prot · GC0997 · 1988-12-31 00:00:00 — kommun hade överklagat dl beslut avlänsstyrelsen i att inte lämna lillstånd lill motocrossbanan.Länsslyrelsen, som bedömde ärendet frän miljöskyddssynpunkt, fann altverksamheten inte var lillåtlig på den aktuella platsen med hänsyn lillbullerförhällandena. Regeringen delade den uppfattningen och avslog därför överklagandet. 65 (): Jag vill börja med alt lacka miljö- ochenergiministern för svaret. handlade den här frågan om jusl ärendet pä Lidingö.Anledningen till att jag ställde frågan var ju delvis alt jag ville fä en merallmän bild av hur regeringen uppfattar denna typ av fritidsverksamhet förungdomar. Jag skulle vilja att ministern kommenterade delta någol. Jag har läst handlingarna i ärendet och har svårt atttolka regeringens beslut annorlunda. Samlliga instanser, alltså de kommunalainstanserna inklusive miljö- och hälsoskyddsförvaltningen i , hartillstyrkt som lycker att beslulborde omprövas. Kommunen har också visat nya beräkningar som ger vidhanden all bullret skulle hållas inom de ramar som gällande lagstiftning sattupp. finns det inte möjlighet att ompröva detta ärende, mendet kunde vara intressant att få en bild av hur regeringen ochstatsrådet uppfattar dessa frågor. En fråga jag vill slälla är; Hur uppfattarministern rent allmänt ungdomarnas möjlighel att bedriva motorsport ? Är den möjligheten tillräcklig? Delar slalsrådel minuppfattning att denna lyp av verksamhet, även om den medför bullerproblem osv.,trots allt inte är en positiv fritidssysselsättning för många av Sverigesungdomar? Bakgrunden lill frågan är att, eftersom kommunsframställan avslagils, många ungdomar kommer, ålminslone i den kommunen, alt hamyckel stora svårigheter att utöva sin främsta fritidssysselsättning. 66 Miljö- och energiminister ; I milt arbetsområde ingår alt bedöma en radfrågor av den här karaktären, det är inte bara molorsportbanor utan ocksåskjulbanor och annan verksamhel av frilidskaraktär. De har stort värde förmånga människor. Del är ganska vanligt alt man har all göra medverksamheter som har vuxit fram utan alt samhällel egentligen har sett till alt verksamheterna har fylltde krav som måste ställas med hänsyn till buller och risker för miljön och de kringboende. Del var likadant i detta fall också. Kommunen har inte på tillfredsställande sätt kunnat visa all den faktiskt skulle kunna klara de krav som måste ställas pä verksamheten. Om ett beslul av den här karaktären, som bara är elt av många, skall lolkas på något sätt så är det att kommunerna måste skärpa sig när del gäller att planera för den här sorlens verksamhel, så 32 all man verkligen kan tillgodoseintresset hos olika medborgargrupper. Anf.67 (): Del var inlressanl att slalsrådel kom in pä frågan omövriga kommuner. I min fråga har jag just påvisat utvecklingen på området. Jaghar räknat upp dl antal motorsporlanläggningar enbart i , vilkahar fäll stryka på foten lill följd av olika typer av politiska beslul:Skarpnäck, , , Handen m.fl. Jag kan inte tolka statsrådets svar på annal säll än alldella lyvärr är den utveckling som kommer att fortsätta i och ilandel i övrigl. Det är myckel olyckligt för alla de ungdomar som hardenna fritidssysselsättning. Jag kanlova all jag skall återkomma i denna fråga i annal sammanhang. Om koncernfackligt nordiskt samarbele Överläggningenvar härmed avslulad. 20 8 Svar på fråga 1988/89:537 om koncernfackligt nordisktsamarbete Under 37:e sessionbehandlades ett medlemsförslag om koncernfackligt samarbete. Med hänvisningtill att arbetsgivarna i motsätter sig en avialsulveckling av delkoncernfackliga samarbetet, ville förslagsställarna att en samordnad nordisklagsliflning skulle utarbetas för att lösa frågan. beslötemellertid med knapp majorilel att inle anta förslaget. Under rådssessionen förklarade jag, all om vägen lill ellbrett nordiskt avialssamarbde tills vidare inte är framkomlig, är svenska regeringenberedd att i kontakt med andra nordiska regeringar överväga