prot · GC09115 · 1988-12-31 00:00:00 — Del blir etl jättelikt balansproblem, och del finns gott omstalinister i , massor av dem. De har redan, enligl de vittnesmål som vifår från de gröna, börjat använda förekomsten av unionsplaner hos EG som etlargument mot dem som vill befria sig från den sovjeliska unionens cenlralstyre. Jag är överlygad om - och det är ett av våra skäl för atlvara kriliska mot EG - att glidning ål det hållet blir ytterligare ellargument, men det kanske farligaste argumentet kan ändå vara om stalinislernafär för sig all del finns slrävanden alt inle bara slödja den baltiskafrigörelsen i sig själv utan all slödja krafter, som säkerl finns i Ballikurn -del finns alla sorlers polifiska rörelser där - och som vill hoppa frän den enafamnen lill den andra och som iror att de skall fä andra chanser på del sätlel.Det finns spekulanter i alla länder, och del finns nalurliglvis ocksä iBaltikum personer som vill få bingo på EG-marknaden. De finns ju i värt egetland, så de finns naturligtvis i Eslland, och Liiauen också. Det skulle vara bra - jag menar del mycketseriöst - med några klargöranden här av grundvärderingarna, som inte kommerfram i ett utskottsbetänkande pä samma sätt I ulskottsbelänkandet kan vi varaeniga. Är vi eniga i grundvärderingarna också bakom stödd till de balliskarepublikernas frigörelse? 79 () replik: De sisla dagarna och de första dagarnai april högtidlighöll man i - dd var dagarna innan jag kom dit -40-ärsminnet av hur liolusenlals letter deporterades i boskapsvagnar, samtidigtmed deportationen av tiotusentals ester och litauer. Människor ur alla samhällsklasserskickades tilTläger i . De flesla återkom inle. En synlig symbol förtre självständiga nationers undergäng, som del säg ul då - dess bällre finnsdel nu hopp igen. Jag lycker all del är smaklösl av Per Gahrlon alt jämföradel öde som då drabbade , och med den situation som enfrill vald svensk riksdag och regering kan befinna sig i när vi har alldiskulera elt frivilligl vall samarbete med andra demokraliska länder. Kan PerGahrlon inle se den distinktionen, dä förstår jag inle varför han deltar idenna debatt över huvud laget. 80PER () replik: kan inle vara sä befriad frånförslåelseför-måga som han ger inlryck av, när han påslår alt det jag lalade omskulle ha något samband med deportationer i boskapsvagnar. Del handlar inte elldugg om del. Jag är väl medvelen om, men jag Irodde inte att det behövde sägashär, del stalinistiska Sovjelväldds fruktansvärda framfart. Aldrig någonsin harjag gjort någon jämförelse vad beträffar mänskliga rälligheler och demokratimellan och under stalinismens fid. Vad del handlar om är all de gröna i säger alläven om perestrojkan fortsätter, även om glasnost fortsätter, även omSovjetunionen blir endemokrati - det är ingen demokrali, men det är mer demokratiskt än någonsintidigare - så vill de i alla fall ha sin egen självbestämmanderätt, sin egencentralbank och sin egen valuta och slippa ha sina förelag ägda avMoskvaförelag. Del är del som är poängen. Jag trodde atl del var möjligt all få en seriös debatthär, men om man skall få sig kastat i ansiktet atl man siöder fångtransporter avbalter i boskapsvagnar för all män diskulerar problematiken med balansen iEuropa, då är del naturligtvis ingen mening alt försöka föra en debatt. Däromkan jag hålla med . relationer tdl de baltiska republikerna 81 () replik: Per gjorde i sitt inlägg enuttrycklig jämförelse mellan öde under och den silualion somSverige och andra länder i väslvärlden befinner sig i. Jag tror inte allPer försvarar några deportationer i boskapsvagnar, men den jämförelsehan gjorde är och förblir orimlig. 