prot · GC0929 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:29 Förhandlingarnaleddes till en början av andre vice talmannen. 1§ Justerades protokollet för . 2§ Utökning av antalet suppleanter i vissa utskott vice talmannen meddelade att valberedningenenligt ett till kammaren inkommet protokollsuldrag föreslagit att antaletsuppleanter i utbildningsutskottet skulle utökas från 24 till 25, inäringsutskoltet från 22 fill 23 samt i konstitutions-, jordbruks- ocharbetsmarknadsutskotten från 21 till 22. Kammarenbiföll valberedningens förslag. 3§ Meddelande om val av ytterligare suppleanter i vissa utskott vice talmannen meddelade att val avytterligare suppleanter i utskott skulle ske vid morgondagens sammanträde efterdebtten om trafikpolifiken och dess konsekvenser för miljön. 4§ Svar på interpellationerna 1988/89:13, 32 och 41 om och EG Per har frågat mig om EG-harmoniseringens mål, medel ocheffekter, har frågat om småförelagens situafion vid ökadintegrering med EG och har frågat om förhållande tillEG. Jag besvarar interpellationerna i ett sammanhang. Densvenska ekonomin har blivit alltmer sammanvävd med den internationella och dåframför allt med den västeuropeiska. Här spelar vårt samarbete inom ramen förEFTA och frihandelsavtalet med mycket viktiga roller. Integrationsarbetetberör inte enbart ekonomi och handel. Det gäller också sociala aspekter somarbetsmiljö, fackliga rättigheter och andra frågor som liggermänniskorna nära. Det handlar också om utbildning, forskning och utveckling,samt miljö. Det mångåriga samarbetet mellan de nordiska ländernaspelar en stor roll också för vårt deltagande i den västeuropeiskaintegrationen. På många områden kan det tjäna som en förebild. har givit regeringen mandal att gå vidare i detnordiska samarbetet, att stärka EFTA och att fördjupa och bredda samarbetet medEG så långt det är förenligt med neutralitetspolitiken. I det syftet har viskapat en slagkraftig organisation, med en bred förankring i samhällslivetsolika områden. Den nya organisationen omfattar en rad lednings- ocharbetsgrupper, om engagerar både statsråd ochtjänstemän i förvaltningen. De kompletteras av företrädare för näringsliv,fackförbund och andra intresseorganisationer. Till arbetsgrupperna har i en delfall referensgrupper knutits med företrädare för skilda samhällsintressen. Irådet för Europafrågor, som leds av statsministern, kommer i fortsättningenäven en representant för små och medelstora företag att ingå. Mindre förelag, som ofta inte har samma resurser som storaföretag att följa utvecklingen av del europeiska integrationsarbetet, harmycket att vinna på arbetet inom EG och utveckHngen av samarbetet mellan EFTAoch EG när det gäller att riva barriärer och skapa ökad rörlighet för bl.a.handeln. Inom ramen för del nordiska samarbetet bedrivs enverksamhet som förtjänar att uppmärksammas. Arbetet med att söka skapa engenuin nordisk hemmamarknad, fri från handelshinder, kommer särskilt de små ochmedelstora företagen till godo. Våra nordiska grannländer utgör ofta ettnaturligt första steg för små och medelstora företag när de söker sig ut påexportmarknaderna. Värtintegrationsarbete sker på en bred front. EG-arbetsgrupperna i gör för närvarandeen genomgång av samtliga vitbokens direktivförslag, liksom av deharmoniseringsåtgärder som EG tidigare åstadkommit. På många områden kan enicke-diskrimine-ring av svenska intressen uppnås genom autonom anpassning, dvs.utan formella avtal kring direktiven. En systematisk prövning av möjligheternaatt åstadkomma en sådan anpassning pågår . Jag utesluter dock inte att det påvissa för viktiga politikområden kan komma alt förbli vissa skiljaktighetermellan och EG. På de områden där samarbetsarrangemang är nödvändiga kanformella förhandlingar med EG inte påbörjas förrän EG-rådel antagit ett beslutom harmonisering. Från svensk sida har vi emellertid satt som mål att redan nufå till stånd en dialog med EG på alla områden som omfattas av integrationsarbetet. På varuområdet pågår regelrätta