prot · GC09120 · 1988-12-31 00:00:00 — Alla som har all tillämpalagstiftningen skall vela precis var gränsen går för vad som är tillätet resp.otillåtet. Den utformning som lagsliflningen nu har fält innebär att man gerulrymme för godlyckhghel. I olika delar av landet kan vilt skilda bedömningargöras - det beror ju på vilka olika erfarenheter man har. Anledningen tillolikheterna är atl man inte kan ulläsa klarl och enlydigi vilka konsekvenserlagen kan få eller var gränsen för vad som är tillåtet resp. otillåtet dras.Det är detta som vi vänder oss emot. Vivill alltså inle ha lagstiftningen såsom denna nu är utformad. Vi lycker inteatt del är bra att försl yrka bifall lill elt förslag till en dåliglagstiftning för atl sedan motionsvägen försöka få en ändring lill stånd. Då ärdet mera logiskt att redan från början säga nej lill en lagstiftning varsutformning vi inte lycker är korrekl och som inte uppfyller de krav som kanställas i ell rättssamhälle. Anf.101 (): säger alt man skall veta precis var gränsen går för vadsom är tillåtet resp. otillåtet när det gäller atl lillämpa lagen och all lagenskall lillämpas exakt lika runt om i landet. Ge exempel, , på enlagstiftning som varenda Ijänsteman runl om i landet exakt känner till och sommedger alt alla gör samma bedömning! Det finns olika domstolar - exempelvisförvaltningsdomstolar - i landels alla delar bl.a. för att vi skall få engemensam rällsfillämpning. Sä måste det vara. Sedan kommer man framfill en praxis. En sådan kan inle noteras i exakt det ögonblick då beslut omdenna lagstiftning klubbas här i . Att folkparfiet inte vill ha den här lagstiftningenhar framgått med all önskvärd tydlighet. Man vill alltså inte att det skallfinnas möjligheter att få reda på exempelvis vilka restauranger ellermjukglassförsäljare som gör vad som åläggs dem. Man skall alltså inle kunnavälja bostadsort eller frilidsorl med tanke på vilka utsläpp som finns i miljönrunt omkring. Men då vill jag säga all del inte behöver röra sig om någraolagligheler. Del kan ju vara ett klart allmänintresse att veta hur delförhåller sig. protokoU 1988/89:120 1988/89:120 Anf. 102 (): Anledningen lill vår reservalion är självfallet alt vi vill .., , .. minimeradet ulrymme för godtycke som finns inom all lagsfiftning- berörde ocksådetta - innan en klar praxis har utkristalliserats. Vi säger därför atl om maninte kan precisera sig mera än som är fallel när del gäller utformningen avdenna lagsliflning, får vi vänla med etl beslut till dess att det är helt klartatt det går att åstadkomma en precisering. Det handlar ju om många människorsmöjligheter all försörja sig och om dessa mänga människors möjligheter attverka i samhället. Att utsätta människorna för en lagstiftning som medger etlmycket stort utrymme för godtycke anser vi inle vara rikligt. Därför har vireserverat oss. Anf.103 (): Jag vill bara säga att jag lycker att det är väldigl bra atl ni ifolkpartiet inle har slörre inflytande i den här församlingen än ni har. Omfolkpartiet hade haft det, skulle ju - som själv säger - denhär lagstiftningen ha fåll bero. Överläggningenvar härmed avslulad. (Beslut i ärendel skullefallas vid nästa arbetsplenum.) 1988/89;JuU21Säkerhetspolisen (SÄK) (prop. 1988/89:108). Anf.104 (): Fru talman!Säkerhetspolisen i vårt land har mycket vikliga uppgifter. Säkerhetspolisen skallbekämpa brott mot rikets säkerhel. Säkerhelspolisen skallvara en trygghetsfaktor för den svenska nationen. Säkerhetspolisen- som allmänt förkortas säpo - skall ägna sig ål lerrorismbekämpning, åtgärdermol subversiv verksamhel och säkerhetsskydd. Delråder en bred enighet om della i vårt land. Det finns inte någon i riksdagensom yrkar pä att denna rikets säkerhetstjänst skall upphöra. Vimoderaler har tre reservationer fogade fill det betänkande som behandlas. Vivill alt säkerhetspolisens organisafion och verksamhet skall bli ännu bättre änvad propositionen och utskottets majorildsförslag kan bidra till. Bl.a. vill viförbättra den parlamentariska insynen i säpos