prot · GC09106 · 1988-12-31 00:00:00 — Vi har i reservalion 3 konstaterat hurvikligl det är att komma fram till en lösning på detta område. I reservation 12 framhåller vi all det är viktigt medupphandling i konkurrens, så atl koslnaderna kan penetreras mer än avbeställarna. Del är fler än SJ som genom anbudsförfarande kan vara med ochlävla om de insatser, leveranser och köp som är nödvändiga. När del gäller reservafion 25 om vill jagredan i nuläget klargöra atl vi från , om vi inte vinner slöd förvär reservation ulan den faller i en votering mot reservation 24, är bereddaalt i andra hand slödja reservalion 24. Reservalion 27 handlar om finansiering av banverkelsinvesleringar, och där lalar vi för all andra finansieringsformer allvarliglmåste övervägas än bara skattemedel. Med det anförda, herr talman, yrkar jag bifall lillreservalionerna 3,12, 25 och 27. 3ELVING (): I samband med del irafikpolitiska beslutet1988 lades fem olika delmål fast för trafikpolitiken. Ett av dessa mål var alliransportsysle-mel skall ulvecklas så all god miljö och hushållning mednalurresurser främjas. Etl annat mål var all transportsystemd skulle byggas uppsä all del bidrar till regional balans. När det gäller dessa båda delmål anser atlregeringen och riksdagsmajoriteten har svikit. I och med de växande miljöproblemen har förutsättningarnaför trafikpolitiken ändrats radikalt . Försurning, skogsskadoroch döende hav är talande exempel på den miljöförstöring som pågår. Trafikensvarar för en myckel stor del av olika miljöskadliga ulsläpp. Del är framföralll billrafiken och i viss mån flygel som svarar för dessa. När del gällerulsläppen av koloxid kommer från väglrafiken. Molsvarande siffror förkväveoxider och kolväten är 57 resp. . Dessa fakla talar för en radikal omläggning avtrafikpolitiken, som måste innehålla en myckel kraftig salsning på järnvägen,eflersom jusl järnväg-slransporter är det mesl överlägsna transportsätld urmiljösynpunkt. Även energipoliliska och trafiksäkerheismässiga moliv talar för järnvägslrafiken,liksom del omfattande och dyra vägslitagd. Just trafikpolitiken är en myckel viklig del avmiljöpolitiken. en miljöanpassad trafik kan inle samhällels miljöpolitik islorl bli framgångsrik. En kraflig salsning på järnvägen är hell klarlsamhällsekonomiskl motiverad. Felet med den nuvarande politiken är atl intesamhällsekonomin, ulan främst förelagsekonomin får styra investeringarna. Vimåste lära oss all sälla en prislapp pä miljön, så all miljökostnader ochmiljövinsier pä ell relevanl säll vägs in i de trafikekonomiska kalkylerna.Enligl uppfattning bör en målsättning vara atl öka SJ:s persontrafikmed och all föra av godslrafiken pä landsväg lill järnväg. Ellförverkligande av elt sådanl mål skulle l.ex. ge en energibesparing pä 13terawattimmar, vilkel motsvarar i oljeimport pengar.Beiräffande miljön skulle kväveoxidulsläppen minska med ca 40 000 lon, ellermed av iransporlseklorns lolala kväveoxidulsläpp. En annan belysande siffraför sambandd mellan trafik och miljö är all en överföring av personbilism tilljärnväg skulle reducera kväveoxidutsläppen med över I per är. En samhällsekonomiskl underbyggd upprustning av denspårbundna trafiken skulle radikalt förbättra järnvägens konkurrenskraft förbåde passagerare och gods. Årtionden av eflersalla invesleringar i värljärnvägs-nål måsle nu snabbt tas igen. Riksdagsmajoritden fastställde eninvesteringsram på för de kommande lio åren. ärenligl vårt säll all se en orimligl låg nivå, som måste rninsl fyrdubblas omell anlal myckel angelägna projekl skall kunna förverkligas inom en rimligframlid. Bara utbyggnaderna av vissa projekt som Grödingebanan, västkustbanan.Arlandabanan, , , norra stambanan, ulbyggdspårkapacitei genom Slockholm och en viss nödvändig upprustning för atlsnabbtågen skall kunna trafikera nätet beräknas kosla drygt 16 miljarderkronor. Det finns dessulom många andra angelägna projekl som behöverförverkligas. Del är därför vi från cenlerns sida föreslär allinvesteringsvolymen för banverkel