prot · GC0944 · 1988-12-31 00:00:00 — Mendet råder ändå oklarhet om vad, som är socialdemokraternas verkliga linje här.Jag väntar därför med spänning på ytterligare klarlägganden i denna fråga. 93 () replik: När det gäller jordbrukspolifiken har jagnästan samma synpunkter som . sade att vi iriksdagen inte kan bestämma alltför mycket om jordbrukspolifiken. I ställetmåste vi vädja till de enskilda lantbrukarna och deras organisationer. Men omman i övrigt för en sådan jordbrukspolitik som gör att det är lönsamt attbedriva jordbruk på ett miljöförstörande sätt, blir det mycket svårt för denenskilde företagaren att ändra sig. Det är ju den enskilde företagaren somsjälv fattar beslut. Därför måste det vara viktigt att jordbrukspolitikenförändras. Det handlar ju inte bara om att saker och ting skall vara bra förmiljön och samhällsekonomiskt riktiga, utan det handlar också om lönsamhetenför den enskilde bonden. På nästan samma sätt resonerar jag när det gällerbiobränslen. säger ungefär sä här: Inte behöver visocialdemokrater välja samma linje som ni som vill satsa på biobränslen. Det ärju redan så många olika projekt på gång. Då vill jag framhålla att det storafelet är att det inte är lönsamt med biobränslen, eftersomenergiskatterna på ändliga energiråvaror är alldeles för låga. Först närbiobränslen blir riktigt lönsamma kommer det att hända någonting. Sedan vill jag återigen säga något om klorutsläppen frånmassaindustrin. Jag tycker att det råder stor oklarhet på denna punkt. Vi ioppositionen får kritik för att vi inte känner till det uppdrag somnaturvårdsverket har fått när det gäller tidsgränsen. Men sedan visar det sigatt det inte angetts någon tidsgräns. Tydligen har inte hellersocialdemokraterna i utskottet känt till detta. De har ju aldrig tagit upp densaken i sin argumentation. I utskottsbetänkandet anförs i stället helt andraskäl, t. ex. att beslut redan har fattats om en viss nivå när det gällerföretagens klorutsläpp. Därför måste vi vänta med nya beslut. Jag skulle således faktiskt vilja veta vad som gäller.Kommer socialdemokraterna i den votering som senare följer att stödjaförslaget om tidsgränsen eller inte? Särskilda åtgärder med anledning av algblomning ochsäldöd 94INGVAR () replik: säger att hon hyser vissaförhoppningar om att det skall börja röra på sig i detta sammanhang. Men detlåter inte särskilt optimistiskt. Vidare säger hon att det kan ta längre tidnär det gäller . Ja, det är vi väl medvetna om. Men givetvis hoppasvi ändå att regeringen gör allt som står i dess makt för att påverka och föratt göra det lättare att komma till rätta med dessa problem. Det är ju därförsom vi i opposifionen gemensamt har skjutit på i dessa frågor. Vidare har vi lantbruket. Jag vill till att jag är helt övertygad om att de enskilda lantbrukarna är beredda attgöra allt som står i Prot.1988/89:44 deras makt för att klara ut dessa problem, inte minst ekonomiskt.Nu är lantbrukarna tyvärr mycket pressade , inte minst beroende på den 77 ,... o 7~i T socialdemokratiskajordbrukspolitiken. ... , , , Det krävs ännu mer av den enskilda bonden, säger , Det h -M-rl riktigt. Vidare gar GretheLundblad in på gödselvardsanläggningarna, GretheLundblad, är regeringen beredd att bistå med ytterligare stimulanser för delantbrukare som satsar på investeringar i bättre och större gödselvårdsanläggningar?I dessa kan man lagra gödseln så att den sedan kan användas vid lämpligatidpunkter. Det råder tyvärr en mycket stor överhettning på densvenska byggmarknaden. Detta gör att prisnivån på dessa investeringar har rakati höjden i en sådan utsträckning att det i stort sett är omöjligt att göradessa investeringar. Därför är denna fråga befogad. Är regeringen villig attbistå med ytterligare stimulanser? 