prot · GC09106 · 1988-12-31 00:00:00 — Det är ell beiydelsefulll inslag i den svenska polifiskabeslulsprocessen all yltranden inhämlas frän myndighder och organisafioner överulredningar som kan innebära viktiga politiska slällningslaganden. När delgäller belänkandel om utrikesförvaltningens inriklning och organisation, ärdenna ulredning framför allt ell led i regeringskansliels verksamhdsplaneringoch kommer l.ex. inle all föranleda någon särskild proposifion. gerulredningen en särskild karaklär och gör uppföljningsarbdd lilel annorlunda änvid de flesla andra utredningar. 7 kap. 2 § regeringsformen är vägledande när del gällerurvalel av remissinslanser. Del sägs där all "vid beredningen av regeringsärendenskall behövliga upplysningar och yllranden inhämtas frän berörda myndigheter. /den omfallning som behövs skall tillfälle lämnas sammanslutningar och enskildaatl yttra sig." Många av de myndigheter som departementet särskill vänlsig lill för remissbehandling är pä olika säll personellt och ekonomisklsammankopplade med UD. Flera har egen personal vid olika ambassader. LiksomGudrun anser jag alt det vanligtvis är självklarl och angelägelatt även folkrörelser och andra intresserade organisationer får möjlighet altyttra sig om de så önskar. Bland de enskilda organisationer som , har några hört av sig - Fredsråd och Frikyrkoråd -och genom departementet fält exemplar av belänkandel. och massmediernas behandling av ärendel har de flestaintresserade kunnat uppmärksamma utredningen. Några folkrörelsr har även haftmöjlighet alt göra sina röster hörda genom att de ingår i styrelser som fållbelänkandel på remiss. Jag vill undersiryka atl del alllid står öppet förorganisationer och enskilda atl lämna synpunkler pä ulredningar som den omulrikesförvallningens inriktning och organisation. Vi välkomnar de synpunktersom folkrörelser m.fl. kan ge i delta fall. Om remissbehandlingen av utredningsbetänkande om utrikesförvaltningensinriklning och organisation Då , som framställt frågan, anmält all honvar förhindrad alt närvara vid sammanträdd, medgav talmannen alt slälld fick della i överläggningen. 58 (vpk); Jag lackar ulrikesminislern för svaret. Jaghar naturligtvis ingenting emot atl organisationer med ekonomiska inlressenskall yttra om ulrikesförvallningens inriklning och organisation. Det ärsjälvklart, men det är inte det som vi har reagerat emol. Trots det som sägs i svarel, är del någol märkligl allövriga folkrörelseorga-nisalioner, som har myckel med ulrikesdeparlementd altgöra och som får anslag, inle har fått tillfälle att yttra sig. Del är ju inleen lilen ulredning det är fråga om, och det är inte få förslag som harpresenterats i den här digra luntan, som kom . Del må så vara alt folkrörelserna har möjlighel all kommain med synpunkler och skicka in sina förslag. Också jag vel ju att de kan göradel, men del är fakliski en väsentlig skillnad när UD och regeringen anmodarorganisationer alt ullala sig - man tillskriver alllsä olika organisationer ochber dem komma med synpunkter på förslag. Jag vel inle om del nu är för senl, men jag lycker all mani forlsällningen bör beakla ocksä folkrörelseorganisalioner,solidarildsorganisalioner, fred-sorganisalioner osv. De har myckel värdefullasynpunkler på och slor kunskap om UD:s förvaltning samt uppfaliningar om hurden borde se ul. Jag tycker all detta borde las lill vara på ett bällre sätt änvad som har gjorts. Jag vill bara upprepa del som jag tidigaresagt. De är alltid välkomna med sina synpunkter. Remisstiden har ännu inte gällul. Överläggningen var härmed avslulad. Om EG:s nukleära sanktioner mot 9 §Svar på fråga 1988/89:587 om EG:s nukleära sanktioner mot har frågat mig om haragerat för atl söka påverka EG så, att EG:s nuvarande sanklioner inom delkärnlekniska områdel mol inte upphävs. Frågeställaren har ulgåttifrån atl utrikesministrarna i EG;s medlemsländer vid sill möle den 15-16 aprilbl.a. diskulerade ell evenluelll upphävande av EG:s nuvarande sanklioneravseende kärnteknologi mot