpartiels del är mycket intressant. Många människor hamnar mellan deolika bidragsförmånerna. Marginalskalleeffekterna kan såväl för låginkomsttagaresom för något högre inkomsttagare ibland uppgå fill , när vissa bidragbortfaller. Dessutom finns det fortfarande människor som har svårt att begärabidrag, medan andra har svårt att få bidrag. Socialnämnderna hinner sällan meduppsökande verksamhet. Miljöpartietanser motionen klart berättigad och intressant. Den tangerar värt arbete medatl nå fram till en form av medborgarlön. I motionen föreslås en allmänsocialförsäkring, medan verkar för en medborgariön. Vi har dockett stycke kvar innan vi kan lägga fram ett färdigt förslag. Jag vill ändåbetona vårt intresse i det här fallet. Bidragvid adoption av utländska barn AnL187 (): Jag vill bara för protokollets skull meddela att detinte är fråga om någon försöksverksamhet med halv sjukpenning, bara med enfjärdedels och tre fjärdedels sjukpenning. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut i ärendet skullefattas vid nästa arbetsplenum.) 18§ Föredrogs socialutskottets betänkande 1988/89:SoU8om bidrag vid adoption av utländska barn (prop. 1988/89:3 delvis). Bidrag vid adoption avutländska barn AnL188 (): Förslaget i propositionen anser vi från i huvudsak varaganska bra. har ju i olika riksdagsmotioner drivit just frågan omrättvisare villkor vid adoption av utländska barn. Det förslag som nuföreligger är etl steg i positiv riktning. Specielltför människor som har adopterat ett utländskt barn tidigare och vill adopteraett andra barn innebär bidraget en bra lösning. Det innebär ju ett stortekonomiskt åtagande att klara kostnaderna som följer med en adoption. Men,herr talman, det finns ett par brister i förslaget från utskottet. Den ena ärdel förhållandel att bidrag inte skall utgå om inle adoptionen har fastställtsav svensk domstol utan har kunnat ske på annat sätt men ändå är godkänd enligtsvenska lagar och förordningar. Del tycker vi är fel, eftersom det ändå måstevara själva adopfionen som sådan som bidraget skall utgå för, oberoende av omadoptionen är beslutad i svensk domstol eller blivit laglig på annat sätt. Detandra problemet är atl handläggningen av bidragsärendena kommer all bli enbelastning på försäkringskassorna, som redan förut är hårt ansträngda ochklagar sin nöd över att de har svårt att klara sina uppgifter. I och för sig ärdet inle fråga om något stort lillskott av arbetsuppgifter, men detta kan ändåså att säga vara droppen som får bägaren alt rinna över. Viser hur försäkringskassorna får arbeta alltmer intensivt för attfullgöra sina uppgifter. Det här kan bli en belastning som kassorna får svårtalt klara. Som framgår av reservation 4, tycker vi i att reformenförutsätter kraftfulla åtgärder i form av ytterligare resurser till försäkringskassorna. Prot.1988/89:41 De två saker som jag har berört ärett par fläckar på ett för övrigt väldigt 8 december1988 bra förslag. Jag vill med hänvisning till vad jag nu har sagt yrkabifall lill reservationerna 1 och 4. utländska barn (vpk): Reservation 1 handlar om all utskottet i sillförslag till beslut undantar en särskild grupp adoptioner från förmånen att fådel bidrag på . som nu är överens om skall utbetalas vidadoptioner. Undantaget gäller vissa utländska adoplionsbeslut som på grund avinterna-lionellt privaträtlsliga regler blir automatiskt giltiga i . Delär alltså adoptionsbeslut som vi inte har någon möjlighet all påverka. Ulskottsmajoritetens motivering för all undanta den härgruppen från möjligheten att få bidrag är att man inte vill uppmuntraadoptioner där svenska myndigheter inte har insyn och kontroll. I och för sig tycker vi all det är riktigt. Vi tyckerockså alt det är riktigt atf man vid privata adoptioner alltid begär . Med privata adoptioner menar jag då att de inte går genom någonauktoriserad adoplionsförmedling. Men för den typ av adoptioner som det gällerhär, adoptioner som görs av utländska medborgare bosatta i , bliradoplionsbesluten giltiga vare sig vi vill det eller inte. Det finns alltså ingen anledning, precis som påpekat ien skrivelse till utskottet, alt undanta den här gruppen från bidrag. Tvärtomkan jag tänka mig all bidragssystemet