82 PER () replik; lar ell halvl sleg tillbaka. Jämförelse - javisst. Jämförelsen ligger i atl ävenförutsatt lika förhållanden beiräffande demokrati, som ännu inle råder, villbalterna frigöra sig, medan vi som vill behålla svenskl självbestämmandestämplas som isolalionisier, smygfascisler och alll möjligl sådant. Poängen i hela denna debalt är all storskaligheten ochcentralismen är problem som exislerar oberoende av om det råder enrepresentativ demokrati, med mänskliga rättigheter, yttrandefrihet osv. Ärenheten-staten så enormt slor som eller sä enormt slor somEG-staten håller på alt bli, finns del allvarliga risker för atl små folksfriheter, även om de formella rättigheterna finns, blir åsidosatta. Del ärprecis det som esterna, letterna och lilauerna vill säga lill oss. De vill hasin frihet under alla omständigheter - även om det råder demokrati och även omde får skicka en representant till Högsta Det är det som är poängen. Jag har begärt en seriös diskussion i denna kammare omgrundvärderingarna. Är ni generelll anhängare av små folks självbestämmande,med fria val, egen centralbank och egen valuta, eller stöder ni balterna enbartdärför att del är Sovjdväldd som de vill befria sig frän? Del är ivå hell olikasaker. Därmed har jag inte sagt alt del inle finns skäl för att befria sig frånjusl Sovjdväldd. Del finns säkerligen goda skäl för det. vice lalmannen anmälde all anhållitatl lill protokollet få anlecknal alt han inle ägde rätt till ytterligarereplik. 83STURE (): När jag i gär eftermiddag ringdekammarkansliet, för alt som utskotlsmajoriletens talesman konlrollera, om detbehövdes någon bevakning av utrikesutskottets belänkande nr 21 - det finns juinga reservationer, bara tvä särskilda yltranden - sä upplystes jag om att defyra lalare som varil uppe i talarstolen hade anmäh 55 minuters talelid. relationer tdl de baltiska republiker- En sådan lallrängdhd i ell ämne där utskoltd skrivit enenig text har nalurliglvis sin förklaring. skrev i mitten av marsen arfikel i om riksdagspartierna och Ballikurn. Rubriken var "villalla vara balternas vänner", och att hon träffade rätt har väl utläggningarnafrån talarstolen visat. Enebergs artikel gav en ulmärkl sammanfattning av hur desvenska partierna ser på utvecklingen i de tre baltiska . Honkonstaterade alt det "råder numera något av en inrikespolitisk samsyn,präglad både av gemensam entusiasm och försiktighet". Jag citerar vidare: "Denofficiella baltiska politiken som tidigare rönt hårda ord från folkpartietoch moderalerna har allas välsignelse." Eneberg konslalerar vidare:"Ingen talar om en baltisk utbrytning från Sovjeiunionen och BenglWeslerberg markerar i samlal med Dagens Nyheler att ungdomsförbundets lal hellnyligen om av-erkännande inte har slöd i partiet" I gårdagens läste jag all imåndags inför en kvalificerad amerikansk publik gell "en svenskbedömning" av läget i de baltiska republikerna. Enligt Bildl kan del"inle uleslulas att de krafter som var ansvariga för ordern att låta despeciella säkerhetsstyrkorna gä lill allack i i är, i ellvisst skede bestämmer sig för atl göra en liknande provokation i ellerLitauen". Bildt pekade vidare pä tre händelser under de närmastemånaderna som kan bli avgörande för utvecklingen i . 1) möle , därman skall diskulera dels de interna etniska problemen, dels delrepublikernasgrad av självständighet 2) är det sedanRibbenlrop-Mololov-pakten ingicks, som ledde fill ockupation. 