prot · GC09100 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:100 1 § Anmälan om kompletteringsval till utskott Talmannen meddelade attmiljöpartiet de grönas riksdagsgrupp som ny suppleant i jordbruksutskottetefter anmält . Talmannen förklarade vald till suppleant i jordbruksutskottet () 2 § Justerades prolokollel för . 3 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1988/89:T19-T21lill irafikuiskoild 1988/89:Sf38 till socialförsäkringsulskotiel1988/89;N25-N29 till näringsulskollei 1988/89:T22 och T23 till irafikuiskoild1988/89:Fö21 till försvarsutskottet /89:Jo29-Jo33 lill jordbruksutskottet1988/89:Sk52-Sk54 lill skatteulskoltel /89;Jo34-Jo41 lill jordbruksutskoud1988/89:So29-So35 till socialutskottet /89;K15 lill konslilulionsutskollel1988/89;N30 till näringsutskottel /89:T24-T27 lill trafikulskoltet 1988/89:Sk55till skatteulskoltel /89:N31 och N32 till näringsutskottel1988/89:Sk56-Sk58 till skalleutskottd /89;So36-So42 till socialutskottet1988/89:Bol2 och Bol3 till bostadsutskottet 4 § Företogs lill avgörande socialförsäkringsutskotletsbetänkanden /89:SfUll och SfU15 samt lagutskottets betänkande 1988/89:LU22(beträffande debalten i dessa ärenden, se prot. Prot.1988/89:100 betänkande 11 20 april1989 Mom. 1 (ändrade former förersättning vid arbetsskada) Ulskoltets hemställan bifölls med 246 röster mot 64 förreservation 1 av m.fl. i molsvarande del. Mom. 4 (analys av antalet arbetsskador) Utskollels hemslällan bifölls med 252 röster mol 55 för reservalion2 av m.fl. Mom. 5 och 6 (översyn av arbeisskadeförsäkringen, m.m.) Försl bilräddes reservation 1 av m.fl. imotsvarande del med 69 rösler mot 33 för reservalion 3 av ochMaria . 207 ledamöter avsiod från alt rösta. Härefter bifölls utskollels hemslällan med 215 rösler mot63 för reservalion 1 av m.fl. i motsvarande del. 31 ledamöteravstod från att rösla. Mom. 7 (arbetsgivares ansvar för sjukvårdskostnader) Utskottets hemställan bifölls med 291 röster mot 17 förreservalion 4 av Margö . 1 ledamot avsiod från att rösta. Mom. 9 (ersällning för ulredningskoslnader från AMF) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avGullan m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 11 (livränla lill egenförelagare) Utskottels hemställan - som ställdes mol reservation 6 avGullan m.fl. - bifölls rned acklamation. Mom. 14 (samordning med YFL-livränta) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 7 avGullan m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 5(inackorderingstillägg) Utskottets hemställan bifölls med 247 röster mot 62 förreservation 1 av m.fl. Mom. 6 (inackorderingstillägg vid regionalaidrotlsgymnasier) Utskottets hemslällan bifölls med.207 rösler mol 102 förreservalion 2 av m.fl. Mom. 7 (gymnasieelevers resor) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 3 av 4 m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 8(studiebidrag vid utlandsstudier och anslag lill sludiehjälp m.m.) Prot.1988/89:100 Utskottets hemslällan bifölls med 215 rösler mol 95 förreservation 4 av m.fl. Mom. 9 (studielön) Först biträddes reservation 5 av och med 39 rösler mol 18 för reservation 6 av Margö . 254ledamöter avsiod från all rösta. Härefler bifölls ulskoilels hemslällan med 252 rösler mol37 för reservalion 5 av och . 19 ledamöleravstod från alt rösla. Mom. 10 (inkomstprövning) Först bilräddes reservation 8 av m.fl. med70 röster mol 62 för reservation 7 av m.fl. 178 ledamöteravsiod från att rösta. Härefler bifölls ulskollds hemställan med 180 rösler mol69 för reservalion 8 av m.fl. 59 ledamöler avsiod frän allrösla. Mom. 11 (inkomstbegreppet) Utskollels hemslällan - som slälldes mol reservation 9 avGullan m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 13 (avskrivning av studielån) Utskollels hemställan - som ställdes mol reservation 10 avGullan m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 14 (bankernas medverkan) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 11 avGullan m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 17 (höjning av vuxenutbildningsavgiflen) Ulskoltets hemställan - som slälldes mol reservation 13 avMargö - bifölls med acklamation. Mom. 18 (anslag till Vuxenstudieslöd m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mol dels reservalion14 av m.fl., dels reservalion 15 av och MariaLeissner- bifölls med acklamafion. Mom. 20 (kollekliv ansökan från pensionärsorganisationerm.