förhandlingar ominformationsutbyte avseende nya tekniska föreskrifter, ömsesidigt godkännandeav provning och certifiering, förenkling av ursprungsregler och avveckling avexportkredilre-strikfioner. Inledande kontakter har också tagits om samarbeterörande offentlig upphandling och om utvidgning av frihandelsavtalet till attgälla fler livsmedelsprodukter. Påtjänsteområdet har vi tillsammans med begärt förhandUngar med Vi har förberedande diskussioner med om förhandlingarockså på landtransportområdet. I fråga om finansiella tjänster pågår ettinformationsutbyte med sikte på att kartlägga möjligheterna för fortsattsamarbete. När det gäWerpersoners rörlighet inriktas ansträngningarnai första hand på de båda utbildningsprogrammen COMETT och . Målet är ettsvenskt deltagande. Vidare prioriteras underlättande av gränsformaliteler ochrätt till arbetstillstånd för nyckelpersoner. Ett annat angeläget område ärerkännande av examina. När det gäller kapitalrörelser har vår valularegleringunder senare år liberaliserats i flera avseenden. Avregleringen avses drivasvidare med sikte på att vi så långt möjligt skall delta i del västeuropeiskasamarbetet för liberalisering av kapitalrörelserna. Ett arbete har inletts inomramen för EFTA för att - liksom beträffande finansiella tjänster - etablera ettinformationsutbyte med EG också beträffande kapitalrörelser. På miljöområdet pågår, som ett resultat av del gemensammamiljöminis-lermötet EFTA/EG i Noordwijk, ett kontinuerligt informationsutbyte. Kontakter med EG förekommer också i frågor som rör densociala dimensionen och konsumentpolitik. För att få ökade kunskaperom vad förverkligandet av EG:sinre marknad kan komma att betyda för den svenska regionalpolitiken genomförsför närvarande ett omfattande utrednings- och analysarbete inom regeringskansliet.Bl.a. kartläggs regionalpolitiska mål och medel inom EG. En parlamentariskt sammansatt kommitté som skall ta uppregionalpolitikens inriktning (I 1987:02) skall bl.a. överväga sina förslag iett EG-perspektiv. Kommittén skall redovisa sitt arbete . Inom det nordiska regionalpolitiska samarbetet skall enutredning, som behandlar de nordiska aspekterna på relationerna till EG varaklar . Per är oroad över bl.a. vad som skall hända medvårt jordbruk och avvecklingen av kärnkraften efter en EG-anpassning.Jordbrukspolitiken är en central fråga i pågående GATT-förhandlingar. Merväsentliga förändringar för svenskt jordbruk kan snarare väntas av deförhandlingarna. beslut har redan fattats av om enavveckling av kärnkraften. Detta beslut påverkas inte av ett nära samarbetemed EG. Den nordiska passöverenskommelsen innebär att vi sedanlänge har ett förenklat system för gränskontroll. Inom EG har man ännu intenått sitt mål att avskaffa gränskontrollen. Vi vill slå vakt om den nordiskalösningen och följer därför uppmärksamt utvecklingen inom EG. En självklarutgångspunkt är att ett underlättande av gränspassager inom intefår leda till ett sämre skydd mot terrorister eller narkotikasmugglare. När det gäller radio och TV har inget framkommit somskulle tyda på att måste ge avkall på de grundläggande principerna isin radio- och TV-politik vid ett närmande till den inre marknaden. Det råder en bred enighet i om färdriktningen ivårt västeuropeiska samarbete. Vi är eniga om att skall verka för sociala dimensionen ges ökad tyngd. Målet äratt delta i det västeuropeiska integrationsarbetet på alla samhällsområden,så långt det är möjligt med hänsyn tagen till vår neutralitetspolitik. Vi ärinte ute efter ensidiga fördelar. Vi anser att vi från svensk sida positivt kanbidra på en rad områden. Sysselsättning, jämställdhet, miljöskydd ochmedbestämmande är exempel på områden där vi i ligger myckel långtframme. Den svenska arbetsmarknadspoUtiken, som utgör grundvalen för vårvälfärd, är ett föredöme för många andra länder. Jag vill här slå fast att regeringens inställning är klar:en social nedrustning, en försämrad yttre miljö eller arbetsmiljö, minskalkonsumentskydd, urholkad