prot · GC09107 · 1988-12-31 00:00:00 — Del kan lösas på i princip tvä kompletterande sätt. Delkrävs all del som är vardag för icke handikappade - boslad, arbele, kultur,skola m.m. - görs lillgängligl för de funklionshindrade. Det krävs också ivissa fall speciallösningar. fulll deltagande i samhällslivet kräver alt man kanförflytta sig, resa korta men också längre slräckor, semestra, träffa familjoch vänner och göra arbetsresor m.m. Delta innebär atl handikappade skall kunnaha tillgång till egen bil. Där har vi bilstödd som hjälp. Delta innebärgivetvis all kolleklivlrafiken, och då hela system, görs lillgänglig. Dettaskulle enligl lagen om handikappanpassad kollektivtrafik frän 1979 ha varit uppfyllt efler lio är, dvs. Tanken var att delta skulle ske pä frivillighetensväg. Del har gäll så långsamt att handikapporganisationernas represenlanler idel samrådsorgan som bildades för uppgiflen inle lyckte all del lönade sig altvara med längre ulan avgick. finns det beslämmelser om inredning ilågvagnar och bussar, men del finns ingenfing om hur man som svårl rörelsehindradskall la sig upp och ner frän fordonen. Mänga uleslängs alltså forlfarande. Riksfärdljänslen som har som mäl all svårlfunklionshindrade skall kunna resa längre slräckor är avgörande för alt resornaskall kunna normaliseras. Men den måsle samordnas med andra insalser.Förbällrad riksfärdtjänsl med bl.a. specialfordon får inle innebära allanpassningen av kolleklivlrafiken forlsäller i samma långsamma lak somhittills. Del måste gå snabbare, och hela komplexet kring de handikappadesresor måste samordnas. Det här har handikapprörelsen påpekat ganska ofta. Viinslämmer i handikapprörelsens krav pä all de handikappades resor skallsamordnas och läggas under en särskild , anpassning avkollekfivlrafik, och för bilslödd. Där bör del ocksä finnas en slarkrepresenlalion frän handikapprörelsen. Vi kräver också alt kolleklivlrafikenhandikappanpassas bällre. Prot.1988/89:107 Detta gör vi i reservation 3, en förbättrad kollektivtrafik, och ireservation 8, en särskild nämnd med övergripandeansvar för handikappades resor. yrkarhärmed bifall till dessa reservationer. Vi anser all del finns behov av en länsfärdtjänsl, somtäcker de resor som inte är särskill länga men som innebär all man passerarkornmungränser. Av statistiken över utnyttjandet framgår del all behovel av ensådan länsfärdtjänsl är påtagligt och att frågan behöver snabbulredas. Dellakräver vi i reservation 2 i betänkandet. Transporträdet säger i sin ulredning all "enlänsfärdtjänsl skulle innebära en väsentlig välfärdsökning för de handikappadeoch etl slorl sleg pä vägen mot normalisering och integrering". Tyvärr harinle slatsrädd lagil fasta pä della och fört fram förslagel i propositionen. Behovet av färdtjänst är givelvis i första hand beroendeav funktionsstörningen hos individen, men del finns ocksä fall där del går allklara sig om man reser ensam. Har däremol l.ex. en resande förälder småbarn medsig behöver föräldern riksfärdijänst. Färdtjänsten bör la hänsyn lill detta. Vianser atl resa som måste ske med småbarn skall berättiga lill lillstånd förriksfärdtjänsl. Dessa synpunkter för vi fram i reservalion 1. Förslag lill förenklingar, generösa beslämmelser förledsagare mm. hälsar vi med tillfredsställelse. Rätten lill ledsagare skallbestämmas av behovet och inte av någonting annal. Antalet skall alllsä inlevara begränsal. Vi har en lilen men viklig invändning, en delalj, när delgäller ledsagare. Del gäller person som inle är kommunall anställd men som oftastår den resande nära. Vi vill alt en sådan person skall få utföra lyfl. Härrör det sig främsl om en försäkringsfråga som måsle lösas. Saken las upp ireservalion 5, som jag härmed yrkar bifall lill. Del är etl par andra vikliga saker som vi också vänder ossemol. Vi delar den oro som handikapprörelsen har ultryckl när del gäller anföra över kostnadsansvaret pä kommunerna. Jag inser mycket väl atl del finnsskäl som lalar för atl man bör göra detta. Men min uppfallning