prot · GC09105 · 1988-12-31 00:00:00 — Den kooperativa verksamhelen är en viklig del i denna utveckling. har nya verksamhetsformer som l.ex. föräldrakooperativ inom barnomsorgen blivit allt vanligare. Även de arbeis- kooperaliva förelagen har ökat i belydelse. finns ingen statistik som beskriver denna ulveckling. Vi i anser alt det behövs en komplette ring av statistiken sä att vi får en korrekt beskrivning av den kooperativa delen av vårt näringsliv. Vi är också beredda atl anvisa den miljon som krävs för all ulföra den kompldlerande statistik som behövs. Jag yrkar bifall lill 88 reservalionerna 3 och 9. iredje vägenspolitik-har varit, PrOt. 1988/89:105 och är, en koncenlralionspolitik.Befolkningsomflyttningarna frän landsbyg- den till städernahar ökat, och storstädernas lillväxl har varil myckel slark. Ulvecklingen harinneburil ökade inkomslklyflor, och den ekonomiska maklkoncenlralionen harförstärkls. En skallereform av modell PM 100 kommer också all ökainkomstklyftorna. De deltidsarbetande och låginkomsttagarna kommer all bli destora förlorarna. En majorilel av dessa är kvinnor. Detta är en oacceptabelulveckling. Del finns myckel starka skäl att i en ny läginkomstulredningklarlägga den fakliska silualionen och den pågående ulvecklingen. Dessa frågorkommer, enligl uppgift, all las upp långtidsutredning, och del bördärför vara möjligl atl ge ulredningen i uppdrag all ingående belysa dessafrågor. Jag yrkar bifall lill reservalion 6. Bra slalislik kräver korrekla indala. kräverbdydande insalser frän uppgiftslämnarna. För alt förelagen, specielll de småförelagen, inle skall bli alllför belaslade, krävs del endasl all nödvändigauppgifler las in. Mänga gånger kan uppgifter sannolikl samlas in med längreintervaller än , och del kan göras ulan alt statistikens användbarhetförsämras. Jag yrkar därmed bifall lill reservation 7. 67 (vpk); Jag skall börja med all yrka bifall till dereservationer som vpk är delaktigt i och som är fogade till detta betänkande. Tre av dessa reservationer handlar om behovel av ny ochbättre statistik, dels över kooperativ verksamhet, som bl.a. hartagit upp, dels över nya mätt på välfärd och produktion. Det vanligaste sätlelall mäta välfärd och produktion är all använda sig av BNP,brultonaiionalproduklen. Men de flesta är nog överens om alt BNP är ell dåliglmån, eflersom även negafiva fördeelser bidrar lill all höja BNP. T.ex. skaparen dålig arbdsmiljö med utslilning av människor ell slörre behov av sjukvård,som i sin lur bidrar lill all BNP sliger. Man kan ju inle precis säga alt dåligarbetsmiljö är etl bra mätt pä ökad välfärd. Detsamma gäller miljöförstöringen.De negativa verkningarna av miljöförstöringen skapar indirekt ell högre BNP. Vi reservanter tycker alt man i stället skulle behöva vägain hell andra saker och hell andra silualioner i mållel pä välfärden, l.ex. ekologiskoch regional balans. Psykisk och fysisk hälsa är också någol som man bordekunna väga in. Någon gäng borde vi inse all ulvecklingen inle bara ärprodukfion för sin egen skull. Vi måsle nägon gäng fråga oss vilkel slagsproduktion vi skall ha, och vad vi skall ha den lill. Den Iredje vägens ekonomiska politik har nämnts tidigare.Vi ser verkningarna i samhällel , och vi ser ökade sociala och ekonomiskaklyftor. Pä den ena sidan ser vi ökad ulslagning, och pä den andra sidan ser vienorm maktkoncentration. Förde rikaste hör vi löften om lättnader. Därför harvi i vpk reserveral oss till förmån för krav pä en ny läginkomstulredning. Jagyrkar bifall till reservation 6. Ulskollsmajoritelen har skrivit om läginkomslutredningen.Man hänvisar lill SCB:s löpande produktion. Vi lycker att del är elt enkeltsätt all försöka Prot.1988/89:105 komma undan problemet. Men en läginkomstulredning skullekanske 27 april1989 visa på effekter av regeringenspolilik som inle skulle vara alltför smickrande. 7 " ., . Kanske man vill undvika detta. 