prot · GC0976 · 1988-12-31 00:00:00 — Det var intemycket till försvar för avslaget! hade vi krav på att återställa de 88 miljonerna.Detta motsvarar inte ens penningvärdesförsämringen på 88 milj. kr. Kyrkomötethar enhälligt gjort framställningar om olika belopp, och vi har fastnat förbeloppet 100 milj. kr. utifrån den totala budgetbedömning som vi har gjort. Att föra debatten på det här sättet är fullkomligtmeningslöst. Går vi över till exempelvis bidragen till trossamfunden, kan vikonstatera att det finns ansökningar om bidrag till kyrkolokaler för 228 milj.kr., och man anslår . Jag kunde ställa precis samma fråga: Varförjust det beloppet? Jag har helt andra argument för mitt förslag till bidragtill kyrkofonden: framför allt rättvisesynpunkten och för att svenska kyrkansförsamlingar skall kunna fullgöra sin viktiga uppgift. 95 () replik: Först vänder jag mig till - det gäller om regeringen har avslagit skrivelserna. Jaganvände det ordet, men man har ännu inte tagit positiv ställning till dem. Detär möjligen något mildare. Sedan är det ju regeringens sak att återkomma. På vilketsätt det sker vet jag inte, men jag försvarar givetvis som det ser ut attdet inte är lämpligt att utnyttja kyrkofonden för utlandsändamål, som detheter. Det är icke lämpligt att utvidga fondens verksamhetsområde - så ser jagpä det hela. Och tänk på konsekvenserna, om vi skulle fatta ett annatbeslut än det vi kommer att fatta ! 96 () replik: En utgångspunkt skulleväl ändå kunna vara att regeringen följer ärkebiskopen när det gällerhandhavandet av kyrkofondens medel. Då kan man vara pä trygg och säker grund. 97ANDERS (): I en motion som behandlats av kulturutskottetföreslår jag att skall anslå 3 milj. kr. till utgivning av den ryskajubileumsbibeln, dvs. ett statsbidrag till produktionen av den nordiska gåvan isamband med den ryska ortodoxa kyrkans 1000-årsjubileum. Jag anser att starkaskäl talar för förslaget. De norska,danska och isländska regeringarna har anslagit statsmedel till Anslag till kyrkliga ändamål Det skulle vara värdefullt med en samnordisk akfion, där ävenSverige deltar. Utskottsmajoriteten förklarar sig inte beredd att förordaatt särskilda medel anvisas över statsbudgeten till det ändamål som anges imotionen. Som skäl anförs att insatser av den art som föreslås i mofionenhitinfills i princip finansierats på frivillighetens väg genom insamlingar.Mission är ett exempel på sådan verksamhet som finansieras insamlingsvägen,enligt utskottsbetänkandet. Jag tycker att utskottsmajoriteten här gör sig skyldigtill ett feltänkande. Det är inte korrekt att jämföra med finansiering avmissionsverksamhet. Mission bedrivs företrädesvis bland icke-kristna. Härhandlar det emellertid om nya möjligheter för en i verka mer öppet. I glädjen över att viss islossning nu synes vara på gång iSovjetunionen borde även svenska staten kunna sälla sig fill gratulanterna. Dåhandlar det om en glädje över de nya möjligheterna att bedriva kristenverksamhet. I betraktas detta som en självklar demokrafisk fri- ochrättighet. Så är det inte överallt; så har det inte varit i . Det som de övriga nordiska länderna har ansett sig ha rådmed bör även ställa upp för och bidra till. Jag yrkar bifall fill reservation 4. Om detta yrkande inteskulle samla en majoritet av kammarens ledamöter, yrkar jag i andra hand bifallfill reservation 3 av m.fl. 98TORGNY (): vände sig till mig ochville att jag skulle säga någonting eftersom jag, som han sade, representerarBroderskapsrörelsen. Jag skall göra det, men inte därför att jag representerarBroderskapsrörelsen i det här sammanhanget - jag representerarsocialdemokraterna. Däremot är det naturligtvis alldeles riktigt att jagfillhör och dess förbundsstyrelse. Det är två saker tar upp. I fräga ommedelsanvisningen till bidrag fill trossamfund har jag ingen annan uppfattningän vad som kommit till uttryck i vad och harsagt. Jag vill minnas att sade ungefär att det i och för sig ärönskvärt med ett högre anslag. Det kan jag helt stämma in