skall fastställas till 40 miljarder kronorfram till är 2000. För all finansiera detta är vi beredda alt söka allernalivafinansieringsmöjligheter. Vi är l.ex. beredda all låna pengar genom all ge uljärnvägsobligalioner. Eflersom dessa saisningar i alla delar ärsamhällsekonomiskt lönsamma, är det också försvarbart med en sådanfinansieringsform. Från den politiska majoritetens sida, vilken i den härfrågan utgörs av socialdemokrater, moderaler och folkparlisler, hävdas del altvi inte har råd med satsningar i denna storleksordning. Jag vill Ivärlom vändapå resonemangel och påstå alt vi inte har råd all läla bli dessa saisningar. Det finns elt stort inlresse i för olikajärnvägsprojekt och för satsningar på olika håll i landet. Det visar mängden avmotioner från alla partier och i stort sett frän alla landsdelar. Jag villdärför här och uppmana de riksdagsledamöter från olika parlier sommolioneral kring olika järnvägsprojekt alt stödja reservalion nummer 21 avcenlern, vpk och miljöparfiel. Den anger jusl en invesieringsvolym pä 40miljarder kronor. Genom ell bifall lill en sådan reservalion kan de flesla avde projekl som ledamöterna har molioneral om ocksä förverkligas. Jag vill också passa på att slå fasl att del beiräffandeinlandsbanan är nödvändigl och vikligl alt det klart uttalas all den ävenfortsättningsvis skall vara en statlig angelägenhet. 1 samband med del irafikpolitiska beslutet1988 delades järnvägsnätet upp i dels ell siomjärnvägsnäl, dels elllänsjärnvägsnäl. Cenlern acceplerade för sin del denna uppdelning med undanlagför två banor, nämligen och banan . Dessa banor,menar vi, skall ulgöra en del i del internationella järnvägssyslemd,följaktligen skall de tillhöra slomnäld. Vi upprepar denna ståndpunkt i åretsbetänkande. Beiräffande är del viktigt, infe bara att den tillhörslomnäld ulan ocksä atl den rustas upp och knyts ihop med det norska Prot.1988/89:106 . 2 protokoll 1988/89:106 Prot.1988/89:106 järnvägsnätet via en ny järnvägsbro över . Frågan om huruvida en järnväg skallklassas som en länsjärnväg eller som en del islomnäld lycker vi är en mycket viktig polilisk fråga, som inrymmer båderegionalpolitiska och miljöpolitiska dimensioner. Därför är del för vår delsjälvklarl all del skall vara som beslutar om evenluellaomklassificeringar av bandelar från det ena nätet lill det andra. är enlyp av beslul som vi från cenlerns sida inle anser atl skallöverlämna lill regeringen. Vi vill också salsa krafligl på upprustningen avlänsjärnvägsnäld. Men det behandlas inle i della betänkande, eflersom pengarlill länsjärnvägar numera klumpas ihop med anslag lill länsvägar och andralänslrafikanläggningar. kommer därför all ta upp idebatten kring vägbdänkandel, som kommer . När 1988 delade upp järnvägsnätet i ell slomnätoch elt länsjärnvägsnät, slogs också en ansvarsfördelning för investeringar ochdrift på de båda typerna av banor fasl. Beiräffande slomjärnvägarna anförde dendåvarande kommunikationsministern på s. 104 i proposilionen all; "Statenskall genom banverkel svara för invesleringar och underhåll på slomnätd. "Delta ullalande ställde sig bakom. Jag lycker alt statens ansvar förinvesteringarna i stomjärnvägsnälet knappast kan uttalas tydligare. ,ungefär ell år senare, springer socialdemokrater och moderaler på etl mycket flagrant sätt ifrån delta beslut genom all försöka vältra över ungefär en tredjedel av investeringskostnaderna för dubbelspärsulbyggnaden på mellan och lill kommuner och län. I denna del höll alltså interiksdagsbeslutet mer än ungefär ell år. cenlernsmening skall självklart staten svara för investeringarna på västkustbanan.Västkustbanan är enligt de allra flesla priorileringar som gjorts ell av demest angelägna objekt som finns i vårt land. Det har ocksä förekommit en myckelmassiv, och berättigad krilik från berörda kommuner och län mol den uppgörelsesom träffats i trafikutskott. Jag lycker även alt del finnsanledning all undersiryka all socialdemokrater och moderater i dessa kommunerhar uttryckt sill myckel