prot · GC09120 · 1988-12-31 00:00:00 — Nog vore det intressant all få klarhet i detta, dåså stora belopp som ca 400 milj. kr. tillskjutits denna verksamhet bara under1980-lalel. Därför har vi moderaler velal se en uttömmande redovisning över degångna årens verksamhel med del syslem som man nu är beredd all avskaffa. Delvore värdefulll all få ell bokslut över del gamla systemet innan etl nylloprövat syslem införs. Man kan emellertid också se verksamhelen så, all det kanvisa sig olyckligt atl minska kontaktytan mellan yrkesinspektionen och detlokala skyddsarbetet - vilkel nu faktiskt sker. Regeringen har vidare aviserat ell nyll bidragssystem, vilkel utskottettillstyrker. Därvid fördelas tillgängligt belopp mellan LO, TCO och /SR med90,resp. och . Sammanlagt utgör dessa belopp . Men ändåskall viss andel av beloppel även fortsättningsvis kunna ulgå lill organisationutanför de slora huvudorganisationerna. Den föreslagna fördelningen låses i femår framåt. Den överensslämmer inle med den fördelning som senast uppgivnaansökningar redovisar. De fackliga organisationerna har också klagat över attutbetalade medel inte räcker till. Ennaturlig fråga blir då om fondens intäkter i forlsällningen kommer allbalansera dess utgifter. Inför den förändring som förestår anser vi moderaleralt förändringarna borde ha lagts på is. Dels uppges fondstyrelsen genomföra enöversyn av fondens ekonomiska förvaltning , dels hadekommissionens förutvarande ordförande ett sammanträffande medkommissionens referensgrupp. Därvid framkom en klar markering av önskvärdhetenatl kartiägga de psykosociala problemen på arbelsmarknaden. Kommissionensuppgift har ju också präglats av atl den skall peka ut de 400 000 farligastejobben. Om nu detta kommer alt innebära en förändrad inriktning på det lokalaskyddsarbetet, berörs ju också del arbele som utförs av de regionalaskyddsombuden. Del lorde då ha varil lämpligt all avvakla kommissionensslutrapport också i detta avseende. Har alltså fördelningen mellanorganisationerna blivit den rätta mot bakgrund av de slutsatser som man kankomma all komma fram till? Det kan man näppeligen vela . Jag yrkarbifall till de moderata reservalionerna. 87 (); Utskottet har atl behandla en proposition om tillsättandet av regionalaskyddsombud och en ändring av bidragssystemet för verksamheten. Utskottet ärenigt sånär som på de moderata ledamölerna. Utskottet lillslyrker regeringensförslag i dessa frågor. Prot,1988/89:120 Del finns alltså två reservationer, och de handlar om hurman framöver skall utse de regionala skyddsombuden. Hifinfills har de fackligaorganisationerna anmält de regionala skyddsombuden. Formellt går anmälan lillyrkesinspektionen, som ser över att förfarandet har gåll lill på elt rikligtsätt Del har inte hänt all yrkesinspekfionen har lagt sig i vilkasom väljs, utan yrkesinspektionen har följt de förslag som har kommil frånorganisationerna. Vi från utskoltsmajoritetens sida lycker alt delta äronödigl, och vi delar regeringens och arbetsgruppens uppfattning alt dettabehöver yrkesinspektionen inle arbeia med. Del finns brister i resurserna, och detär bällre atl yrkesinspekfionen använder alla sina resurser fill all se överarbdsmiljöarbetet ule på arbetsplatserna och mindre till det formella arbelel. Del föresläs också all arbelsmiljökommissionen skall fåetl tilläggsdirektiv för att fitta på verksamheten för de regionalaskyddsombuden. Detta ingår i direkfiven som arbelsmiljökommissionen har fållatt se över hela del lokala arbdsmiljöarbetet Där ingår också de regionalaskyddsombuden. Jag yrkar avslag på reservafion 1. pekade på fördelningen av de ekonomiskaresurserna mellan centralorganisationerna. Siffrorna som anmälerär riktiga. Arbetsgruppen har lagl fram della förslag, och del har varitremissbehandlat och ligger alltså fasl när godtar del. Dessa siffrorär en spegling av hur arbetsmiljön egentligen ser ut på arbetsplatserna. Det ärså pass myckel svårare problem och del behövs mer för de regionalaskyddsombuden all arbeia med på LO-sidan