prot · GC0913 · 1988-12-31 00:00:00 — När det så eftertryckligtsägs från socialdemokratiskt håll atf "går för fullt", voredet då inte pä sin plats aff se fill aff hela landet gör det? hörju också till ! Ett viktigt villkor för att skall få enchans att "gå för fullt" - eller i varje fall starta"förfullfgående" - är aft vi får bättre vägar! Eft steg i rätt riktning vore atf fördelade desamlade resurserna mera rättvist. Men det hjälper infe särskilt långt, om intesjälva basen breddas - dvs. aft filldelas mer pengar atf fördela! Hjälp fill atf få och regeringen aff inse aftJämflands län och människorna där är värda aft få bättre vägar! Visa det i nästaanslagsomgäng! Hela skall leva, har det sagts. Det målet måste ju ocksåomfatta , och bra vägar är utan tvivel grundläggande för ettlevande län. Vid eft senare tillfälle kommer jag att ta upp jord- ochskogsbrukefs betydelse för värt län. Det är klart aff har väckt stor oro även iJämtlands län. Man kan fråga sig om rapporten är beställd av regeringen.Misstanken finns atf det kan vara så. Sedan vill jag peka på den oroande, förfärliga verklighet,herr falman, som många människor i efter leveri. Tror berörda myndigheter aff Tjernobylnedfallef är någotsom försvinner efter bara ? Nog måtte man väl känna fill aff det farca 30 är innan giftet "försvunnit". Hur skall det bli för renskötande näringsidkare, fårägareoch andra djurhållare i de smittade områdena i framfiden? Hur ser regeringen påframtidsmöjUgheterna för oss som har drabbats av det radioakfiva nedfallet? Vikan ju infe fa vara på älgköft och fisk, eller utveckla våra idéer om ökadodUng av grönsaker, eller ta fill vara och bearbeta bär och svamp osv. Idéer, framåtanda och arbetslust har vi i län.Det visar inte minst aktiviteten vid vår förnämliga högskola. Som exempel villjag särskilt anföra sektionen för ekoteknik, där man på ett genialt sättförenar undervisning, forskning och utveckling i en integrerad enhet mellanelever, lärare och experter i samverkan med näringslivet - helt i enlighet medvad statsmakterna har efterlyst. Vi kan och vi vill, vi som bor i , men vikräver en rättvisare behandling från statsmakten. Låt oss t.ex. få betalt fördet vi producerar! /kWh för vår producerade el-energi, kräver vi, liksomdel i vinstskattén för den energi vi producerar. Visst är detta bakvänt: staten får ca 500 milj. kr./år ienergiskatt enbart från kommun. får ca 30 milj, kr./år iskatteutjämningsbidrag från staten. Här kräver vi en ändring! Vi arbetar självaför eft levande län, men vi vill ha ersättning för det vi producerar till rikshushållef. Som avslutning på mitt lilla anförande om förhållandena iJämtlands län vill jag citera Jämtlandssången, de allra sista raderna. Och nuär kommen som jag länge har sett fram mot, nämligen aff jag färsjunga ett inlägg: "Sä fändom ånyo dethopp som våra fäder närt Prot. för slit och mödor avfröjd och sol eft mätt oss beskärt." Detvar som talade genom mig. Överläggningenvar härmed avslutad. 4§ Anmäldes och bordlades 1988/89:22 om ändring ilagen (1971:176) om vissa internationella sanktioner 5§ Anmäldes och bordlades med anledning av prop.1988/89:10 om särskilda åtgärder med anledning av algblomningoch säldöd /89:Jo2 av () och ()1988/89:Jo3 av () 1988/89:Jo4 av m.fl. (fp)1988/89:Jo5 av () 1988/89;Jo6 av m.fl.(c) 1988/89:Jo7 av m.fl. (vpk) 1988/89:Jo8 av tredje vice talmanBerfil Fiskesjö (c) 1988/89:Jo9 av () och ()1988/89:JolO av m.fl. (mp) 1988/89:Joll av m.fl.(m) 6§ Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställts 1988/89:130av () fill jordbruksministern om veterinärsifuafionen iNorrbottens län: Distriktsveterinärernas situafion i vissa delar avlandet är mycket be-svärUg. INorrbotten t .ex. är sju tjänster vakanta, vilket är helt otillfredsställande.De veterinärer som innehar de övriga tjänsterna fär en omänsklig arbetsbörda,vilket i sin tur för med sig aft de lämnar länet. är situafionen heltohållbar. Med hänvisning fillovanstående vill jag fråga: Vad ämnar statsrådet vidta för åtgärderför aft förbättra veterinärsifuafionen i ? 33 3Riksdagens protokoll 1988/89:13 -17 Prot.1988/89:13 1988/89:131 av () till statsrådet om statsbidrag fiU nafurskolor: Meddelande om frågor För attförbättra de ekologiska studierna för eleverna i startades medbörjan ett antal naturskolor i landet. Merparten av barn har infetillgång till naturen, varför naturskolan i första hand fungerar somfältsfudiecentrum även i lärarfortbildningen. Många kommuner har trots denutveckling som ägt rum vare sig nafurskola eller anslag till resor till sådanaanläggningar för kommunens skolelever. Kommunernas besparingar har drabbat i Uka hög gradexkursionsanslagen som läroboksanslagen. Statens och kommunernas satsningar förden obligatoriska skolan och gymnasieskolan är i dessa avseenden klartofillräckliga och otidsenliga. De statsanslag som fr.o.m. ges till vissaprojekt inom miljövårdsområdet kommer aft beröra bara en liten procent avgrundskolans elever och lärare. Är skolminister bereddatt låta statsbidrag utgå i likhet med det stimulansbidrag som staten givit förkultursatsningar i och gymnasieskolan och aff se till aftkommunerna uppmuntras till lika stora satsningar? 1988/89:132 av () till utbildningsministernom ekologiskteknisk utbildning i län: Under en fidigare riksdagsperiodväcktes frågan om en ekologisk-feknisk utbildning inom ingenjörsskolan, dvs.gymnasieskolans fjärde och femte år, som på försök anordnas inom högskolan frånden . Behovet aff lösa de ekologiska frågorna har sedan mofionenlades fram blivit mer akut . Ett akfivt sätt aft lösa problemet påvore aft ekologi och ekoteknologi förs in i den nya ingenjörsutbildningen,särskilt som kommunerna i län har en planerad försöksverksamhetsom kan prövas per omgående. planeringsgrupp(SIM-gruppen) har infe tillräckligt insett betydelsen av atf ekologiska ochekofeknologiska studier prioriteras för atf göra det möjligt aft kommatill en lösning av en rad tekniska problem, som annars för miljöproblemen alltlängre bort från en lösning. Kommuner och företag i nordvästra ställersig positiva till att planeringen förverkUgas. Ärutbildningsministern beredd atf medverka till aft modernisera gymna- Prot.1988/89:13 sieskolans tekniska utbildning årskurs 1-3 och den påbörjadeingenjörsut- bildningen (årskurs 4-5),som ges som högskoleutbildning inom ingenjörs- T7~77"/ j 7"i sektorn 10 och 41-80 poäng, så atf ekofeknologi möjligt blirett alternafiv i läns ingenjörsskola i den nordvästra delen avlänet? 7§ Kammaren åtskildes .