prot · GC0930 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:30 1 § Justerades protokollet för . 2 § Debatt om trafikpolitiken och dess konsekvenser förmiljön AnL 1 TALMANNEN: På begäran av har jag efter samråd medkommunikationsministern och de av partigrupperna utsedda ledamöterna avtalmanskonferensen beslutat att anordna denna särskilda debatt omtrafikpolitiken och dess konsekvenser för miljön. AnL 2 (): Vi i de gröna anser att regeringens ochriksdagens nuvarande trafikpolitik är en mycket allvarlig miljöfara. Vi anseratt de trafikpolitiska beslut som fattades här i så sent som i vårasvittnar om att de som då var landets riksdagsmän och -kvinnor inte tog problemsom försurning av sjöar och mark, luftföroreningsskador på skog och växtligheteller de tilltagande algblomningarna i kusthaven på tillräckligt allvar. Deförutsättningar och antaganden som då gällde för t.ex. avgasreningenseffekter, trafikslagens utveckling och trafikens effekter på miljön har undersommaren och hösten visats vara i hög grad felaktiga. Därför har miljöpartietde gröna krävt denna extradebatt om trafik och miljö. Under den gångna sommaren och hösten har vi allatvingats uppleva hur denna miljöförstöring uppnått nya, alltmer katastrofalahöjder. Det har gått sä långt att forskare börjat tala om en förlorad ,en miljöförstöring som har gått så långt att det inte längre finns någonåtervändo. Bilavgasernas innehåll av kväveoxider står för en stordel, kanske mer än hälften, av gödslingseffekten i våra kusthav och Östersjön.Det är bilismens, och också flygets, uppblåsta expansion som förstörsåväl fiskenäringen som oersättliga naturvärden. Bilismen står, totalt sett, för avkväveoxidutsläppen. Det är dessa kväveoxider som gödslar våra ha v. Men degödslar inte bara haven utan också skogarna. I de sydvästra delarna av vårtland har skogsmarken passerat kvävemättnadens gräns, och det leder till attviktiga lakas ur marken, att trädens livskraft minskar och att de bliralltmer angripna av insekter och svampar, att frostkänsligheten ökar osv. Dettaleder till att hela ekosystemet Debatt om trafikpolitiken och dess konsekvenser förmiljön utarmas.Det får en lägre toleransnivå, en lägre produktionsnivå och blir allt tommareoch värdelösare. Kväveoxidutsläppen drabbar också genom att bidra tillförsurningen, en försurning som inte bara förstör tiotusentals sjöar i vårtland utan som också i stadigt ökande utsträckning förändrar jordarnas kemi. Vikan konstatera att den svenska skogsjordens förmåga att över huvud tagetbära skog är hotad. Det beror både på att surheten utlakar viktigamineralnäringsämnen och på att giftiga metaller frigörs. En samstämmig expertis hävdar att kväveoxidutsläppen måsteminskas med om problemen skall upphöra. I de mest belastade områdenakan det handla om 75 procents minskning. Regeringen har lovat 30 procents minskning till 1995. Menser man till de åtgärder som beslutats och den utveckling vi numerahar, är det inte troligt alt man klarar ens det. Jag kunde höra påradion att man på snarare räknar med en ökning efter 1995, pågrund av den snabba trafikökningen. Det betyder också att strategin med katalytisk avgasreningär på väg att misslyckas. Det var ju just kväveoxiderna reningen skulle tabort. Men äter en snabb trafikökning på vägarna och i luften uppminskningarna. ökar koldioxidutsläppen obönhörligt - mot koldioxidenhar ju inte reningen någon som helst effekt. Koldioxidökningen i atmosfärenleder till att temperaturen ökar och att vi får världsomspännandeklimatförändringar. Så sent som beslutade denna illustra församling attkoldioxidutsläppen i inte skulle öka av just denna anledning. De ökar,och det snabbt, och det beror på den misslyckade trafikpolitiken. Bilavgaserna är dessutom hälsofarliga. Det beror dels påkväveoxiderna, dels på innehållet av polyaromatiska och även andra kolväten,bly, ozon m.m. De skadar slemhinnor och lungor och öppnar på så sätt vägen förinfektioner. Flera av dessa ämnen kan ge upphov till cancer eller påskyndacancerutveckling. De