95 () replik: Det är alltid svårt när man skall svara påfrågor från fem personer på . Jag skall försöka göra detkortfattat, Regeringen har gjort allt vad den harkunnat för att tillfredsställa beslut när det gäller enNordsjökommission, Men man kan inte arbeta så att säga över andra länder, manmåste samarbeta med dem. När de övriga länderna inte har velat ha enNordsjökommission har regeringen försökt att göra det bästa möjliga avsituationen, 1 stället har regeringen anordnat en , Vid dennakonferens har deltagarna fattat mycket bra beslut och varit mycket aktiva. Detskall vi vara tacksamma för, även om regeringen naturiigtvis kommer attfortsätta att arbeta för en i enlighet med beslut. Jag står för det yttrande som majoriteten har gjort iutskottet när det gäller åtgärdsplanen för massaindustrin. Jag har besvarat denreservation som finns med hänvisning till vad som står i utskottsbetänkandet.Jag tycker att man måste se till att man nu minskar utsläppen. Regeringen harfattat många beslut angående detta. Statsrådet får i övrigt svara för de beslutsom har fattats angående uppdrag till naturvärdsverket. Jag hade egentligen en hel del frågor somjag ville ha besvarade, men jag hann inte med dem. var bl.a.inne på utsläpp. Jag vet att miljöministern har varit i , och manförsöker på alla sätt att påverka att minska sina utsläpp. Det råderinget tvivel om att man försöker sälja miljöteknik till så att det på detsättet skall bli bättre. När det gäller vad yttrar om artikeln i angående behandlingen i , kan jag i stället hänvisahonom till att läsa Nordisk Kontakt. Det är kanske bättre att läsa tidningarsom har funnits närmare besluten än . I det senaste numret avNordisk Kontakt kan man läsa om vad det nya förslaget innehöll. Det ärriktigt, , att det är enskilda jordbrukare som fattar beslut.Men vi fattar naturligtvis beslut i , och det gjorde vi Dåbeslutades att man skulle hantera stallgödsel på ett visst sätt. sambandmed det beslutet gick man också ut med bidrag till gödselvårdsan- lf'2 läggningar. Jag har nere i Skånesett att man inte hanterar stallgödsel på rätt Dåär det hälsovårdsnämnderna som måste ingripa. Därför är det viktigt att man äraktiv i kommunerna och försöker aktivera hälsovårdsnämnderna att ta på siguppgifterna som gäller jordbrukets gödselhantering. Speciellt nära min hemortär detta oerhört vikfigt med hänsyn till det förorenade . Jag hinner tyvärr inte besvara fler frågor. Till AnnikaÅhnberg skall jag bara säga att jag tycker inte heller att vi här skallbehandla jordbrukspolitiken när det gäller det ekonomiska. Men när det justgäller användningen av handelsgödsel och vissa grödor hör dessa frågornaturligtvis till miljöpolifiken. 'Särskilda åtgärder med anledning av algblomning ochsäldöd Tredje vice talmannen anmälde att , och anhållit att till protokollet fä antecknat att de inteägde rätt till ytterligare repliker. 96Miljö- och energiminister : Mitt i allt eländet tror jag att det är braatt vi får tillfälle att reda ut vad som verkligen gäller i fråga omregeringens riktlinjer för massaindustrins klorutsläpp. Vi går sannerligen intenu med på de krav som man framför i reservationen. Jag har i samband med attåtskilliga beslut har fattats , och när miljöpropositionenredovisades, lagt fast att regeringens mål är att klorutsläppen skall bort såfort som möjligt och senast . Att vi i miljöpropositionen inteanslöt oss till naturvärdsverkets krav berodde på att verket hade siktetinställt på , och vi i regeringen ville att det skulle gäsnabbare. Vi sätter inte ut ett exakt år nu heller. Jag förbehålleross rätten att kunna lägga fast en tidpunkt tidigare än , vilketjag nu tror kommer att vara möjligt. Jag vill erinra om behandlingsgången vidavvecklingsplanen för CFC-utsläpp. Den plan som regeringen till slut kom medinnebaren betydligt mer långtgående och snabbare avveckling än någon annan hadevågat föreslå. Detta skall ses som kännetecknande för den inriktning somregeringens arbete har och den dynamik i utvecklingen som finns.Det finns två sidor av detta. Den ena sidan är tyvärr deprimerande. Den visarpä att bäde berörda intressenter, företag och andra som har hanterat dessaärenden har lämnat ofullständiga uppgifter eller inte pressat miljökraventillräckligt hårt. Jag har några fall från vår