arbetsrätt eller eftergifter på jämställdhelsomrädetär pris som vi inle är beredda att betala för ett närmare samarbete med EG. Den anpassning som pågår inom EG innebär en anpassningtill högre skyddsnorm på arbetsplatserna, till bättre arbetsmiljö, tillförstärkt konsumentskydd och bättre arbetsvillkor. Inget medlemsland skallbehöva sänka sina normer. Gemensamma ansträngningar på det internationella planetkrävs för att man skall faen förbättrad yttre miljö. Miljöhoten, t.ex. luftföroreningar,lar ingen hänsyn till nationsgränser. En rad belastningar på miljön i Sverigekommer från källor utanför våra gränser. Multilaterala överenskommelser är enförutsättning för att vi skall få en bestående förbättring av miljön. Här är EGen av våra viktiga samtals- och förhandlingspartner. Kommissionen verkar aktivtför alt höja ambitionsnivån i medlemsländernas miljöpolitik. Dessutom vill jag understryka att en stark ekonomi är engod grund för en radikal och framgångsrik miljöpolitik. På fråga om EG-anpassningen är ett steg påvägen till medlemskap i , är mitt svar nej. gav, genom sitt beslut för , istor enighet regeringen uppdraget att på bred front arbeta för ett närmandetill EG. konstaterade att svenskt medlemskap inte är någotmål för de diskussioner med EG som förestår. Då , som framställten av de förevarande interpellationerna, var ledig från riksdagsarbetet,medgav andre vice talmannen att fick delta i överläggningen istället för interpellanten. AnL 2 PER (): Jag tackar för svaret, som tyvärr, som vanUgtnär det gäller statsrådet , inte innehöll myckel av värde. Grundfelet medstatsrådet är att hon inte tycks begripa vad EG är. sade , f.d. president iEG-parlamentet, vid en i följande: "En del länder vill vara med i EG utan att ge upp sinnationeUa suveränitet och sina särdrag. Del går inle, för EG skall bli politiskunion med gemensam utrikes- och försvarspolitik." I EG-ideologernas teoretiska tidskrift riktlinjerna för framtids-EG upp i en arfikel med titeln 1992 avPeter Ludlow, chef för . Enligt Ludlow vilarframtids-EG på fem pelare: Gemensam valuta och en gemensam centralbank, en gemensaminre marknad, gemensam utrikeshandelspolilik, gemensam utrikes- ochsäkerhetspolitik och en gemensam militär försvarsförmåga. Samma sak uttrycktes för övrigt om politisk union i densocialdemokratiska s.k. Berlindeklarationen . Jag vill fråga om statsrådet verkligen inte inseratt EG inte är en harmlös handelssamarbetsorganisation utan syftar till attbilda en union av samma enhetskaraktär som ellerSovjetunionen? Jag har alltså ställt tolv konkreta sakfrågorkring EG-underkaslelsens följdverkningar. Av tidsskäl kommer jag inte att hinnaberöra mer än några av uteblivna eller felaktiga svar. Jag frågade vem som företräder miljörörelsen, den socialavälfärden, konsumentskyddet, kvinnorörelsen och fredsrörelsen i regeringensEG-arbele. Statsrådet svarade alt EG-apparaten har förankring i samhällslivetsskilda områden. Men jag fick inte svar på frågan: Vem är det som företrädermiljörörelsen, den sociala välfärden, konsumentskyddet, kvinnorörelsen ochfredsrörelsen bland alla näringslivsdirektörerna i rådet för Europafrågor? Jag frågade: Hur skall efter avveckling avgränskontrollerna kunna skydda sig mot narkotikasmugglare och terrorister?Statsrådet svarade med god dag yxskaft. Hon hoppas att det inle skall bli någotsämre skydd. Men EG-målet är ju alt nationsgränserna inom EG skall bli somlänsgränser, dvs. helt utan gränskontroll. Kommer alt medverka i detta,ja eller nej? Jag frågade också om miljöpolitiken. Statsrådet lämnade dåett mycket anmärkningsvärt svar. Hon säger kategoriskt och ulan reservation attEG-anpassningen innebär att det blir högre skyddsnormer, bättre arbetsmiljö,förstärkt konsumentskydd och bättre arbetsvillkor. Men i den västtyska tidningen , där man ocksåkan antas veta vad det handlar om, sägs del: Miljöskyddet har ingen prioritet iEG. EG-invånarna har fått vänja sig vid att enas om minstagemensamma nämnare. har ingripit mot västtyska smog-regler,danska