i, men vi lever i envärld där vi är tvingade att göra prioriteringar, och jag tycker inte att detär en så dålig höjning som regeringen och utskottet föreslår. Då det gäller biblarna tycker jag att frågan kunde havarit bättre skött och det från flera håll. Om man hade på ett bättre sätttagit upp detta tidigare, kan det hända att det gått att hitta en bättrelösning. Jag vill säga att jag inte heller är nöjd till alla delarmed vad utskottet har sagt. Å andra sidan är saken inte definitivt avgjordännu, och jag har fortfarande förhoppningar om att det skall kunna gå att finnaen lösning med en kombination av olika åtgärder för att man på det sättet frånSverige skall kunna ge en gåva till den ryska kyrkan. 99JAN-ERIK (): När det gäller biblarna tolkar jag TorgnyLarssons uttalande så att han ändå menar att det skulle vara önskvärt attSverige kunde medverka på det sätt som skett i de andra nordiska länderna, ochjag delar naturligtvis den uppfattningen. Sedan tillfrågan om anslaget till trossamfunden, loch försig finns det inte pengar till allting, naturligtvis. Men om man har genom årenkunnat göra jämförelser mellan bidragen till trossamfund och till de allmännasamlingslokalerna, är det ändå märkligt att det var dubbeltså mycket till de allmänna samlingslokalerna och för ett eller var14 gånger så mycket. Det är dessa olika kurvor som jag finner säanmärkningsvärda. Om det var brist på resurser även till byggen av Folkets hus,kunde jag lättare förstå detta. Men jag drar slutsatsen av vad att han tycker att det är motiverat att staten satsar oändligt mycket merpå än pä trossamfundens kyrkobyggen. 100 (): säger sig hoppas pä en lösningbeträffande biblarna. har vi möjlighet här alt bidra till denlösningen genom att rösta för reservation 4. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om näringsutskottetsbetänkande 12.) Kammaren övergick till attdebattera kulturutskottets betänkande 11 om anslag till internationelltkulturellt samarbete. Anslag tiU internationellt kulturelU samarbete Anslagtill internationellt kulturellt samarbete 101 (): 1 kulturutskottets betänkande angående anslagtill internationellt kulturellt samarbete behandlas några motioner, bl.a. enfrän om stöd för kultur- och folkrörelsekontakter med Baltikumoch en fempartimotion med som första namn, gällande ökat stöd tillFöreningen . , som firar 70-årsjubileum somintresseorganisation för nordiskt samarbete, har i sin anslagsframställanbegärt en höjning av det statliga anslaget. Regeringen har i sinbudgetproposition inte hörsammat denna vädjan. Framställningen frän FöreningenNorden präglades av föreningens starka ambition att i ett skede då deeuropeiska integrationsfrågorna har högsta aktualitet förstärka det nordiskasamarbetet. Under kulturutskottets behandling av ärendet har detglädjande inträffat att ett enigt utskott ställer sig bakom motionerna om ettökat anslag fill . Det är ett bra ställningstagande, som gerFöreningen en bättre möjlighet att sprida kunskap och förankra detnordiska samarbetet'hos en bred publik. 8 protokoU 1988/89:76 Anslag tiU internationellt kulturelU samarbete Händelseutvecklingen i är av vitalbetydelse för vårt land. Det är enligt mening angeläget attsåväl folkrörelser som kulturinstitutioner och enskilda kulturutövare aktivtkan delta i det utbyte på bl.a. kulturens område som synes möjligt.Utvecklingen i kommer också att vara beroende av de kontakter och detintresse som visas från de västeuropeiska ländernas sida. För att ta till varade möjligheter till närmare kontakter som yppat sig anser att1 milj. kr. skall avsättas för kultur- och folkrörelsekontakter med . Utskottsmajoriteten säger att utvecklingen i börföljas med stort intresse, men är inte beredd att stödja centerförslaget. Jagyrkar därför bifall fill reservationer i kulturutskottetsbetänkande nr 11 och i övrigt till utskottets hemställan. 102ERKKI TAMMENOKSA (s): Vi behandlar nu kulturutskottets betänkandenr 11 angående internationellt kulturellt samarbete. Utskottet ansluter sigtill budgetpropositionens förslag utom på en punkt, beträffande kulturelltutbyte med utlandet i vad avser bidrag till . 