verksamhel. Ddhandlar alltså om juslitieulskoitets belänkande JuU21. Vi moderaler i utskollelstår för reservationerna 2, 4 och 6. Jag ber, fru lalman, allfå yrka bifall lill dessa reservationer. Enliglreservation 2 på s. 16 i belänkandet går vi emot propositionens och utskotlsmajoritetens förslag om en höjning av tjänstenivån för säkerhetspo lischefen. Säpochefen skall enligt förslaget vara en befattningshavare på f 14 verkschefsnivå. Man uttrycker sig också så, allvederbörande skall sökas i kretsen avpersoner med verkschefskompelens, ja, t.o.m. med generaldirek- Prot.1988/89:120 törskompdens - i och för sig är del samma sak. En lid skymtade också i tidningar uppgifter om alt enutredare på området ansåg all säpochefen skulle sökas blandslatssekrderarkandidater eller likställda. Då var man definitivt - åtminstoneom tanken var rätt återgiven -inne på en politisering av säpo. Dess bättre, frutalman, skymtar vi ingenting av sådana funderingar i regeringens proposition. Säkerhetstjänsten skall som hilfills vara en avdelning irikspolisslyrelsen. Säpochefen skall vara avdelningens chef. Det anser vi moderatervara rikfigt. Men förslagel om kompdenshöjningsnivå för säpochefen harföranlett kritiska varningar från remissinslanser som ochHel-singsborgs tingsrätt. Den senare varnar för dubbelkommando inom rikspolisstyrelsensledning. Den nyulnämnde säpochefen är sedan många årgeneraldirektör. Jag passar på tillfället, fru lalman, all lyckönska MatsBörjesson i hans nya befattning. Det är etl oerhörl vikligl arbete som han gårin i. Och jag tror alt kommer all vara en förträffligförelrädare för säpo, en myckel kompetent person på denna utsatta befallning.Han kommer all vara en lika föredömlig och lysande företrädare för säpo som hanhar varit för generaldirektörskären. Vår reservafionstext och vår uppfallning - jag har häråtergivit huvuddragen - har självfallet ingenting med Mals personalt göra. Vi bara konstaterar atl risker för dubbelkommando och oklarheterbeiräffande kompetensfördelningen inom rikspolisslyrelsen kommer all finnas medden föreslagna nyordningen. Därför anser vi, liksom flera remissinstanser, altvi skall akta oss för sådana förändringar som gör att säpo kan bli "enstat i slalen". Den risken ökar, menar flera remissinstanser, när chefenstjänsteställning höjs såsom nu föreslås. Vi moderater föreslår alltså etlbibehållande av nuvarande ordning. Reservafion 4, på s. 17 i betänkandet, har fält rubrikenGranskningskansli . Vi moderaler skriver där om den föreslagna uppgiften förrikspolisstyrelsen atl fördjupa insynen i säpoverksamheten. Den kan enkeltbeskrivas som en granskningsuppgift. Del är bra, säger vi, atl de parlamentariskt fillsatlaledamölerna i rikspolisslyrelsen får denna uppgifl. Men då måste de också fåresurser för granskningsarbetet - del kommer alt kräva en hel del. Vi ser delsom nödvändigl att upprätta ett kansli med kompetent personal, hämtad utanförpolisväsendet I samma reservation väcker vi tanken på ett särskillparlamenlariskl utskott för behandling av rikspohsstyrelsens nya insynsfrågor. I reservation 6 lar vi upp den omdebatterade frågan oms.k. informella konlakler mellan å ena sidan och andramyndigheter och å andra sidan polisen, däribland säpo. Vi vill atl sådanainformella kontakter inle skall förekomma, ålminslone inle i princip. Vårreservalion inleds med ell längre citat från riksåklagaren, hämtat urremissvaret från RÅ-myndig-helen. nämns inle i propositionen. Jag kaninle erinra mig alt den nämndes i utskottets diskussion heller. Men alla minns vi avslöjanden 115 Prot,1988/89:120 om hurordergivning lill säpofolk skedde "vid sidan om". Så får delnaturligtvis inte vara. I konstitulionsulskottel har man reagerat, och i vårmoderata reservation återger vi en lilen del av vad vi skriver i vår moderatakommillémotion, nr Ju8. I proposilionen framhålls atl statsmakternas slyrning avsäkerhelspolisen måsle ske på elt sätt som inte kommer i konflikl med degrundlagsfästa principerna om myndigheternas självständighet Vi moderater