bakgrunden av atl kan komma altunderteckna icke-spridningsavtalel, NPT. Vi försöker givetvis få EG-stalernas gehör för vär syn påsanklioner mol . Våra möjligheter att påverka EG:s beslut begränsashelt naturligt av all vi inte tillhör EG. Såvitt jag har kunnal inhämta berörde inle EG :sutrikesministrar vid mötet frågan om kärnteknologiskt samarbetemed . Den svenska synen på sanklioner mol , inkl. pädet kärnlekniska området, är väl känd i EG. I våra kontakter med EG-ländernatas sanklionsfrågan regelbundet upp. I den frågan ingår behovel av bindandesanktioner mol beslulade av . Del arbelel kommer vialt fortsätta med. 61MARIA (): Jag vill tacka ulrikesminislern för svaret.Min fråga ställdes innan mötet ägde rum. Därför är jag en aning förvånad överatl ulrikesminislern inle har kunnal finna alt någon sådan punkl hardiskuterats vid mötet mellan EG:s utrikesministrar. Del gör ju saken bättre,eftersom det innebär alt faktiskt har möjligheler atl nu söka påverkaEG, vilkel jag uppfallar all ulrikesminislern anser atl ocksä bör göra. är formellt exkluderat från vissalAEA-aklivileter, men inte alla. Man får l.ex. värdefull informalion frän bådesina civila och militära kärnenergiprogram. Det pägår nu funderingar i all eventuellt skrivaunder icke-spridningsavtalel för all den vägen kunna bli av med såväl som EG:s sanklioner inom kärnvapenteknologiområdd. skullege ell obehindral tillträde lill kärnleknologi och expertis. Del skullemöjliggöra alt frill kan della i kärnleknologisk handel, atl man kananvända kärnenergi för icke explosiva militära ändamål, l.ex. skulle ocksä bidra lill kärniekno-logiska kapacilel islörsla allmänhet och slärka dess möjligheler all ulveckla allernaiiv ochforlsälta all utveckla kärnvapen, vilkel knappast skulle eliminera Sydafrikaskärnvapenpoleniial. Det skulle sätta världens fred och säkerhel på spel. Del ärsjälva grunden för FN:s säkerhetsråds beslul om vapenembargo . I har man nu väckl länken all EG borde upphävasina nuvarande sanklioner. Jag skulle vilja fråga ulrikesminislern vad Sverigesregering anser om dessa diskussioner all upphäva EG:s nuvarande sanklioner.Kommer all agera för all söka påverka EG alt inle göra del? 62Utrikesminister : Herr talman! Jag har redan besvarat defrågorna. 63 (): Svaret var relativt generellt hållet, och detavsåg inte särskill den kärnleknologiska exporten. Jag får i sä fall hoppas atlsvarel innebär all kommer all ulnyiija den, möjligen, korla liden innandiskussionen avgörs inom EG lill all söka påverka EG så atl man icke upphäversina nukleära sanklioner. Överläggningen var härmed avslutad. Om behandlingen av ansökningar om tullfri införsel påvissa färjelinjer 10 § Meddelande om svar på interpellation 1988/89:215 Med hänvisning lillriksdagsordningens 6 kap. 1 § får jag meddela atl jag på grund av utlandsresainle har möjlighel all besvara interpellation om ulländskaörlogsbesök m.m. inom den föreskrivna liden . Jag har för avsikl altbesvara interpellationen . 11 SSvar på fråga 1988/89:514 om behandlingen av ansökningar om tullfri införsel påvissa färjelinjer har frågat mig vad anledningenär all regeringen beslulal ge lillstånd lill tullfri införselpå färjelinjen , som ägs av danska staten, men inte till linjenSimrishamn Allinge, som drivs i privat regi och vars ansökan behandlades vidsamma tillfälle. I början av årel diskulerade jag med den danskeskalleminislern frågan om den skaliefria försäljningen för färjeirafiken mellanSkåne och . Det var därvid vär gemensamma uppfallning atl för den sedanlänge etablerade färjelinjen göra etl undanlag från tidigare överenskomnabegränsningar i rällen lill tullfri införsel av varor, som anges i resp. landslullfrihelsregler för resande. Vi var ocksä eniga om atl del endast bör varafärjelinjer som bedriver helårslrafik som kan komma i fråga för ell sådanlundantag. Del är mol denna bakgrund som regeringens beslul om de tväärendena om Bornholmslrafiken skall ses. Rederiernas ägandeförhållanden hadeingen som helsl betydelse i sammanhanget. 