siarka missnöje med sina partikamraters agerande itrafikutskottet. Ännu är del dock inle för senl all rälla lill della. Genomell slöd lill reservalion 24 kan ordningen återställas. Del finns fler vikliga järnvägsfrågor i , ochRune kommer senare all la upp den närmare i ell anförande. När del sedan gäller själva irafiken påbanorna delas den upp dels i persontrafik, dels godslrafik. Låt mig börja medpersontrafiken. På elt ganska slorl anlal banor kan inle SJ uppnåkommersiell lönsamhet med sin persontrafik. Tanken är då atl staten, via , skall kunna upphandla trafik på dessa banor av regionalpolitiska eller miljöpolitiska skäl. Från cenlerns sida accepierar vi denna principiella uppläggning. Men dä måsle naturligtvis slalen slälla erforderliga ekonomiska resurser lill förfo gande, sä atl del verkligen sker en upphandling av den trafik som är önskvärd och nödvändig. Så har dock inte skett, ulan medelstilldelningen lill detta är enligl vårl synsätt alldeles för snål. 18 När upphandlingen av s.k.företagsekonomiskt icke lönsam interregional persontrafikskulle ske för lågplaneperioden /90, visade del sig juslalt de anslagna medlen inte räckte lill. mycket stort anlal turer skullebehöva dras in. Genom etl s.k. rådrumsbeslut upphandlades dock en del av dessahotade turer, men inte alla. Följande turer kommer att dras in: o När det gällernatt-tågstrafiken till övre : Lapplandspilen och sovvagnSundsvall-Luleå. En enkeltur sträckan . Sovtåget lill Oslomellan och . Fyra dagsturer mellan och Nässjö.Vissa turer på kust-lill-kusl-banan Kalmar-Karlskrona-Göleborg. kan inle acceplera atl dessa turer dras in. Viivingar genom sådana indragningar in SJ i del gamla ekorrhjulel igen med sämreservice, sämre resandeunderlag - och så ytterligare neddragningar. Del är juden andra vägen vi måste gå. Vi måsle se lill all SJ fär resurser sä all mankan erbjuda bättre service och fler avgångar. Del är då sompassagerarunderlagel kan öka och därmed ge förutsättningar för ännu bättre service.Cenlern vill därför atl vi skall anslå de 70 milj. kr. som behövs för alt manskall kunna upprätthålla trafiken på de turer som jag här har räknat upp. En annan intressant fråga är vad som kommer att hända medtrafiken på övriga hotade turer när den s.k. rådrumsbeslällningen löper ul.Kommer även de turerna atl då dras in, eller skall man även här vältra överkostnaderna pä kommuner och län? Vi skulle gärna vilja ha svar på den frågan idagens järnvägspoliliska deball. Del behövs alltså mer pengar för att upphandla den härpersontrafiken. Moderalerna manifesterar återigen sin järnvägsfientlighet genomall föreslå alt detta vikliga regionalpoliliska och miljöpoliliska anslag inleökas ulan Ivärlom minskas med 100 milj. kr. Beiräffande irafiken på länsjärnvägarna skall den tas överav länshuvudmännen. Staten skall därvid lämna ett bidrag lill driften. Enliglvär mening skall detta drifibidrag utgå till länshuvudmännen endasl underförutsättning all de beslutar sig för alt upprätlhålla järnvägslrafiken. Bidragetskall inle utgå om man väljer att köra busstrafik i slällel. Den nuvarandekonstruktionen som innebär alt bidraget kan utgå även för busstrafik är ingelannal än en mula frän staten till länshuvudmännen för all man tar över obekvämabeslut om att eventuellt lägga ned vissa järnvägssträckor i vårt land. Låt mig så gä över till godstrafiken. En mycket stor samhällsekonomisk vinstpotential förjärnvägen finns i ökade godstransporter. Det gäller då inte minst en rejälutbyggnad av den s.k. kombitrafiken, som bara utgör av SJ:sgodslrafik. Ocksä den slörsla delen av dagens bilburna iransillrafik, somalltså bara passerar genom värl land, bör kunna överföras lill låg i sloromfallning. Men det är viktigt alt inle alla resurser salsas enbart påalt utveckla kombitrafiken. Även den s.k. vagnslasltrafiken måste ulvecklas.Från cenlerns sida kan vi inle godta de akluella planerna för SJ;s framlidagodstrafik, som i vissa regioner i landet, framför alll i inland. Prot.1988/89:106 kommer all innebära en massivöverföring av gods frän järnväg lill lastbil. 