är attnackdelarna och riskerna med ett sådant förfaringssätt överväger. Del finns enrisk för ojämni fördelad tillgäng, konkurrens om resandet mellan handikappade ien kommun m.m. Anslagel bör alltså även i fortsättningen vara centraltstatligt. Jag yrkar bifall till reservalion 6. Slulligen vill jag vända mig emot det förekommande lalelom överutnyttjande av riksfärdljänslen. Man förstorar etl litet problem. Förstoch främst vittnar det om ett fördomsfullt länkande, som lyvärr ocksäförekommer på nivå. Handikappade är lika ansvarsfulla ochansvarskännande människor som andra och behöver ingen exlra övervakning. Lälmänniskorna resa efter behov. De får ju beiala vad del skulle ha koslal, om deinle vore handikappade och själva hade kunnat välja färdsätt. För all undvika risken atl missa någon av reservalionernavill jag upprepa bifallsyrkandena till reservalionerna 1, 2, 3, 5, 6 och 8. 79 (): Det här belänkandel handlar alltså om riksfärdljänslen, och del byggerpå en proposition, som de gröna i allt väsentligt kan 96 instämma i. Del är en braproposition som innehåller många förbättringar. Dettahindrar inte all vi pä en del punkler vill gå lilel längre. Därför finns delockså en del reservationer med miljöparlisler som undertecknare. Till all börja med kan nämnas reservalion 2 som jag yrkarbifall lill. Reservationen handlar om en länsfärdtjänsl. I reservationen krävervi en snabbutredning för all det hela skall kunna sättas i gång i stor skala ihela landel. Bakgrunden är ju den att del ofla finns irrilerande kommungränsersom skapar problem för handikappade som är beroende av resorna. kan delvara ganska konstiga saker som gör atl vederbörande inle kan resa för att hälsapä vänner och släktingar. Vi tror alt en länsfärdtjänsl skulle passa myckelbra. Försök visar också alt det hela fungerar bra. I reservation 3, som jag yrkar bifall lill, pläderar viför en bältre kollektivtrafik, en kollektivtrafik som i slörre ulslräckning äni dag är handikappanpassad. Reservationen liknar alltså många av dereservationer som vi har hafl fidigare i andra belänkanden. Del har gälltminibussar, större anslag till handikappanpassningen, osv. Ålerigen vill viunderstryka viklen av all kollektivtrafiken blir mer handikappanpassad. I har vi ell bra exempel pä vad det här kan betyda.Där har transporlforskningen drivit försöksprojekt beträffande i hög gradhandi-kappanpassade minibussar. Med minibussarna kan man köra omkring ibostadsområdena i lugnare takt än vad vanliga bussar gör. Bussarna har ell brainsteg, och de är rymliga. Naturligtvis kostar del här en hel del pengar, menäven människor som är beroende av färdtjänsten utnyttjar minibussar och kandärför öka sin rörlighet pä del sättet. Härigenom sjunker också koslnaderna förfärdtjänsten, och minibussarna betalas. Det hela behöver alltså inte varaförknippat med högre utgifter. Reservalion 4, som jag yrkar bifall lill, handlar omledsagarservicen. Del här är en speciell fråga. En handikappad kan l.ex. behövaen ledsagare lill och från ell kolleklivl iransportmedel men inle under självaresan. Då lycker vi all ledsagaren borde få följa med även under resan, irolsall han inle behövs. Resan skulle dä bekoslas av färdljänslen. Reservalion 6 är en ganska omfaiiande reservalion ochgrundar sig på en rad mofionsyrkanden. I reservafionen diskuteras i huvudsakkoslnadsul-vecklingen. Vi i miljöparfiel de gröna anser all man bör vara myckelförsiktig när del gäller all lägga pä ell koslnadstak för färdtjänsten. Del färinle ens bli elt dolt tak. Vi förvänlar oss faktiskt all behovel av färdtjänstkommer all öka i takt med all äldre människor upptäcker möjligheterna. Därförbör staten ha en beredskap för atl la fram mer pengar. Del hela hänger ihop medall del finns ell uppdäml behov av jusl färdtjänst. Jag vill därför yrka bifalllill motion 1988/89:T10, yrkande 6, där vi framför våra förslag. Tyvärr kan jaginte yrka bifall till reservalion 6 i belänkandel. Detta beror på all del ireservafionen har lagls in en del om koslnadsramar. I