bedömning där det t.o.m. harförekommit direkt felaktiga uppgifter som företag har lämnat till myndigheter.Det är faktiskt en mycket trist upplevelse. Den positiva delen av detta är dock att vi nu kan draslutsatsen att vi kan ställa successivt mycket härdare krav på en lång radområden när det gäller miljön. Den har sin utgångspunkt och sitt fotfäste i engrundläggande princip som läggs fast i miljöproposifionen, nämligen attmiljökraven i fortsättningen skall väga tyngre än vid vägning gentemotandra intressen. Detta tillämpar regeringen både när man lägger fastsystematiska planer och vid bedömningen i enskilda fall. Vi bedriver ettuppfostringsarbete för att fä myndigheter att göra detta också på olika nivåer.Detta tillämpar vi också i det generella arbetet med havsmiljön. Prot.1988/89:44 Det är alldeles rätt att denproposition som vi nu tar ställning till bara är ett Särskilda åtgärder med anledning av algblomning och säldöd komplement delstill de satsningar på ungefär 100 milj. kr. på forskning på detta område somhar gjorts , dels till det första aktionsprogram mothavsföroreningar som tog ställning till pä regeringens förslag ivåras. Vårt arbete började inte med sommarens algblomning ochsäldöd, utan har pågått . Detta arbete är inte valtaktiskt betingat.Det är inte heller fråga om ett sentida uppvaknande inför den katastrof somblev så påtaglig för många människor , utan det går tillbaka på fleraårs arbete. tog upp detta iremissdebatten 1986. Jag fick uppdraget att fortsätta detta arbete senare undervåren 1986. Jämsides med Tjernobylhändelserna genomförde miljövårdsberedningenen granskning av havsmiljöfrågorna. Aktionsgruppen mot havsföroreningartillsattes och var 1987 färdig med ett förslag som dåremissbehand-lades. När vi fick in remissvaren gjordes den mycket obehagligaupptäckten att alla skyllde på varandra. Trafikens företrädare sade att det ärbra att något görs - mer behöver göras, men kräv mer av jordbruket, industrinoch kommunerna och mindre av oss. Precis samma svar fick vi av alla berördaparter. Möjligen kan man efter sommarens händelser förvänta sigatt aktörerna, intressenterna, i fortsättningen inte skall uppträda pä dettasätt, utan var och en skall vara beredd att ta sitt ansvar. Regeringens inriktning är att steg för steg skärpa kravenoch förbättra insatserna. Vår uppfattning, som vi har redovisat i mångasammanhang i budgetpropositioner och miljöpropositioner, är att vi visserligeninte vet allt om allting men att vi vet tillräckligt för att utan komplettasvar på alla frågor redan nu kunna sätta in verkningsfulla åtgärder. Vi satsarpå forskning för att få veta mer och vi satsar på att successivt skärpa kraven.Det kommer vi att göra. Den här propositionen är naturligtvis bara en liten del idet hela. Den är inte tillkommen i slutet av valrörelsen. Dess innehållredovisade jag i den miljöpolitiska debatten här i kammaren . Jaginledde mitt anförande då med att redovisa att regeringen med anledning av vadsom hade hänt och efter diskussioner med forskarna och övervakande myndighetervar beredd att satsa 30 milj. kr. utöver redan anslagna medel för forskning,övervakning och internationellt samarbete. Jag kan försäkra kammaren att ingenbransch, vare sig massaindustrin eller den kemiska industrin eller trafikeneller jordbruket eller de som är ansvariga för kommunernas avloppssystem,kommer att slippa undan allt hårdare krav pä detta område. Alla kommer attinbjudas att medverka. När det sedan gäller det internationella samarbetet villjag säga följande. Jag tror inte att det finns något avtal, någon överenskommelse eller nägot flernationellt program som har anslutit sig till som miljöminister som har varit tillfredsställande ur vår synpunkt. Det gäller naturligtvis inte heller om det första nordiska havsmiljöprogrammet. Det är 104 ingen hemlighet. Det gällde inteMontrealprotokollet om CFC-utsläppen, det gälldeinte den undertecknade om kväveutsläppen - vi vill gåmycket längre. Vad skall vi då göra? Skall vi ställa oss vid sidan av ochvara