28 april1989 Godsvolymer motsvarande ca 30000 långlradarlass riskerar en sådan Ur både regionalpolilisk ochmiljöpolilisk synpunkl är della Vidare innebär SJ:s godsplaner all man ämnar lägga ned ca30 godslermi-naler. Delta betyder alt del bortsett från sekundärlerminalen iÖstersund inte kommer all finnas nägon godslerminal i hela inland frånKarlstad lill . I och med dagens beslul fär SJ 455 milj.kr. för kommandebudgetär för att ulveckla godslrafiken. Samiidigi räknar SJ, som jag har sagl,med en kraflig nedläggning av vagnslasllrafik och indragning av induslrispår.Enligl vär mening bör della anslag på 455 milj. kr. inle användas enbart försalsning på kombilrafik utan ocksä för all ulveckla vagnslasllrafik ochindustrispår. Detta är en viklig regional- och miljöpolilisk fråga. Jag vill slula del här anförandel ungefär därjag började och konstatera atl utan en rejäl och kraftfull salsning påjärnvägstrafiken kan vi inte leva upp till samhällels miljöpoliliska mäl. Jag yrkar bifall fill reservationerna 1,4,8,10, 13, 15,21, 24, 26, 37, 38, 46 och 53. 4 (vpk): Del tar innan man uppfattar det cyniska spelet iregerings- och riksdagskorridorer. Elt bedrägeri i den grövre skolan stodregeringen för, när den gjorde upp med vpk om bensinskattehöjningen. Under vissvånda gick vi med på en 25-öring för atl få vikliga garantier för järnvägen. Många banor hotas. En av dem är Blekinge kustbana.Skattesatsen skulle ha gett lio friska miljarder och räcka bäde lillBlekingekuslbana, lill Norrlandstrafiken, lill all nallågslrafikenupprällhölls, och lill massor av andra bra förslag. Den skulle ocksä ha räckllill en självklar utbyggnad av dubbelspär lill . efleruppgörelsen började della ifrågasättas och luckras upp av inblandade parter. Det visar sig alltså all regeringen saknade poliliskhederlighet. Regeringen - och - gav lydligenbakom kulisserna SJ-ledningen och transporträdet fria händer atl börjanedläggningspoliliken. Den nye minislern har inle ens velal slälla upp pä attIräffa vpk för ell samtal före den här deballen. Vi fick ell erbjudande fränGeorg om all komma - eller om det var . Det vari alla händelser efler detta riksdagsbeslut - när del skulle vara meningslöstatt försöka påverka vare sig kommunikationsministern eller någon annan iregeringen. Regeringens agerande i den är frågan möter förakt. Del ärinle mitt fel att den förtjänar det, . var kommunikationsministerns högrahand pä konferensbesök i det krisdrabbade . Hennes uttalanden avslöjar elt förakt, värdigt den brittiska siälladyn. Del som hon sade ledde til en folkstorm och lill en forcering av namninsamlandd till stöd för Blekinge kustbana. överlämnades 37 000 namnunderskrifter lill 20 . Vad var del som slalssekreteraren sade och som retade folkså lill den milda grad? Jo: Vissl hade beslulal i enlighd meduppgörelsen mellan s och vpk all Blekinge kustbana skall tillhörastomjärnvägsnälet, men det finns ingel beslul om alt banan skall varatrafikerad, sade hon. Vi som irodde någol annal hade inle hafl hörapparaten påi . Jag undrar hur många procent av ledamöterna här i kammarensom inle hade hörapparaten på. Såvill jag vel var inle ensnärvarande här. har inte gjorl sig av med sin högra hand, ulanGunnel får sitta kvar. Jag är mycket angelägen om all få vela om in i den tolkning av stomjärnvägsbesluld som gjorde. Jagvel all många undrar över del, och det har också rätt slor belydelse för debeslul som vi skall falla här . Om kommmunikationsministern och även delarden här märkliga uppfattningen om hur en slombana skall användas, förslår jaginle alls varför man föreslog en sådan uppdelning som skedde och såg lill altriksdagsmajoritden tog elt beslut härom . Del är ju fullständigtobegripligt. Jag vädjar lill alla som förra årel röstade för atl Blekingekustbana skulle tillhöra stomjärnvägsnälet och som deltog i del enhälligabeslutet om vad som skulle karakterisera en slombana ocksä stödjer värreservalion om Blekinge kustbana. De som inte gör