prot · GC09115 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag tror inle alt Kjell-OlofFeldts planer på de indragningarna, som skall dämpa överhettningen, skullepåverkas nämnvärt om han släppte till en del av de pengarna fill rättshjälp iärenden enligt . Anf.127 (vpk): Jag vill påpeka alt vpk:s förslag är finansierat med 50 miljoner,enligt vad som redovisas i vår budgetmotion 1988/89:Fi224. Överläggningenvar härmed avslulad. (Besluli ärendel skulle fallas vid näsla arbelsplenum.) 1988/89:JuU20 Högsladomstolen och rättsbildningen (prop. 1988/89:78). Anf.128 (): Jag vill bara som justitieutskottets ordförande och med anledning avalt högsta domstolen fyller anmäla atl jag tycker allriksdagen med slort förtroende skall överlämna beslutet i detta ärende tillhögsla domstolen, vilkel skulle komma atl underiälta dess arbete. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut i ärendet skullefattas vid näsla arbelsplenum.) 13§ Föredrogs kulturulskoltels betänkande 1988/89:KrU23 Tilläggsbudget II inomutbildningsdepartementets område (prop. 1988/89:125 delvis). Bidrag tiU färdigställandet av Erlandergården i , m.m. Bidrag till färdigställandet av Erlandergården i . 129 (): Slora mäns - och ibland också kvinnors -barndoms- eller födelsehem runl om i världen restaureras ofla pietdsfulll,öppnas för allmänhelen, så att man kan besöka dem och få en bild av den miljösom skapade de stora männens eller kvinnornas personligheter. Jag har självbesökl både födelsehydda och och Beetho-vensbarndomshem, och jag tror all också mina kollegor under sina resor ule ivärlden har gjorl sådana besök. skäll kulturutskoltel besöka Erlandergården iRansäler i . Denna form av minnesvård är inle så vanlig i vårt land.Det var därför en ganska slor händelse när en stiftelse bildades med uppgiftatl bevara och restaurera förre slatsminister barndomshem iRansäter. En insamling startades av stiftelsen, och helt nalurligt skrevpartiledarna under uppropet för insamlingen. var en stor man isvensk politik, och sockenstugan i , där han föddes, lämpade sig välför elt bevarande. Under insamlingens gång har ambitionerna höjts frånförvallande lill drift av verksamhet på gården; En ombyggnad för utställningsverksamhelhar genomförts, lokaler för föreläsningar håller pä att göras i ordning ochviss verksamhet planeras för framtiden. Bl.a. skall anläggningen bli ellcenter för studier, och man skall väl där också kunna anordna vissa typer avmöten och konferenser. Det hela har beräknats kosla upp till 6 milj.kr. En halv miljon hade insamlats då sliflelsen gick till regeringen ochhemställde om all få del felande beloppel. Jag har all aktning för sfiftelsen, men hadenog väntat mig all man när man startar ett sådant här projekl också skullefullfölja sin verksamhet och inle bara ge upp insamlandet Jag släller migfrågan: Tror stiftelsens ledamöler inte längre all minne skallkunnavara tillräckligt slarkl för att människors plånböcker och börsar skallöppnas? Eller är det så all man redan från början förutsätter all landelsnuvarande regering inle kan undgå att bifalla stiftelsens anhållan om 5,5miljoner från tilläggsbudgeten? Gården bär ju namn. Vi moderaler tycker inle om delta förfarande.Vi lycker atl insamlingen skulle ha fortsalt och intensifierats. Vi yrkaravslag på proposilionen i denna del. Vi har framförl våra synpunkler i den reservalion somfogals vid kulturutskottets belänkande nr 23, fill vilken jag yrkar bifall. 