heliga och peka pä att vi är bäst eller skall vi fortsätta att försökapåverka det internationella samfundet? Mitt svar är tydligt och klart: Vi skallanvända oss av alla möjligheter att påverka det internationella samfundet ochverka pådrivande. Då kan man inte stå vid sidan av och baktala demman diskuterar med. Man måste också välja när det är bättre att vänta och närman skall slå till. Man måste t.ex. akta sig för att missa tillfällen att fåandra att ställa upp pä sådant som ur vår synpunkt är otillräckligt men ändåbörjan till något bättre. Det var precis den situation som gällde omkväveprotokollet, eller CFC-protokollet. Det fanns ett moment där det skullevara möjligt att få vissa stora aktörer att ställa upp pä sådant som vi tyckte varotillräckligt men som de dittills vägrat gå med på. Vad skulle vi ha gjort i det nordiska samarbetet? Skullevi ha valt en totalkonfrontation som hade stängt vägarna för fortsattdiskussion, eller skulle vi komma överens om det första steget som vikunde få de andra länderna att ställa upp för tidplaner ochåtaganden att konkret redovisa hur de skall göra för att nå demålsättningar som satts upp och för att vi redan till 1990 skall kunna kommamed ett reviderat program som är mycket mer långtgående? Jag tycker att pädenna punkt borde också fundera över pä vilket sätt man bäst driverutvecklingen framåt. Vi använder den reformistiska metoden som vi känner frånSverige också i det internationella samarbetet. Särskilda åtgärder med anledning av algblomning ochsäldöd 97KARL () repHk: Jag vill gärna instämma i det miljöministernsade om att reda ut saker och ting så att vi vet vad vi står för. Det kan synassom petitesser att stå här och diskutera ord och formuleringar imajoritetsyttranden och reservationer, men det är inte det. Det är just dessapetitesser, som faktiskt är viktiga i målsättningsformuleringarna och som göratt vi har blivit oense i utskottet. säger att i samband medflera beslut och i miljöpropositionen har man uttalat att utsläppen avklorerat organiskt material skall elimineras och att det skall ske ochsenast . Jag vill fråga miljöministern, eftersom detta"senast " ju är mycket viktigt, var det står attläsa någonstans. Vi i ville ha bort huvuddelen ,hade en annan formulering och ville ha bort alltsammans . Vi har skrivit ihop oss i reservationen därför att vi tycker attdet skall finnas en bortre gräns. Men var står nu detta? Jag har letat ipropositionen . Där finns inga formuleringar om . Detfinns inga i nägot nytt uppdrag till . Om det är så attregeringen har denna uppfattning, då är vi ju överens. Då behöver vi inte bråkaom det. Men än så länge kan jag inte se att vi är överens, utan det är här somdet finns en skillnad mellan regeringen och å ena sidan och restenav partierna å den andra. När det gäller det internationella miljöarbetet begriperjag att man måste vara reformistisk och gå fram med viss försiktighet ibland föratt inte sabotera Prot,1988/89:44 arbetet. Men det är naturligtvis ändå så att man måste strävaefter att nå så 13december 1988 långt som möjligt, och jag tycker att det var bra att miljöministernsade att 77] ] 77 7 hon inte är belåten med dethavsmiljöprogram som har anledning av algblom ning och säldöd antagit.Det säger litet grand om var position. Jag uppfattade nämligen att minoriteten- socialdemokraterna i jordbruksutskottet som blev i minoritet när det gällerinternationell miljöpolitik - sade att man med hänvisning till dethavsmiljöprogram som antagit avstyrkte motionerna. Dåhar kanske den uppfattningen inte stöd hos miljöministern. Det vore i så fallbra, och då kan vi hjälpas åt att driva detta arbete vidare så snart sommöjligt, steg för steg. 98 (vpk) replik: Man måste när det gäller klorutsläppen frågasig varför vi egentligen står här och debatterar någonting som vi tydligen ärhelt överens om. Enligt miljöministern har socialdemokratin redan flera gångertagit den ställningen att klorutsläppen skall bort senast till sekelskiftet.Men det är ju precis vad som står i