del gär nämligen pä tvärs motelt beslut som de själva här pläderade för eller instämde i förra året. Vid årels votering hoppas jag med vännerna påBlekingebänken kunna visa atl färre än väntat i denna kammare är värda ellpolilikerförakt. Jag yrkar bifall till reservation nr 35 om all upprustning ochelektrifiering av banan snabbt skall genomföras. Banans existensberättigande ärsolklarl. Den ligger i ell av folklälaste områden. Jag skall senare la upp andra bandelar som berörs avförslag från vpk. Flera kamraler, bl.a. och ,kommer all plädera för de reservationer där Dellenbanan, Fryksdalsbanan,Väslerdals-banan och några till behandlas. Del är en märklig lid som vi lever i. Alla vel all miljöproblemenhåller på att växa oss över huvudet. Alla vet all fler järnvägstransporter ochmindre vägtrafik kan betyda att våra livsvillkor förbättras. Inför vald 1988lovade samtliga parlier all salsa för all gå folkviljan till mötes. Ändå skallvi som vill atl järnvägen skall byggas ul behöva ta strid om snarl sagt varendabana i vårl land. Tänk er alternativet att SJ ligger i hela svenska folketshänder, ! När alla avgångar är röda och krassalönsamheisprinciper döda, när SAS- och Indevoskolade direktörer är ell minneblott, när regeringen inte våga svika ingångna löften och det järnvägserfarnaSJ-folkel fär släppa loss sitt engagemang och alll sitt kunnande! Låt oss göra en lur in i en framlid som många längtarefter! Följande har hänl - hur pass realistiskt det är beror pä ossallesammans. lyckades äntligen miljöopinionen ochfackföreningsrörelsen pressa fram ett riksdagsbeslut om mängmiljardsalsningarpä ell fungerande och ekologiski inriklai iransporlsyslem. Men först vanns endelseger. Konflikterna inom regeringspartiet om Feldts ekonomiska polilik, omEG saml omÖresundsbrofrågan ledde fram lill etl överraskande rädslagsbeslul. Alla vissteatl beslulen utanför i l.ex. molorvägsfrågor kunde gä oerhört snabbtmed rätt förhandlare. Alla vissle också alt underlaget för en miljöintresseradmajoritet inom redan fanns. Här fanns vpk som etl miljöpartiförankrat i arbelarrörelsen och yllerligare två miljöengagerade parlier,cenlern och , som står för järnvägslinjen och som precis som vpkfick framgångar i det senasle vald just pä grund av denna sin polilik. Med andra ord: 1990 blev del är då folkviljan säg till altparlamentet tog kontrollen över trafikpolitiken. De slora bolagenslivsfienlliga bilprojekl sloppades, och del internationellaforskningssamarbetet inriktades i stället pä ell alleuropeiskt järnvägssyslem.De siarka kraven pä ekonomisk rällvisa tvingade dessutom regeringen atl brylasina skandalösa skallelällnadskon-irakl med ochSaab-Scania. Så kom den förslå grundplåien för miljövänligaulvecklingsprojekl pä trafikområdet till. SJ döptes om till FJ, folketsjärnväg, som elt tecken på att en systemförändring redan börjal. Basen itransportsystemet skulle nu bli etl snabbi ulbyggl elektrifierat järnvägsnät. Islutet av 80-lalel utnyttjade järnvägen av hela Sverigesel-energiålgång. Där fanns ulrymme för en flerdubbling ulan kärnkraft. Sverigesirafikmässigl efterblivna slällning hade förvånat del övriga . av underdånighet mot inhemsk bilindustrifanns del massor all la igen här i landel vad gäller leknisk miljöanpassning.Riksdags-beslulen öppnade slussarna. Träråvara och malm fick en renässans iförädlingsleden. Meningsfull produkfion och nya produkler för egna och andrasbehov planerades i krisdrabbade områden. De bil- och mililärindu-slriellakomplexen Ivingades på relräll. Snarl förvarnades de inta nya nischer förfredligare ändamål. Folkvalda och andra reste lill andra länder för alt tittapå de nyaste trafiksystem som fanns. De fann yllerligare idéer. Del gamlaregeringsdoku-meniel "Trafikpolifiken inför 90-lald" gick snart sammaväg som SJ-direktörerna. Etl nyll program såg dagens ljus. Också kraven på enledning med poliliskt ansvar och erfaret järnvägsfolk drevs igenom, för nu hadesocialdemokrater runl om i landel äntligen insett vems frihet den friakonkurrensen