returglas och holländska avgasregler. säger: Dieses ?Nein danke. I den svenska fackliga tidningen sägsföljande. "Om vi går med i EG: Skyddet för hälsa och miljöförsvinner." Tidningen ger en lång rad konkreta exempel på detta. Då måste jag fråga: Står statsrådet fast vid attEG-harmoniseringen inte kommer att försämra en enda miljöskyddsregel, intefördröja en enda konsumentskyddsåtgärd, inte medföra införsel i av enenda hälsovådlig i förbjuden vara? I statsrådets svar ges ett myckel kategoriskt besked. Jagmåste tolka del som att vi, om vi kan påvisa ett enda undanlag från detta,också har påvisat all statsrådet har farit med lögn i riksdag, och dåkommer del givetvis, antar jag, att leda till konsekvenser som statsrådet självbegriper innebörden av. Jag frågade om EG-anpassningen blir möjlig att förena meden avveckling av kärnkraften. Återigen svarade statsrådet god dag yxskaft. Honhänvisade till avvecklingsbeslutet i . Men i 80 § i sägsdet alt det skall skapas en gemensam intern nukleär marknad. Hur skall vi förhållaoss Prot.1988/89:29 till den? Hur skall vi kunna stoppa export av kärnteknik ochimport av 22;kärnavfall? Jag frågade också om neutraliteten. På den frågan fick jaginget svar alls. En av EG-kommissarierna, , har sagt att den inremarknaden också skall gälla försvaret, alltså den inre marknad som Sverigeskall anpassa sig till. Tidningen hade rubriken . Skall ingå i den inre marknaden för vapen ellerinte? Den gröna rörelsen i hela säger jatill vidgat europeiskt samarbete. Den säger ja till att människor får röra sigfritt. Studenter får givetvis tågluffa i hela . Men vi inom den grönarörelsen säger nej till en västeuropeisk supermakt. Vi tror att man skall ta deregionala och de lokala frihetssträvandena på allvar. Vi stöder t.ex. esternaskrav inte bara på egen kultur utan också på egen centralbank och egen valuta.Det finns många andra exempel. Jag vill därför rikta en avslutande fråga tillAnita : Stöder statsrådet och letters, palestiniers och judarssträvan efter politiskt och ekonomiskt självbestämmande? I så fall: Vad är detför fel på den gröna ståndpunkten att också har rätt att slå vakt omsin nationella suveränitet? AnL 3 HÄDAR (): Genomförandet av vitbokens närmare 300förslag för att man i skall förverkliga de fyra friheterna,dvs. den gränslösa gemenskapen inom gemenskapen för människor, varor, tjänsteroch kapital, går snabbt. Före utgången av detta år komrher förslag frånEG-kommissionen att föreligga på nästan alla områden. Vi kan redan nu räkna medatt fattat beslut i cirka hundra av dessa punkter. Som jag serdet är det en märklig och betydelsefull process som pågår för en ökadpersonlig frihet och ett ökat välstånd för medborgarna i . Både regeringoch riksdag har starkt understrukit att man i vill delta i dennaprocess. I interpellation, som han på grund av FN-uppdrag harbett mig att ta emot svaret på, ställs frågan om hur långt kommit idessa strävanden. Först vill jag gärna säga att jag tycker att statsrådetavgivit ett bra och innehållsrikt svar på de interpellationer som harframställts - på den punkten delar jag ingalunda den föregående talarensuppfattning. Integralionsarbetels bredd, som statsrådet beskriver, ärväl tecknat, men det kunde naturligtvis ha utökats ytterligare. Det handlarinte minst om individens rätt att röra sig fritt i , all studera, attarbeta och bosätta sig, att äga sommarstuga, att teckna försäkring osv. Vi fåraldrig glömma bort att det grundläggande för det samarbete som länderna inom EGbedriver är just att öka välstånd och frihet för människorna inom Gemenskapen.Det är få aspekter som berör individen som samhällsmedborgare som inte ocksåberörs av EG-arbetet. När det gäller en del av de ekonomiska konsekvenserna kanvi notera att man bland småföretagare inom EG, bl.a. i , hyser en vissoro för vad som kommer att hända 19921993. Man motsätter sig inte alls attprocessen skall gå vidare utan man ser de stora möjligheterna. förvissoen omställning som kan bli ansträngande för de mindre