lämpliga ålgärder-bl.a. lagsliflning - för att främja ett samarbele över gränserna i berördaförelag. Mina kolleger i , och gav ullryck för sammainslällning. har frågat mig hur långt regeringenkommit i della arbele och hur lidsplanen ser ut. En utveckling av det fackligasamarbetet inom koncerner och andra företagsgrupper är av största belydelse fören framgångsrik industriell integration. Den är därförmyckel angelägen om att la lill vara de allmänt goda förutsättningar som finnsi för alt finna lösningar på frågan om koncernfackligt samarbele övergränserna. Vi är nu inriklade på alt i bilaterala diskussioner, iförsta hand med , undersöka om vi kan enas om lämpliga åtgärder. Inomarbetsmarknadsdepartementet förbereder vi diskussioner som förhoppningsvisskall kunna äga rum . Del är Nordiska rådels sessionavslutades, och de frågor vi skall diskutera är sådana att de behöver övervägasnoga. Del är för lidigl alt närmare ange hur arbetet kommer alt läggas upp. Jagvill dock betona all jag har ambitionen att få fram resultat så snart sommöjligt. 3 protokoll 1988/89:97-98 Om planerna på ett 10-kronorsmynt ur arbetsmiljösynpunkt Anf.69 (): Jag tycker det är bra att arbetsmarknadsministern har denambitionen. Det tror jag alt både socialdemokraterna och de gröna kan enas omär riktigt. Koncernfackligt samarbete blir ju allt viktigare ju merEG-anpassning och annal kommer att ske här. Den enorma fusionsvåg som går genom är en följd avatt kapitalet då skall få ökad frihet. Någonting som tyvärr socialdemokralernatycks slälla sig bakom. har ju tidigare l.ex. hävdat attfusioner som leder lill omsättning på över 7 miljarder skall granskas ochdiskuteras och kanske kunna stoppas. har man gett med sig här, och handlardel om 14 miljarder plötsligt, vilket naturligtvis påskyndar fusionshysterinännu mer. Det här är nalurliglvis mycket, myckel farligt, och fackenhar här en väldigt viklig roll att spela. Del tror jag all vi är ganska överensom. Arbetsmiljön är även en global fråga, och här har också koncernfackligtsamarbete en viktig funktion att fylla. Del är så att vårt välstånd, det har vipratat om förr, i mycket hög utsträckning bygger på att andra i andra ländergör myckel billiga varor ål oss. All vi får billiga varor beror på alt manexempelvis har mycket dåliga arbetsmiljöer i multinationella företag somutnyttjar sin situation. När del gäller det här koncernfackliga nordiska samarbetetså konstaterar jag alt del inte hänt sä mycket den lid som förflutit sedanNordiska rådets session. Det har gått åtskilliga veckor i och för sig. Men,okej. Jag hoppas att regeringen kommer till skott års session i allafall. Och det vore bra om man redan nu tog kontakt också med ochIsland, så att del här samarbetet kommer i gång. I vilket fall som helst såkommer vi att återkomma med elt medlemsförslag till om det här.Jag hoppas också att socialdemokraterna gör det. Överläggningen var härmed avslutad. 21§ Svar på fråga 1988/89:548 om planerna på ett 10-kronorsmynt urarbetsmiljösynpunkt har frågat mig om jag kommerall ur arbdsmiljösynpunkl verka för att del nya lO-kronorsmynld, som föreslåsersätta lO-kronorssedeln, aldrig kommer att tillverkas. Frågan föranleds av en utredning från AB omutformningen av elt eventuellt 10-kronorsmynl. Utredningen har gjorts påuppdrag av . har förordat mynl som innehåller nickel.Ulredningen remissbehandlas . Enligl de regler om utgivning av mynt som gäller ärdel egen myndighet, , som ensamt beslutar om utgivning avmynl saml om deras sammansällning och utformning i övrigl. Enligt uppgift kanfrågan om ell nytt 10-kronorsmynl komma att behandlas av riksbanksfullmäktigeunder våren. Det är naturligtvis angeläget att konsekvenserna ur bl.a.arbetsmiljösyn-punkl av alt införa ett nyll mynl noggrant utreds innan ellslulligl förslag behandlas. utredning har varit föremål för en omfattanderemiss, dock utan att några medicinska instanser eller arbetsmiljömyndigheterdärvid beretts tillfälle att yttra sig. I anledning