130INGEGERD (); I det belänkande från kulturutskottet som vinu behandlar redovisas också en del bidrag på tilläggsbudgeten som är riktadetill , lill Operan och lill Dramafiska teatern. Del görs därockså en medelsanvisning till talboks- och punklskriflsbibliotekel. I de härärendena är samtliga ledamöler av kulturutskoltel eniga om medelsanvisningarna.När jag nu i kammaren skall yllra mig för kulturulskoltelsräkning är det mycket glädjande atl kunna yrka bifall till utskottels hemslällan gällandeförslag som innebär ytteriigare medel till kulturen. Men i den del avbetänkandet som vi i utskottet inle har riktigl samma uppfallning om vill jagyrka bifall till utskottets hemställan om medelsanvisning lill Bidrag lillulvecklingsverksamhel inom kulturområdet m:m. Det gäller, som ni har förståttav fidigare inlägg, pengar lill Erlandergården i . Det gäller enengångsanvisning på 5,5 milj.kr. Enmolion har, som alla har förstått, väckls i ärendel, och harredovisat för den reservafion som är fogad lill belänkandet. Jag kan barabeklaga atl de moderaler som har skrivii mofionen inle delar ulskoltsmajoritelensuppfattning, att man genom ett statligt anslag kan finna det naturiigi atlbidra till Erlandergårdens fullbordan. Jagför min del vill instämma i den skrivning i proposifionen som menar all dettabidrag är ett sätt atl uttrycka landels uppskattning av . Vihar gjort olika ideologiska slällningstaganden i della ärende. förklaral inställning till den insamling som har startat Meninsamlingen har för den föreliggande proposifionens skull inte avbrutits, utanden fortsätter. Men del behövs mer pengar, och del finns många skäl till attlämna dessa pengar i bidrag. Det värmländska näringslivet är l.ex. Det är många turister som söker sig lill . Ett ja lill de 5,5miljonerna ger också en möjlighel alt ulveckla Erlandergården till enmötesplats för organisalionslivd. I Ransäler försöker man nu att bygga enfolkrörelsegård där folkbildningens organisafioner verkligen kan känna sig välförankrade. Erlandergårdenbelyser en epok i vår hisloria. Man kan vid en rundvandring i den gamlasockenstugan följa en del av vår historia, genom en enda människas levnadsöde.Jag anser, herr talman, liksom ulskollds majoritet, att 5,5 milj .kr. skallanvisas Sfiftelsen Erlandergården. Gården är en tillgång för organisalionslivd,för folkbildningen, för den värmländska turismen och inle minst för denenskilde besökaren. Meddetta, herr lalman, vill jag yrka bifall lill hemslällan i betänkandet ochavslag på reservafionen. BidragtiU färdigställandet av Erlandergården i , m.m. 131 (); Jag vill önska välkommen fill kulturutskottet Jagser med glädje fram emot den lid vi skall få fillsammans för att diskuleradessa för oss båda vikfiga frågor. Iövrigt, herr lalman, har jag inte myckel att tillägga. Värdet av atlErlandergärden bevaras och får den funkfion den skall ha tvivlar jag inle på.Det vi har reagerat mot är sättet, all innan insamhngen på någol säll harinbringat lillräckliga medel bara gå in fill regeringen och under hänvisninglill att man vill hedra en avlidens minne begära medel. Det finns mångastiftelser och många stora män och kvinnor i vårt land som har hyllats på olikasätt. Del vi har reagerat mot har varit att man här har använl eltsärförfärande, innan man har pröval del ursprungliga, av alla uppskattadeförslagel, alt bygga restaureringen av Erlandergården på etl frivilliglinsamlande, vilket jag vet, inte minsl genom min egen partiordförandespåskrift, atl hela skulle ställa upp på. 1988/89:115 Anf. 132 (): Teknisk utveckling inom bilindustrin Del är bara att konstatera att vi kanske i grunden har skildauppfattningar i della ärende. Jag lycker atl del hade varil myckel posilivl omalla i utskottet hade varit eniga i detta ärende. är vi inle del. Del ärbara alt beklaga. Men jag ser ändå fram emot att Erlandergården kommer att fåde . Överläggningenvar härmed avslulad. (Beslut i ärendet skullefattas vid nästa arbetsplenum.) 1988/89:NU26 Tekniskulveckling inom bilindustrin. 