proposilionen föreslås juall kommunerna skall förfoga över pengarna för alt man på sä säll skall kunnaeffekfivisera ulbdalningarna och minska byråkraiin. För vär del molsäller vioss inle della. Jag kan bara beklaga atl min suppleanl inle såg upp pä denpunkten. Jag hemställer alltså om bifall till motion TIO yrkande 6och avslag på reservalion nr 6 vid belänkandel. Reservation8 är den sista av de reservationer som är undertecknade av 7 protokoll 1988/89:107 :1988/89:107 företrädare. I den,föresläs.en särskild nämnd rnedövergripande 2 maj1989 ;: . ansvar för handikappades resor. Detgäller ett garnmalt krav frän handikapp- ~ organisationerna, vilkel vi gärna vill slödja. Det har ju visat sig att Riksfärdljänslen:i,, > j ' ' - l- ' j ' -n i , , i . r- j transporträdethar svart atl hrnrra med och atl vara itllrackligi lyhorl for de En sådan här nämnd skulle kunna syssla medhandikappanpassningav de kollekliva-färdmedlen, med frågor om riksfärdljänslen,med bilstödd och säkerligen också med en del andra frågor i della sammanhang.De; räcker iroligen alldeles ulmärkl fören särskild nämnd. Jag yrkar därförbifalj till reservation-8. 80 (); I det betänkande från irafikuiskoild som vinu deballerar ombehandlas, som nämnls tidigare, regeringens proposition omriksfärdljänslen. Proposilipnen har tillkommit för atl göra del enklare för derörelsehindrade all göra längre resor i vårl land. Proposilionen syftar ocksåtill all förenkla beställningar av resor och lill all göra resandet medriksfärdtjänsl lill en mer naturlig del av resandei. Utskottet är, vill jag hävda, i stort sett överens om hurriksfärdljänslen bör vara ulforrnad. Visserligen har 8 reservationer fogals vidbelänkandel, rnen i flertalet av dem behandlas teknikalileter, där problemenkommer att lösas bara del nya syslernei fäll vara i kraft en lid. Jag skall föratt spara kammarens lid därför bara korl kommentera några av reservalionerna, Försl vill jag dock poänglera något som föredragandeslalsrådel säger i proposilionen, nämligen all de grundläggande målen förriksfärdljänslen ligger fasl, belyder all vi skall ge svårl handikappademöjlighel all resa till normala kostnader, , Ireservation nr 1 oroar sig vpk-ledamolen för alt rörelsehindrade med småbarninle skulle bli rällvisl bedömda i fall där de skall ha barn med sig pä enlängre resa. Jag bedömer alt våra tjänstemän ute i kommunerna som skall tahänsyn till om resa med riksfärdljänslen är bidragsberältigad eller inle, är såkunniga all handikappad som inle har möjlighel all vid resan la hand om sinabarn på räll säll, får resan klassad som riksfärdljänslresa. Vpk reservafionen skulle, om den bifölls, lilel härdragelrerjl av kunna innebära alt också alla andra som på en resa inte på rätt sällkan la hand om sina småbarn skulle vara berättigade till riksfärdtjänsl, ochdel är väl all la i. Angående reservalion 2 om länsfärdljänslen vill jag barasäga att vi nog samtliga) ulskollel är överens om målel, men atl våra vägar ditär litet olika. Att nu lillsalla en utredning, som föreslås ireservationen, tycker jag är alt fördröja tillkomsten av en länsfärdtjänsl, somvi alla vänlar på. Läl oss nu i slällel avvakla regeringens samlade översyn ochIransporlforskningens ulvärdering ay pågående försök. Dä kan vi kanske få enbra uppfattning om hur en länsfärdtjänsl skall vara utformad. Vad sedan gäller kostnadsansvaret ochfördelningsramarna, som behandlas i reservalionerna 6 och 7, vill jag förslpeka på vad som sägs i betänkandet. Riksfärdtjänsten är etl statligt ansvar,och nägon övervältring av koslnaderna lill kommunerna är det därför inte frågaom. Utskoltsmajoriteten anser vidare atl den kommunalaadministration av 98 del slatliga anslaget som det nukommer alt bli fråga om, rned del förslag som nuföreligger, kommer att få en positiv effekt på riksfärdstjänstresandet medProt. 