68 (): har med stor vältalighet talatför reservation 2. Jag finner ingen anledning att spä på hans vältalighet påden punkten. Vi delar hans uppfattning, och jag yrkar bifall lill reservalion2. Slalistik över kooperativ verksamhet tycker vi ärutomordentligt viktig all ha, med hänsyn till den utveckling som sker i Sverigei dag. Del är synd atl sådan slalislik inte längre finns, och vi vill hatillbaka den, därför alt vi på något sätt måste kunna följa en utveckling somär i vardande. Har man ingen god statistik, kan man heller inte sälla inåtgärder som kan behövas för atl stötta en bra utveckling. Vi tycker alllsä atl del är väldigl vikligl att denstatistiken kommer tillbaka. Jag yrkar bifall lill reservalionerna 3 och 9. Sedan har vi elt komplex som har med våra liv att göra.Välfärd är atl fara väl, och atl många inle far väl i vårl land , del velvi om. Därför har vi nappat på en motion från förre civilminislern Bo Holmberg.Vi lycker all del är en utomordentlig idé han har om en välfärdsstaiislik, somskulle kunna utvecklas i . Jag yrkar bifall till reservalion 4, med förhoppningen attdel skall ulvecklas någon form av statistik som kan tala om hur människorfaktiskt mår här i landet. Beträffande det alternativa måttet på den totalaproduklionen förhåller del sig som sade, alt BNP-begreppel ärulomordenlligl dåligl. Vi lever i illusionernas värld, när vi tror alt detfinns obegränsade tillgångar på ändliga resurser och att människor och naturhar en obegränsad tålighet - och all vi människor dessulom har en obegränsadpsykisk tålighet all stå ul med förändringar. Vi vel att det inle är pådel sättet. Vi behöver bara se omkring oss hur del ser ut i nalur och miljö. Därför är det atl vi fär andra beskrivningar av värverklighet i ekonomiska termer, inle bara BNP-begreppd. Vi måste på någol sällkunna beskriva vad som händer och la hänsyn lill del och inle bara ha ellpenningomsällningsmäll, som vi oftast använder som ell välfärdsmåli. Del är dags för elt arbete på det områdel, och del är medstor besvikelse som jag finner all ulskoltets majorilel inle vill la lag i dehär vikliga frågorna. Jag tror atl liden ändå kommer all bli mogen för della.Vi fär alllsä fortsälla alt tjata och se till att det blir en ändring på denhär punkten. Tiden tror jag är mogen, för del visar sig iSifoundersökningar atl i stort selt av landets befolkning är villiga altförändra sina livs- och konsumtionsmönster för atl klara miljön. Därför voredel väldigt viktigt all få elt understöd genom en vettig slalislik och vettigaberäkningar som skulle kunna komma fram genom en utredning om alternativt mättpå den totala produklionen. Därförbifall lill reservation nr 5! Det var länge sedan vi hade en läginkomstulredning iSverige, och den 90 lades ner, för del kom fram väldigtobehagliga siffror som visade all del inle var säbevänt med likheten i samhället. har del skett väldigl myckel. Vihar fäll en enorm maklkoncenlralion i samhällel. Vi har fåll en sned regionalulveckling. Del sker en stor utslagning på våra arbetsplatser, medbelastningsskador, osv. Del är sanl all del finns en stor mängd slalislik här ilandet, men vad som behövs är all samla den lill en helhel, så atl man kan göraen samlad bedömning av vad som händer i landel. Del är väldigl lätt alldiskulera enskildheter med utgångspunkt i statistik, och då hamnar man oflafel, därför all man inte ser helheten. Av del skälet är del oerhört viktigt allvi får en ny läginkomstulredning som beaklar helheten. Först dä har vi godamöjligheler all skaffa oss instrumenl för alt gripa in och rätla till saker ochting som gäll snett i samhället. Del vore en ulredning som skulle kunna bidratill atl öka solidariteten i det svenska samhället som vi häller på atlulvecklas borl ifrån. Att en ny läginkomstulredning kommer i gång är alltsåutomordentligt viktigt. Därför bifall till reservalion 6! 