66 (): Herr talman! Jag ber all fälacka statsrådet för svarel. Lål mig vända mig emol den mening som säger alldet skulle gälla endast etablerad irafik. Det är fakliski inte så.Simrishamn-Allinge är Prot.1988/89:106 ingen ny irafikslräcka. Trafik på den linjen har bedriviis sedansekelskifiel 28 april1989 och i organiserad form sedan20-lalel. Iransportskett med en s.k. kalamaran. Visserligen sker del numera bara pä Ombehandlingen av j,,,, men vi vet att del finns en ansökan och att man harförsökl alt ansökningarom tullfri gjjg årelrunlirafik. Det har tyvärr stoppals av . införselpå vissa far je- , fick sin irafik. Det var en kalaslrofatl ' Allinge inle fick sammamöjligheler. nernaSimrishamn och har etl vikande befolkningsunderlag. De tvä kommunerna har under senare är satsat sina pengar päturisltrafiken för all söka göra någonting ål den. ell slagdireki emol della. Om del rör sig om helårslrafik eller inte tycker jag harmindre belydelse. Del bör ju ändå vara andra bevekelsegrunder som avgör. I 8 §av den s.k. resandeförordningen, 1987:1072, avses resandes rätt alt ha den härmöjligheten. Del har således inle ell dugg med rederiel all göra, vare sig delbedriver helårs- eller delårslrafik. Jag tycker vidare atl det borde vara avståndet mellanorterna som är avgörande och inte pä vilkel sätt transporten sker, om del gärsnabbi eller längsaml. På del viset kan man hänvisa till linjer som har gåttöver , mellan och , som ocksä har bedriviis medsnabbat. är en korlare rull i distansminuier räknat änrullen . Jag lycker således alt argumenlen inle är hållbara. Min följdfråga lill slalsrådel är om han är beredd atlompröva det här beslutet tillsammans med sin danske kollega. Hur kommerbeskedel alt bli om fler rederier skulle söka tillstånd all trafikera rullenYslad-Rönne? Del är nu jag log upp fråganmed den danska regeringen om att vi skulle utvidga rätten till skattefriprovianlering när det gäller förbindelser mellan och . Dä fickjag ell definitivt nej som svar pä frågan från den danska regeringen. För drygt elt halvår sedan vände sig emellertid den danskeskalleminislern till mig och sade atl man nu hade ändrat uppfallning och varberedd atl gå så långt som all linjen skulle kunna beviljas sammaprovianle-ringsbeslämmelser som vi l.ex. har pä linjer över . Det är den danska regeringens uppfattning. Jag utgår ifränall eflersom del tog den danska reeringen atl komma fram till denlösningen, sä kommer det atl ta lill innan vi kan gå vidare med nägonyllerligare liberalisering av bestämmelserna på della område. Svaret pä fråganär alltså nej. För dagen avser jag inte att ta några initiativ. 68 (): Finansministern har givetvis sittämnesområde. Jag trodde inle all den svenska socialdemokratiska regeringen överlät till danskarna att bestämma vilken regionalpolitik vi skall ha i vårl land. Del här faller visserligen under en annans ministers område, men regeringen har i varje fall elt totalansvar. Med den här inslällningen är del onekligen sä atl 76 beslämmer hur regionalpolitikenskall bedrivas i sydöstra , Man kommerinle ifrån alt del är en slor belastning för de tvä Österlenkommunerna. Jag har även i arbelal för all vi skall fåen tullfri försäljning pä båda linjerna. Jag är icke avundsjuk, utan jag tyckerdel är bra att har fält det. Det är emellertid en katastrof förSimrishamns kommun i del här sammanhanget. Det tror jag att statsrådet säkerlär medveten om. Statsrådet borde också vara medvelen om alt länsstyrelserna iMalmöhus län, där Yslad ligger, och i län, där ligger,alla luristorgan och andra inblandade har varil tillskyndare och sagt alt manlycker att det borde ske en jämställdhet på della område. Jag beklagarverkligen den negafiva inslällningen och atl slalsrådel inle är beredd all laupp diskussionen med danskarna, utan låter dem bestämma. Om den framtida järnvägstrafiken Jag är inte underrällad om vad för specialområde. Jag trodde emellertid atl han visste alt för atl manskall kunna ändra beslämmelserna för den här lypen av irafik, krävs ellmellanslatligl avtal mellan och . Så länge inle vill gälängre än så här, är del fakliski som avgör om del blir någonprovianlering eller inte. Del har inle all göra med vilken inslällning jag har ifrågan. Del har all göra med vad den danska regeringen lycker. Politiskt stården faktiskt närmare än mig. Åk till och tala meddanskarna! 