samverkar med varandra och bildar nya giftiga ämnen. Detär inte särskilt konstigt att hälsoproblemen ökar med ökad biltäthet. Det ärinte att förvånas över forskarna slutsats att minst 3000 svenskar dör en för tidig död på grund av miljögifterna. Det ärinte att förvånas över att antalet lungcancerfall i lär vara dubbelt sästort som i övriga landet. Det värsta i den här historien är alt det är en fulltmedveten politik som, trots alla lik på borden, förvärrar miljöproblemen.Faktum är att det svenska samhället just nu inriktas på en storskalig satsningpå ytterligare bilism och flyg. Den antagna trafikpolitiken betyder att just detvå trafikslag som är de i särklass mest miljövidriga och energislösande ocksåär de två som skall öka mest! Inle nog med det. Järnvägstrafiken, som är ojämförligtmest miljövänlig bland landets trafikslag, hotas nu av ytterligareneddragningar. Så sent som i valrörelsen hävdade regeringen ochregeringspartiets företrädare att vi nu har nått en vändpunkt, där storanyinvesteringar skall göras i järnvägstrafiken, nya banor skall byggas ochgodstransporter på landsväg skall föras över till järnvägen. Jag har mer än engång tvingats nypa mig själv i armen när den ljusgrönasocialdemokratins demagoger har lagt ut texten. För jag vet ju, som ni, att detinte är sant. Det är inte sant! Sanningen är den att vi slår inför en ny massivjärnvägsnedläggelse. Den sker på flera sätt: Konstruktionenmed länsjärnvägar innebär att man låter länstrafiken lägga ned järnvägen påmånga håll, totalt ett tjugotal banor. Det kommer att drabba framför alltNorrland, visar det sig. Kraven på snävtföretagsekonomisk förräntning drabbar även stombanorna. Vi har somgick fått veta att ett tjugotal banor är på väg att läggas ned när det gällerpersontrafiken. Däri ingår nattågen till övre . Det handlar alltså omden sista persontrafiken till övre . Sedan blir man helt utanjärnvägsförbindelse. Nedläggningshoten gäller också järnvägsförbindelsernatill . Vi skall tydligen isolera oss, i varje fall från . På godssidan vill man bara satsa på de största och de mestlönsamma kunderna. Det är ju ett finare sätt att säga att en stor del avgodstrafiken skall läggas ned. Massivainvesteringar görs i nya vägar, många parallellt med fungerande järnvägar ochulan hänsyn till att en upprustning av järnvägen kanske skulle vara bättre. Detmest ökända exemplet är ScanLink. Ett annat exempel är , som gårparallellt med banan , en länsjärnväg som kommer att läggasned. Genom att ökabärigheten på vägarna och därigenom tillåta ännu tyngre lastbilar, upp till 60ton, berövas godstransporterna per järnväg ytterligare möjligheter attkonkurrera. Genom högre banavgifter på äldre och sämre banor blir situationenännu värre för bl.a. . Den är akut hotad. Det kunde vi också hörapå nyheterna . de gröna kräver attsvensk trafikpolitik ändras så att de miljövänliga irafikslagen gynnas på demiljöfarligas bekostnad. Det betyder att vi måste satsa mångdubbelt mer påutbyggnad och utveckling av främst järnvägarna och den miljövänligakollektivtrafiken i och kring städerna. Faktum är ju att järnvägarna har fåttstå tillbaka för massiva väginvesteringar . Det är därförfullt rimligt att investeringar i större vägar får stå tillbaka förmassiva nyinvesteringar i järnvägar och annan miljövänlig kollektivtrafik. Våruppskattning är att det behövs totalt sett 65 miljarder fram ,varav 40 till nya järnvägsbanor. Vi i de gröna anser också att det är rimligtatt de miljöskadliga Irafikslagen belastas med höga skatter. är t.ex.flygbränslet skattefritt. Vi har i en motion till krävt att enflygbränsleskatt införs tillsammans med en miljöavgift som las ut vid landning.Sammantaget skall dessa nya miljöskatter för flyg motsvara . perliter flygbränsle, alltså något mindre än vad som gäller för bensin. de gröna i kräver nu alt enextra regional bensinskatt på . per liter skall få tas ut av landstinget.De gröna på har lyckats få gehör för att sänka den maximalt tillåtnahastigheten på ön . Det finns en lång rad