1 en fempartimotion föresläs att anslagökas till 3 milj. kr., trots att även regeringens förslag innebär en höjning,med . I detta sammanhang bör noteras att det i regeringensförslag finns ökningar pä . både till Biskops-Arnö-skolan och tilldet svenskfinska kulturcentret i . Även i en socialdemokratiskmotion föreslås en successiv ökning av anslagen. Utskottet anser att det är viktigt med ett utökat nordisktsamarbete . Resultat når man bäst med en verksamhet blandbefolkningen för spridning av information och kunskaper om nordiskt samarbete.Utskottet ansluter sig till motionärernas krav, och det innebär en höjning avanslaget till , utöver vad regeringen föreslagit, med . I en reservation från föresläs ett anslag på 1milj. för kultur-och folkrörelsekontakter med . Utskottsmajoriteten har all respekt för motionen. Det ärviktigt att stödja det kulturella utbytet mellan och . Detväntar sig dessa folk, som fått uppleva en ny vär i sitt samhälleliga liv.Givetvis skall vi följa utvecklingen på allt sätt med största möjliga intresse. Jag yrkar ändå, herr talman, avslag på reservationen.Utskottsmajoriteten anser att vi inte skall avvika från kutymen att inte anslåmedel för särskild nation eller nationsgrupp. Dessutom är det utrikesutskottetssak att ta ställning till förslag med inriktning på att utveckla kultur- ochövrigt utbyte mellan och . Jag kan upplysa kammaren om att utrikesutskottet harfattat ett beslut , där utskottet skriver: "Utskottet anser att karaktären avanslaget är sådan att det kan motiveras att regeringen det kommande budgetåret fär möjlighet att utnyttja ett belopp på högst 2 milj. kr. ur detta anslag för folkrörelseanknutet kulturellt samarbete med vissa , ." vill jag nämna några ord om Svenska Unescorådetskansliresurser. I en motion har föreslagits en minimiresurs för kansliet ifräga. resurser, bäde löpande och projekt, handhas avutbildningsdepartementet i dessreguljära verksamhet, och utskottsmajoriteten förutsätter att regeringen äruppmärksam pä behovet. Jag yrkar bifall till kulturutskottets hemställan ibetänkande 11 och avslag pä reservationen. 103 () replik: Vad som pägår i andra utskott ärdet omöjligtatt följa, såvitt man inte själv deltar i ärendebehandlingen eller detföreligger ett betänkande från berört utskott hos riksdagsledamöter. Det gördet inte ännu i det aktuella fall som redovisade. sade att utrikesutskottet föreslår att 2milj. skall tas i anspråk för folkrörelseankutet kulturellt samarbete medBaltikum bl.a. Jag vill då påpeka att några nya pengar tydligen inte hartillförts, utan dessa medel tas från fredsanslaget. Det tycker jag inte är rättsätt, för det anslaget behövs för fredsorganisafionerna. Jag vidhåller därföryrkandet från om 1 milj. kr. till kultur- ochfolkrörelseinsatser i . 104 () replik: Jag trodde att jag skulle komma med englädjande nyhet, men jag förstår inställning i frågan. 105 (): I det här betänkandet - KrUll - behandlasunder H2 kostnader för medlemskap i samt medel för SvenskaUnescorädet. har brottats med en delorganisatoriska och finansiella problem. Kritik har riktats mot organisationenbl.a. för splittring av arbetsprogrammet och brist på koncentration liksom förineffektivitet i administrationen. kan jag till min glädje säga att situationen är enhelt annan. Arbetet präglas av optimism, enighet och uppslutning kringorganisationens uppgifter. Det bekräftades bl.a. vid generaldirektören förUnesco besök i . Det är också värt attpåpeka att spelar en viktig roll förUnesco, eftersom är representerat i Unescosstyrelse. harmånga viktiga arbetsuppgifter på sitt program: - LItveckling avmodern kommunikationsteknologi - Främjande avkulturellt samarbete på alla nivåer - Främjande avforskning och internafioneUt vetenskapligt samarbete genom stöd till omfattande forskningsprogram. Svenska Unescorädet har en mycketviktig roll att spela i detta arbete och