133 (): Ny byter vi ämne. Personbilen har betytt en revolutioneran-, deutveckling för egenfiigen alla industriländer i världen. För oss svenskar harbilen inneburit en frigörelse., som få andra uppfinningar har inneburit. Närbilen kom öppnade sig landskapsbilden för alla dem som tidigare levt i enförhållandevis isolerad värld, varifrån utflykterna blev begränsade både ianlal och i längd. I och med bilen kom möjligheterna; avslånden blev korlare,resorna bekvämare och frihetskänslan växte, står personbilen för den hell övervägande delen av persontransport-arbeteti , Även med omfattande slimulanser och kvalitativa förbällringar avkollektivtrafiken, kommer personbilen också i framfiden alt ulgöra etlväsentligt inslag i trafikbilden. Men det finns problem. Vikänner djup oro över att föroreningarna från Irafiken förväntas öka under denärmaste två decennierna. Och det handlar om en dramatisk ökning, där depositiva effekterna av den katalytiska avgasreningen beräknas bli uppvägda aven ökande trafikmängd. Så bilen kommer nog även i fortsättningen att vara en avde största förorenarna. Detär mol den bakgrunden som vi från sida så envist hävdar kraven påforskning och utveckhng av renare motorer och drivmedel. Denkatalytiska reningen för bensindrivna motorfordon innebär en klarmiljöförbättring, Räknal fram kommer kväveoxidutsläppen atl bli170 000 lon mindre än om katalytisk rening inle hade införts. Ett annat sällatt visa betydelsen är, att när den nuvarande bilparken i stort omsatts, dvs.om , kommer bensinfordonen - med dagens trafikmängd - all slå för 10 %av alla utsläpp av cancerogena ämnen i tätorterna. beräknas rnotsvarandetal till , Alltså måste en av de viktigaste miljöpolitiska uppgifternainför vara att komma till rätta med de problem som förorsakas avIrafiken, Samtidigtmåsle sägas att det nalurliglvis är viktigt för den svenska bilindustrin altreningskraven här hemma inle är extrema, gentemot övriga , Samtidigtsom vi gärna vill vara ett pådrivande land i de här frågorna,måste en viss harmonisering med andra industriländer finnas. Produktutveckling och teknisk förfining drar mycket slorabelopp hos bilfabrikanterna. Jämsides sker också forskning ochulveckling inom andra organ och myndigheter, bl.a. för att försöka uppnå enmiljövänligare motor, renare bränslen och bältre reningsteknik. Härkommer dagens belänkande frän näringsutskottel in i bilden. Reservafionerna nr2 och 4, som slår bakom, tar jusl upp utvecklingen av alternativtill dagens bensinmotor. Det handlar dels om elbilen, dels om Elko-motorn,eller som den kallas, Elsbdl-molorn. Ulskollsmajoritelen finner ingen anledning all uttala siglill förmån för särskilda projekl. Men faklum är ju alt om inle klara målsättningaruttalas så avstannar forskningsarbetet Från STU:s sida sägs renl ut att"vad som i första hand krävs är ett mål som utgör en skärningspunkt mellankraven på miljö, energi och ekonomi." Som exempel hänvisar STU till enaktuell infordran i av anbud på elbilar, där kravel pä räckvidd har ställtsmyckel högl, nämligen . Dagens elbilar har endasl en räckvidd på högsl5-10 mil. Vår slutsats blir att det är angeläget atl sätta upp tuffamålpunkler, satsa forskningspengarna räll - vilkel vi inte lycker är fallet medde 400 miljonerna till utveckling av dieselrening, som redan är framtagen i dag- och våga satsa på elbilen som klarl har ell viktigt användningsområde,nämligen tätbebyggda samhällen där avgasulsläppen ulgör etl stort problem. Herr talman!Jag yrkar härmed bifall lill reservalionerna nr 2 och 4. Teknisk utveckling inom bilindustrin 134ROLAND (): Del råder inle något Ivivel om alt bilismenär en av vär tids största föroreningskällor. De flesta är hell överens därom. Samiidigi är bilen för väldigt mänga, i den i fleraavseenden felakfiga samhällsstruktur vi skapal oss, etl oumbärligt hjälpmedelför atl kunna fungera i samhällel. För andra betyder bilen frihel, rekreationoch möjlighet lill avkoppling från en enahanda och monolon vardag. Bilen är endel av det samhälle vi har byggt upp och som vi fram lill den dag vi lyckalsändra vår samhällsstruktur kommer alt vara starkt beroende av och som vi, närvi lyckats förverkliga etl samhälle i balans med naturen, i någon form ändåkommer alt ha kvar. Utan bilen skulle vi inle ha kvar någon befolkadlandsbygd. Vi skulle ha små möjligheter atl ulnyttja landsbygden för vår frilidoch rekreation, och vi skulle inte kunna bo och arbeta på olika håll. På sammasätt är dess värre hela vårt Iransporlsyslem uppbyggt på bilen. Det är alllsä inle bilismen som sådan som är det egentligaproblemel ulan samhällsstrukturen. De som därför vill minska bilismen utan attsamtidigt radikalt förändra denna slruklur har inle insett alt det finns envärld ulanför städernas cykelslråk och väl ulbyggda kollekfivtrafiknät som inteskulle fungera utan bilen. Det är därför något av en ödesfråga för oss all, förulomall förändra samhället så att bilberoendet minskar, också kunna utveckla bilaroch drivmedel som inle förstör vår livsmiljö. När man inle från regeringenssida är beredd att helhjärtat slälla upp och driva på en sådan utvecklingstoppar man bildligt talat huvudet i sanden. 