än för de andra organisationerna. Detär med all sannolikhet rätt att fördela pengarna så. Jag yrkar avslag på de båda reservafionerna och bifalltill hemslällan i utskollsbetänkandet 88MONA SAINT (): Jag tycker all det här har gäll litet förhastigt Den krifik som har kommit lill ullryck anser jag inle har blivituppmärksammad i det här förslagel. Enligl arbelsgruppen säger de regionalaskyddsombuden atl de inte hinner med vad de skall göra. Dessulom känner de sigisolerade. De har inte lid att bygga upp det lokala skyddsarbetet, som bl.a. äravsiklen med deras funktion på de mindre arbetsplalserna. När man fidigare i arbetsmiljöutredningen på 70-taletdiskuterade att göra den förändring som har skell, som man nu har länkl på rättlänge, lalades del om alt yrkesinspektionen hade en viktig funklion både i attge stadga åt systemet som sådant och i alt utgöra en kontrollfunkfion. Det ärju bidragsberälfigad verksamhet, och då kanske del behövs en kontrollfunktion isammanhanget Om nu yrkesinspekfionen kopplas borl från denna verksamhel, somtar så myckel fid och pengar och som ombuden inte hinner med, undrar jag vemsom skall ulföra konlrollen i fortsättningen. Skall de regionala skyddsombudensom inte hinner med även sköta konlrollen? Jag kan inle se vad man vinnermed denna förändring. Jag tycker all det har blivit en halvmesyr och all delverkliga problemet inle är löst. 89KJELL (); De regionala skyddsombuden skall inte ta överyrkesinspekfionens arbele. De tar över skyddsombudens och skyddskommittéernasarbele ule pä arbetsplatserna. Enligl della förslag har yrkesinspektionen sininspekterande verksamhel lika mycket som fidigare. Del enda man inte behöver sysslamed är atl se över alt del formelU har gått rikligt fill när våra slorahuvudorganisationer har nominerat folk fill dessa mycket vikliga platser. Jag lycker att del är bättre att yrkesinspektionen får merlid att åka ul och besöka arbetsplalserna och hålla konlakl med de regionalaskyddsombud som är utsedda. Del ger precis det resultat som . 90MONA SAINT (): Jag tycker all mycket av delta är kallen påråttan, råttan på repet osv. Jag har själv som hälsoskyddsinspeklör jobbal meddelta skyddsarbete. Jag hade aldrig kontakt med regionala skyddsombud. De fannsaldrig någonsin lill hands, medan yrkesinspekfionen var en samarbetspartner.Jag tyckte att del fungerade bra. Jag tvivlar på all denna organisation ärfärdig atl användas på ell velligl säll. Jag vill gärna ålerkomma lill medlen. Skall det verkligenbli billigare att gä över till den typ av verksamhet som föreslås här? Jag kaninle se att ekvationen går ihop. Facket gör del väl inle enklare. Blir delmindre formelll när facket hanterar detta? Del blir mera jobb och dyrare, ochpengarna räcker inle till. Differensen mellan arbetsställena är också inlressanl. Jagvet vilka svårigheterna är alt Iräffa rätt. Men skillnaden är stor. Del kanligga någol i alt organisationerna har haft inlresse av att ha så mångaarbetsställen som möjligl all redovisa, eflersom man söker bidrag medutgångspunkt i del. Ju fler arbetsställen, ju fler regionala skyddsombud och jumera medel behöver man givelvis. Då är det intressant hur fördelningen senaregörs. Fördelningen är dessulom intressant när vi tänker pä de 400 000farligaste jobben. Om det blir ett sådanl resultat i arbetsmiljökommissionenatt inriktningen får ändras, har man låst upp sig med dennafördelning. Man kanske hittar på ell hell annat arbetsfält än vad man ärinriktad pä . 91 (): Dd är faktiskt inle alls på det sätt som MonaSaint Cyr säger. De fackliga organisationerna är vana vid detta arbele. Frånallra första början av arbetsmiljöarbdel har de fackliga organisationernadrivil denna fråga så obyråkratiskl och effektivt som möjligt. Så sker också nui fråga om de regionala skyddsombuden. Att de som är verksamma inom yrkesinspektionen skulle fåmindre tid all inspektera när de shpper ägna sig åt rent formellt pappersarbeteoch i stället kan vara ute på fältet, där vi vill ha dem i skyddsarbetet, kanjag inte förstå. Vi är nog inte överens om detta, eflersom vi ser på det frånolika utgångspunkter. Jag ser det från den fackhga utgångspunkten, från vilkenarbdsmiljöarbetet är så olrohgl angeläget Inle minst på de små arbetsplatserna,där skyddskommittéer inte finns och där skyddsorganisationen är sämre,behövs dessa regionala skyddsombud. Jag tror att de kommer all ulföra dellaarbele på ell ännu bältre säll i och med all de nya reglerna införs. 