mäste ta sitt ansvar på störstaallvar. Och det gör så också. Rådet, som har fyra fackutskott -utbildningsutskottet, vetenskapsutskottet, kulturutskottet ochkommunikationsutskottet - har fått ny inspiration genom de nya, friska Anslag till inter-nationeUt kulturelU samarbete 1988/89:768 mars 1989 AnslagtiU internationellt kulturelU samarbete fläktar som i dagkarakteriserar . Samfiiga utskott är mycket akfiva och arbetar medkonkreta planer, som för att kunna förverkligas fordrar bra kansHresurser. Ivad gäller det senare har det varit minst sagt litet si och så. har försvårat arbetet. Det föreligger stor risk för att rådets ochde olika utskottens goda intentioner och planeringsarbete inte kan realiseras.Som exempel kan nämnas vetenskapsutskottets planer under innevarande år: - Miljöutbildningsdag, somplaneras fillsammans med utbildningsutskottet - Vidarearbete avseendesamhällsvetenskapernas ställning inom - Förberedelse med Unescoskommande tvåårsprogram och budget liksom med kommande sexårsplan - Projekt avseende ,detta tillsammans med kulturutskottet. Svenska Unescorädet står inför många viktigauppgifter . Bl.a. skall det av FN:s generalförsamlingproklamerade internationella läskunnighetsåret - International LiteracyYear - planeras, där har utsetts till ledande FN-organ. Sverigehar tillsammans med de övriga nordiska länderna engagerat sig i för attdet internationella läskunnighetsåret skall innebära intensifieradeansträngningar att minska analfabetismen. mål är att utrotaanalfabetismen . SvenskaUnescorädet behöver på ett bättre sätt än profilera sig och varapådrivande i frågor inom sitt arbetsområde. En grundförutsättning för detta äratt rådet har ett fungerande och väl bemannat kansli. De neddragningar ochbyten och den bristande kontinuitet kansliet fått vidkännas verkar hämmande påarbetet och förrycker viktig planering. Det är därför av största vikt att enminimiorganisation för kansliet garanteras. Detär dessa förhållanden som ligger till grund för den motion som jag tillsammansmed från och från centerpartietinlämnat till årets och som behandlats av kulturutskottet. För attett fullgott och kontinuerligt arbete skall kunna uträttas av SvenskaUnescorädet fordras minst fyra tjänster: 2,5 som handläggare och 1,5 sombiträdande personal. Utskottet skriver medanledning av motionen följande: "Iårets och föregående års budgetproposition har regeringen redovisat Sverigesengagemang i och de förhoppningar som kan knytas till den positivautveckling av verksamhet som organisationen står inför. I sådantsammanhang har regeringen också framhållit att ökade engagemang iUnesco, genom medlemskap i dess styrelse m.m., medför ett särskilt ansvar förSverige att följa och bereda frågor rörande utvecklingen inom samt attsprida information i det svenska samhället om och dess arbete. Motbakgrund av det synsätt som regeringen redovisat i dessa sammanhang förutsätterutskottet att regeringen är uppmärksam på Svenska behov avkansliresurser inte bara för den löpande verksamheten utan också för särskiltresurskrävande projekt." Jag tolkar detta uttalande av utskottet som en direkt uppmaning tillregeringen att garantera den minimiresurs som beskrivsi mofion Kr316 och tackar utskottet och dess ordförande för en positiv ochvälvillig syn på mofionsförslaget. Jag förutsätter naturHgtvis att regeringenfullföljer vad utskottet hemställer och här beslutar ochfortsättningsvis ger Svenska Unescorädet de erforderliga kansliresurserna. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efterdebatten om näringsutskottets betänkande 12.) Kammaren övergick fill att debatteranäringsutskottets betänkande 11 om kreditupplysningslagens regler ombeställaruppgifter. Anf.106 (): Jag tänker som en liten illustrafion till hur den nuvarandekreditupplysningslagen fungerar berätta en episod som utspelade sig när jag förett par själv drabbades av kreditupplysning. Endag fick jag ett brev från ett av de större kreditupplysningsföretagen medinformation om att någon hade begärt kreditupplysning om min privata ekonomi.Jag fick också en kopia på de uppgifter som lämnats i anslutning fill dennabegäran. Däremotfick jag inte veta vem som hade begärt denna upplysning, eftersom jag, som manuppgav, var att betrakta som näringsidkare. Eftersom jag inte var och aldrighade varit näringsidkare tillskrev jag kreditupplysningsföretaget och krävdemed hänvisning fill kreditupplysningslagen besked om vem som begärtupplysningar om min privata ekonomi. Efter en fid fick jag ett svar där mansade att jag i egenskap av förtroendevald också satt med i styrelsenför ett kommunalt fastighetsbolag och därför var att jämställa mednäringsidkare. Dettaansåg jag vara orimligt och horribelt. Därför begärde jag en prövning av denhär frågan i datainspektionen. Jag skickade en kopia fillkreditupplysningsföretaget. fick jag ett brev där man sade att jagvisserligen fortfarande var att betrakta som näringsidkare och därför inte haderätt att få reda på vem som hade begärt kreditupplysning om mig, men att manhade överlagt med den som begärt kreditupplysningen och kommit överens om attjag trots detta skulle informeras om vem som hade begärt upplysningen. Detvisade sig vara ett bensinbolag, med vilket jag inte har några relationer ellerinte har begärt någon kredit ifrån, som hade begärt den här upplysningen. Senaremeddelade datainspektionen som svar på min begäran om överprövning att denansåg att kreditupplysningsföretaget hade gjort en korrekt bedömning när detinte lämnade ut denna uppgift. Trots att jag hade fått beskedet frånkreditupplysningsföretaget hade jag således ändå låfit denna prövning liggakvar. Datainspektionen meddelade således att företaget hade bedömt det härrikfigt. Det var alltså enligt den nuvarande lagsfiftningen helt korrekt att påmig som kommunalt förtroendevald beställa uppgifter om min privata ekonomi,utan att jag skulle få reda på vem som begärt uppgiften. Mankan då fråga sig vad det var för en mycket viktig information som pä detta sättskulle inhämtas för att bolaget skulle kunna ge kredit. Jo, en anställd i detkommunala bolag i vilket jag satt som en av flera styrelseledamöter hade enleasingbil. För den behövde han bensin. Det kommunaläg-da företaget hade därföransökt om ett kreditkort. Av denna anledning begärde bolaget kreditupplysninginte bara om det kommunala bolagets ekonomi utan också om samtligastyrelseledamöters och den verkställande direktörens privata ekonomiskasituafion. Detta skedde för att man skulle kunna lämna ut ett bensinkontokortfill en anställd i ett kommunalt bolag. Vadvisar då detta? Jo, herr talman, det visar att den nuvarande lagstiftningen ärbristfäUig och medför ett dåligt integritetsskydd för vissa personer och förvissa kategorier. Att en egenföretagare på något sätt skulle vara undantagenfrån rätfigheten att fä veta vem som har begärt upplysning om honom är interimligt. Det är ännu mindre rimligt att personer som inte själva har ekonomiskarelafioner med ett företag - som i detta fall jag som kommunalt förtroendevald- skall behöva figurera i ett sådant här sammanhang. I detta faU lämnadesupplysningar ut om mig som styrelseledamot i ett aktiebolag som är helägt avkommunen. Detär rimligt att egna företagare och ledamöter i styrelser för kommunala ellerandra bolag på samma sätt som privatpersoner får veta vem som har begärtupplysningar om deras privata ekonomi. Det gär inte alt hävda att det skullevara ett hinder för en bra kreditupplysningsverksamhet. Om det ingår som ennaturlig rutin i affärsförbindelser att begära kreditupplysning på företag medvilka man har eller skall ha relationer är det inte rimligt att tro att det pånågot sätt skulle kunna utgöra ett hinder att man också samfidigt skulle kunnalämna ut uppgifter om vem som har begärt uppgifterna. Med denna lilla illustration som bakgrund vill jag yrka bifall fillreservationen från , och . Underdetta anförande övertog tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. 