exempel. I t.ex.Göteborg vill man vidta åtgärder men får inte. Del är för oss här iriksdagen att Debatt om trafikpoUtiken och dess konsekvenser förmiljön Debatt om trafikpoUtiken öch dess koitse-k venser förmiljön geåtminstone dem som vill göra något chansen att göra det för att minska denmiljöfarliga bilismen. Den nuvarande trafikpolitiken är ett miljöhot. Det räckerinte med att vilja om vi skall klara oss ur den tilltagande miljökrisen. Vimåsteockså våga vidta effektiva åtgärder-även mot den heliga ko som bilennumera är. Det betyder att vi måste sänka hastigheterna . Om vi sänkerhastigheterna minskar vi snabbi en lång rad utsläpp. Vi måste också satsa påjärnvägarna, så att vi får effektiva kommunikationer som är miljövänliga. Vimåste stoppa stora projekt, t.ex. ScanLink och , och framför alltsluta med en politik som innebär att man subventionerar flyget, och se till attdet görs . AnL 3 (): Att andas frisk luft, att dricka klart vatten, att sejorden bära böfiande sädesfält är en mänsklig rättighet som är hotad. Avtradition och övertygelse ställer moderata samlingspartiet sin politiska kraftbakom alla besinningsfulla åtgärder för att återställa denna rättighet. Det ärett stort ansvar för oss alla att väl förvalta den natur, den kultur och denmiljö som vi ärvt av tidigare generationer och att tillse att det vi självaskapar inte förstör för våra efterkommande. Skall vi ha framgång härvidlagmåste framför allt det personliga engagemanget uppmuntras och belönas. Endastom vi alla som individer känner ansvar och lidelse för miljövården kan samhälleligaåtgärder ge resultat. Vårt höga välstånd betalar vi med gradvis försämradmiljö. Tekniken har gett oss oanade resurser och kommer att kunna ge oss sådanaockså i kampen mot miljöförstöringen. Moderata samlingspartiet känner ett särskilt ansvar föratt medverka i en realistisk, resullatgivande miljöpolitik. För attmiljöpolitiken skall bli framgångsrik krävs att den bygger på klar medvetenhetom den verklighet vi lever i. Ser vi på den geografiska kartan finner vi attSverige på den är just bara en liten plätt, och ser vi på befolkningskartanöver jordens folk är vi i nästan inte skönjbara. Av detta följer attvår förmåga att av egen kraft göra en betydande insats för vår planets miljö ärmycket marginell. Vi måste engagera oss i det internationella väckelsearbetetför miljöns betydelse och genom väl underbyggd argumentation skapa intresse ochmedverkan i det internationella miljöarbetet. Miljöintresset växer överallt,och kan i sitt agerande för det vinna samma respekt som man gjort i delinternationella arbetet för fred och säkerhet. Tänker vi isolationistiskt blirvår stämma i världen bara en viskning, och vi motverkar det vi eftersträvar. Vi måste alltså ständigt vara - vi måste påverkavåra grannar. Av vår gemensamma miljöförstörelse är vår del störst, och därförblir våra resultat vid uppgörelser med dem mest påtagliga. Litetlängre bort har vi EG-marknaden - vår största marknad när det gäller export ochimport. Här kommer den inre marknaden att vara etablerad ochavreglerad pä transportområdet, vilket kommer att påverka oss i allra högstagrad, vare sig vi vill det eller ej. Således är våra relationer till EG när detgäller trafikpolitik och miljö av dominerande betydelse. Våra grannar ochövriga länder bakom den fortfarande existerande järnridån måste minst likaintensivt påverkas. Här spys hekatomber av föroreningar ut. en luftförstöringsom massivt påverkar vårt dagliga liv. Med glädje kan vi svenskar konstatera att regeringäntligen kommit fill insikt om sitt ansvar och skall satsa stort i kampenmot de polska industriernas utsläpp. Sedan har vi hela den övriga vida världen- med dess enorma bilism, utvecklingsländerna med deras skövlingar av storanaturtillgångar i kampen för överlevnad. Det första stora steget i arbetet förvår planets överlevnad är inte trädkramning här hemma utan lidelsefulltengagemang i det internationella miljöarbetet. Ett stort och viktigt steg mot en resultatrik miljöpolitikär