av fråga harjag emellertid varil i kontakt med , som har beslutat allremittera utredningen även till arbetarskyddsstyrelsen, arbetsmiljöinstiluletoch . Syftet är att få de medicinska och arbetsmiljömässigaaspekterna bällre belysta. Nickel medför för en stor grupp människor allvarligaproblem i form av nickelallergi. Åtgärder vidtas på mänga områden för attbegränsa förekomsten av nickel. Det gäller såväl inom arbetslivet som iövrigl. Inom bl.a. pågår ell arbete som rörhälsoskydd mot nickel. Det är givetvis viktigt alt inte ytterligare ökanickelexpositionen när nya produkter införs. Jag kan slutligen konstatera alt fråga lettlill alt bl.a. allergiproblemet kommer alt ytterligare belysas underriksbankens fortsatta remissbehandling av ulredningen om ell eventuellt nytt10-kronorsmynl. 71 (): Jag ber att fålacka statsrådet för svaret pä min fråga. Jag har full förståelse för alt statsrådet inte kan ge ettlöfte om all det planerade 10-kronorsmyntet inle skall tillverkas. Remissvarenmåsle naturligtvis fä en grundlig genomgång, och beslutet ligger pä annaninstans. Jag hoppas ändå all arbetsmiljöfrågorna får en framträdande roll vidavgörandet, och jag tackar för det initiativ som statsrådet tagit för altbredda remissförfarandet. kommer man ju till insikt om en olämpligarbetsmiljö först efler det att någon blivit sjuk eller fått besvär av annatslag. Jag tycker därför att det finns skäl i alt gå motsatt väg ochså alt säga "mota i grind". Närdetgäller 10-kronorsmyntet vet vi två saker: dels attdet blir tungt-ett 10-kronorsmynt kommer alt väga cirka tio gånger mera än10-kronorssedeln -, dels att det kan ge nickelallergier även om nickelhallenblir låg. remissvar, där man kräver ett nickelfritl mynt,måste tas på allvar om olyckan skulle vara framme och vi får ett10-kronorsmynt. Som exempel på vidden av problemel kan nämnas alt enbankkassörska handskas med tio tusen 10-kronorssedlar . Men del ärinle bara bankkassörskor och handelsanställda som kommer att uppleva myntet somarbetsamt. Vi har ju väktarna, som måsle lyfta stora penningpåsar, och lantbrevbärarna,som måste bära med sig växel på sina turer. upplevs 5-kronorsmynletsom besvärligt. De flesta av dem som kommer att drabbas är ändå kvinnor.90 % av bankkassörskorna är kvinnor, och bland de handelsanställda är del ännufler. Jag hoppas att tar allvarligt på problemen ochalt resultatet blir att vi får behålla våra 10-kronorssedlar. Överläggningen var härmed avslutad. Om planerna på ell 10-kronorsmynl ur arbetsmiljösynpunkl Om gränsvärden för styren i luft 22 § Svar på frågorna 1988/89:557 och 564 om gränsvärden för styren i luft har frågat mig om jag kommerall la initiativ i syfte alt åstadkomma sänkta gränsvärden för styrenhaller iluft. har frågat mig om det pågår arbete för attsänka de hygieniska gränsvärdena för styren och om jag avser all vidla andra åtgärderför att förbätlra arbetsmiljön inom plastindustrin. Jagbesvarar frågorna i elt sammanhang. Styren är ett organiskt lösningsmedel som framför alltförekommer inom plastindustrin. Enligt arbetarskyddsstyrelsens föreskriftergäller som nivågränsvärde en högsta hall av styren iinandningsluflen på 25 ppm (parts per million). Delta gränsvärde, som infördesden , är internationellt sett lagt. Regeringen gav 1987 arbdarskyddsslyrelsen i uppdrag attstudera konsekvenserna av en halvering av de hygieniska gränsvärdena förorganiska lösningsmedel. Uppdraget har redovisats. Arbdarskyddsslyrelsen hardärefter fattat beslul om sänkta hygieniska gränsvärden för ett trettiotallösningsmedel. Enligt vad jag erfarit kommer gränsvärdet för styren altbehandlas i den fortsatta översynen . Den undersökning av yrkesmedicinska kliniken i Linköpingsom nämner i sin fråga har enligt uppgift ännu inte publiceratsoch har därför inte kunnal granskas i föreskriflsarbetel. En sådan granskningkommer enligt uppgifter som jag har fått att ske så snart undersökningen ärlillgänglig. I översynsarbetet sker granskning av det vetenskapliga