reservation 10 till detta betänkande:"bör få i uppdrag att utarbeta en plan för avveckling avutsläppen och allra senast ." Det finns ingentingi den skrivningen som utesluter en snabbare avveckling, som helt plötsligtvar miljöministerns argument för att inte vilja ställa sig bakom denpreciseringen i skrivningen. Denna skrivning antyder faktiskt att man kan gåännu snabbare fram, men utsläppen skall vara avvecklade senast . Då måste väl kunna bekräfta detta ställningstagande.Hur skall man tolka det om inte gör det? Det måste förefalla mycketmärkligt, och det verkar ju nästan som om man nu ändrade ståndpunkt igen. Efterdet som miljöministern sade nu borde det vara självklart att socialdemokraternaockså bifaller reservation 10. Sedan säger miljöministern att propositionen inte är någothafsverk utan en del i ett kontinuerligt långsiktigt arbete och atttankegångarna redovisades . Jag tror att det är så. Men man måste frågasig varför i hela fridens namn man då ger propositionen titeln och därmed relaterar dentill det som hände , när den i själva verket är en del i ettlångsiktigt arbete. Det framstår som enbart spektakulärt att göra pä det sättetoch det hade varit lämpligare med ett annat namn. När det gäller det internationella arbetet tror jag ocksåatt det är som miljöministern säger att man måste lirka och arbeta på mångasätt och att det inte går att ta en benhård konfrontation. Men när miljöministern samfidigt säger att det inte ärnågon hemlighet att den inte är nöjd med resultaten i mångainternationella förhandlingar, varför skulle då göra en hemlighet avatt den inte är nöjd med det resultat som uppnåtts i det här fallet? Det måstetvärtom tas som ett stöd för våra fortsatta internationella strävanden om detgörs en sådan markering från sida. 99 HÅKANHOLMBERG (fp) replik: Socialdemokraterna och vi är överens omreformismen, och det tror jag att de flesta här inne är. Det är klart att manmåste lirka och hålla pä att tricksa och tråckla på olika sätt för att överhuvud taget komma fram till några uppgörelser. Men det var inte riktigt detta kritiken gällde, utankritiken riktades mot att socialdemokraterna i jordbruksutskottet inte gavuttryck för tanken att det som stod i dokumentet från varotillräckligt och att man borde skriva annorlunda och göra litet mer, på detsätt som själv sade. Hon var ju missnöjd egentligen. Då måste vifå säga samma sak från utskottets sida, och det har vi gjort, I mitt inledningsanförande gav jag t,o,m, ett konkretexempel på hur man skulle kunna gå vidare, nämligen att regeringen såg till attkartlägga skogsbrukets inverkan pä havsföroreningarna. Jag har en obehagligkänsla av att det är ett område som har försummats litet grand i debatten. Sedan detta med reservationen. Det är smått irriterande,för att inte ta till något starkare ord. säger att hon i sambandmed åtskilliga förslag, debatter osv. har talat om att utsläppen frånmassaindustrin skall vara avvecklade senast . Sedan säger honatt hon inte vill skriva in det i några direktiv, därför att det skall kunna gäfortare än sä. Ja, men det är ju detta som står i reservationen: "senasttill ". Att det är bra om det går fortare, innefattas ju idetta. Här får oppositionen kritik för att vi vill uttrycka ettkonkret mål, för vi har en minnesbild av att det inte finns något konkret mål iutredningsuppdraget fill . ger kammaren intrycketatt det står i att det finns ett konkret mål. Sedanvisar det sig vara oriktigt, och då säger i stället: Ja, men detmåste kunna gå fortare än till är 2000. Det står det ju i reservationen också. Det enda som jag tycker står klart i allt detta, som ärmycket förvirrande, är att socialdemokraterna under inga omständigheter vill haett klart uttalande från kammaren. Det är faktiskt vad jag får det här till.Det enda säkra om man nu vill ha ett klart uttalande och ett klart mål förarbetet, är då att rösta för reservationen. Särskilda åtgärder med anledning av algblomning ochsäldöd 100ÅSA () replik: Jag kommer naturligtvis att prata klorutsläppsom