3) Höstens val till de balliskarepublikernas högsla sovjeter, som ju kan leda lill atl kommunisterna blir ettminoritdsparli i nägol som liknar flerpartisystem. Det som refererades i av vad Bildt sade gör skäl för beteckningen "en svenskbedömning", som jag ulan svårigheler kan inslämma i. Jag lycker del är myckel glädjande alt vi här harell enhälligl utskottsbetänkande om "relalioner lill de baltiskarepublikerna". Att fyra parlirepresentanler här i lalarslolen före migvällaligl markerat sin välvilliga inställning är nalurliglvis också glädjande. Den enda skönhetsfläcken är väl egenlligen Per Gahrlonssärskilda yttrande, där han instämmande citerar tre gröna balliska parlivänner.Gahrlon menar lydligen att särskill den demografiska silualionen i de balfiskarepublikerna närmar sig en kalaslrof, vilkel hotar den fortsalla existensen avde baltiska nationerna. Gahrlon inslämmer också i sina gröna partivännershuvudmål atl främja en normaliseringsprocess i den demografiska situationen. Vad som tydligen avses är att många balter anser atl denicke-balliska befolkningen, som i huvudsak består av ryssar, är för stor i detre . skapar nalurliglvis i den nuvarande politiskasilualionen problem, som måsle hanleras med stor polilisk klokskap. Många av dessa icke-balliska familjer har levt där igenerationer, men mänga har kommit som etl resultat av Slalins ockupalion ibörjan av 40-lalet och en medvelen förryskningspolilik. Men lever de i deballiska republikerna, och det dummaste de nationalistiska balterna kunde göravore atl försöka köra borl dem. Dd klokaste de balliska folkfronterna kan göraär all slula de i levande ryssarna lill sin famn och pä sikl få demalt känna sig som balter, även om de kanske forlsäller all ha ryska som sillförslå språk. En tolerant och förslående polilik mol de icke-baller somnu känner sig holade av den balliska nalionalismen vore en högst välkommenmarkering av demokraliskl sinnelag. Jag hoppas verkligen all Per Gahrloninstämmer i det och all de antydningar i annan rikining som finns i delsärskilda yllrandel är ell olycksfall i arbetet Utrikesulskottels belänkande nr 21 markerarvär gemensamma vilja alt göra vad som är möjligl alt göra för att stödja vårabroderfolk på andra sidan . Vi vill utveckla samarbetet med dem påalla samhällslivels områden - ekonomi, kullur, forskning, miljövård, kommunikationer,mänskliga konlakler och annal. Forlsälia framsleg för Gorbaljovs pereslrojkakan ytterligare vidga ramarna för värt samarbete. För att svensk utrikespolitik skall vara trovärdig bör denbygga pä våra egna nationella intressen. Det är etl svenskt intresse atlutvecklingen mot ökad demokrati i Ösleuropa forlsäller. Vi vill atl dennaulveckling skall var slabil och forlgä i fredliga former. Vi vill slippa försökalt med militär och polis vända tillbaka till de gamla metoderna atl slyraÖsleuropa. De balliska folkfronternas ledare arbetar nu för ökadfrihel inom Sovjeiunionen för sina resp. republiker. Del är en klok ochrealistisk slralegi. Vi i deras nordiska grannländer bör i egel intresse göravad vi kan för atl bidra till de baltiska republikernas ekonomiska och socialautveckling. Jag yrkar bifall lill utskollels hemställan. relationer tdl de baltiska republikerna 84PER (): Plumpen i prolokollel fär nog för. Vad är det som är förgripligt i mitt särskilda yttrande? Där nämnsuttrycket "den demografiska situationen". Vi har tidigare här i daghaft en debatt om granskning av regeringen. Vi har kunnal konstatera all vilever i etl land sorn omger sig med stenhårda kontroller för att personer somav statsmakten belraklas som icke önskvärda icke skall kunna la sig in ilandel. Vi lever i ett land där man placerar barn i fängelsedärför att de vill komma in i landet. Vi lever i dl land där regeringenplanerar alt för goll legalisera della fängslande av barn som tillhör felfolkslag och som vill komma in i landet Vi lever i ett land där nio kurdersitter i kommunarrest . Vi lever verkligen idl land somhar gått extremt långt närdetgäller all skapa en sorls kontroll över den s.k.demografiska silualionen. Vi har gäu så längl alt vi överträder rättssamhälldsrimliga gränser. I Ballikurn lever tre små folk rned nägon eller nägrafulliga miljoner invånare vardera. De har vidöppna gränser lill en union medflera hundra miljoner invånare. I nägol av länderna är balterna själva försattai