skulle kunna öppna möjligheter tillkontroll och insyn i fråga öm de privata adoptionerna. Problemen med vad vianser vara olämpliga adoptioner får vi komma till rätta med på annat sätt,genom annan lagstiftning. I reservation 2 anförs alt åldersgränsen för bidrag skallvara i stället för 10. Det finns ingen anledning till att inte ge bidragi de sällsynta fall då någon vill adoptera etl barn . Det kostarprecis lika myckel atl adoptera etl äldre barn som ell litet barn. Utskottels motivering är bara att är samma gräns somför föräldraförsäkringens upphörande, men vi tycker inte att det är godtagbart.Tvärtom vet vi ju att det är svårt för barn att finna adoptivföräldrar.Adoptivföräldrar vill i de flesta fall hä mycket yngre barn, och de äldrebarnen är en grupp som är salt på undantag. Jag tycker all det vore bra om manmed det här bidraget kunde stimulera till adoptioner även av barn . Reservation3 handlar om all bidraget bör värdesäkras. Vi vet från alla andraområden där vi infört ett bidrag, som varit högt och bra, att del behöver gå bara ett eller två årså har bidraget urholkats. När man nu inför ett nyttbidrag, anser vi alt det skall värdesäkras från början, för att slippa diskussionenom hur bidraget har urholkals och måste höjas igen. Jag yrkar bifall till reservationerna 1, 2 och 3 tillsocialutskottets betänkande. Avslutningsvis,herr talman, kan jag inle låta bli alt säga att jag är väldigt glad överatl nu har enats om att ge bidrag till adoptioner. glad ärjag därför atl jag skrev en mofion i del här ärendet 1984. 140 ganska ensamma om förslaget, men deandra partierna anslöt sig ganska Del är inle såvanUgt atl att del bara tar innan man får gehör för etl mofionsförslag,så vi tycker att beslutet är mycket tillfredsställande. AnL190 (): de gröna anser att kostnaderna för adopfion av utländskabarn upp lill är lika stora som för yngre barn. Precis somMargö sade, finns det all anledning alt stödja adofion av dessanågot äldre barn. Det kan finnas syskon till redan adopterade barn eller barnsom är i behov av t.ex. särskilda sjukvårdsinsalser och som en familj villadoptera. De adopfivföräldrarna skall då stödjas ekonomiskt. Härmedyrkar jag bifall till reservation 2 vid moment 2, och i övrigt stöder jagutskottets hemställan. AnL191 (): Det är med stor tillfredsställelse som socialutskottet läggerfram sitt betänkande om bidrag fill internationella adoptioner. Det råder somvi hört en stor enighet i utskottet om att bidraget skall införas, och även omall bidraget skall utges retroakfivl. Däremot är vi inte helt överens om vilkabarn som skall omfattas av bidraget och åldern på dessa samt om bidraget skallvärdesäkras , mer därom . Dehöga kostnaderna för atl kunna genomföra en adoption av etl utländskt barn hardiskuterats , precis som Margö sade. I november 1985tillsatte regeringen en utredning för att utreda hur man skulle kunna få nedkostnaderna för de blivande föräldrarna. framhöll vi då att utredningen som regeringen tillsatt bordeutarbeta ett förslag lill ekonomiskt stöd till dem som har utgifter i sambandmed en internafionell adopfion. Utredningen arbetade snabbt och lade fram sittbetänkande och föreslog då ett bidrag på . Ivåras då vi i utskottet i denna fråga behandlade ett flertal motioner, somlämnats under allmänna motionstiden från samtliga dåvarande riksdagspartier,enades vi om ett tillkännagivande till regeringen om all ett bidrag om avkostnaden, dock högst , borde införas . Detta blevockså beslut och regeringen överlämnade den proposition somvi nu behandlar, där regeringen föreslår att ell bidrag införs med just dennasumma samt att bidraget utgår för adoptioner som genomförts efter den 30 juni1988. Detär, herr talman, glädjande att regeringen har ansett sig kunna gå längre än vadriksdagen önskade och således föreslår alt bidrag skall utgå för adoptioner somskett efter . Detta har vi i utskottet också enigt ställt ossbakom. Däremot är vi inle heltöverens om vilka som skall kunna erhålla bidrag. 