alla andra här. Jag tycker att precis det säger är det somstår i reservation 10. Därför förstår jag inte varför socialdemokraterna intestöder den reservationen. Reservationen är en kompromissprodukt - partierna hadeolika tidsplaner, och vi pratade oss samman. Där ges ju möjlighet attavvecklingen kan gå snabbare än . Sedan tänkte jag kommentera problemen med att företagenlämnar felaktiga uppgifter, något som naturligtvis gör det svårt förtillsynsmyndigheterna. Jag undrar varför socialdemokraterna håller företagensegenkontroll så helig och varför tillsynsmyndigheterna inte ges möjlighet attutföra flygande kontroller. Vidareundrar jag varför socialdemokraterna inte går med på att tillsätta Prot.1988/89:44 en parlamentarisk kommitté som kan tänka sig att revidera helamiljölagstift- 13december 1988 ningen från grunden, för att underlätta myndigheternas arbete.Birgitta ,,.. ,.., . .. 7 gav väldigt många fina löften iintérpellationsdebatten med ... , ,, fidigare, men jag undrar varför hon inte vill ta stegetfullt ut. , ../j,j Sedan måste jag säga att BirgittaDahl och jag har nog litet liknande erfarenheterav att vara ute och prata miljöpolitik på olika håll i landet. man änkommer, säger alla människor : Det här med miljöpolitik är Det måste vi satsa på. Men man skyller alltid på andra och säger: Viskall minsann inte göra någonting. Som politiker måste man då ha mod att föreslå konkretaåtgärder, även om de krockar med en del särintressen, för sä kommer det alltidatt vara. Sedan skulle jag vilja säga så här: Jag tycker attBirgitta skall se påtryckning på regeringen när det gällerhavsmiljöprogrammet som någonting positivt inför revisionen. Det är juytterligare en styrka att kunna gå fram radikalt i förhandlingarna och säga attden svenska är otålig, och i är vi beredda att gå långt medmiljöåtgärder. vill jag bara påpeka ett sakfel. att det fanns inget annat parfi som ville gå så långt när det gällde attstoppa CFC-utsläppen som socialdemokraterna. Men det stämmer inte. Sanningen äratt det inte fanns något annat riksdagsparti . Miljöparfiethar haft radikala krav på det området. Jag tycker att det är huvudsaken att de andra parfiernaställde upp när regeringens krav kom. Om socialdemokraterna ställde upp påmånga goda förslag i miljöfrågorna från de andra parfierna, vore det bra. Detär vad man säger i kammaren som räknas. 101 () replik: Miljöministern säger att det råder dynamik iden utveckling som är på gång inom massaindustrin. Jag delar den uppfattningen. Sedan nämner miljöministern att det har cirkuleratorikfiga uppgifter som lämnats av företagen. Innebär miljöministerns påståendeom oriktiga uppgifter frän berörd näring att hon misstror denna närings ärligaambitioner att gå så långt som möjligt och dessutom göra det så snabbt sommöjligt för att uppnå miljöförbättringar i samband med de industriellaprocesserna? Pä grund av att inte hade möjlighet attsvara på min sista fråga vill jag låta frågan gå till miljöministern: regeringenberedd att bistå jordbruket i ambifionen att bygga gödselvårdsanläggningar,inte minst på grund av att kostnadsökningen har varit så enorm? Är man bereddatt öka stimulanserna för att få fart på den aktiviteten? 102 Miljö- och energiminister : Först tycker jag att nog kunde vi låta bli att diskutera rubriker Det är klart att man kan diskutera om rubriken är bra eller inte, men det är fakfiskt inte detviktigaste här. Låt mig sedan säga till kammaren att om jag skall vara riktigtärlig, så tyckerinte jag att vare sig majoritetens skrivning eller reservationen om klorutsläppen är bra. Båda baserar sig på bristandekunskap om verkligheten 108 och omregeringens linje. Det har i sig att göra med att utvecklingen går väldigtfort. Jag har sutfit i nu , och jag vet frånutskottsarbetet att det är mycket lätt att begära in uppgifter frånregeringskansliet, om man behöver det. Jag skulle därför vilja för säkerhetsskull rikta erbjudandet till kammaren och till utskottets ledamöter: inteatt fråga, så skall vi svara på alla era frågor!