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservalion 17 avGullan m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 23 (översyn av vuxenstudiestödd) Utskottets hemslällan - som ställdes mol reservalion 18 avGullan m.fl. - bifölls med acklamafion. 1988/89:100 Mom. 25 (teckenspräksundervisning) Anslag lill bostadsförsörjningen m.m. Utskollels hemställan - som ställdes mol reservalion 20 avBarbro och - bifölls med acklamation. Mom. 26 (timersättning vid vissa vuxenutbildningar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservalion 21 av m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 27 (anslag till Bidrag till vissa studiesocialaändamål) Utskottets hemslällan - som slälldes mol reservalion 22 av m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 28 (reserabatter till studerande) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservalion 23 av m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 3 (kartläggning av äktenskapels ekonomiskakonsekvenser) Utskottets hemställan bifölls med 174 rösler mot 137 för reservalion1 av m.fl. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 5 § Föredrogs bostadulskollets belänkande 1988/89:BoU7 Anslag lillbostadsförsörjningen m.m. 1988/89:89 och 1988/89:100 delvis). 1988/89:79, Anslag till bostadsförsörjningen m.m. 1 (); Man kan hävda alt skatte- och bostadspolitiken pä eltmycket lydligl sätt speglar den socialdemokratiska politiken i värt land. Sammagrundinställning styr utformningen på dessa båda områden: önskan alt viapolitiska beslul välja ål människorna, önskan alt med världens högsta skallerstyra bostadspolitikens innehåll, önskan att detaljreglera enskildas lillvaromed skallesyslemet och i bostadspolitikens paragrafdjungel. Övertron på kollekliva lösningar och tron påbeslutsfattares överlägsna förmåga alt för medborgarnas räkning falla de rätla besluten grundar sig pä en misstro mot människorna och deras förmåga alt själva fatta rikliga beslut. Eller, som en socialdemokralisk bosiadspoliiiker i denna kammare uttryckte saken: "Däremot är del nödvändigl att det finns regler som garanterar de krav som samhällel ställer ." - Inte människornas, inte bostadskonsu- menternas,hyresgästernas eller villaägarnas önskemål, utan samhällets krav. Bättre kaninle den socialdemokratiska bostadspolitiken sammanfattas. Eller kanskehellre, sämre kan knappast elt bostadspolitiskt program i miniformal utformas. Den koppling jag inledningsvis gjorde mellan skallepolitikoch bostadspolitik har också en annan vinkling. harsocialdemokralerna kritiserat oss moderater i jusl skattefrågan. När vi harkrävt lägre skaller, och framför allt lägre marginalskatter, har den socialdemokratiskakriliken varil härd. Vi moderater vill bara gynna de rika, miljonärerna och demed de högsta inkomsterna, har det hetat. har socialdemokralerna svängt påklacken. säger finansminislern att har elt ruttet skattesystem, ochnu skall marginalskatterna minsann sänkas rejält. Omvändelsen - ålminslone verball - är påtaglig,överraskande, men glädjande. Hur del slutligen blir med sänkningarna är del förtidigt all sia om. Helt klart är i alla fall all elt nyll synsätt har trängtsig fram inom socialdemokralin. En fråga som man då osökt ställer sig är om dennaomorientering kan sprida sig. Har en process påbörjats inom dl område -skatteområdet - som snart också visar sig inom exempelvis bostadspolitiken? Pädetta område -liksom på skatteområdet - har vi moderater fältutslå krilik av socialdemokraterna för våra ståndpunkter. Börjar den lidpunklnu närma sig då våra åsikter även på bostadsområdet upphöjs lill högsta visdomav socialdemokraterna? Vissa tecken tyder