12 protokoU 1988/89:115 Teknisk utveckling inom bilindustrin Skall vi lyckas lösa bilismens miljöproblem är del absolulnödvändigt all klarl och enlydigi i både ord och handling klargöravilken inriklning bilindustrin skall ha för sill ulvecklingsarbete vad gällersåväl motorer som drivmedel. Och härvidlag visar regeringen på samma sätt som ide flesla energi- och miljöfrågor en oroande brisl pä vilja och initiativförmåga. I centerparliel menar vi alt det är hög tid att frånregering och riksdag ge besked om vilka krav som skall ställas på framtidensbilar ur såväl miljö- som energisynpunkl och att delta ocksä lar sig utlryck iall staten dels anslår mer medel för forskning och ulveckling, dels på annalsätt ger bilindustrin incitament för ulveckling av både nya typer av motoreroch nya lyper av drivmedel. Svensk bilinduslri är i elt internationellt perspekfiv förliten för all själv klara detta. Därför är del viktigt all svenska staten stårbakom ett sådanl utvecklingsarbete och på det internationella planel agerarpådrivande och verkar för all få lill stånd ell internationellt samarbele. Det går ännu inle atl utan ytterligare forskning ochulveckling förutse vilka kända ulvecklingsprojekl som kan vara de mestinlressanla för framliden. Men vissa utvecklingslinjer är nalurliglvis merintressant än andra. Vissa linjer gär också väl atl urskilja. hör påmolorsidan bl.a. det s.k. RAN-ångmolorsyslemet, som kan anpassas för ohka typerav drivmedel. hör också Elko-motorn, som är en dieselmotor som kan drivasmed l.ex. vätgas, växtoljor eller motoralkoholer. Men också en fortsattutveckling av elbilen är av största inlresse. I reservationerna 1, 2, 3 och 4 ulvecklas tankegångarnakring dessa alternativa drivsystem och de stimulansåtgärder som vi från centernanser krävs för all komma vidare i den ulveckling som är absolut nödvändig förall fä fram bilar som är acceptabla ur miljö- och energisynpunkt. Jag vill med delta yrka bifall till reservationerna 1,2,3 och 4. 135LARS (): har lagl ned åtskillig lidpå alt sälta sig in i frågor om olika slags leknik inom bilindustrin.Ambitionen har varil aktningsvärd. Man har velat atl skallvälsignas med miljövänliga och energisnåla bilar. Vi har fått ta del avbilindustrins syn på problemen liksom av STU;s och olikaidéer. Intresset har varil slorl, och jag menar all utskottet har fåll del aven avsevärd mängd kunskaper, samiidigi som jag finner anledning all mena atlman kritiskt bör granska kanske särskill informationen från bilinduslrin. Jag är överlygad om all bilindustrins represenlanler ärärligi överlygade om all låga lal i fråga om ulsläppsmängder och högverkningsgrad är etl viktigt mäl. Men för industrin måsle detta mäl dockunderordnas målel hög omsättning och hög lönsamhet. Del sker i den självklaraövertygelsen att omsättning och lönsamhet är förutsällningen för förelagensexistens. Om man inle existerar kan man ju faktiskt inte bygga miljövänligabilar. de gröna sätter miljön och solidarilden medden långsikliga överlevnadens krav främsl. Vi menar att om världen över huvudlaget skall överleva som etl hem för mänskligheten, behöver människan radikalt förändrasin leknik och livsstil för all rädda den nalur som vi alla behöver för attleva och för att hushålla med knappa råvaror. Utifrån den övertygelsen vill vi kraftigt minska denenergislösande bil- och flygtrafiken lill förmån för de energisnålaretransportsätlen låg, spårvagn, irådbuss och farlyg. En sådan ulveckling kanstundom gä ut