69IRIS (): Så har vi då kommil lill statistikfrågor. Detycks höra våren lill, för det är nästan alllid vid den här tidpunklen som vidiskulerar frågor av del slagel. Som redan framgäll av de tidigare talarnas inlägg, är viinle riktigl överens i alla ställningstaganden lill de frågor som behandlas ibelänkandet FiU22. vill jag undersiryka all SCB :s slalistik i mängaavseenden är väl utbyggd. Och sä, herr talman, till reservalionerna som jagyrkar pä atl skall avslå. Reservationen om den offentliga lönestatistiken anknytertill etl remissyttrande frän SAF. Tanken har prövats av SCB och lönekommillén,men del finns flera skäl atl avvisa den. Uppbördsdeklaralionsslalistiken är enbetalningsstalislik som återspeglar såväl lönenivåer som arbdsvolymer, men delfinns inga möjligheter atl urskilja dessa delkomponenler. Den statistiken kaninte bli vare sig löne- eller sysselsältningsstalislik. Etl annal skäl är atl uppbördsdeklaralionsstalislikenföljer utbetalningarna men atl dessa inle är periodiserade efter förändringari fakliska löner och arbdsvolymer. Utbetalningar under en viss månadåterspeglar inle ersäll-ningar för arbelsinsalser under eller, omman så vill, föregående månad. Del förslag som framförs i reservafionen angåendekonsumentprisindex har ulskollsmajorilden fidigare avslyrkl med välgrundadeargumenl, likaså förslagel om slalislik över kooperaliv verksamhel. För alt fålill stånd den statistik som föreslås skulle det behövas flera nya register förstaiislikinsam-ling frän aktuella kategorier av förelag. När det gäller välfärdsstaiislik har vi konslateral attmyckel är pä gång. Expertgruppen för studier av offentlig ekonomi, , hartagit upp flera av förslagen, och tillsattes en ulredning meduppgift all se över informationsstrukturen för hälso- och sjukvård.Utredningsresultatet skall redovisas . Ulskollsmajorilelen har också avslyrkl förslagel om enparlamentarisk ulredning som skall utforma elt alternativt mått på produklioneni samhällel. Moliveringen är all i anslulning lill länglidsuiredningkommer ell särskillavsnill om välfärd och miljöproblem all las upp lill behandling. När del gäller begäran om en ny läginkomstulredning harulskollsinajori-leten understrukit att i SCB:s löpande produktion ingår numeraatt genomföra levnadsförhållandeundersökningar. Vi erinrar också orn all i 1990års länglidsuiredning kommer inkomslfördelningsproblemen atl ingåendebehandlas. Beiräffande förelagens uppgiftslämnande har vi inhämtat -var också inne pä det - atl civilminislern i februari 1988lillkallal en särskild utredare med uppgift atl se över föreskrifterna på detstatliga statistikområdet och att utarbeta förslag till ell förenklatregelsystem för produktionen av slalistik. Där kommer uppgiftslämnarfrågornaall ingående behandlas, och utredningsförslaget kommer atl presenteras underdel här årel. Liksom vid fidigare ställningstagande till frågan anserulskoltsmajorilelen all SCB:s parlisympaliundersökningar skall vara kvar. Del var alll. Alllsä avslag på samlligareservafioner och bifall lill ulskollds hemslällan i belänkandel FiU22! 70 (): lalade om atl vi debatterarde tråkiga stalislikfrågorna i vårens lid. Del är egenlligen synd atl vi inlekan ha en lilel mera svärmisk inslällning och få slörre samslämmighd, för ävenom de är Iråkiga är della väldigl viktiga frågor. Jag vill bara än en gäng konstatera all det verkar som omIris inle är rikligl övertygad om sin uppfallning när del gäller denoffeniliga löneslalisliken. Vi reservanler lycker inle atl det är försvarligtalt lägga ned sä stora kostnader som den nya korlperiodiga löneslalislikenkommer alt åsamka företagen och staten. Det finns ju annan statistik, som jagvisade i milt anförande, som är lika bra enligt min uppfattning som denstatistik vill ha fram. Skillnaden är alt den hon föreslårkoslar väsentligt mera och innebär elt betydande merarbete för förelagen. Förelagens uppgiftslämnande hardiskuterats . 