delargivelvis denna uppfattning. Vi har emellertid i vår motion något berört vad somanförts om regeringens styrning av den slalliga förvaltningen i dels proposition1986/87:99 Ledning av den slalliga förvaltningen, dels säpokommillénsbelänkande Säkerhetspolisens inriklning och organisation (SOU 1988:16). I nämnda proposition gjordes gällande all del inte fannsnågra hinder för "informella kontakter" mellan regeringen ochmyndigheter ens dä dd var fråga om myndighetsutövning mot enskild enligtregeringsformen 11 kap. 7 §. Från bl.a. moderat sida reagerade vi mol alt förutomstående okända konlakler mellan tjänstemän skulle få bilda grund för besluli regeringen underlydande myndigheter. har vi satt på pränt ikonstitutionsutskottets belänkande 1986/87:29, reservation 4. gjorde gällande att del är nödvändigt atlregeringen informeras även om aktuella ärenden hos säkerhelspolisen och alt detofla finns ett behov av "dubbelriktad informalion mellan regering ochmyndigheter". Vidare anförde kommittén: "Informafion av detta slagbör lämnas av statsråd eller tjänstemän i alll efleromständigheterna. Någol formligt regeringsbeslut lorde inle erfordras även ominformationen innebär alt elt statsråd gör ett policybdonat uttalande påregeringens vägnar." Ett flerlal remissinslanser har reagerat på kommillénsresonemang. Riksåklagaren har bl.a. anfört alt regeringen enligl hans meninginte ulan siarka skäl bör ge rikllinjer i enskilda ärenden, om inlerikspolisstyrelsen har hänskjutit frågan till regeringen. Jag kan, fru talman, inte nu gå vidare i den här mycketintressanta texten. Men sammanfattningsvis vill jag konstatera atl det finnsall anledning alt reagera i del här belänkandet, så att regeringen gör etluttalande där det fastslås: "Täta, formlösa kontakter mellan regering ochsäkerhetspolis i konkreta ärenden måsle inge siarka betänkligheter. Någon sådanform av informell slyrning från regeringens sida i säkerhetspolisens löpandeverksamhet bör i princip inle äga rum." Det är alltså etl förslag frånoss moderater, och del föreligger i reservalion 6. Jag har framhållit säkerhetspolisensbelydelse. Del är angeläget - yllersl angelägel - alt säpo har slorl förtroendehos allmänheten, likaså stort förlroende hos myndigheter och blandbeslutsfattare, bl.a. . har inle bekommit säkerhelspolisenväl. Men det var inle de många säpoanställdas fel. De gör ett goll arbele -och, som jag tidigare framhållit, ett mycket viktigt arbete. gäller del att åsladkomma en ny era hos och för säpo.Vi moderater lyckönskar säpo lill återuppbyggnaden av en god image - ochåterställt förtroende. 105BERITH (vpk): Prot. Jag skall försöka hålla mitt anförande före middagsuppehållet. Som vi skriver i den motion som har behandlals i dettabelänkande, är det av stor belydelse för vårt lands säkerhet all vi har eneffektiv och omdömesgill säkerhetstjänst. Det är även av slor betydelse förtilltron lill säkerhetstjänsten att rikllinjerna för dess arbete och insynen iarbelel sker under demokraliska former. Förslag om förbättringar i denriktningen har lagts, som vi nu skall besluta om. Jag vill med anledning av det förslaget och med anledningav våra reservationer lill samma belänkande rikla en uppmaning till riksdagensledamöler, såväl fill socialdemokralerna som lill de borgerliga parfierna:Parlipolifisera inte säpo! Del är inte bra för vår demokrafi, och del är inleheller bra för tilltron till säpo. För del faklum alt två av sexparlier slälls ulanför det demokrafiska och parlamentariska arbelel angåendelandets säkerhetstjänst är egentligen mycket förvånande. För hur kan någonuppfatta det som demokratiskt atl ca 600 000 medborgare och väljare inte fården represenlalion som de har rätt alt förvänla sig? En opinion på mellan 10och diskrimineras. Delta, fru lalman, kan vi inle lolka på annal sätt än attdel handlar om alt just parlipolifisera en fråga som verkligen inle lämpar sigför partipolitik av del här slaget. Eller har det kanske all göra med allåsiktsregistreringen trots allt skall fortgå, och då