satsningen på teknik och forskning. Här talar sannerligen inte medsvaga viskningar. Vår industriella kapacitet är stor, vårt samhälles totalaresurser är även internationellt sett betydande. Kopplas våra industriella, tekniskaoch forskningsmässiga resurser samman med vår omvärlds ligger här de bästamöjligheterna alt etablera en framgångsrik miljöpolitik. Så fort man blivitvarse eländets omfattning någonstans har teknikens kamp däremot varitframgångsrik. är luften i bättre än i andra storstäder. I LosAngeles har smogen från bilismen framgångsrikt nästan förintats täck varekatalysatorerna på bilarna. I råder bra miljö tack vare en serie avåtgärder som i flera fall borde vara efterföljansvärda även hos oss. Det är den tekniska utvecklingen efter industrialismensgenombrott som gett oss vårt höga välstånd, men det är också den somoavsiktligt gett oss våra miljöproblem. Det ligger en logisk självklarhet i altsatsa på tekniken i kampen för en återvunnen ren och frisk miljö. Tekniken harhittills gett oss resurser, och fortsatt resursskapande är just vad vi behöverom vi inte vill isolera oss, införa planhushållning och hamna i oroligheternassamhälle med massarbetslöshet och allmän tillbakagång. är ett glest befolkat land, som därtill ligger iutkanten av det tätbefolkade . Goda kommunikationer är av vitaltintresse för oss, både inom landet och med och med den övriga omvärlden.Vårt kostnadsläge är högt. För att inte sacka efter i utvecklingen måste vårakommunikationer vara i ständig utveckling. Vi är nästan bosatta på en ö ochbehöver därför en livskraftig sjöfart, vilket den socialdemokratiska regeringenlångsamt kommit till insikt om utan att dra de rätta konsekvenserna av det, ochett järnvägssystem som transporterar stora mängder av gods och/ellerpassagerare, där sådana finns i tillräcklig omfattning. Vi behöver enmarknadsanpassad busstransporlseklor. Vi behöver en åkerinäring som fårutvecklas utan onödiga regleringar, och vi måste tillåta en fortsatt positivutveckling av en bilism som ger den enskilde maximal frihet och rum. Om alla våra transportsystem gäller att de i varierandegrad bidrar till nedsmutsningen av vår miljö, på olika men delvis också sammasätt. Det skall medges att transportsystemens negativa miljöpåverkan kanåtgärdas genom direkta ingrepp av statsmakten. Man kan förbjudalastbilstransporter över en viss längd, man kan förbjuda delar av bilismen påsamma sätt, man kan förelägga delar av näringslivet att transportera på tågoch/eller järnväg osv. Ett sådant förbuds- och planhushållningssamhälle skulleförvisso ge oss något bättre miljö, men bara något bättre, eftersom våromvärld, som vi ju inte kan kommendera, står för den största delen avluftföroreningarna i vårt land. Vi skulle få ett ofritt, efter hand ocksåmateriellt olidligt, samhälle som svenska folket säkert betackar sig för. 1stället måste vi vara positiva, satsa på Debatt om trafikpoUtiken och dess konse-k venser förmiljön Debatt om trafikpolitiken och dess konse-k venser förmiljön utvecklingoch medverkan: katalysatorrening av bilarna - ju fortare bilparken förnyas påså sätt, desto bättre. Tyvärr har den socialdemokratiska regeringen i sillskallenil försenat denna utveckling. Dieselmotorerna förbättras i rask takt,och forskning och utveckling kan säkert i en överblickbar framfid ge oss nyamotorer. En lönsamhetsstyrd järnvägspolitik ger automatiskt bättrekonkurrensförmåga hos , som då kommer att dra till sig mergods och fler passagerare. Höghastighelstågen är ett stort steg imiljöförbättrande riktning. SJ satsar nu på offensiva investeringar ikombitrafiken, dvs. den trafik som på längre sträckor lar långtradarna på tågtill bestämmelseorten. Bygger vi bredare, rakare vägar får vi jämnarehasligheler och då mindre utsläpp - vi får också ökad trafiksäkerhet och därmedfärre dödade och skadade i trafiken. Prometeus är ett trafikforskningsobjektsom datoriserar bilarnas körning: föraren får bästa färdväg utstakad tillmålet, vilket kommer att ge hög effektivitet i resandet, dvs. I