107 (): I detta ärende har inte tidigare deltagit i debatten,trots att vi hade chans . tycker vi emellertid att det är nödvändigtmed en markering. principiella inställning är att det finnsalldeles för mycket hemlighetsmakeri i samhället. Utskottetsäger att när det gäller företagare så står två legitima intressen motvarandra. Det ena intresset gäller givetvis den som blir föremål förundersökningen och som gärna vill veta vem som vill undersöka honom eller hansföretag. Det andra intresset gäller den som beställer undersökningen. Vimenar att om någon anser att han behöver undersöka en affärsförbindelseskreditvärdighet så har han all anledning att stå för detta. Det är inget attskämmas för, menar vi i . Detär ofattbart att utskottet när det gäller enskild person tydligen inte anseratt två intressen står mot varandra, utan då är det är det helt i sin ordningatt man ger obligatorisk informafion om vem som frågar. Varför skall då den somvill undersöka en persons kreditvärdighet öppet redovisa vad han eller hon sysslarmed under det att den som vill undersöka en firma skall vara berättigad fillsekretess? Vår uppfattning är att den som inte öppet vill redovisa sittintresse för en affärskontakts kreditvärdighet kan låta bli att göra affärermed denna kontakt. Utskottsmajoritetensavstyrkan av mofionen saknar enligt min uppfattning all logik. Det finnsdärför kanske en möjlighet att det ständiga droppandet urholkar stenen och attutskottsmajoriteten inser det oberätfigade i hemlighetsmakeriet idetta fall. Jag är optimist. Sker det inte , så sker det säkert någotkommande år. Tillsdetta sker yrkar jag, herr talman, bifall till reservationen av Per Westerbergm.fl. Detta görs som ett litet bidrag i kampen mot ett överdrivet användande avhemligstämpeln, som tycks breda ut sig här i landet, Anf.108 (): Med hänsyn till att vi skall hinna votera före skall jagfatta mig mycket kort. Jag skall också försöka att låta bli att dra på migrepliker. Förstvill jag yrka bifall till hemställan i näringsutskottets betänkande 11 ochdärmed naturligtvis avslag på den bifogade reservafionen. Underalla år och har näringsutskottet varit helt enigt idenna fråga. Det är en enighet som inte längre kvarstår. Det beror inte barapå som är ett nytillkommet parti, utan och centerparfiethar bytt fot. Somvi har konstaterat vid alla fillfällen som frågan har behandlats - det är många- är det två intressen som står mot varandra och som vi anser är lika legifima.Majoriteten står fortfarande kvar vid uppfattningen att en person skall kunnainhämta upplysningar om en näringsidkare utan att behöva röja sig. Exemplenär många bland remissvaren på varför det fortsättningsvis också bör vara så.Jag skall bara ta ett par exempel. Småföretagens riksorganisation säger att omen småföretagare begär information om en tänkt affärspartner så finns dennepartner inte kvar när den har fått reda på att man har gått in och begärtkreditupplysning. TCO svarade att en tjänsteman som funderar på att söka arbeteoch först försäkrar sig om företagets trovärdighet kan fitta i stjärnorna efterarbetet om det kommer fram att han begärt in upplysningar. Detär ett par av alla de exempel som ges på varför vi även fortsättningsvis börstå kvar vid den bedömning som näringsutskottet och även har gjortunder fidigare. Attlagen tillämpas på ett knepigt sätt tycker jag inte legifimerar att man ändrarpå bestämmelserna. Man bör möjligen i stället se över hur lagen tillämpas ochskärpa kraven i det avseendet. Jag yrkar således bifallfill hemställan i näringsutskottets betänkande nr 11. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efterdebatten om näringsutskottets betänkande 12.) Kammarenövergick till att debattera näringsutskottets betänkande 12 om ändring i lagenom bevakningsföretag, m.m. Åndring i lagen om bevakningsförelag, m.m. Ändring i lagen om bevakningsföretag, m.m. 109 (): Regeringen tar i proposition 1988/89:63 uppfrågor som berör bevakningsföretagen. Bl.a. föresläs att det införsauktorisafion för att få bedriva utbildning av väktare.