kanske även omfattabetydande folkopinioner? Om förslagen i det betänkande som vi nu deballerar gårigenom pä alla punkler, är det ett nederlag för demokratin och mycket negativtför filltron lill landels säkerhetstjänst uttalade att moderalerna hade haft vissafarhågor för att det kunde bli fråga om en partipolilisering av säpo medutnämnandet av en ny chef. Men detta faktum, fru talman, anser vi i allrahögsta grad är all partipolilisera säpo. Säkerhetstjänsten måste med nödvändighet arbeta hemligt,men del är då också nödvändigl all se lill att säkerhetstjänsten inle utvecklaslill en stat i staten. Det är en verklighet som vi kan se i så många andraländer, där säkerhetstjänsten blivit det maktorgan som styr över alla andra mereller mindre demokratiskt valda organ i landel. Del är inte enbarltillsättandet av chefstjänsten som innebär en risk för alt säpo blir som enslal i slalen, ulan i ännu högre grad beror delta på hur insynen i säpoorganiseras. En omfattande demokratisk och parlamentarisk insyn iverksamhelen är därför nödvändig. Bristerna i delta hänseende är slora.Säpokommitténs och regeringens slutsals, all insynen fungerar väl genom denparlamentariska representafion vi har, saknar grund. Del har visal sig all parlamentarikernainte har kunnat vare sig ingripa, förhindra eller påverka de missförhållandensom nu och då kommit lill offentlighetens kännedom. Det finns därför all anledning atl förslärka denparlamentariska represenlafionen och att ge alla de i företräddaparfierna representation även i rikspolisslyrelsen. I del sammanhanget bör ävenrikspolisstyrelsens befogenheter stärkas. Men della, fru talman, är inle tillräckligt Vi föreslår ensärskild nämnd, även den med företrädare för alla partier. Denna nämnd bör ges 117 1988/89:120 vittgående insyn i och möjligheter fill en viss kontroll av säkerhetspolisens arbete.Nämndens verksamhet bör därför inte inskränkas fill ett sammanlrä- ~, ] 7- dei månaden, ulan den bör konfinuerligi följa och granska säkerhetspolisens Delhar utnämnts en ny chef för säpo, och han har uttalat all del förhonom är en central uppgift atl återställa förtroendet för säpo efler allaskandalaffärer. Vi hoppas att Mals är beredd all medverka fill endemokratisk utvärdering av säpo. Vi har stort förtroende för har gjorl ell gott inlryck genom sina fidigare uppdrag. Vi har därför ävenförväntningar på all han har integritet och ett demokratiskt sinnelag även isill arbete med denna uttalat centrala arbetsuppgift Vi önskar honom framgång ihans nya arbele med alt leda landets säkerhetspolis. Med detta, fru lalman,yrkar jag bifall fill reservalionerna 1, 3 och 5. 15§ Kammaren beslöt att ajournera förhandlingarna fill förmiddagsuppehåll. 16§ Förhandlingarna återupptogs . I iredje vice talmannens frånvaroleddes förhandlingarna av i hennes egenskap av den av denärvarande ledamöterna som längst tid hade varil ledamot av . (forts, juslilieulskoltetsbelänkande 21) Anf.106 (): Jag förutsätter alt jag även i den nu uppkomna situationen skall börjamitt anförande så. Välkommen i den här stolen! Närjag stod i denna talarstol sade jag att jag tyckte atl jag hade vantmig och all del var ganska mysigt atl slå här. Men i vissa sammanhang är delinle så. är ett sådanl lillfälle. Närjag började jobba med polilik över huvud tagel, hade jag stort inlresse fördemokratifrågor och rättssäkerhet. Den fråga vi nu behandlar tycker jag i allrahögsla grad rör demokrafin. Jaghar läst detta betänkande och även läsl regeringens proposifion ganska noga.Gång på gång återkommer orden: "Den parlamentariska insynen skallförbättras när det gäller säpo," I motsats till detta sägs att vissapartier inte skall ha denna parlamentariska insyn. Jag reagerar när man kallardetta för parlamentarisk insyn. Parlamentarisk insyn innebär för mig atl helaparlamentet och alla de grupper av människor som parlamentarikerna företräderskall vara delaktiga i insynen. Så är det inte i detta fall. Dettakommer igen på ett antal slällen. Del sägs två gånger på s, 6, och i