92 (): Då förstår jag inte varför denna förändringhar genomförts just nu när det talas om fondens bekymmer med att få ekonominatt gå ihop och om de framtida utökade uppgifterna och därmed ocksåutbetalningarna. Om man sitter i fondstyrelsen och ser över den ekonomiskaförvaltningen och kommer fram lill dt besked lämligen snarl kunde man väl haavvaktat den delen när det gäller ekonomin. Beiräffande de 400 000 farligaste jobben kunde man ju haavvaktat vad arbetsmiljökommissionen kommer fram lill , den 1 juh1990. Del är nämligen mycket intressant och väsentligt i detta sammanhang altha dessa saker klara för sig när dessa beslul fallas. Jag anser inle all man ärredo för beslulen, del är bara detta vi har velal peka på. 93 (): argumenterar för det somväldigt många av oss i kammaren i en arbdsmiljödebatl varnade för, atl deltillsatta viktiga organet, arbetsmiljökommissionen, inle fick bli en broms pådel reguljära arbelsmiljöarbeld. Skall vi hela liden avvakta med konkrelaåtgärder för alt förbättra arbetsmiljön till dess att arbetsmiljökommissionenär färdig med sitt arbele, har dessa farhågor besannats. Det anser vi är fel.Delta arbete måste fortgå. skall föra fram idéeromförändringar. Då ges det fillfälle att återkomma till detta i debatten. Det ärmöjligt att vi är för sent ule med denna förändring, men i så fall finns del såmyckel slörre anledning alt göra del . De fackliga organisafionerna harmycket länge krävt denna förändring när del gäller tillsättandet av regionalaskyddsombud. 94MONA SAINT (); hänvisade själv fill attarbetsmiljökommissionen skulle se över det lokala skyddsarbetet Och i dellabör då de regionala skyddsombudens funkfion ingå. I och med delta bör delfaktiskt vara intressant alt få vela vad den kommer fram fill. Om derasfunklion inte skall ses över, får man intrycket av att del här bara var enliten publicitets-fråga. 95 (): Detta är mitt sista inlägg. Det sista som MonaSaint Cyr kommenterade sade jag med anledning av att ville haett lilläggsdirekfiv. Men delta ingår redan i direktiven. Då finns dd ingenanledning alt skriva samma sak en gång lill. De som siller i arbelsmiljökommissionenfattar säkert de givna direktiven på ett riktigt sätt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslul i ärendel skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 13 § Föredrogs Prot. Sekretesskyddet för uppgifter i tillsynsärenden m.m. 1988/89;KU34 Sekretesskyddet för uppgifter ifillsynsärenden m.m. (prop 1988/89:131 och 1988/89:67 delvis). Sekretesskyddet föruppgifter i tillsynsärenden m.m. Anf.96 (): I det här belänkandel behandlas två olika proposifioner. För det första131, som ger miljö- och hälsoskyddsnämnderna möjlighel alt offentliggörauppgifter de fåll tillgång fill som tillsynsmyndighet Det måste då gällauppgifler som rör människors hälsa, miljö eller - som del sägs -redlighet i handelnoch som är av allmänt intresse. Aktuella exempel är miljöfarliga ulsläpp ellerdålig livsmedelshygien. Delär bra att människor i fortsättningen skall kunna få veta om livsmedel hardålig kvalitet, om någon slarvar med datummärkningen eller om leksaker ärfarliga. Men lagar och bestämmelser måste vara så utformade atl människor klartkan förutse och förslå konsekvenserna av sina handlingar. Detta krileriumuppfyller inle den föreslagna utformningen av beslämmelsen i 8 kap. 7 § sekretesslagen.Flera remissinslanser har också påpekai att den föreslagna regeln är klartotillfredsställande. Vimenar att rättssäkerheten i vårl samhälle skall innebära atl gällande lagreglerhar en sådan fasthet och klarhet att det inte råder