1988/89:107 bäde tåg och flyg. Del blir mindre av byråkratisk handläggning,vilket belyder effeklivare ulnylljande av resurserna och således enbegränsning av kostnadsutvecklingen för riksfärdtjänsten. Förslagel är hellerinte framlagd med nägon generell begränsning i resandet för dem som har ellstort resandebehov. Dessutom skall den som under resan har behov av mer än enledsagare också få del. Medelsramen är vidare inle fastlåst inom resp. kommun,utan kommunerna har möjlighet atl överskrida den. Likaså har transporträdetmöjlighet att under löpande budgetär jämka medelsramen. reserverar sig mot fördelningen av medelsramen med80 % schablonmässigt och individuellt. vill ha fördelningen 70 %resp. Jag anser att förslagen är så nära varandra att del inle finnsanledning atl ändra i propositionens förslag. Läl oss i ställd avvakla vadtransporirådel. och kommer fram till när denärmare skall utforma principerna för medelsfördelningen. Med etl bifall lill utskollels hemslällan iirafikulskotlels belänkande nr 17, som jag härmed tillstyrker, lar vi ell slorlsleg i räll riktning mot all de handikappades resor, anpassningen avkolleklivlrafiken liksom de äldres och sjukas resor blir en naturligare del isamhällsresandd i stort. Med della, herr lalman, yrkar jag avslag på samtligareservationer liksom pä molion TIO yrkande 6 och, som sagl, bifall tillutskotlels hemslällan pä samtliga punkter. 81 (vpk) replik: Det är vanligt all man hänvisar till denstörre sakkunskap som finns ule i kommuner och menar all en delegering avärenden som behandlas centralt av statliga myndigheter skulle medföra minskadbyråkrati och förbällrad service. Del egendomliga är ju allhandikapporganisalionerna ullrycker en hell motsatt uppfattning. De vill imänga fall, varav delta är ell, slä vakt om den samlade kompelens som finnscentralt. Delegering lill kommunerna är kanske bra i slörre kommuner, men delbörjar bli Iveksaml i mindre kommuner. I samband med sådan delegering ser manofla, som jag lycker med viss rätt, risker för en uttunning av kompetensen, fören mer godtycklig bedömning, för försämrad service och för ökad konkurrens omresurser. Jag tycker att man bör ta den oro som uttrycks av både HCK och DHR påallvar. Det kan vidare lyckas alt frågan om resor med små barn ären leknikalild, men jag tror inle att pä allvar vill slå för delsom han sade från denna talarstol. Han sade all alla föräldrar som reser medsmå barn är handikappade och all del fall som vi lalar om, handikappadeföräldrar som klarar sig själva ulan riksfärdtjänsl, men för vilkafunktionshindret blir etl handikapp när de på resa skall se lill sina små barn,inte exislerar. Prot.1988/89:107 Anf. 82 () replik: _., ... , . finns en slor enighel i dessafrågor. Jag är övertygad om att det l.ex. Riksfärdljänslen , - r -. . ,- , möjligtatt inrätta en länsfärdstjänsl framöver. Jag vill bara lacka för den Del ärklarl alt det är lilel tråkigt atl han inle närmare har kommenterat frågan omsärskild nämnd med övergripande ansvar för handikappades resor,som handikapporganisationerna kämpar för. Del är etl mycket välgrundatförslag, såvill jag kan bedöma, och del borde fä en mer seriös 83 () replik: Som jag sade här, , har jaguppfattat diskussionen i utskoltd sä, atl vi är ganska överens om hur dettaskall utformas. När del gäller länsfärdljänslen tycker jag, som jag sade förul,alt det finns bältre vägar atl nå målel än vad reservafionen anvisar. DHR;s och HCK:s medverkan och frågan om en särskild nämndskall jag gärna kommenlera. är del en brisl all DHR och HCK har hoppal avfrån del rådgivande rädel inom . Del blir tungarbdat därför allde inle finns med där. Men jag vill ändå påstå all lyssnar lillvad dessa organisationer säger och all iransporlrådel också påverkas av vad desäger. Men iransporlrådet har inte påverkals i den riktningen all man nu ärberedd all förorda en särskild nämnd. Jag vill hävda att vi får ell bältregenomslag när det gäller de handikappades och rörelsehindrades problem om vifär in dessa frågor i samhällsdiskussionen i stort. Del gäller inle bara dehandikappades resor. Det gäller ju anpassningen av kolleklivlrafiken och deäldres och de sjukas resor, del gäller bilstödet