större städer kan enbart en mera sofistikeradirafikljusreglering ge enorma miljöförbättringar. Bostads- ochinduslriområdesplanering ger lika stora positiva möjligheter. Listan kan göraslång av allt som kan ulföras, tekniskt, ekonomiskt och planeringsmässigl i ettfritt samhälle med hög teknisk kapacitet som vårt. Moderata samlingspartiet kommer helhjärtat alt delta i ettså brett upplagt åtgärdsprogram att vi själva här hemma strax ser påtagligaresultat och som har ett sådant innehåll att det internationellt bedömt ärefterföljansvärt. AnL 4 (): En fungerande transportsektor är enförutsättning för att samhället skall fungera, säger i enrapport. delar denna uppfattning. konstateras i utredningenatt trafiken och transporterna är den största föroreningskällan förluftföroreningarna i de flesta tätorter. delar också dennauppfattning. Trafikens roll får inle underskattas i samband med dendiskussion som pågår kring föroreningen av våra hav. Visserligen kommer avluftföroreningarna från andra länder, men av de som blir kvarsvarar trafiken för . Personbilarna står för de största kväveutsläppen,men det måste konstateras att lastbilar och bussar också står för en betydandedel. I närmiljön kan de dieseldrivna fordonens utsläpp av hälsofarliga kolvätenvara stora. Förutom påverkan på den yttre miljön måste ocksåhälsoriskerna för människan framhållas. Bl.a. ökar infektionsbenägenhetenliksom riskerna för hjärt-, lung-, nerv- och cancerskador. Målet för trafikpolitiken är enligt folkpartietsuppfattning att erbjuda enskilda människor och näringslivet en så effektiv,säker och miljövänlig trafikförsörjning som möjligt. En liberal trafikpolitikskall dessutom erbjuda valfrihet för individen - valfrihet att välja mellanolika transportalternativ och servicenivå, valfrihet alt välja mellantrafikslag och pris. gäller debatten trafiken och miljön. Den frihet ochden valfrihet som vi från talar om får inte föra med sig - somförhällandet är -att trafiken förorsakar större miljöskador än vadnaturen tål. anser all del är angeläget alt vi har ett bra vägnät,väl fungerande järnvägar och annankollektiv trafik. När den samhällsekonomiska grundsynen som vi står förtillämpas i praktiken måste det alltid ske på ett sådant sätt attmiljöeffekterna beaktas. Det går att minska miljöutsläppen, och harredovisat flera långtgående förslag, som, om de hade genomförts, skulle ha gettoss en betydligt bättre miljösituation än vad vi har . Det finns de, bl.a. i , som tror att man kanminska bilismen genom att säga nej fill väginvesteringar, även om de uppfyllerhögt ställda miljökrav. Man säger också nej till ibland nödvändigakringfartsleder här och var i landet. Vår uppfattning är att miljöhänsynen skall visa sig iekonomiska styrmedel, kompletterade med administrativa begränsningar; inte idåliga vägar. Detta synsätt innebär inte att vi motsätter oss en styrning motjärnväg och andra kollektiva trafikmedel. Tvärtom anser vi att detta är ennödvändig förutsättning , eftersom trafiken ökar för mycket. har lagt fast att kväveutsläppen skall minskamed . Från , som vill ha en ännu kraftigarereduktion av utsläppen, kan vi konstatera att anledningen till att man troligeninte ens uppnår det lägre målet till stor del är en rad försummelser frän densocialdemokratiska regeringen. Vi hade önskat all få kalalysatorreningen avpersonbilar genomförd än vad regeringen föreslog. Tack varestöd från kunde regeringen få bifall till sitt förslag. är av bilparken försedd med katalytisk rening.Om och andra partiers förslag hade fått bifall i skulleden procentandelen ha varit betydligt större. En mycket stor del av den befintligabilparken kan förses med katalytisk rening. har beslutat attstimulanser skall införas för att förmå så många som möjligt att sätta på enkatalysator. Socialdemokraterna har reserverat sig mot det beslutet. är detså att det brådskar med införandet av de här stimulanserna om de skall geeffekt. Jag ställer därför frågan till kommunikationsministern: När kommerregeringen att fullfölja