1 sanningens namn skall väl sägas allsocialdemokralerna har börjal inse alt den kritik som framförts från borgerligthåll har hafl fog för sig. Än sä länge har del dock inskränkt sig lillläpparnas bekännelse. Vi vänlar på en riklig handling, och den har lyvärr ännuinle kommit. Men vi skall väl inle ha hoppals förgäves. Det är ännu vårens fid. 71CARL (): Jag är litet besviken på all bemöla del som sagts om denna viktiga slalislik som har med vårvälfärd alt göra, BNP-måttet och läginkomslutredningen. Vi slår faktiskt infören utveckling, både i och i vår omvärld, som faktiskt fordrar kunskaperför atl vi skall ha möjlighet all hanlera de silualioner som uppkommer. Därförär del vikligl all vi får andra mätt än bruttonationalprodukten för all slyravär ekonomiska utveckling. Vi måsle ha allernaiiv som lar hänsyn lill vad somfysiskl sker i vär omgivning. Vi har fysiska och psykologiska begränsningar sommåsle in. Vi kan inte bara se på de ekonomiska begränsningarna - del finnsfaktiskt andra plan av tillvaron. Pä någol säll måsle vi få grepp om dem. om viskall kunna förändra värt samhälle sä att vi långsiktigt kan överleva. 1988/89:105 Det vore fint om majoriteten nägon gång skulle kunna la till sig denna 27april 1989 allvarliga situation och se lill att vi fär instrumenl. ] Därförtycker jag det är sorgligt alt höra säga att Is långtidsutredningenkan lilla på della. Del är en engängsföreleelse, men vi behöver ell konlinuerliglmän på vad som händer och sker. Här är plats för etl allvarligl omlänkande frånmajoritetens sida. 72 (): formulerade sig ungefär så,att man med mycket välgrundade argumenl avslagit de tvä reservationerna om ellindex rensat från alkohol och om bällre slalislik över den kooperativa verksamhelen. Egenlligen finns dock inle några argumenl alls, i varjefall inte i UlskoUsbelänkandd. När del gällde dl rensat konsumentprisindexlalar man om att väga den fakliska konsumtionen. Det är självklarl, men vi harinte talat om all la borl dagens profil. Vi lalar om all rensaundan kostnaden för alkohol i indexserien. Inte pä någon punkt finns argumentsom lalar emol vårl förslag. Jag funderar över om det kan ligga rent alkoholpolitiskaargument bakom. Man kanske inle vill ha bällre fungerande ålgärder vad gälleralkoholpolitiken. När det gäller den kooperativa verksamhelen ärsocialdemokralernas inslällning verkligen förunderlig. De har ju ändå en vissiradilion på områdel. Vi irodde också de var inlresserade av della medarbdskoopérativ och att de såg positivt på föräldraverksamhden inombarnomsorgen. är myckel inlressanla och i vissa avseenden hell nya momenli vår samhällsulveckling. Vissl bör vi ha en rimlig kunskap om hur denulvecklingen sker. försökte beskriva kostnaden för en massanya tjänster. Den har uppskattats lill ca 1 miljon. Del är i dessa slorasammanhang en mycket överkomlig koslnad. Jag tycker alltså atl påstående ärtveksamt. Del finns inga bra argumenl i betänkandet för avslag på dessareservationer. Sä hell korl omläginkomslutredningen. Om man verkligen länker efler och funderar över vad somhänl de senasle åren, måste man känna ett behov av all fä en så korreklbeskrivning som möjligl. Del är lika viktigt all också fundera lilel över hurvi egenlligen mäter välfärden. Vad är livskvalitet? Här finns ell av de allravikligasle områdena där vi kan dra nylla av statistik och komma fram till eltbra beslutsunderlag som gör all vi kan falla bällre beslut som gynnar mänskligvälfärd. Vi skall inle bara gynna evenluelll ökade inkomster, där välfärdenberor pä hur de används och vilka möjligheter vi ger för deras användande. 73IRIS (): Jag vill börja med det sisla och slälla en lilen fråga till IvarFranzén om läginkomslutredningen. , när vi diskuterade ekonomiskpolitik, förelåg faktiskt frän vpk enreservalion med krav pä en läginkomstulredning. Men där ställde inteupp. Jag är litet förvånad över att det passar sig . När jag tillade på den reservation vpk hade fann jag atlden angrep den borgerliga regeringen pä denna fanns. Del är kanskedärför som inte ställde upp. Kanske del passar bällre all slälla upp nupä den reservalion där man angriper den socialdemokratiska regeringen och lalarom koncenlralionspolitik. Men egenlligen är det precis samma innehåll i bådareservalionerna. lalade om förelagarnas uppgiftslämnande.Uppgiflslämnar-nas ställning har dock stärkts nu genom alt vi har enbegränsningsförordning. Jag