över bekvämlighet och snabbhet. Vi menar alt del kan varanödvändigl med de ytterst måttliga offer som då skulle krävas. Om man betänkervad som slår på spel. Som bekanl har de gröna sall upp ellambitiöst energimål: Kärnkraflen skall bort , och skall sedananvändningen av fossila bränslen i dras ned fill avdagens nivå. Anledningen lill del senare är atl de fossila bränslenas mänganegativa miljöeffekter endasl delvis kan motverkas av förbättrad leknik. Denvikfigaste anledningen är koldioxidutsläppen, dvs. den s.k. växthuseffekten.Den kan icke elimineras sä länge man använder fossila bränslen. Vi imiljöparfiel nöjer oss inle med alltför blygsamma mäl, som uppsattes1988, alt koldioxidutsläppen skall konserveras pä nuvarande nivå.Koldioxidutsläppen från fossila bränslen måste reduceras radikalt. Detta måslekraftigt påverka även transportområdet kan inom Irafikomrä-del ske genomtre åtgärder: Den eldrivna trafiken tredubblas på25 år. Denna ålgärd avser tåg, spårvagn, irådbuss och spårtaxi. Den totala transporivolymen får ejöka utan bör, om möjligt minska i omfattning. kan ske genom ulvecklingenmot etl mera småskaligt, decentraliserat samhälle när självförsörjningen harfåll en större roll. Bensin och diesel ersätts medinhemska bränslen, exempelvis metanol och biogas. Användandet av gengas ärocksä en möjlighet. I viss utsträckning kan ocksä vätgas, framställd genominhemsk elproduktion, komma in i bilden. Vi tror inle att harsärskill goda förutsättningar att utvälja den teknik som skall användas för alluppnå dessa mål. Däremol tror vi på att sätta marknadskrafterna i rörelse genomen relalivt hård beskattning av fossila bränslen. Vi har föreslagit att skallenpå oblyad bensin skall höjas med , och skatten på blyad bensin med2:25 kronor. På liknande sätt skall kilometerskallen på dieselfordon höjas.Samtidigt satsar vi pengar pä järnvägen och stödjer den med subsidier ellerbidrag. Endast när del gäller långsiktig forskning på sådanaområden som trots skaltestyrningen inle blir lönsamma, menar vi att det finnsanledning för och statsmakterna all gå in med slöd fill forskningen.Ell exempel pä sådan forskning kan vara utveckling av bränsleceller. Av denna anledning har jag inle funnil del motiverat atlslödja de olika motioner om stöd lill vissa mer eller mindre ambitiösateknikprojekt som har behandlals av utskottet. Detta har jag gjort iblanddärför att jag, som gammal tekniker, inte tror på tekniken som presenterats,ibland därför att jag menar atl de generella styrmedlen bör användas snarare änforskningsstöd till viss specifik leknik. Alll detta framgår av de tresärskilda yttranden som vi har fogat till betänkandet. Många avdessa motioner är vad jag skulle vilja kalla "alibimolioner", dvs. Teknisk utveckling inom bilindustrin Prot,1988/89:115 man vill främja diverse forskningsprojekl kring miljövänligteknik, i stället 17 maj1989 för att satsa på atl medenergiskatter, ulsläppsskalter och evenluella subvenfioner påverka marknaden, så att den miljövänligaoch energisnåla Tekniskutveckling tekniken blir lönsam, och den slösakliga, miljöskadligatekniken blir de gröna harslälll en rad av sådana förslag i eft flertal motioner.Jag föreställer mig all vi får lillfälle alt diskulera dem återigen om någonvecka här i kammaren. Jag yrkar avslag på reservafionerna 1, 2, 3 och 4. Däremolyrkar jag bifall lill reservalion 5. Denna reservalion avser en opartisk,teknisk-ekonomisk utredning av den svenska bilindustrins framtid. Om man betänkerbilindustrins mycket slora betydelse för svensk sysselsättning och för landetsekonomi, måsle det betraktas som en "glimrande dumhet" om slalen ickefortlöpande håller sig underrättad om denna industris framfidsuisikier. Atlförlita sig på branschens egna framtidsstudier är duml av tre skäl. Branscher ärofla hemmablinda. Ofla varken kan eller vill man se negativa fakta. Det finns enrad fakta som branschen inle vill skall komma till statens kännedom. De övergripandemål beträffande energiförsörjning och miljö som slalen bör slälla uppöverensslämmer icke alltid med branschens inlressen. Jag vill ta elt exempel från ettnärliggande område som är hisloria. 