beslut om stimulanser för miljöanpassningav den befintliga bilparken? Samtliga oppositionspartier i har framförtförslag om tidigareläggning, obligatoriskt eller frivilligt, för bättreavgasrening för dieselfordon. Min fråga till kommunikationsministern är: Kommerregeringen att avge nytt förslag om tidigareläggning av frivilliga stimulanserför dieselfordon? beslöt i samband med miljöpropositionen om ettbrett forskningsprogram för utvecklande av miljövänliga motorer och drivmedel.Socialdemokraterna reserverade sig också mot det beslutet. Jag förutsätter attmiljöministern, trots att hon kritiserat beslut, tar ansvar fördenna långsiktigt så betydelsefulla fråga. Det finns ett samband mellan hastighet och.utsläpp. I samband med den trafikpolitiska propositionen redovisadenaturvårdsverket konsekvenserna om trafikanterna skulle hålla hastighetsgränsernaoch motsvarande konsekvenser om hastighetsgränserna skulle sänkas med pertimme. Det intressanta är att resultatet skulle bli ungefär detsamma vilketalternativ som än valdes. Utsläppen av kväveoxid skulle minska med . 1988/89:3023 november 1988 Debattörn trafikpolitiken och dess konsekvenser förmiljön Debatt om trafikpolitiken och dess konsekvenser förmiljön Uttryckt i kvantitet skulle kväveoxidutsläppen minska medinte mindre än . Det är alltså fråga ombetydande kvantiteter. Från har vi alltid hävdat att det rimligastealternativet är alt förmå vägtrafikanterna att hålla gällande hastighetsgränser.Dessa åtgärder kan för särskilt känsliga områden kompletteras med ytterUgarehastighetsbegränsningar. Jag har haft en frågedebatt med kommunikationsministernom de här frågorna. Vi var då överens om att det var angelägel att trafikanternahåller hastighetsgränserna. Men, kommunikationsministern, ännu har det inlehänt något. Bilisterna fortsätter att köra för fort. Trafikövervakningen har inte gett några större vinster.Upplysningskampanjerna om hastigheten kontra trafik och miljö har ebbat ut.Olyckliga uttalanden från trafiksäkerhetsverket har fått motsatteffekt. Eftersom del är bevisat att hastigheten har betydelse villjag fråga kommunikationsministern vilka konkreta åtgärder han tänker vidta föratt få trafikanterna alt hålla hastighetsgränserna? De allra äldsta bilarna förorenar mest. villdärför höja skrolningspremierna kraftigt. Regeringen har endast gått med på enbegränsad höjning. Jag viU därför fråga kommunikationsministern om han inte nuär beredd att arbeta för en rejäl höjning av skrotningspremierna. Del är ju deäldsta och sämsta bilarna som förorenar mest. Om svaret blir nej, vill jagverkligen höra skälen för den inställningen. Bilismen måste dämpas i tätorterna. vill ändralagen och ge kommunerna möjlighet alt införa ekonomiska styrmedel, exempelvisområdes- och trängselavgifter. Det är viktigt alt kommunerna får den möjligheten.Förhållandena och Irafikintensiteten växlar mellan de olika städerna. Som ettled i att dämpa bilismen känner vi i i och för sig ingetprincipiellt motstånd mot kringfartsleder. De mildrar den stora miljöpåverkansom nu drabbar stadskärnorna och som leder till sjuka husfasader och sjukamänniskor. vet vi alla här i plenisalen alt det går fler bilargenom än över Essingeleden. I det sammanhanget vill jag också framhålla bilenspositiva betydelse för glesbygden. Tack vare bra vägar kan människor bo kvar isin hembygd i renare miljö. Det är klart att också glesbygdsfolkets bilarförorenar, men till skillnad från tätsortstrafiken, där dämpningen behövs,uppvägs de negativa effekterna i glesbygden i stället av positivamiljöeffekter. har, som sagts tidigare, beslutat att ettprogram mot ökning av koldioxidutsläppen skall las fram. Där har trafiken sinroll. Koldioxiden kommer ju fram som en restprodukt vid förbränning av allafossila bränslen. Det är klart att trafikintensiteten måste komma med i dendiskussion som skall ske i samband med alt koldioxidproblematiken tas fram. Stora konflikter med olika miljöopinioner haruppkommit i samband med en rad vägbyggen-det känner vi alla till.