är lilel förvånad över all det står i reservationenalt myndigheternas arbete i slörre ulslräckning måste präglas av servicekänslaoch en positiv attityd mol företagen. Är del verkligen allvarligl menal? har talat om reservationen om välfärden. Vi hari dag förmodligen världens mesl påkostade och genomarbetade välfärdsstaiislik,inkomslslalislik och allmänna sociala slalislik. Dessulom pågår jusl , somjag sade i milt första anförande, en ulredning som skall redovisas om drygt ellhalvår. Vi kan väl ändå lugna oss tills vi ser vad den kommer fram lill. Ytterligare till : Beräkningstekniskt är detinga svårigheler all la fram indexlal där prisutvecklingen för alkoholhalligadrycker resp. tobaksvaror inle är med. Det skulle kunna göras löpande, ominformationen anses vara sä viklig. Men all la borl denna varugrupp frånunderlaget för konsumentprisindex skulle innebära all nödvändiga deflalorer förnalional-räkenskaperna skulle försvinna. Med deflalorer menas prisindex med omräkningav värden i löpande priser lill värden i fasla priser. Jag lycker alltså vi har väl grundade argument för avslag,och därför kan vi avstyrka samlliga reservationer. 74IVAR (): Låt mig börja med att konstatera atl jagupprepade gånger har använt ullrycket etl rensal index. Jag har således inteifrågasali all vi skall plocka sönder eller på något sätt göra nuvarande KPImindre användbart och hanterbarl. Därmed faller ju alla de argumenl som IrisMårtensson här har redovisat. Vi får emellertid då ell rensal index som äranvändbart för de ändamål som jag har beskrivit i debatten. kanske ändå kommer ihåg, om hon lillarlillbaka i hislorien, all i den ekonomiska debatten tog uppläginkomslutredningen som en mycket viklig punkl. Varför passar del bättre atl ha sin förankring i densocialdemokratiska regeringens polilik än i den borgerliga regeringens politik?Del är bara all gå lill verkligheten. Det är självklarl all huvudskälet tillatl vi behöver en läginkomstulredning är den dramatiska förändring somden Iredje vägens polilik har inneburit. Del är inle vad som hände under denborgerliga regeringens lid. Sä enkell är del. Del är klarl all vi som derealpolitiker vi är försöker förankra våra moliv i verkligheten. Därför blirdel dessa konsekvenser. 75MAGGI (vpk): Tyvärr måste jag kanske säga att det kvittarlilel grand vilken regering vi har, sä länge den regering vi har för enborgerlig polilik. Hur del än är med den saken finns del etl stort behov av enläginkomstulredning. här i har jag lärl mig all åtminstonefinansministerns kunskaper om låga inkomster är myckel dåliga. Jag är rädd föratl molsländet mot en ny läginkomstulredning beror på all man har lika dåligakunskaper i reslen av regeringen och i ulskollel. En halv miljon svenskar har skulder, vilka har gäufill kronofogden. Merparten av dessa svenskar är ensamstående kvinnor med barn.Själv har jag en dotter som arbetar inom vården. Hon får ul . Del är inte myckel alt leva pä, ens om man är ung . Jag undrar om man känner lill dessa förhållanden på såmånga håll. När man kommer hit till kan man ju fä en storlöneförhöjning -åtminstone har jag fåll det. Om man har varit här länge kanskeman glömmer bort hur det faktiskl ser ut utanför dessa väggar. Jag tycker atten läginkomstulredning skulle vara myckel värdefull för alt vi klarl ochtydligt skulle fä belyst hur del ser ul i samhället . Anslag tid , m.m. 76 (); citerade följande urreservalion nr 7 vid finansutskottets belänkande 22; "Vidare måslemyndigheternas arbete i slörre utsträckning präglas av servicekänsla och enpositiv altilyd mol företagen." Är det verkligen sanl, frågade . Ja, herr talman, det är det. Vad skulle myndigheterna annars varatill för, , om inle bl.a. för all ge service åt förelag och förden delen också ål samhällels olika institutioner? Jag antar all vi här har träffat den ideologiskaskiljepunklen mellan och mina uppfattningar. Om del bliraldrig sä mänga vårar sä lär det lyvärr vara så att skillnaderna ändå intekommer att överbryggas. 