underlagdbl.a. i en krileriegrupp som finns hos arbetsmiljöinstitulel. Del bör framhållasalt det är arbetarskyddsstyrelsen som självständigt beslutar om hygieniskagränsvärden. Det måsle också betonas alt det hygieniska gränsvärdetinle är en gräns under vilken skadlig inverkan är utesluten. Det går inte attfrån medicinsk synpunkt ange någon exakt gräns mellan skadlig och icke skadlighall. Delta innebär att arbetsgivarens ansvar går längre än att hällaexposilionsnivån vid gränsvärdet. Förebyggande ålgärder skall vidtas för alt sefill att halten av luftföroreningar i inandningsluflen blir så lilen sommöjligl. Viktigt är bl.a. att skyddsanordningar och skyddsutrustningar användsoch underhälls. Jag vill slutligen hänvisa till del arbete som sker i denav regeringen fillsatla arbetsmiljökommissionen när det gäller åtgärder molsådana arbetsmiljöer som skapar skador och ohälsa. Mot bakgrund av del sagdaavser jag inle att föreslå regeringen ytteriigare åtgärder i vadgäller arbelsmiljöförhållandena i plastindustrin. 73 (vpk); Jag ber alt fätacka för svaret på min fråga. Styren är en av de mest använda råvarorna inomplastindustrin. Del är ell lösningsmedel. Del används bl.a. tillmöbeltillverkning, engångsförpack-ningar och vid tillverkning av plaslbålar. Styren las upp via inandningen och via huden. Del gerskador på centrala nervsyslemd, som dåligl minne, sänkt reaklionsförmåga ochbalansrubb- Del ger också akuta problem som onormal tröttheloch huvudvärk. Styren är mutagent. Det ger kromosomförändringar, och delmisstänks för all också ge fosterskador. Fackföreningsrörelsen har länge krävt sänkta gränsvärden.Egenlligen kan ingenting annat än en nollgräns accepteras -arbetsmarknadsministern berörde detta i sitt svar. Gränserna är internationellt sett låga, sägerarbetsmarknadsministern. Del må vara, men visar alltså en undersökning fränyrkesmedicinska kliniken i att skador uppslår vid nivåer som ärmindre än hälften av del godkända gränsvärdet. Det unika med den undersökningenär att efler det alt arbetarna hade blivit undersökta upphörde fillverkningen.Man kunde alltså återigen undersöka dem ulan exponering. Detvisade sig dä all symtomen började avla - de upphörde alltså inte - först eflerIre månader. Minislern redogör för arbdarskyddsslyrelsens uppdrag allhalvera användningen av organiska lösningsmedel - men styren ingick ju inle idelta uppdrag! Arbetsmarknadsministern säger också att det ärarbdarskyddsslyrelsens uppgift som självständig myndighet all arbeia ulgränsvärden. Men när verkligheten ser ut som den gör, när arbetsmiljöfrågornaär så vikliga och när så många människor är drabbade, dä måste det väl ändåvara sä alt de självständiga myndigheterna behöver en tydligare styrning. Tillsaken hör också att de berörda fackföreningarna redan för elt halvår sedantillskrev arbetsmarknadsministern i denna fråga. De har ännu inte fått någotsvar. Om gräns värden för styren i luft Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 74ULLA (): Tack för svaret. Bakgrunden till min fråga ärnaturligtvis de anställdas inom plastindustrin oro för alt bli drabbade inlebara av fysiska plågor, utan även av skador som kanske är svårare att påvisa,såsom minnesförlust och humörsvängningar, vilka långsamt smyger sig pä människoroch kan orsaka mycket svåra problem. När man vänder sig till yrkesinspektionen, konstateras detdär att det inle finns något alt anmärka på. Man har hållit sig inomgränsvärdena, och skyddsanordningarna är utformade enligt gällande regler. Ändåuppstår dessa problem. Jag anser del vara särskill oroande att även relativtnyanställda och unga människor har drabbats av de här skadorna. Del rör sigofta om subjektiva bedömningar, men det är otvetydigt att här föreligger dlproblem. Jag är övertygad om att när del gäller gränsvärdet för styren, har viall anledning att ytterligare sänka våra internationellt sett låga värden. I svaret säger arbetsmarknadsministern alt frågan omgränsvärdet för styren kommer