70 (): Var regeringen slär politiskt ärointressant, eftersom del trots allt är den regering man har på resp. slällesom skall förhandla. Min propå var bara atl del i så fall är danskarna sombestämmer den svenska regionalpolitiken. Jag bad faktiskt om statsrådets inslällning och inle om enhänvisning till vad danskarna lyckle. Jag ville veta om finansministern somrepresenlanl för den har gjort något för atl påverkadanskarna atl verkligen fatta elt sådant beslul ocksä när det gällerSimrishamn-Allinge. Jag har inle fält någol besked på den punkten. Skyll inlebara på danskarna! Överläggningen var härmed avslutad. 12§ Svar på fråga 1988/89:600 om den framtida järnvägstrafiken harfrågalmigom jag vill medverkalill all beslulen frän landsbygdsriksdagen får påverka trafikpolitiken iframliden. I landsbygdsriksdagen som avhölls i i början på aprillogs en rad beslut om hur järnvägspoliliken bör ulformas. I del irafikpoliliska beslut som , i slorenighel, fattade ges de allmänna förulsätlningarna förtrafiksektorns framlida ulveckling. Prot.1988/89:106 Beslutet syflar fill aU järnvägslrafiken skall kunna utvecklaslill eU konkurrenskraftigtiransportalternativ där föruisällningar för della finns. Om den framtida järnvägslrafiken Regeringensambifion är alt denna utveckling skall leda till en ökad järnvägstrafik. Del ärmin uppfattning all beslutet bör kunna genomföras ulan detaljreglering frånregeringens sida. Regeringen följer naturligtvis noga genomförandel avbeslutet saml ulveckling och opinionsyttringar inom transportseklorn.Regeringen är också beredd all inom ramarna för del av fattadetrafikpoliliska beslutet göra de justeringar som kan anses nödvändiga. 72 (vpk); Det har talals myckel om järnvägar här ikammaren . Även om jag kan förstå alt kommunikationsministern jusl nu ärtrött i huvudel efler den långa debalt som varil, känns det bra atl med denfråga jag ställt fä undersiryka del som sades i några av de inlägg som gjordespå förmiddagen. Jag vill också lacka för svarel. Jag vet inte hur myckel känner lill omlandsbygdsriksdagen och det enorma arbele som föregick den. Närmare 900 lokalautvecklingsgrupper med 40 000 människor i studiecirklar har arbelat med detta.Man har lagt fram ca 6 000 olika förslag och lokala krav. Kommunikationsdepartementetkommer ju också alt få la del av dessa krav sä småningom. En slor del av kraven har gällt kommunikafioner, och manhar också noterat ell stort engagemang när del gäller järnvägens framlid. Mankonstaterar bl.a. atl SJ har etl stort symbolvärde för kampanjen . I del här sammanhangen handlar det inle alls omIrafiken mellan stora befolkningscentra eller om de mycket stora godsmängderna,vilket var vad det irafikpolitiska beslutet i första hand handlade om. Tvärlom.På landsbygdsriksdagen ställde man krav på all man i skall ge sammaservice åt tågresande i hela landet, atl dagens service med biljettförsäljningskall bibehållas, all induslrispåren skall byggas ut i slällel för atl rivasupp, alt all indragning av vagnslastcenlraler skall stoppas och atl vagnarnaför handikappade skall gå lill övre m.m. Del går alt göra en långlista över kraven. Jag vill fråga om anser alt människors oropä de här områdena är befogad. Det är ju den oron som har kommit fill uttryck ide här kraven. Vad vill säga till alla dem som kräver en hellannorlunda järnvägspolilisk inriktning än den som en majoritet i riksdagendrivit igenom? 