77 (): Tyvärr måste jag för en gängs skull hälla medRune . Överläggningen var härmed avslulad. (Beslut i ärendel skulle fallas vid näsla arbelsplenum.) 1988/89:SkU19Anslag fill , m.m. (prop. 1988/89:100 delvis). 78 BOLUNDGREN (m): Det känns ganska trevligt all efler etl parveckor och fyra uppskjutna förhandlingar äntligen få diskulera skatteutskolletsbetänkande om anslag lill . Anslag tid , m.m. Rubriken pä betänkandet är egenlligen inle särskillupphdsande. Å andra sidan finns del inom ramen för betänkandet flera myckelviktiga frågor. Det gläder naturligtvis oss moderaler all utskollel är enigl.Socialdemokralerna har inte reserveral sig i slullägd, utan är beredda alt geökade resurser lill lullens narkolikabekämpning. Vi är emellerfid bekymrade över atl man frän andra partierinle är beredd all nu satsa mer resurser pä att bygga ul narkolikahundsekipage.Vi tror atl del skulle vara etl sätt alt bekämpa införsel av narkotika tillSverige. Vi har inte heller fått slöd för del mycket vikliga kravelall man skall öka slraffel för import av narkotika. Del är hell uppenbart atlden svenska låga slraffvärderingen skapar problem för oss. Inarkotikasmugglarkrdsar är del inlressanl all salsa på . I belänkandel las förutom detta också upp frågan omlullservice i flera avseenden. För vår del har vi tvingats reservera oss,eftersom utskoltsmajoriteten inle har varit beredd att stödja förslag somsyflar lill atl förbättra den serviceverksamhet tullen har atl hanlera. Vimenar nämligen all man i forlsällningen mol avgifl från tullverkels sida skullekunna erbjuda lullbe-handling och passkontroll även ulanför normal lullplats.Därigenom skulle man möjliggöra en regional ulveckling och man skulle slarlanya linjer av olika slag. Vi menar också - vilkel framgår av ytterligare enreservation lill betänkandet - atl det skall vara möjligl att fä entullbehandling och passkontroll i och när del gälleranslulningslinjer, framför alll mindre sädana, lill olika orter i . Pådet visel skapar man möjligheler för en snabb och effektiv irafikanknylningtill de slora knulpunk-lerna i del inlernalionella linjenäld. Inte heller dettahar majoriteten varil beredd att acceptera. En annan sak som skulle vara mycket bra i syfle altförsöka förbällra möjligheten för exempelvis nya färjelinjer all etableraverksamhel och all kunna driva den pä elt sätt som ger service lill allmänhelenoch kanske också förbättrar den ekonomiska utvecklingen i regionen, skulle varaell förbällra! samarbele mellan polis och lull. I många avseenden måsle såvälpolismyndig-helens uppgifler som lullverkds uppgifler utföras. Vi lycker attdel inle alllid skulle vara nödvändigl alt en person från resp. myndighet utföruppgiften för sin sida. Man skulle kunna tänka sig alt polisen skulle utföralulluppgifier eller all tullen kunde ulföra vissa polisuppgifter. På del viselskulle man ulnyiija resurserna bällre och konsumenlerna skulle få bältreservice. Jag skall inte uppehålla mig sä mycket vid de frän värsida - och även i viss män från andra partiers sida - återkommande kraven päslopande av lulllilläggd. Vi har hafl den deballen i kammaren. Vimenar nalurliglvis alt lulllilläggd i sin helhel bör slopas. I den mån så inteblir fallel menar vi i andra hand alt del i varje skall slopas när del gällermervärdeskall. Tulllillägg i fråga orn mervärdeskall är egenlligen lulllilläggpä någoniing som man i realiteten skulle få tillbaka i efterhand. Statsverketgår inte misle om några intäkler även om man inle redovisar mervärdeskall pågrund av misstag eller annal. Mol den bakgrunden bör lulllilläggd i varje fallslopas i del avseendel. Vi menarockså all ankomslförsäljning av skaliefria varor bör lilläias i Sverige.Del är nämligen i väldigt slor ulslräckning en säkerhetsfråga. Del är Prot.1988/89:105 också enprakfisk fråga. Eftersom vi nu en gångbar regler som tillåter import 27april 1989 avtullfritt och skattefritt inköpta varor, finns del all anledning all fundera ! ~ ~ ', .. , , , r ,.,,,. , Anslae till . över hurdella skall tungera praktiskt.