något tvivel om vadkonsekvenserna bhr om man som medborgare handlar på det ena eller andra sättetDel skall också klarl gå att känna till var gränsen går mellan fillåtet ochförbjudet. I det här fallet har många remissinstanser pekat på att del inle gåratt förutse vad en sekrelessprövning kommer atl leda fill. Med den utformningbestämmelsen nu fåll överlämnas del åt den handläggande myndighelen att avgöravad som är allmäninlresse eller inle. Folkparlielanser atl man måsle precisera förutsättningarna för alt lämna ulsekrdesskyddade uppgifter. Delta är särskill vikligl i de fall då del gälleruppgifter som inte innebär alt företaget gjort nägol fel eller överträtt någongällande bestämmelse. Att fritt överlämna fill en enskild ijänsteman alt göraintresseavvägningen mellan allmänintresset och företagels önskan atl behållasekreless för affärshemligheter är otillfredsställande - detta särskilt somreglerna för att erhålla skadeslånd när tjänstemannen gjorl en felbedömning ärmyckel små. Medtanke på de värden som står på spel måste dd framgå av lagtexten altoffentliggöranden skall förbehållas siluafioner där bristerna är av allvarligart, avser akluella uppgifter och allmänl avser uppenbara missförhållanden.Risken finns annars, något som också framhålls från remissinstanserna, atlförelagens frivilliga kontakter med tillsynsmyndigheten kan komma attäventyras. Jag yrkar bifall fill reservalion 1. I nästa avsnitt i belänkandel behandlas proposifion 67, Sekretesskyddetför barn gentemot vårdnadshavaren. Vibiträder propositionens förslag om uividgad sekreless gentemot vårdnadshavaren om del finns anledning all anta alt barnel skulle lida betydande men om uppgiften lämnades ut lill denne. Sekretesskyddet för uppgifler i tillsynsärenden m.m. 1 vår motion har vi dock gjorlvissa förbehåll. Den föreslagna lagändringen får inte tas till intäkt för atlundanhålla föräldrarna väsentlig informafion om sina barn och därigenom göradel svårare för dem att fungera som fostrare och föräldrar. råderdel många missuppfattningar om hur gällande sekretessregler skall tillämpas,och del är därför oerhörl viktigt att den personal som skall tillämpa de nyareglerna får ordentlig ulbildning, t.ex. i form av fallbeskrivningar ochallmänna riktlinjer. Detta är en komplicerad lagstiftning vars konsekvenserinte helt kan överblickas. Redan när sekretesslagen antogs 1979/80 skrevkonsfilutionsulskollel i sitt belänkande alt del är nödvändigl all man fränslalsmakternas sida uppmärksami följer rättsutvecklingen. Vi anser att designaler som kommit klarl visar behovel av den ulbildning som vi harförespråkat Vi menar därför alt utskottet hade borl göra elt klartfillkännagivande om kravet på utbildning. Detta krav har vi framförl ireservation 2, som jag yrkar bifall till och till vilken ocksä centerpartietoch anslutit sig. 97ULLA (): När vi behandlar sekretessfrågor här iriksdagen, gör vi del oftast med utgångspunkt i framställningar om utökatsekretesskydd i en eller annan form. Somliga bifalls, somliga avslås, menoftast handlar det om alt vidga del sekrelessbelagdä området. Eflersom del ärmin och , och förhoppningsvis hela ,utgångspunkt all myndigheternas informalion och verksamhel skall varaoffentiiga i slörsta möjliga ulslräckning, kan jag uttrycka min glädje över allvi åtminstone i ell fall behandlar en inskränkning av del sekrdesskyddadeområdet. Dd handlar här alltså om sekretesskyddet för uppgifter itillsynsärenden, som korl och korrekl redogjorde för i sittinlägg. Jag skall därför inte upprepa det. lalade också om desvårigheter som denna lagstiftning kan medföra. Jag kan inslämma i del YlvaAnnerstedt sade. Det är ingen enkel lagstiftning att tillämpa Jagkan väl påslå all ingen sekretesslagstiftning är enkel. Det finns detaljer somman näppeligen kan fästa på papperet i en lagtext Praxis i detta ärende, som imånga andra ärenden som vi fattar beslut om här i , fär visa sigallteftersom rättstillämpningen har fortgått. Del är självklart att man måstefölja upp en sådan här lagstiftning