och medelstora företagsom finns inom EG. Därför är det så myckel större anledning för de mindre ochmedelstora företagen i , som ju inte tillhör EG, att se till att derasposition i detta arbete förs fram så långt all de med tillförsikt vågar seframtiden an. Statsrådet talar i svaret om som har i uppgift att gå igenom vitbokens bestämmelser - jagvet att man sällan vinner särskilt många poäng genom att betona vad mantidigare sagt, mén jag kan ändå inte låta bli att erinra om att kravet på attdetta skulle göras återfanns i motion . Det ärroligt att arbetet nu har kommit i gång. Som statsrådet .säger är det ett svenskt mål att få tillstånd en dialog med EG på alla områden. Del är en bra ambition som vi har. Jaghar tagit del av de skrivelser som ligger till grund för den härframställningen, och det är utmärkt att detta finns nedtecknat. Dess värretvingas vi konstalera - jag tror att vi gör det tillsammans - att det tillsvidare dock huvudsakligen rör sig om en svensk önskelista, men vi vet ännu inteom jultomten kommer med presenter till några snälla barn. Under en resa fick jag klart för mig vilkenbetydelse det har att vara med på ett tidigt stadium. Jag träffade företrädareför ett franskt företag, som avsätter av sin försäljning inomFrankrike. har företaget tillsammans med andra företag i andra EG-ländergenom ett gemensamt forskningsprojekt börjat etablera kontakter. harinte forskningsprojektet blivit godkänt - man missade första gången ochförsöker nu - men enligt chefen för det här företagel är detkanske inte själva forskningsresultatet som är det centrala, utan att man genomdetta har börjat umgås med varandra, kommit med nya idéer som man gemensamt kangenomföra. Där ser han betydelsen av att vara med på ett tidigt stadium, vilketSverige inte är på ett antal av dessa viktiga områden. Vi är inle med när detgäller COMETT. Vi är inte med när det gäller studentulbyleet. Vi är inte mednär det gäller den offentliga upphandlingen. Vi är automatiskt inte med i mångaav de forskningsprogram som pågår. Jag vill fråga om statsrådet delar min uppfattning att detpå grund av denna begränsning kan vara fara för att vi visserligen kanskekommer med , vilket är bra, men att vi inte är med från starten ochatt vi därigenom på många områden kan komma i ett sämre läge än vad vi annarsskulle göra. AnL 4 (): Jag ber att få tacka statsrådet försvaret på min interpellation. Dess värre måste jag konstatera att några avfrågorna som jag ställde inte har blivit särskilt mycket belysta. Statsrådetkanske har möjlighet att här under debatten ytterligare utveckla sitt svar. Intresset för EG-frågorna har utan tvivel ökat mycketpåtagligt . Det sveper fram en våg över landet medinformation om EG, debattartiklar, nyhetsreportage och även konferenser. Detligger mycket gott i detta, men det finns också anledning att höja ett varnandefinger. En stor del av vad vi nu upplever komma från visst håll påminner mycketom det Prot.1988/89:29 som vi upplevde på energiområdet ochbörjan av 22 november1988 . Det är viktigt att vi slår fast att tillhörVästeuropa. När man lyssnar till debatten, kan man ibland få intrycket av attvi tillhör någon annan del av världen. tillhör faktiskt Västeuropahistoriskt, kulturellt och ekonomiskt. Vi har också gemensamma värderingar medövriga västeuropeiska länder i fråga om demokrafi, mänskliga rättigheter,rättssäkerhet osv. Detta är oerhört väsentligt och avgörande som grund för vårtfortsatta deltagande i den västeuropeiska integrationen. I har vi alltid värderat sysselsättningen högt.Det är också viktigt alt vi framöver markerar just betydelsen av att vi i vårtland har en hög sysselsättningsgrad och att vi har ett näringsliv som består avstora och små företag. Industristrukturen ute i genomgår för närvarandeganska stora förändringar, vilka även kommer att påverka näringsliv.Det pågår en omfattande internationalisering, och genom den kommer Sverigesnäringsliv stegvis att få förändrade villkor. Fusionen mellan t.ex. ASEA ochBrown Boveri kommer naturligtvis i förlängningen att skapa andra förutsättningaroch även kanske problem och nya villkor här hemma i . Detta kan medföraregionala balansproblem som vi har anledning att vara observanta på. Även om enökad internationalisering av näringslivet kan ge svensk industri tillgång tillnya marknader, måste vi vara på vår vakt mot en utveckling som kan leda tillökad sårbarhet för vissa regioner. 