73 Kommunikationsminister : Herrtalman! Jag vill försl säga all jag inte är trött i huvudet. Jag har möjligenlilel ont i halsen, men också det kan ju påverka debalten. Jag känner ganska väl lill de beslul somlandsbygdsriksdagen fattat inom det Irafikpoliliska området. Jag har noga gäll igenom de uttalandena. Till detta hör all man kräver atl vi i väsentliga avseenden skall riva upp trafikpolifiska beslul. Del avser jag inle alt göra, vilket har framgått av den tidigare debatten här . Jag tycker atl del är vikligl all 78 man följer de grundprinciper somriksdagens beslul bygger på. däremollagil inilialiv lill alt man skall förändra banavgifterna. Del gjorde jag den23 januari. Landsbygdsriksdagen uppmanade mig tvä månader senare alt göradetta, men den åtgärden hade jag redan vidtagit. Landsbygdsriksdagen kräver att vi skall sänkabensinskallen i slora delar av landel. Jag avser inte alt ta inilialiv lill ensådan sänkning. Jag trodde all man var angelägen om all fä fram pengar till atlstimulera järnvägslrafiken, och för del ändamålet höjde vi bensinskallen säsenl som för knappl ell år sedan. Om behörigheten atl fatta beslut om hastighetsbegränsningarför vägtrafik 74 (vpk): Jag står inte här för all försvara samlligabeslul av landsbygdsriksdagen, men jag tycker all del var intressant all fävela vissa av de saker som framfördes. Jag tycker del är bra med, ulredningen av banavgifterna.Nu har banavgifterna dess värre inle sä stor inverkan pä transportkostnaderna. Landsbygdsriksdagen var elt uttryck för många människorsdjupa och äkta engagemang i mänga vikliga frågor som berör landsbygden, och idel sammanhanget är järnvägspoliliken central. De människor som har agerat harmed egna ögon sell hur järnvägsspåren rivils upp, hur vagnslaslcenlraler-na harlagls ned, hur persontågen blivit färre och alt de slutat alt stanna vid de småstationerna. På banorna i de här områdena blir ju järnvägslrafiken aldrigföretagsekonomiskt lönsam, och den kan alltså inte stämma överens med dettrafikpolitiska beslutet. Är idén om en hela svenska folkels järnväg ell minneblott i ? 75 Kommunikafionsminisler : Herrlalman! Jag utgår ifrån atl har följt dagens debatt omtrafikpolitiken. Jag avser inle atl här upprepa de vikliga inlägg som gjordes idebalten. Vi har förklaral och gett svar pä alla de frågor som ställer. Överläggningen var härmed avslulad. 13§ Svar på fråga 1988/89:603 om behörigheten att fatta beslut om hastighetsbegränsningarför vägtrafik har frågat miljö- ochenergiministern om regeringen avser all vidla några ålgärder för all klargöravem som har alt fatta beslut när del gäller hastighetsgränser. Arbetet inom regeringen är sä fördelat alt del är jag somskall svara på denna fråga. Vem som har räll alt besluta om hastighetsgränser framgårav vägtrafikkungörelsen. I kungörelsen anges all del är trafiksäkerhelsverkel sombeslular om hastighetsgränserna /lim. Länsstyrelserna ochkommunerna får dock genom lokala trafikföreskrifter beslula om atl sänka dessagränser. Om behörigheten att falla beslut om hastighetsbegränsningarför vägtrafik Förutsättningarna härför är alt det skall vara fråga om enviss väg eller vägsträcka eller om samlliga vägar inom ett vissl område. beslul om sänkning av hastighetsgränserna skall grundasig på en sammanvägd bedömning av faktorerna trafiksäkerhet, framkomlighet ochmiljö. Delta betonades i den irafikpoliliska proposilionen.Väglrafikkungö-relsen ändrades i enlighet härmed . Riksdagenhar inte hafl någol all erinra mol dessa faktorer. Trafiksäkerhelsverkel kanocksä när som helst på eget initiativ eller efter ansökan ompröva sina beslutom . Etl beslul av en länsslyrelse får överklagas lillirafiksäkerhetsverkel. Verkets beslul får inte överklagas. Ett beslul somverket fattar i första instans får dock överklagas fill regeringen. Med anledning av den ändring som har gjorls iväglrafikkungörel-sen finner jag det angeläget att noga följa ulvecklingen ochvid behov överväga ändringar i kungörelsen. 