fortsättningsvis. Atl och folkpartisterna är upprörda överall enskilda tjänstemän skall göra avvägningen har jag svårl all förslå. Del ärprecis vad som gäller hela del övriga sekretessområdel, kanske i första handmyndigheternas förhållanden gentemot enskilda. Om del inle upprör folkparfietvet jag inle varför della skulle göra del. Jag kan också nämna attmöjligheterna fill skadestånd, som var inne på, är föremål föröversyn jusl . Jag yrkar, fru lalman, avslag på reservation 1. Jag vill även nämna någol om de andra punkter sombetänkandet innehåller om ulökning av det sekrdesskyddade områdel, nämligensekretessen för utgifter i ärenden hos statens . Alla ärenden som handlar om inlernalionella adoptioner kommernumera att sekrdessbeläggas. Det innebär all meddelarfrihden begränsas.Detsamma gäller ärenden hos broltsskadenämnden, där del egentligen är konsligtalt sekretesskyddet inte har införts tidigare. Jag vel alt man ordnat del ipraktiken på annat sätt, men kommer vi alltså att falla beslul om atl manskall skydda de integriletskänsliga uppgifterna på delta omräde. Det liggerhelt i linje med del inlresse som fokuserats pä brottsoffrens utsatta ställningunder den senaste liden. Del gäller dock självfallet inle brottsskade-nämndensbeslut. Slutligen handlar betänkandet om sekretesskyddet för barni förhållande fill vårdnadshavaren, som också nämnde. Del ärnaturhgtvis här fråga om svåra avvägningar. Vi har i utskottet hafl motioneratl behandla där man uttrycker oro för att föräldrar inte får reda påfillräckligl mycket om sina barn. Vi har också behandlal mofioner som går imotsatt rikining, där man sagl atl man måsle skydda barn bältre. Det finns skälalt beakta båda uppfattningarna. Jag lycker att man i propositionen kommit framtil) ett resonemang med en vettig a\'vägning, som också utskottet är heltöverens om. Det krävs atl del skall vara etl belydligt men för barn för all maninte skall lämna ul uppgifter. Jag tror del är rikfigt. Man kunde nalurliglvislänka sig atl vi skulle ha ell starkare skydd för barnen, s.k.förlroendesekre-tess. Av två skäl är del inle lämpligt. För det första kan maninte helt och hållet skydda barn från obehagliga situationer. En obehagligsituafion kan vara nödvändig för att man skall kunna komma lill rätta medproblemen pä områden som det här gäller. För det andra måste det slutligen varamyndigheterna som tar ansvaret. Del kan inte vara så att ansvaret ligger påbarnet eller den unge, ulan de skall kunna lämna sina uppgifler i förtroendeför alt de inte skall föras vidare. Myndigheterna, alltså vuxna människor,måste ta del ansvaret. instämde härvidlag, faslän man redovisade enavvikande mening lill socialutskottets yttrande. Del finns en htet konstigreservation från , cenlern och i denna fråga om all manskall informera bättre på den här punkten. Jag kan självfallel hålla med om alldel finns inlresse för utökad informalion, men jag kan inte låta bli att undravad man vill att regeringen skall göra. Del pågår inom socialslyrelsen,som är det cenlrala organet på delta område, elt arbele med all utforma nya allmännaråd kring sekretesslagen. Del kommer att la lid, säger man fränsocialstyrelsen, men arbelel är påbörjat. Jag vel inle på vilkel säll manytterligare skulle kunna påskynda, eftersom arbetet redan har påbörjats. Jag kan vidare nämna alt Kommunförbundel konfinuerligi harulbildning på sekretessområdel för tjänstemän som handlägger dessa frågor. Vivar egentiigen eniga i utskottet när vi behandlade den här frågan. Av någonanledning såg väl folkparliel behov av all markera sin mening. Av vad jag har sagt, fru lalman, hoppas jag framgår alljag yrkar avslag på reservalion 2 och således bifall lill utskottetshemställan. Sekretesskyddet för uppgifter i tillsynsärenden m.m. 98YLVA (): ville göra gällande all viskulle vara upprörda över all enskilda tjänstemän skulle falla avgörandet närdel gäller hemliga uppgifler som man fåll vid sin myndighetsutövning. Det ärdock inte delta som vi kriliserar, utan vi krifiserar all dessa tjänstemän harså luddiga föreskrifler alt följa. Vi menar all det är öppet för godtycklighetoch olika Prot.1988/89:120 behandling i olika delar av landet, om regler och beslämmelserinle är klara 24 maj1989 och entydiga. Vi lycker atl manborde kunna precisera all l.ex. , , ,, j... man har fält reda på är av allvarlig arl, att detrör aktuella förhållanden och .r .'