faktiskt pä detta. Den uppgörelse somträffades mellan byggarna och regeringen visar all andra metoder ochmedel än styrning och tvång nu får en chans. Mindre krångel och byråkrati leder lill lägre kostnader,och det även utan formella eller informella överenskommelser. Det är glädjandeatt denna strimma av klarsyn nu kan skönjas i den socialdemokratiska politiken. Men varför slanna vid denna lilla förbättring? Konkretinnebär överenskommelsen bl. a. all förhandlingsupphandling nu skalltillämpas. Man kan säga att konkurrensvillkoret tillfälligt har satts ur spel.Men varför gör inte socialdemokralerna renl hus med della villkor med en gång?Regeringen underkänner ju i praktiken detta förhållande genom sitt handlande.Ta steget fullt ut och rensa ut allt som fördyrar byggena! , , fick vi via massmedia veta att detfinns planer inom socialdemokralin på att krafligl höja boendekoslnaderna - förhyresgäster, bosladsrältshavare och villaägare. Det är inle marginella ökningardet handlar om, ökningar pä har nämnts. Man kan konstateraalt del rör sig om ungefär vad inflationen beräknas bli. Värst råkarvillaägarna ut. Slutresultatet av måndagens bostadspolitiska utspel i dessabåda hänseenden blir kraftigt höjda koslnader för alla boende. Klarsynen harsina begränsningar. Jag skulle vilja slälla en fråga i detta sammanhang: Ärdel verkligen meningen att de boende skall betala marginalskattesänkningarna? I stort sett är alll ungefär som förul och sig likt. Dettaavspeglas inle minsl i del nu aktuella belänkandel. Några förhoppningar om attsocialdemokralerna i bostadsutskottet eller deras kolleger i denna kammare skulle bryta Anslag till bostadsför-söijningeiim.m. Anslag lill bostadsförsörjningen m.m. upp fränden invanda vägen har jag inle. Ingenting nyll under solen. Alll blir vid delgamla. Det gamla för socialdemokraterna är i detta fall allhårdnackat avvisa våra förslag om avreglering, om ökad valfrihel, omlikabehandling av byggmarknadens aklörer, om enklare lånesyslem, om stimulanslill fribyggen, om rätlvisa mellan olika boendeformer, om rörligheten päbostadsmarknaden. Ja, listan kan göras ännu mycket längre. handlar del för vår del om all minska denpolitiska styrningen. Del är inle samhällels krav som skall vara vägledande,ulan de enskilda människornas, familjernas önskemål och fria val sorn-skallvara avgörande. Vi poliliker skall skapa utrymme, öppna möjligheter och ökavalfrihelen -inle bygga regelverk. En annan sida av regeringens bosladspolilik är övertron pämöjligheterna att rätla lill och korrigera brister, felaktigheter och andrauppkomna problem. Subventioner till vissa, nya skaller för andra, snabba kastmed ränieslöd, än upp, än ned, och särskilda favörer för närslående förelag,organisationer och grupper. Alll delta är inle bara osunt och orättvist - del löserinle heller de problem som man avsell alt lösa. 1 slällel skapas nyasvårigheler, som i sin lur måste åtgärdas med nya påfund: tätnar. I denna snårskog vill vi röja upp. Framgången kommer - tar kanske lid. En ljusglimt ulgör sanningssägaren Bo Söderslen, som påavgörande punkter skjuter den socialdemokratiska bostadspolitiken i sank.Söderslen kan inle beskyllas för alt vara moderat. Även om han har lämnatriksdagen är han socialdemokrat, såvill jag kan förslå. Är månneSöderslen ell förebud lill en kommande förändring? Jag har ännu inle i detalj berört allareservationer i betänkandet, och jag länker inte heller göra någon systematiskgenomgång. Låt mig endast peka på några av våra förslag som slår i klar motsatslill den socialdemokratiska politiken. Dessa förslag återfinns i vårareservationer. Bostadsbristen löses inle endasl och inte ens främst genomökat byggande. Rörligheten på marknaden måsle öka. Alla de hinder som finns fördenna utveckling måste undanröjas. Avregleringen av bostadsmarknaden måslesnarasl inledas. Färre regler och styrande föreskrifter ökar valfriheten för deboende. Ungdomsbosladsdelegalionen bör avvecklas. Den skapar inganya bostäder åt de unga. Neutralitet måste skapas mellan