osv. Man bör alltså fä indella i länkandel när man planerar samhällsresandd i slorl. Jag tror alt vi gärmiste om del om vi inrättar en särskild resor. Därförhar alltså utskottsmajoritelen alt vi inle skall gå med på del förslagsom handikapporganisalionerna den här gängen lägger fram. Till vill jag kort säga, när del gällerdelegeringen till kommunerna, all del ändå är ijänslemännen ule i kommunernasom lällasl kan bedöma om den rörelsehindrade eller handikappade behöver riksfärdijänstnär han är ule och åker med sina barn. Jag tycker all delta är ell bra säll atllösa problemel. Del gär säkerl också atl få förståelse ute i kommunerna för rörelsehindrade får riksfärdtjänsl vid en resa när han skall ha barn medsig. 84 () replik: Del var belysande all få ulrell lilel grandhur socialdemokraterna ser på della med en särskild nämnd somhandikapporganisalionerna föreslär. Man är lydligen inle alls beredd atl ställaupp pä det förslaget. Men hur länker då socialdemokralerna fä medhandikapporganisationerna i del här arbetet igen? Skall man bara stillatigandeacceplera alt de inle vill arbeia under dessa villkor - atl bara vara eltrådgivande organ i förhällande lill transportrådel, med myckel begränsatinflytande? Eller har man för 100 avsikl allpå något annal sätt slärka deras roll, ta vara på deras erfarenheler ochsynpunkler, för all på del säilel bl. a. fä en bältre färdtjänst? 85 () replik: Får jag lill bara säga all delhär hänger pä handikapporganisalionerna själva. Transporirådel lar med öppnaarmar emol deras dellagande i verksamhelen. Och från socialdemokraliskl hållanser vi all handikapporganisalionerna bör vara med i beredande organ isamhällel. Talmannen anmälde all anhållit all lillprotokollet fä anlecknal atl han inle ägde räll lill yllerligare replik. 86BARBRO (): Proposilionen 1978/79:99 signerades av folkpartiregeringen,och den utgör en viktig milstolpe i handikappolitiken, nämligen alt ge ävengravl handikappade samma möjligheler som icke handikappade all göra längreresor till normala koslnader. Jag blev dock litet förvånad när jag inför den härdebatten läsle i bil. 6 lill nämnda proposition. Där står bl.a.: "som eltakluelll exempel på resullald av del forllöpande arbelel med handikappfrågorinom de slalliga verken kan nämnas, all de nya personvagnar, som SJ beställt, iväsentliga delar tillgodoser kraven på handikappanpassning. Dessulom harregeringen uppdragit åt SJ att ta fram beslutsunderlag för en hellhandikappanpassad järnvägsvagn." , , kan i varje fall inte jag se atljärnvägsvagnar i väsentliga delar tillgodoser kraven på handikappanpassning.Del mest väsentliga är väl ändå atl man kan ta sig upp på tåget. Hur gär deltill för en rullstolsburen? Jag har inle sett nägon järnvägsvagn utanirappsieg! Det man krävde för lio är sedan har SJ inte uppfyllt. Man måslealllsä forlfarande vara myckel krilisk mol SJ:s långsamma planering i de härfrågorna. Om SJ hade varil bättre pä alt anpassa sina vagnar skulle mänga flerhandikappade ha kunnat äka låg , lill glädje och nytta för dem själva -och också för statskassan. Dagens belänkande behandlar vissaförbällringar inom riksfärdljänslen. En sådan är atl avgränsningen mellanledsagare och medresenär förenklas. Del som ocksä varil oklarl är om enhandikappad som behöver mer än en ledsagare skall ha rätt lill det. sägerutskollel all om handikappd motiverar fler än en ledsagare är della möjligl.Och det är bra att del slår klarl utsagt i betänkandet. Många handikappade harinte tolkat reglerna så tidigare, och del var ocksä oklart uttryckt ipropositionen. Del jag däremot beklagar är all utskottet inte tagithänsyn lill barnfamiljer, alltså all man tillåter endast en medresenär. I deallra flesta fall är del rimligt atl personer som reser tillsammans med enhandikappad, och som inle är ledsagare, slär för sina egna koslnader. Men närdel rör sig om barnfamiljer kan problem uppslå; kanske måsle familjen l.o.m.dela på sig. All hänvisa lill gällande rabattsystem är intetillfredsställande. Trafikföretagen