att behandlas i den fortsatta översynen under1989. Jag vill dä fråga arbetsmarknadsministern: delta att man kanförvänta sig någol resultat ? Om de regionalpoli- . tiska satsningarna vid anpassninglill EG Jag vill först säga att del naturligtvis ärriktigt - som både och var inne på - att styrenär utomordentligt farligt. Eftersom jag inle har läst den här undersökningen, villjag inte kommenlera den. Jag har fält en kopia av en sammanfattning avundersökningen, så därför är del svårt all uttala sig. Arbetarskyddsstyrelsenhar inte heller tagit del av undersökningen, och man har således inle kunnatvärdera den. Undersökningen är ännu inle vetenskapligt granskad, men den kommerall bli det . Under den lid som de mätningar gjordes som undersökningenbaseras pä låg gränsvärdet på 40 ppm. efter del altsjälva mätningarna gjordes - sänktes värdet till 25 ppm. Vad somarbetarskyddsstyrelsen nu gör, med anledning av de framställningar som hargjorts från de fackförbund som här redovisades, är att man försöker nå enhalvering av gränsvärdena för en mängd lösningsmedel. kommer ocksåstyren att behandlas. I min svar log jag upp ytterligare en punkt, nämligen altdel inte enbart är en fråga om att sänka gränsvärdena, ulan alt det handlar omhela arbetsmiljön - på vilkel sätt man använder skyddsutrustning, på vilketsätt man använder ventilation och på vilket sätt arbets- och produktionsmetodernaär utformade. Det är viktigt alt sänka gränsvärdena, men det är också vikfigtatt se till hela arbetsmiljön när man arbetar med farliga ämnen. Överläggningenvar härmed avslutad. 23 § Svarpå frågorna 1988/89:574 och 575 om de regionalpolitiska satsningarna vidanpassning till EG och harfrågat mig vilka regionalpoliliska åtgärder, som vi använder oss av, somvi måste avstå från vid en anpassning till EG. har dessulom frågat mig hur deframlida regionalpolitiska satsningarna kommer att se ul. Jagbesvarar frågorna i elt sammanhang. Först frågan om hur den framtida regionalpolitiken kommeratt se ut. Denna behandlas jusl nu av en regionalpolitisk ulredning som kommeratt redovisa sina förslag . Jag är därför inle nu bereddall närmare kommenlera denna fråga. Frågan om förhållande lill EG och dess evenluellainverkan på den framtida svenska regionalpolitiken studeras påflera sätt. Inom finns exempelvis en arbetsgrupp för närings-och regionalpolitiskt samarbele med EG som genomför egna studier. Den nyssnämnda regionalpolitiska utredningen skall också i sina förslag beaktarelationerna till EG. Det ärsåledes för tidigt all uttala sig även i denna fråga. konstateradels att EG självt genom sina strukturfonder bedriver en alll aktivareregionalpolitik, dels all de enskilda medlemsländerna gör betydanderegionalpolitiska insatser, som ofla liknar våra egna regionalpoliliskaåtgärder. Endast när det gäller förelagsstöd som har direktkonkurrenssnedvridande effekter finns begränsningar i stödmöjligheterna.Dessa begränsningar har dock inte någon direkt koppling till EG utan reglerasav de överenskommelser har gjort inom EFTA-samarbetet. I vad gäller insatser för att förbättra infrastrukturen iregionalpolitiskt ulsalta områden ser jag inga begränsningar utifråninternationella hänsyn. Sammanfattningsvis är min bedömning den attdel även med hänsyn lill våra relationer lill EG skall vara möjligl att iframtiden bedriva en effektiv regionalpolitik i . Om de regionalpolitiska satsningarna vid anpassning tillEG 77 (): Visst hade det varit intressant att få reda pä vilkaregionalpoliliska medel som är beredd att avstå från vid enanpassning till EG. Det framgick inle enligt svaret, men det berättade honfaktiskl i en Eko-intervju. Bara det faklum att arbetsmarknadsministern är beredd attöver huvud lagd avstå frän vissa regionalpolitiska medel är mycket oroande ochytterst beklagligt. Del inger inle något förtroende för regeringensregionalpolitik och inle heller någon trygghet inför framliden när del gällerglesbygd och landsbygd. Om man är det minsta insatt i