alla olika upplätelseformer.Samma regler skall gälla för hyresrätt, bosladsräll och småhus i lånehänseendeoch för övrigl när del gäller alla andra villkor. De boende i allmännyttansbostadshus skall ges möjlighel all förvärva faslighelen som de bor i ochomvandla den lill bosladsräll. Ökat utrymme bör ges ål fribyggena. Variationsrikedom ochflexibla lösningar måsle få prövas. ROT-lånen-somav regeringen används som dragspel ibyggkonjunkturen - bör avvecklas och ersältas med skaliefria avsällningar lillunderhållsfond- Hyresgästernas inflytande skall utövas av de enskildahyresgästerna själva; de skallinte företrädas av en organisation som samlar endasl en liten del av dehyresboende. var ell axplock bland våra ståndpunkteri reservationerna i betänkandet. De flesta är väl kända, varför en utförliggenomgäng är överflödig. Reservationerna i senare delen av betänkandet kommer JanSandberg alt la upp i sill anförande. Jag yrkar bifall till de reservationer ibostadsulskollels betänkande 1988/89:7 där vi moderater finns med. A nslag lill bostadsförsörjningen m.>7i. 2 (); De boendes önskemål måste enligt folkpartietsuppfallning vara utgångspunkten för bostadspolitiken. Valfrihelen måsle öka.Slalen skall inle genom ekonomiska styrmedel eller administrativa regleringargynna eller missgynna vissa upplätelseformer, bostadstyper eller fastighetsägare.Samhället bör eftersträva neutralitet mellan olika bostadsformer. Del är elt viktigt bostadssociall mål all alla skall hatillgäng lill en bra bostad. Vi har också en hög bostadsstandard i ,även om del finns undanlag. Inslitutionsboendel bör minskas i ordnade formeroch i den takt alternativ kan ordnas. De som bor på institution bör ges en sähemlik miljö som möjligl, och de som sä önskar skall ha räll lill egel rum.Slora anslrängningar bör göras för all småhushållen lättare kan hitta enpassande boslad. De svårigheler som möter bl.a. flyktingar, ungdomar ochensamstående från spliiirade familjer kan inle accepteras. Uislagningen avsmålägenheter måste stoppas. Och, herr lalman, i denna fråga har äntligenoppositionen i bosladsutskoltd fåll med sig vpk pä ell förslag om att stoppaställiga bidrag lill lägenhelssammanslagningar. Detta är glädjande och kommerav allt all döma följas upp med all kammaren här lilel senare röslar igenomförslagel all stoppa della oskick. Den enskilda människan måste ges föruisällningar all självta ansvar för sitt boende. Därför bör ökade möjligheter skapas för dem somönskar äga sin bostad. Del bör bli lättare all ombilda hyreshus tillbostadsrättsföreningar. En omfaiiande salsning på bostadsrätter skulle bidralill all lösa en rad bostadspoliliska problem, bl.a. de sligandebostadsrällspriserna i vissa områden och de ökande förvallningskoslnaderna, ochlill att möla behovet av ell ökal boendeinflytande. har problemen påbostadsmarknaden blivit alltmer påtagliga: - Bostadsköernaväxer, särskill i storstadsområdena. - Brislen påsmålägenheter skapar problem bl.a. för ungdomar och för flyktingar som villskaffa sig en egen boslad. - Nyproduktionen ökadenågot men ligger forlfarande på en alllför låg nivå. - Den lågarörligheten pä bostadsmarknaden bl.a. till följd av regleringar ochreavinstskatten förstärker människors svårigheter all finna en boslad sompassar deras önskemål och behov. - ombyggnads-och reparalionsprogram, . byggt pä omfattande subventioner, har fört med sigatt ombyggnader ofta blivit mer ingripande Anslag lill bostadsförsörjningen m.m. Samma program har senare panikbromsals i förhoppningenatt detta skulle öka nyproduktionen. - Möjligheternaatt bilda bostadsrättsföreningar har på olika sätt försämrats - senast genomriksdagens beslut att stoppa räntebidragen, om allmännyttiga fasligheter säljslill hyresgästerna. - Kostnadskrävandebostadssubventioner bidrar till all hålla skattetrycket uppe, medverkar lillall driva upp byggkostnaderna och moiverkar regionalpolitiska strävanden genomall överhettade regioner där del byggs mesl får mest pengar. De när heller intede grupper som kanske bäst