kan ändra sina regler när som helsl. Ochdel kan inte vara 8 protokoll 1988/89:107 Prot.1988/89:107 meningen all , om så sker, skall gå in och se över dekonsekvenser som dä uppstår. ~ Jag beklagar också attutskotlsmajoriteten biträtt propositionens förslag all överföra del statligaanslagel lill kommunerna. Del kan komma atl innebära atl handikappade vägrasresa därför all pengarna är slul. All transportrådet kan utöka medelsramarna omstörre generella laxehöjningar görs löser inle problemet, om en lilen kommunl.ex. har en eller ell par personer som är mycket kostnadskrävande och därförbelastar riksfärdtjänsl-konlol ovanligt mycket. Jag anser därför atl statenskall ha kvar kostnadsansvaret. Jag vill med detta endasl påpeka alt trotsall proposilionen innehåller flera positiva förslag, återstår dock vis.saproblem att lösa. Jag hoppas all de förhoppningar som proposilionen omriksfärdljänslen väckte skall kunna förverkligas. 87 (): Riksfärdljänslen belyder oerhörl myckel fördem som inle kan åka på vanligt sätt. Den har blivit en möjlighet att ta sigutanför den egna kommunens gränser. För många är della en frihetsfråga av sloramätt. I proposilionen, och i belänkandel, vill man begränsakostnadsutvecklingen. Det är etl vällovligt syfle - så länge som del handlarom alt inle försämra för de personer som är beroende av riksfärdijänst. handikappanpassningen av de allmänna färdmedlen verkligen blev sä bra somden faktiskt kan bli, skulle färre behöva åka riksfärdtjänsl. Men begränsningen i kostnadsutvecklingen får inte drabbaenskilda handikappade. När del nu gäller atl kunna begränsa åkandet förenskilda personer, vill jag starkt undersiryka vad som står i en mening ibelänkandel, nämligen atl del avses kunna ske när åkande sker "nära nogvarje dag". Del är synnerligen vikligl all kommunerna inle missbrukardenna möjlighel och allmänt börjar begränsa enskilda människors åkande. När del gäller det nya förslagel all varje kommun skall fäen slallig medelsram, är vi några s-moiionärer, med Margarela somförsta namn, som tror alt della inle kommer alt fungera i praktiken. Hur skallden fördelningsnyckeln se ut för all vara rättvis? Hur skall man kunnagarantera atl inle enskilda kommer i kläm? Hur skall man kunna undvika enomständlig byråkrati för denna överföring till kommunerna? Det är frågor som vi slälll i vår molion och som vi inlefåll något tillfredsställande svar på. Denna förändring får inte vara etl säll att begränsakostnaderna, genom atl försämra för enskilda personer i vissa kommuner. Tyvärrtror jag dock atl det blir effekten, även om det inte är propositionens ochutskollsbelänkandels avsikl. Därför vill jag yrka bifall lill s-motionen T15. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslul i ärendel skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 12 §Föredrogs trafikutskottets betänkande 1988/89:TU21 Anslag till sialenslelenämnd budgdård 1989/90 (prop. 1988/89:93). 88INGRID (): Vad är slatens lelenämnd? undrar mängasärskill ulanför när de selt frågan om anslag och lokalisering. Ettbra svar läsle jag : statens lelenämnd blir elt slags statligtkunskapsföretag inom det myckel expansiva området telekommunikation. Därigenombidrar slalen lill all skapa föruisällningar för en effektiv konkurrens päutrustningsmarknaden och vid ulvecklingen av teletjänster. dubbelroll pä marknaden som myndighetsulövareoch konkurrent upphör därmed. Om della har tidigare fattat beslut,och vad vi skall behandla är dels elt anslag på 3,7 milj. kr., delstelenämndens lokalisering. Även om nu ell anslag beviljas skall delta, närverksamheten kommit i gång, finansieras genom avgifier. Det är såledesegenlligen bara lokaliseringen som dagens deball gäller. Ja, jag hoppas atl vi är ganska eniga i del klokai all statens telenämnd lokaliseras till . Förslaget bygger på tvåmotioner, en av mig själv under allmänna motionstiden, en av socialdemokraterfrån länd i samband med proposilionen. Såvitt jag kan finna har utskottet behandlal våra mofionermyckel seriöst.