vad som står i ,finns del all anledning att reagera över svar. Enligt vitbokenskall den fria marknaden få ha sin gång när det gäller lokalisering av förelagoch verksamheter. Vinsten skall styra, inle mänskliga eller socialavärderingar. Vad får vi då för regionalpolitik, ? Även socialdemokrater ute i kommunerna motionerar iblandom lokal och regional upphandling. Hur harmonierar detta med EG;s förslag omall alla företag inom EG skall ha samma räll lill offentliga uppdrag och allurvalet endasl får ske pä renl förelagsekonomiska grunder? Jag begriper inte hurarbetsmarknadsministerns bedömning kan vara att vi i framliden skall bedriva eneffektiv regionalpolitik i . Eller kommer enbart förbättringar iinfrastrukturen - lyp nya vägbyggen - alt ingå i de regionalpoliliska stöden iframtiden? 78MARIANNE (): och jag har tydligen lyssnatpå samma Eko-intervju och känt samma oro över att arbetsmarknadsministernuttalat att det kommer all bli regionalpoliliska förändringar. Än mer oroad blir man när man får svaret att hon intelänker tala om vilka förändringar del är fråga om. Hon tänker i stället avvaktaen utredning och när man står inför fullbordat faktum, kommer manalt tala om för norrlänningarna vad de har att vänta. Man får hoppas att det däfortfarande finns låg kvar, så att norrlänningarna kan köras ner tillStockholm, där del kanske finns industrier som behöver dem i produktionen. Om de regionalpoliliska satsningarna vid anpassning tillEG Men detkan man inte heller vara säker pä. Del är emellertid lydligl all vi harmöjlighet att påverka infrastrukturen, så det kanske går att ordna den saken. Vi skulle faktiskl vilja ha svar pä hur del blir med l.ex.den kommunala upphandlingen och jordbrukssalsningarna. Skall inle svenskafolkel, som har vall den regering och riksdag som har att besluta, kunna fäsvar pä de här frågorna, eller skall besluten fattas över dess huvud iEG-parlamentel, när man står inför fullbordat faktum och inle har möjlighel altpåverka dem vare sig genom val eller annat? Är del dä som vi skall fä reda pävad detta innebär? och , bådamiljöpartister, framför pä ett lugnt och vänligt säll insinuationer som jaglycker är djupt fräcka och oerhörda. Båda två säger ni all jag vägrar attuttala mig därför att jag försöker smila undan och inte vill ge några besked omregionalpolitiken. Detta är, menar ni, djupt odemokratiskt - svenska folket fårinte av de förtroendevalda regeringsmedlemmarna vela vad som händer. Vel och vad somhänder? Vel och att det finns en parlamentariskkommitté som har uppdraget all utreda denna fråga och lägga fram förslag, somsedan skall behandlas i parlamentarisk och demokratisk ordning? Förslagen skallgä ul på remiss, och när remissomgången är färdig skall del skrivas ellförslag, som får la slällning till. Här skall inle ske någonting övernågons huvud. Så till frågan om EG;s vitbok. EG;s vitbok är ännu inteklar. Det finns ett förslag som bearbetas inom EG. Del arbelel följer vi i enarbetsgrupp inom , och det följs också av den parlamentariskaregionalpolitiska kommittén. När del gäller den inlervju som del hänvisades lill vardel inle fråga om vad jag var beredd att avstå frän. Jag skulle kunna varaironisk och säga all jag inte är beredd all avslå från någonting, varken på detena eller del andra visel, men så enkell skall man inte göra del för sig. Jaguttalade mig i en fråga om vilka bedömningar jag gjorde beiräffande de metodersom vi har för uppnående av ell regionalpolitiskt mål. Då gjorde jag denbedömningen att det direkta företagsstödet och eventuellt iransporisiödet kundeligga i farozonen. Det var inle fråga om all avstå något, utan orn alt görabedömningar. 80 (): Del är nalurliglvis just därför att vi inlevel vad som händer som vi släller frågorna. Eflersom också jag lillhör defolkvalda och har ell ansvar för vad som händer i den ulveckling som ägerrum i samhällel, vill jag ha informalion om della. Jag lycker all del ärsjälvklart alt jag skall få all denna informalion.