1propositionen föreslås alt man endast i de fall där en svensk myndighet harprövat adoptionens lämplighet skall ha rätt till bidrag. Detta sker ocksåoftast, men en del adoptioner blir automatiskt tillämpliga genom internationellaregler, utan att en myndighetsprövning skett här i , alltså om de bUvandeföräldrarna är utländska medborgare och adoptionen har godkänts i Bidragvid adoption av utländska barn 1988/89:41 deras hemland. Dessa föräldrar slipper således gå igenom hela den procedur somde får gå igenom som fär adoptionen godkänd genom svensk domstol . . ... ellergenom . Därför har de inte heller samma kostnader för att Bidrag vid adoption av " ... , , , genomföraen adoption. Den omfattande kontroll och prövning som vi har i , innan eninternationell adopfion blir godkänd, beror ju på atf vi vill ha en kontroll avadoptionerna i syfte all tillgodose barnens bästa, vilket vi här i är noga med. Utskottetföreslår således alt följer förslaget i propositionen atl enfömtsättning för rätt till bidrag bör vara all ett giltigt adoptionsbeslutkommer lill stånd genom medverkan av svensk myndighet, antingen via domstoleller . Delta medför atl adoptionens lämplighet, sedd ur svensk synvinkelbUr säkerställd. Närdel gäller vilken ålder barnet högst bör ha för att rätt fill bidrag skallföreligga så anser utskottet i likhet med regeringen att man bör tillämpa sammaåldersgräns som gäller för räll lill föräldrapenning vid adoption, alltså10 års ålder på barnet. Denna åldersgräns föreslogs också av den utredningsmansom utredde frågan. Närdel gäller bidragels storlek uttalade alltså allbidraget bör utgå av kostnaderna, dock högst . Detta är ocksåförslaget i propositionen. Dåvi nu inför ett bidrag underlättas ju väsentligt möjligheterna för många altadoptera ett barn. Det är ju för att bl.a. stödja ekonomiskt svaga så alt ävende kan ha en möjlighet alt adoptera etl utländskt barn som ell införande av ettbidrag har föreslagils. För de föräldrar som redan har ell adoptivbarn kommerdet också att innebära alt de får större möjligheter att skaffa ett syskon tilldet barn de har. Jagser det också som självklart alt kostnadsutvecklingen vid internationellaadoptioner noga följs, och atl slår larm lill regeringen om utvecklingenskulle bli sådan att en urholkning av bidraget sker. Att värdesäkra bidragetsom vpk föreslagit skulle strida mot de principer som harantagit om kostnadskontroll av statens utgifter. och regeringen föreslår att skall administrera detnya bidraget. Majoriteten i utskottet anser också atf detta kan genomföras ulanatt utöka personalen vid försäkringskassorna. Del utförs ca 1 600utländska adoptioner, och det finns ca 430 lokalkontor. Jag trorinle atl införandet av detta bidrag medför en sä stor belastning vidförsäkringskassorna atl det inte skulle gå att klara av delta utan ytterligarepersonalförstärkning. I stället bör det vara stimulerande för personalen att fåhandha nya arbetsuppgifter, i synnerhet när omfattningen av den tillkommandeverksamheten inte är större än den nu föreslagna. Meddet anförda, herr talman, yrkar jag bifall lill utskottets hemställan ochavslag på samtliga reservationer. AnL192 (): Jag kan interiktigt förstå resonemang om varför de utländskaadoptionerna skuUe undantas från bidrag. som är expertorganet inomdetta område, förordat att bidrag skall utgå, dels 142 är del, som Margö säger, så alt man här får enmyndighetskon- takt som möjliggör att manblir uppmärksam på att en adoption har ägt rum. Vi stöder alltsåreservation 1 från . Personligentycker jag att det är mycket bra att detta har kommit i hamn. Jag mötte dettaproblem första gången under inseminationsdebalten i . Man fördefram argumentet atl inseminationer var att föredra av ekonomiska skäl förföräldrarna. Jag tyckte del var oerhört stötande att pengar skulle avgöra hurman skulle hjälpa barnlösa par. Jag tyckte all adoption skulle vara en bättrelösning, för då blir man föräldrar på Uka villkor. Då dök idén upp att gebidrag till föräldrar för att de inte skulle välja insemination framföradoption av just ekonomiska skäl. är detta i hamn, och det tycker jag ärmycket bra. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut i ärendet skullefattas vid nästa arbetsplenum.) 19§ Kammaren beslöt atl ärendebehandlingen skulle fortsättas vid nästaarbetsplenum . 20§ Anmäldes och bordlades 1988/89:63 om ändring ilagen (1974:191) om bevakningsföretag m.m.