. inte någonting som har hänt för10-15 år sedan, vilket vi har exempel på i uppgiftert ttUsynsaren- 6 6 f t- Vi lyckerockså att det klart skall sägas ut atl det skall vara fräga om Det är alltså detta som vi vänder oss emot, och det ärdärför som vi har reserveral oss mot del som utskottet föreslår. inle emotall enskilda tjänstemän fäller avgörandet Del är, precis som Petterssonsade, förhållandel i alla andra sammanhang när det gäller myndighetersförhållanden lill de enskilda medborgarna. Del är bra att den här lagenhar kommit fill och all människor nu skall kunna få reda på när företagmissköter sig i miljöhänseende, när det gäller födoämnen som hotar Men de som skall fatta avgörandet måste ha klara regler allhålla sig till. Detta framhåller vi i vår reservation. När del sedan gäller sekretesskyddet för barn gentemotvårdnadshavaren är vi, precis som sade, eniga. Det är en braregel som kommer till. Vi lycker ändå alt de signaler som har kommit utifrånlandel när det gäller lillämpningen av de sekretessregler som redan nu gällerär sä alarmerande, alt utskottet borde ha utdelat en allvarlig uppmaning,alltså ell tillkännagivande, lill regeringen all forcera del utvidgnings- ochinformationsarbete som har startat och all göra detta med klarare riktlinjerän vad som gäller. Vi lycker, och det är precis vad man gav uttryck för närsekretesslagstiftningen kom till, atl del är viktigt alt följa upp delta ochalt rätla till förhållandena när saker och ting inle har fungeral, omrädeär elt av de områden - det har vi fåll klara indikationer på - där del finnsbrister i tillämpningen av lagen. Därför finns del all anledning atl forceraarbetet med den utbildning som de människor behöver som har alt tillämpa lagen- allra helst som det nu kommer nya och utvidgade sekretessregler. 99 (): Vad som skall lill för alt en folkpartist skallbh upprörd kan väl inle jag avgöra. I den molion som också yrkar bifall tillslår del; "All frilt överlämna till en enskild tjänsteman all görainlresseavvägningen mellan allmänintresset och företagets önskan atl behållasekreless för affärshem- hgheler ärotillfredsställande----------------------- ," Jag tycker att folkpartiethar en någol märkhginslällning i denna fråga. Man säger ju all man lycker alt del är bra med den här lagstiftningen. Ändå yrkar man avslag. Del hade väl varil logiskt - om man nu verkligen har den uppfattning som ger uttryck för - atl ansluta sig lill övriga parlier i utskottet som säger ja lill denna lagsliflning för atl sedan i tex, en motion eller etl särskill yttrande ålerkomma med krav på preciseringar. All man yrkar avslag kan jag bara lolka på det sättet atl man faktiskt inte vill ha den här lagstiftningen -i alla fall inle just . Dessa är i huvudsak positiva. Det gäller även justitiekanslern, justitieombudsmannen 112 och Sekretesskyddet för uppgifter i tillsynsärenden m.m. Beträffandefarten på och riktlinjerna för arbetet med utbildningen vad Prot. 1988/89:120avser sekretesslagen upprepar jag vad jag har sagt, nämligen all 24maj 1989 detta arbete är i gång. Jag vel inte vad man egenlligen skulle kunnaåstadkomma om arbelel bedrevs i andra former. Jag lycker nog, ,alt här slår in tämligen öppna dörrar. Jag länker då påfolkpartiets okynnesreservation i della sammanhang. Men naturligtvis har deenskilda kommunerna ute i landel ett stort ansvar för all deras personal fården utbildning som behövs. Det är emellertid inle en fråga som skallta slällning till. Anf.100 (): Det är mycket riktigl att vi har sagl atl del är otillfredsställandealt enskilda tjänstemän har atl tillämpa en lagsliflning som inle är klarlpreciserad. Del gäller i alla sammanhang.