behöver slöd. - Nyproduktionens kostnader harstigit starkt . Jag har tidigare här i kammaren framhållit, och gör det igen, alt allakrissymptom som uppträder på bostadsmarknaden kan inte regeringen lastasför. Även kommunerna spelar en viktig roll i bostadspolitiken. snabba förändringar i efterfrågan och flyiiningsmöns-ter skapa problem,som i varje fall på korl sikt inte kan påverkas på polilisk väg. Men del råder ändå ingel tvivel om all socialdemokralernabär elt betydande ansvar för den situation som har uppstått. Brislen påsmålägenheter är l.ex. i hög grad en följd av en medvelen socialdemokraliskpolitik, såväl ule i kommunerna som pä riksplanet, där ROT-programmet ochlagändringar har drivit fram lägenhetssammanslagningar. Den låga rörlighetenberor bl.a. pä skatteregler och regleringar som socialdemokraterna drivitigenom och försvarar. Ingreppen mot bosladsrätlsboendd är ullryck för en ideologisktbetingad skepsis mol en boendeform där människor själva får ta ansvar för sinboslad. Regeringen har visat en anmärkningsvärd bostadspolitiskpassiviiel. Redan före valet meddelade socialdemokralerna altbostadspolitiken snabbi skulle ses över. Först kom resultatet avdenna skyndsamma översyn, som inte medförde alt något väsenlliglbostadspoliliskl problem fördes närmare sin lösning. Någol nyttbosladsfinansieringssystem föreslogs l.ex. I stället infördes en rad nyasubventioner. Under valrörelsen kritiseradesocialdemokraterna de förslag som folkparliel lagl fram om bostadspolitiken,bl.a. om minskade bostadssubventioner. Effekterna av våra förslag utmålades somdramatiska och svartmålades. Efler valet har socialdemokraterna även i bostadspolitikenkommit med andra signaler. efter vald lade regeringen framförslag om sänkta bostadssubventioner. har regeringenpresenterat direktiv för en boendekostnadsuiredning. Där uttrycker man oro överde höga subventionerna och antyder alt bruksvärdessyslemd inte fungerar heltlillfredsslällande. har föreslagil enbostadspolitisk översyn och välkomnar nu att detta arbete äntligen kommer igäng. Under valrörelsen mobiliserade socialdemokralerna ävenHyresgästernas genom annonser, affischer m.m. attackerafolkpartiet. Efler vald Ivingades även hyresgästförbundds ordförande medge alldet var rakryggalav att tala om sin politik före vald, och all han var besviken päsocialdemokralerna som inte håller sina vallöften. Det är en anmärkningsvärd brisl på moral i del politiskaarbetet som socialdemokraterna har visat i bostadspolitiken. I sak ligger deståndpunkter som inlagils efler vald i linje med de förslag som folkparlielförde fram i valrörelsen. Delta gör dock inte agerandet lill något moralisktmer högtstående. Del finns starka skäl för att ompröva bostadspolitiken.Den har fastnat i ett föråldrat mönster och bygger i allt väsenlligl påregleringar, subventioner och inskränkningar i människors valfrihel. Vi lever till slor del fortfarande med dekristidsregleringar som vi har samlat på oss och som i mängafall tillkom när vi pä skulle bygga bort bosladsnöden. , närtrångboddhet och ohygieniska bosläder är ovanliga, har vi en ny situation.Problemen ligger nu på elt annat plan; regleringarna hämmar framväxten av enfungerande bostadsmarknad, där människors önskemål slär i centrum. Tecknen pä att ett omfattande bruk av adminislralivaregleringar har någon gynnsam effekt på l.ex. rättvisan i boendet är fä.Tvärtom vel vi att pä en genomreglerad marknad har den lättast all ta sig framsom har goda kontakter och är beredd att betala svarta pengar. Läget på bostadsmarknaden har förändratskraftigt . Det rekordhöga byggandet under slutet av1960-lalei och i början av 1970-lalel ledde lill en mällning av marknaden, ochmänga kommuner fick problem med oulhyrda lägenheter. är anlalel lommalägenheter mycket lilel. För några är sedan redovisade de flesla kommunerna enöverskon pä bosläder eller en bosladsmarknad i balans. 1984 redovisade 44kommuner brisl på bosläder. 