betänkandet finns t.o,m, . Jag kan möjligen kalla det för parliinsyn, men inle för parlamentarisk insyn, 118 Vad som intresserar mig mycket i sammanhanget ärnaturligtvis varför man i en så viklig frågasom rikllinjer för säpo och den löpande tillsynen av säpo utesluter etl par avpartierna i . Del här problemet kan komma all öka. Vi kan ju få flersmåpartier, om del nu är storleken det hänger på. Jag funderade ett lag på omdel var det förhållandel att vi är nya som gör atl vi utesluts från dennainsyn. Nej, vpk har ju varil med så länge alt den förklaringen är utesluten. Jag tror inle det. Vi är lika intresserade av och kännerlika myckel för säkerhet och förhållningssäll tilllerroristorganisationer osv. som andra partier. Berordet då på vem man representerar? Ja, jag vet inte. Vi känner det så imiljöpartiet, att vi står för förbättrade överlevnadsmöjhgheler för människorna.Jag vel inte om det är detta som hindrar atl vi får insyn. I så fall undrar manvad motsatsen skulle vara. Vihar anslutit oss lill tre reservationer lill della betänkande, nämligenreservationerna 1, 3 och 5. I samtliga dessa reservationer behandlas den fråganjag här berört. Jag yrkar bifall lill dessa reservationer, och jag vore tacksam om jagfrån kolleger från andra partier kunde få elt svar på mina frågor om orsak ochverkan i detta fall. Underdetta anförande övertog tredje vice lalmannen ledningen av kammarensförhandlingar. 107 (): Vi har i , precis som i de flesta andra länder, en särskildpolisverksamhet vars syfle är all hindra och uppdaga brott mot rikels säkerhet.För all värna vårl oberoende, våra säkerhetspolitiska intressen och vårldemokraliska statsskick behövs en sådan pohsverksamhd. Delär nödvändigl all vi har en effektiv säkerhetspolis för att motverkainfiltration, främja säkerhetsskyddet i övrigt, bedriva kontraspionage,molverka terrorism och andra yllre och inre hol mot vårt land. Deballenom säkerhetspolisen har varil inlensiv. Inte sällan har säkerhetspolisenblivit utsatt för hård krifik och beskyllts för bäde ineffektivitet ochbrislande objektivitet Delta är i mångt och mycket en följd av den mycketstränga sekreless som omgärdar säkerhelspolisen och som gjort det svårl förallmänhelen att få en nyanserad och rikfig bild av verksamheten. Sekretessen ärnaturhgtvis nödvändig, men den gör att förutsättningarna för enallmän debatt om säkerhelspolisen är annorlunda än för annanmyndighetsverksamhet, och den skapar också en gmnd för misstänksamhet ochkritik. Jagvill som en motbild hävda att vi har en till slora delar effekfivsäkerhetspolis när det gäller så vikliga och svåra uppgifler som atl bedrivakontraspionage och bekämpa terrorism. Med delta har jag inle sagt att allt ärbra. Det har begåtts fel och misslag. Dd finns anledning alt på en rad punklergenomföra förändringar och förbättringar, framför allt all säkra alt säkerhetspolisenär underställd demokratisk kontroll. Justdel förhållandet all säkerhetspolisens verksamhet bedrivs under strängsekretess gör det särskill vikligl all säkerhelspolisen slår under demokraliskkontroll och alt dess verksamhel regelbundet blir föremål för granskning ochöversyn. Regeringens proposition grundas på säpokommilléns förstabetänkande, som handlar om säkerhetspolisens inriktning och organisation.Säpokommilléns förslag var enhälligl och remissutfallet positivt, och nubehandlas ett ulskotlsbelänkande som i stort sett bygger på en bredpariamenlarisk majorilel. Detta måsle hälsas med slor lillfredsställelse.Säkerhelspolisen och grunderna för denna är nämligen inle särskilt väl lämpadeför politiska stridigheter. Utskottet fillstyrker regeringens förslag i fråga omsäkerhetspolisens organisatoriska hemvist, arbelsuppgifler och organisation.Den slörsla förändringen på delta område är att liwaktsverksamhelen samordnasunder säkerhetspolisen. Det innebär ett överförande av den liwaktsverksamhetsom funnils vid och en samordning med terroristbekämpningen.På så sätt skapas fömlsätlningar för en väl fungerande liwaktsverksamhet,vilket vi är