77 (vpk): Jag ber alt få tacka för svaret på min fråga. i beslöt i årall sänka hastighetsgränsen frän lill /lim på ganska mångavägslräck-or i länet. Man gjorde detta efter det atl 9 av länds 15 kommunerhade begärt det. Orsaken fill detta var omlanke om miljön. Kvävedepositionen i länd, dvs. kvävenedfallet, är mer ändubbell så slorl som det marken lål. Vi vet att biltrafiken i länet står för av dessa utsläpp. Vi vet också att utsläppen av kväve ökar med en högrehastighet. Vid en hastighet blir det näslan dubbell så slorautsläpp som vid en hastighet /lim. stödde sitt beslul på den förändring iväglrafikkungörelsen som tydligt medger att miljön kan vara ett skäl lill atlsänka hastigheten. Beslutet överklagades sedan, framför alll av en radmotororganisationer som ansåg alt della beslul inte skulle innebära någrapositiva effekter för miljön. Trafiksäkerhelsverkel beslöt efter dennaöverklagan atl upphäva beslutet. Kommunikationsministern säger i sitt svar; "Medanledning av den ändring som har gjorls i väglrafikkungörelsen finnerjag del angeläget alt noga följa ulvecklingen och vid behov överväga ändringari kungörelsen." Min följdfråga blir då: Har del inte visat sig all delfinns ell sådant behov all överväga en ändring? Syflel med förändringen av vägtrafikkungörelsen måslegivelvis vara atl del i praktiken skulle bli möjligt atl väga in miljön. Mankan inle med lanke pä miljön sänka hastigheterna ulefler en lilen vägsnull häroch där. Beslutet måste i sådana fall avse vägsträckor av någon längd, annarsblir effekien den motsatta. Om det var avsikten att man i och med dennya formuleringen av väglrafikkungörelsen skulle kunna falla beslul när delgäller sådana vägsträckor, kan jag inle förstå annat än att del nu har uppställetl behov all förändra vägtrafikkungörelsen, så att det blir tydligt alllänsstyrelsen har denna möjlighet. 78Kommunikationsminister : Herr talman! Jag vill komplettera millsvar. Vad del här är fråga om är all man skall bedöma vad som är alt hänföratill lokal trafikföreskrift. Del är på denna grund som irafiksäkerhetsverkelhar upphävt beslut. Trafiksäkerhelsverkel anser inte alt dennafråga faller inom ramen för en lokal bestämmelse. Däremot är det, om jag harförställ det rätt, inle fråga om en prövning av ärendel i sak, ulan miljöhänsynskall nalurliglvis vägas in. Den formella frågan är vem som skall falla beslut.Pä denna punkt är jag angelägen att följa ulvecklingen. Del viktiga ärnalurliglvis all sakfrågan fär en riktig bedömning, och all miljöhänsynen lasmed vid bedömningen när beslut fattas om hastighetsgränser. 79 (vpk): Tyvärr lycker jag inle atlkommunikationsministerns inlägg gjorde svarel så myckel klarare. Del är ganskauppenbart att de överklag-ningar som har gjorls inte är av juridisk karaktärutan rör ärendel framför alll i sak. Jag kan nog lilläla mig atl påslå alltrafiksäkerhelsverkds beslul i viss mån har att göra med ärendet i sak.Förmodligen känner man sig på verket trampad pä tärna. Det har man välanledning all göra. Pä irafiksäkerhdsverkel borde man förslå, all när 9kommuner av 15 i ell län och även länsslyrelsen anser all denna förändring ärnödvändig, är del en mycket tydlig pekpinne lill trafiksäkerhelsverkel atl mandär inle har ageral som man borde ha gjorl. Mot denna bakgrund finns del välanledning all överväga om det inte finns slörre möjligheter för de lokalabeslutsorganen att fatta denna typ av beslut. Jag anser att var isin fulla rätt att fatta detta beslut. Om ålgärder för all förhindra återlämnande av vanvårdadedjur Överläggningen var härmed avslutad. 14§ Svar på frågorna 1988/89:599, 601 och 604 om åtgärder för att förhindraåterlämnande av vanvårdade djur har frågat mig om jag övervägerlagändringar i syfte alt begränsa rätlen för den som dömls för djurplågeri atlsenare åter ha djur. har frågat juslilieminislern LailaFreivalds om vilka åtgärder hon avser att vidta för att förhindra att detenligt lagen är möjligt atl fill för djurplågeri dömda djurägare ellerdjurvärdare återlämna djur som omhändertagits pä grund av vanvård ellermisshandel. Margarela har frågat mig vilka ålgärder jagavser alt vidla med anledning av alt en hundägare som dömls för djurplågeriåterfall rätten att ha hand om djuren. Arbetet inom regeringen är så fördelat att del är jag somskall svara även på fråga.