1973 på höslen beslöl del statligaUddevallavarvei atl bygga en jätleskepps-docka vid varvet. Med den kännedom jagdä hade om världssilualionen för branschen, insåg jag att detta var ell stortslöseri med statsmedel. Eftersom jag var moderal på den fiden försökle jag -via - påverka staten att avstå från denna investering. Inom riksdag och regering saknades uppenbarligen kunskap om marknaden,och branschen fick sin vilja fram. Detta kostade staten inle bara den halvamiljard som dockan kostade, ulan man drabbades dessulom av demångmiljonförluster som det enda stora fartyg som byggdes i dockan -halvmiljonlonnaren - åsamkade staten sedermera. Jag skulle kunna fortsätta länge med att exemplifiera hurvarvskrisen kunde ha hanterats mycket bättre om statsmakterna hade haft enrimlig kunskap och avstått från atl lila pä branschens bedömningar. Varvskrisenkostade staten ca i den lidens penningvärde. Bilinduslrinär en sysselsättningsmässigl och ekonomiskt mycket tyngre bransch änvarvsindustrin. Det är mycket oklokl av staten alt avstå från atl följa dessframtidsutveckling, vilkel man hade kunnal göra genom att fillsatla enkvalificerad ulredning som slår fri från branschintressena. 136 () replik: säger all han inle rikligl litarpå branschens egna uppgifler när del gäller förutsättningen för all ulveckla nya motorer och drivmedel. Däremot litar han på atl bilbranschen pä egen hand skall kunna klara att ulveckla nya motorer och drivmedel. Förelrädare från branschen säger själva, detta apropå vad sade, atl man måsle ha klara 160 besked från statsmakterna om åtvilket håll man skall sträva i sin utveckling för attkomma vidare och kunna veta vilken väg man skall välja. Just därför, herr talman,har man sagt all det också är vikligl alt slalen, genom handling och anslag,visar detta och också ger incitament för ett sådant utvecklingsarbete. Jag lycker all inlägg var myckelmotsägelsefullt Han lalade å ena sidan om hur viktigt det är atl något sker pådetta omräde, men å andra sidan var han inle beredd alt ställa upp med någrapengar för att utveckla nya motorer och drivmedel. Teknisk utveckling inom bilindustrin 137 () replik: Jag betraktar bilinduslrin som yllerslkompetent när del gäller alt utveckla teknik. Jag belraklar sommindre kompetent all bedöma vilken teknikutveckling som bäst tjänar miljömålen.Däremot bedömer jag som kompetent alt fastställa ulsläppsgränser ochskatter som styr teknikutvecklingen i en rikining som tjänar miljön,energihushållningen och mänskligheten . 138 () replik: Trols min korta tid här i har jaguppfattat som myckel kompetent när del gäller att anslå medel lillolika ändamål. Jag har funnit alt delta är elt av de områden där riksdagenskulle kunna visa åt vilket håll man vill all ulvecklingen inom bilindustrinskall gå. hade också här tillfälle att markera sin vilja att gebilindustrin möjligheter till utveckling. I stället talade han om ökadesvårigheler för bilen atl över huvud tagel kunna finnas kvar i samhället -någol som miljöpartister ofla ger utlryck för. 139 () replik: Jag tror inte alt ulvecklingen avRAN-ångdrivsystemet är någon bra framlidsväg, och jag tror inte atl det är atlanvända utvecklingspengarna väl atl satsa dem på detta projekl, vilkel alltsåslöds av cenlern. Därför kan jag inte heller stödja projektet. Samma sak gäller en del av de andrateknikprojekt som här las upp. Däremol menar jag, som jag anför i fråga omelbilen i milt särskilda yllrande, att del finns siarka incitament för statenatl genom skatteinsirumentet göra elbilen till ett bättre alternativ, specielllinom storstadstrafiken. Jag tror dock icke all riksdag, den svenskastaten eller den svenska induslrin har särskill stora förutsättningar attbällre utveckla den nya, ännu ej uppfunna batteriteknik som skulle kunna föraelbilen ett långl sleg framåt, genom att man fick energitälare och lättareballerier. Del är ju där elbilens slora svaghet ligger.