i slorl behov av. För att statsmakterna skall få ell fastare grepp översäkerhetspolisen föreslås alt regeringen i samband med regleringsbrevetutfärdar närmare rikllinjer för säkerhetspolisens verksamhet. Dessa riktlinjerskall utfärdas efler samråd med partiledarna för de partier som är företrädda iutrikesnämnden. Utskottet tillstyrker det här förslagel men gör del tillägget,atl regeringen i anslulning till budgetpropositionen bör redovisa rikthnjerna ihuvuddrag i mer övergripande frågor. På så sätt får juslitieulskottel ochkammaren möjligheler att en gång mer noggranl debattera inriklningen avsäkerhetspolisens verksamhel. Ulskollel gör ett tillkännagivande på denna punkt.Säkerhetspolisen skall i fortsättningen ledas av en säkerhdspolischef, somrekryteras bland personer som kan komma i fråga för verkschefsbefallningar. Delinnebär en höjning av kompetensnivån och möjligheter att till säpochef utse enperson med bred erfarenhet av samhällsfrågor och yrkesliv. På den här punklen har reserveral sig iulskottd. Jag har svårl atl hänga med i resonemang. Vad är del förfel på atl höja kompetenskraven och ställa krav på bredare erfarenhet ochyrkesverksamhet än enbarl polischefskompelens? Ni säger alt risken för attsäpo blir en slal i slalen ökar med en sådan konstrukfion. Jag delar definitivtinle den uppfaltningen. Om man rekryterar en säpochef med en bredare erfarenhetfrån samhällslivet och med högre kompetens, då minskar ju riskerna för enutveckling i den riktning som ni befarar. Regeringen har vid sitt val av ny säpochef ulgåttfrån de högre kompetenskraven. Det är utomordentligt glädjande all regeringenrekryterat en ny säpochef, , med bred samhällserfarenhel ochomvittnat stor integritet I likhet med andra lalare vill jag önska MatsBörjesson lycka till med hans myckel viktiga uppgifl. En cenlral punkl i regeringens proposition är förslagel omen stärkt parlamentarisk kontroll över säkerhetspolisen. Rikspohsstyrelsensslyrelse skall få som särskild uppgift att följa tillämpningen av regeringensårliga riktlinjer och för regeringen redovisa sin bedömning. Detta släller kravpå all rikspolisslyrelsen gör en mer syslematisk granskning av säkerhetspolisenän . I detta sammanhang vill jag tillägga, bl.a. med anledningav reservalion 4 från och reservation 5 från vpk och ,att frågan om den parlamentariska konlrollen kommer alt bli föremål förfortsatta överväganden i säpokommittén i samband med översynen av personalkontrollen. I propositionen behandlas också frågor om rekrylering,utbildning och personalrörlighet. Utskottet släller sig här bakom regeringensförslag. Med anledning av två motioner i vilka man tar sikle på enförslärkning av den utrikespolitiska kompetensen gör utskottet elltillkännagivande. Säkerhetspolitiska och utrikespolitiska frågeställningar ärbland de viktigaste inslagen i säkerhetstjänstens arbete. Del är därför av storbelydelse all aktuella kunskaper på detta område finns på skilda nivåer inomsäkerhetstjänsten. Enligl ulskollel finns del anledning alt överväga enordning med en fasl etablerad organisation med tjänstemän frånutrikesdepartementet, som ställs till säkerhetstjänstens förfogande förtjänstgöring på skilda nivåer inom organisationen. Med det beslut som kommer atlfatta om säkerhetspolisens inriktning och organisation skapas förutsättningarför en stärkt, effektiv och väl fungerande säkerhetstjänst under demokraliskkontroll. I en andra utredningsetapp behandlar nu säpokommitténfrågor om personalkontroll, arbetsmetoder och meddelarfrihd. Med detta yrkar jag bifall till ulskoltetshemställan och avslag på samlliga reservationer. 108BERITH (vpk) replik; Vad är del som gör det så nödvändigt ochtrovärdigt med denna koppling lill ulrikesnämnden? Vad är del som gör denkopplingen så lämplig, som utskottet uttrycker del? lalade myckel om sekreless. Jag slällerfrågan: Är det utskotlsledamöternas i denna kammare uppfattning atl vpk ochmiljöpartiet inte kan hålla på sekretessen i fråga om just sekrelessbelagdähandlingar eller uppgifler?