1 sitt svar markerar statsrådet regeringens inställning päen rad områden. Hon slår fast att ett närmare samarbete med EG inte skall fåtill följd en social nedrustning, en försämrad yttre miljö osv. Med anledningav detta vill jag fråga: Finns det en motsvarande ambition påregionalpolitikens område? Innefattar detta även att inget medlemsland skallbehöva sänka sina ambitioner när det gäller regionalpolitiken, som i vårt landär ett viktigt och prioriterat område - åtminstone för centerpartietsvidkommande? Här i har vi utan tvivel sett en snabbkoncentration av människor och kapital till ett fåtal storstadsregioner. Maktenoch ägarkoncentrationen i näringslivet har också ökat. Det är uppenbart attSveriges balansproblem inte har full motsvarighet i de tätbefolkade,kontinentala industriländerna. Även om det finns regionala balansproblem ute iEuropa, har de en helt annan karaktär än vad vi är vana vid här hemma. Vad somär viktigt och vad jag efterlyser i statsrådets svar är vilken ambition pädelta område som regeringen är beredd att uppställa för att fungerande service,sysselsättning och välfärd i alla delar av vårt land skall kunna vidmakthållas.Priset för vårt samarbete med EG-området får inte vara att blir EuropasNorrland. 1 så fall kanske och glesbygdsområdena kommer i en ännusvårare situation än den som råder. Därför efterlyser jag statsrådels svarpå den här punkten. Jag efterlyser också statsrådets svar beträffande åtgärderför att stärka småföretagen i det här arbetet. De stora företagen kan alltid ta sig in bakom EG:s murar, men vilka åtgärder har vi för att främja de små företagen? Det är bra att småföretagen numera ingår i EG-rådel. Det har vi från länge efterlyst, och jag hälsar med tillfredsställelse att de nu har fått säteoch 10 plats i EG-rådel. Men det är viktigt alt klara ut hur vi skall främjasmåförelagen och kunna hjälpa dem i förhållande till , ,och de andra stora drakarna, så att vi kan upprätthålla sysselsättning ochgod välfärd över hela landet. Vi har i arbetat på det regionalpolitiska områdetmed olika insatser, t.ex. stöd till företagsetableringar, reducering avfraktkostnaderna, sänkning av arbetsgivaravgifterna osv. Är statsrådet bereddatt i det iniegralionsarbete som pågår hävda rätt att även framgent fåanvända sig av de metoderna för att kunna skapa regional balans och arbeta förvälförd över hela landet? vill jag säga: Del är viktigt, som statsrådethar framhållit, att beträffande samarbetet på utbildningsområdet ha möjlighetför studenter att röra sig mellan olika universitet, ha ett studentulbyte osv.Det är viktigt att sådant får komma till del, och jag vet attstatsrådet arbetar för detta. Jag har på denna punkt ingen anledning alt hanågon avvikande mening. AnL 5MARGARETHA AF (): Tillväxten ökar ute i utöver tidigareprognoser. Redan nu börjar således de gynnsamma effekterna av den europeiskaintegrationen göra sig gällande - långt fidigare än vad även opfimistiskabedömare vågat tro. Den ovänlat positiva ekonomiska utveckHngen på kontinentenär ett memento för . Den understryker vikten av vårt eget närmande tillEuropa. Om av fastlagda europapolitik lyckaseller misslyckas att nå sina mål kommer all vara av avgörande betydelse förvåra möjligheter all utveckla välfärd och livskvalitet under 1990- och in på2000-talet. måste delta i och vara med och realisera "de fyrafriheterna". Medborgarnas , som är en av målsättningarna förEG-samarbetet, lockar med nya, rika livs- och utvecklingsmöjligheter för varjesvensk. Arbetet på det gränslösa har viktiga mänskUga och sociala dimensioner. Europapolitiken måste nu accelerera.