egenlligen handlade om. Så plötsligt blev det ute alt vara och inne atlrensa borl alla nyliberala idéer ur svensk polilik. I del nya projektet förframliden skulle spårbunden trafik alltså bli transportsystemets viktigastepulsåder. Den skulle komma alt kompletleras med en mångfald av olika flexiblakollektiva transporter, anpassade efter människornas behov. De s.k. hightech-rallarna lockade till sig allt fler högskolesluderande och forskare. Defick sill högsäte i . anpassade sig förvånansvärtsnabbi. Huvudkontoret flyttades, och f.d. SJ:s underhållsverkstäder ochanställda återfördes i samhällets ägo och till samhällels tjänst. Beslutsfattarna böjde sig också för resenärernas ochjärnvägsarbetarnas krav på drastiskt sänkta biljettpriser. En SJ-lid av rödaavgängar hade visserligen skapat kaos, men ocksä bekräftat all prisel varavgörande för låglrafikens attraktionskraft. Så sänktes priserna över helalinjen, och folk fick råd all lag lägel. Försl nu fanns valfrihelen. Allt fler bilägare lät fordonen slå kvar i garaget. Snarl gick del uppett ljus för trafikplanerarna även på departementet. Om man tog steget fulllutoch införde nolllaxa på kollektivtrafiken kunde del l.o.m. löna sig för helasamhället. Så minskades byråkratin, och etl anlal reklamkonsulter blevöverflödiga. Samiidigi börjar smidiga och populära irådbussar all införas i deflesla mellanstora städer. Snarl rullade del också allt snabbare och bekvämarelåg mellan orterna, och kolleklivlrafiken marknadsförde sig själv ulankampanjer. Friiidsresandd och kulturutbudet befruktade varandra. I kombinationmed en bra fungerande arbetspendling fick det en stor betydelse för mänga föredetta krisorler längs järnvägen, särskill i norra . För kvinnorna som alltid varil de som varil mesl beroendeav en fungerande kollektivtrafik betydde detta allra mesl. Vid skiftet berättas del muntra historier ombrödratrion , Feldl och Hulterström. De hade haft en märklig idé omintelligenta bilar på intelligenta vägar. På 80-lalet försökte de få folkel alltända på drömmen om bilismens andra ulvecklingsfas, där fjorlonåringar skullefå körkorl och hjälp av aulopiloler. Fruktansvärt dyra fyrfiliga vägsystemkallade ScanLink hade l.o.m. Men när 90-lalel gär mol sillslut skrattar alla gratisresande FJ-resenärer hjärtligt åt de mossiga idéernafrän 80-talels trafikdeball. De bilar och bussar som behövs för glesbygdens ochfritidens behov kräver inga motorvägar alls, och de kräver inle heller någrakostsamma inlandsaulostrador som det var populärt alt diskutera under det sistaårel på 80-talel. Fordonen har utvecklats optimalt för all inte belasta miljön.Pä många häll i landet har kommuner, järnvägsanslällda och andra entusiasterlagil över driften av persontrafiken. Anionias bussbolag och del gamlaIransporlrådet gick i konkurs . Den FJ-personal som förr slet med altsköta statistiken över biljettförsäljningen och de som beordrades alt slup iell ändra tidtabellerna arbelar nu med att hjälpa alla resenärer till rätta. FJoch de allmännyttiga trafikföretagen har upprättat avtal med en rad andraföretag om service till arbdspendlarna. Efler modell från några av Euorpas bästutvecklade järnvägsländer blommar nu den äkta och engagerade serviceandan.Industrispår har byggts ut i hela landet även för medellånga och kortaresträckor invid tätorter och för matarleder med gods lill och från företag. Allagodskunder är nyckelkunder, även i glesbygd. Allteftersom folkets järnväg tagitöver gods från landsväg har kunnat avveckla trafiken med denEG-anpassade långtradarfloltan. I stället för bilvägskonvojer som man drömde ompå departementet i del förlegade Promdheus-projeklds anda, har vi infört ettsystem med personalbilar och lastbilar på järnvägsvagnar. Om kunde tvinga EG:s transillängtradare, sade vi,all gå på låg borde det gå bra här också. Koslnaderna för vägunderhållet liggernu en mycket låg nivå, och resurser har flyttals över lill spårtrafiken. Enbartgenom all slopa det EG-anpassade bärighetsprogrammet sparade vi 5 miljarderkronor.