1988 redovisade 220 kommuner brist på lägenheter. stod ungefär 400 000 personer i bostadskö. Avdessa var mänga ungdomar. Knappt hälften av ungdomarna slår i kö istorstadsområdena. Två tredjedelar av de köande vill ha en tvårummare ellermindre. Men bilden är givetvis mer nyansrik än vad dessa siffror antyder. Långtifrån alla bosladssökande har akuta problem. Under den andra halvan av 1970-talel byggdes omkring 50000 lägenheter . Under 1980-lalet har bostadsbyggandet varil betydligtlägre, även om del har ökat någol . Befolkningstillväxten har varit relativt låg. .Mellan 1975och ökade befolkningen med endast 150 000 personer. Under denna tidsperiodökade dock antalet hushåll med 345 000. Vi får allt fler småhushåll. som antalet smähushäll ökal krafligl har antaletsmålägenheter minskat. minskade anlalel lägenheler omhögst ell rum och kök med över 50 000 stycken. Denna ulveckling är resultatetav en medveten polilik. Genom statligt slöd har omfattande ombyggnader genomförtssom har lell lill färre och större lägenheter. Läl mig upprepa vad jag nämndeinledningsvis, nämligen att det är glädjande att en majoritet bestående avfolkpartiet, , cenlern, vpk och i ulskollel nu harenats om dl slopp för slalliga bidrag lill lägenhelssammanslagningar. Anslag tiU bostadsförsörjningen m.m. A nslag lill bostadsförsörjningen m.m. Den tröghet på bostadsmarknaden som har skapats avpolitiska beslut leder lill elt ineffektivt utnyttjande av bostäderna.Bosiadsrätlslägenhder slår lomma i avvaktan på en lägre reavinstskalt. Vi har således hamnat i en situation där ulbudel avlägenheter stämmer illa överens med efierfrågan. I slorsläderna är dennaskillnad mesl markant. Delta drabbar i hög grad ungdomar sorn är nylilllrädandepå bostadsmarknaden och ofla eflerfrågar små lägenheler. Men del drabbar ocksåandra småhushåll - l.ex. pensionärer som gärna vill flylla till en mindrelägenhet. Bostadsbristen gör del svårare all minska inslilulionsboendet och attklara flyklingmoltagandd. Bostadsbristen beror dock inte pä att subventioner harsaknats, tvärtom. Del är den tidigare mycket höga subventionsgraden beträffandeombyggnader som har lett lill en kraflig ulslagning av anlalel smålägenhder. Inyproduklionen har subvenlionerna anlagligen medfört alt man mera inriktar sigpå större lägenheler. jämfört med vad som skulle ha varil fallel om man hadehafl en annan inriktning av bostadspolitiken. De hyresrabatter somsocialdemokraterna infört har också bidragit lill att denna tendens förstärkts. Jag vill något beröra vad jag tycker är viktigt ifolkparliels inriklning av bosiadspoliliken. - Debyråkratiska, reglerande inslagen i bostadspolitiken måsle minska. Ålgärder måste vidtas som ger mer av direklkonlakt mellanbyggare och konsument, sä all krealiviielen i byggandet stimuleras ochbostäderna i högre grad kan utformas i enlighet med människors önskemål. - Bostadssubventionernamåste reduceras och slödel måste riktas lill de grupper som har särskildabehov, främst barnfamiljerna. Vi föreslår i andra motioner införande avvärdnadsbidrag och en höjning av barnbidragel. - Pä enbosladsmarknad som skall kunna tillgodose de boendes önskemål måste del vararelaiivi lält alt byta bostad, l.ex. när familjens siorlek förändras och närungdomar efterfrågar en bostad. En ökad rörlighet är därför fundamental ävenfrån bostadssocial utgångspunkt. Reavinslreglerna för bostadsrätter innebär att del ofla ärlönsamt att vänta med försäljning. använder sig mänga avandrahandsulhyrningen, vilket innebär att del i allmänhet är lönsamt alt låtaen bosladsräiislägenhel stå tom i avvaktan pä lägre beskattning. Detta förslärks yllerligare genom alt del vid köp av enannan boslad inle är möjligl att fä uppskov med reavinslskatten vid försäljningav en bosladsräll. Reglerna för reavinstbeskaltningen bör därför ändras, delsså all det blir möjligl alt få uppskov med reavinsten, dels så all reavinstenberäknas efler de principer som gäller för beskattning av reavinst vidförsäljning av småhus. Som framgår av delta belänkande föreslår vi ifolkpartiet en rad åtgärder som skulle kunna bidra lill en förbättradbostadspolitik.