minoritet. Prot.1988/89:115 Jag tror att vilkel folk som helst skulle anse sig ha räll altbetrakta delta som relationer till de baltiska republikerna Det kan inte vara något privilegium för att få diskuterasådana här frågor. Vad det handlar om för balterna är ju helt enkell hurliten en minorild kan bli i det egna landet innan den helt har upphört altfinnas lill som kulturell gruppering. Dd är deras problematik. Därmed har intejag och inte heller mina gröna vänner i på något sätt tagit slällningför en anlirysk polilik. Del finns inle elt spår av detta. Såväl degröna som folkfronterna går i spetsen för alt ha medlemmar av alla de olikanationaliteterna. Det finns mängder med ryssar, ukrainare, vitryssar m.fl. somaccepierar att om de är i , eller sä är de i länder somhar rätt att i någon mån prioritera sin egen kultur. Det är vad uttalandena omden demografiska situationen handlar om. Det handlar inle om någonting annal.De grupper jag citerar är de främsla motståndarna mot de fascisloida nationalister,som också dess värre finns i , och som verkligen vill höja upp sinaegna nationer till något förmer än andra. De talar om alt kasta ut ryssarna.Del är ytterst allvarliga saker. Jag tror all pä något sätt har närmat sigläsningen av det material som har ställ bakom med förutfattademeningar. Det måste vara så. Jag kan inte finna nägon annan rimlig förklaringtill det jag betraktar som den definitiva plumpen i prolokollel i den härdebalten. försökle antyda att vi skulle slödja någon sorlsnationalchauvinislis-ka riktningar. I så fall kunde jag göra rätt långtgåendetolkningar av den socialdemokratiska regeringens ansvar för t. ex.kommunarresten av kurder. Vi har med härda ord tolkat det som brister irätlssamhälld, men vi har ännu inle så myckel som antytt att det skulle varanågon sorls rasisliska anslag från den socialdemokratiska regeringens sida. Ddhar vi faktiskt inte gjort. Del tror jag inte heller att del är. Nej, herr talman, små folk har rällatt slå vakl om sina existensmöjligheter, också kullurellt. Men de harnaturligtvis aldrig rätt all använda sig av meloder som på någol sätt störandra människors grundläggande rättigheler. 85STURE (); Försl vill Per Gahrlon ha i gång enEG-debatt, fast vi visst skall ha det den 5 eller . Sedan försöker hanfortsälla dechargedeballen. Hans ulvikningar tjänar väl syftet atl sopa igenspåren efler det han själv har skrivii i sitt särskilda yttrande, förmodar jag. Jag tar honom på orden när han säger all han inle villförespråka någon anlirysk polilik. Men då skall man inle heller skriva så somdet slår i del särskilda yttrandet, att särskilt den demografiska situationennärmar sig en katastrof och alt man vill främja en normaliseringsprocess av dendemografiska situationen. Det är formuleringar som för tankarna lill mörkareårtionden i 1900-talshistoria. Okej, det var ett olycksfall i arbetet Jag accepierar det.Då förmodar jag alt Per kan instämma i min formulering, atl delklokaste de baltiska folkfronterna kan göra är att sluta de i levanderyssarna i sin famn och få dem atl känna sig som balter, även om dekanske fortsätter all ha ryskasom sill första språk. Kan vi vara överens om det har vi åstadkommit någol meddella lilla ordskifte. 86 PER (): Försl bara en påpekande. Jag har cileral deballiska grönas skrivningar. Del är inte jag som har förl pennan, del är endirekt översättning av deras deklaration om den demografiska situationen. Sedanhar jag i och för sig, dd är rikligl, sagl alt vi stödjer dem pä de villkor desjälva arbetar efler. Därför kan vi städja det cilerade uttalandet Jag väjerinte för det. Men del vel alla som stödjer det andra har sagt, atl man självkanske inle skulle ha formuleral del exakt så som de har gjort. Men jag har ändå svårt atl förslå reaktionen pä uttalandetom den demografiska situationen. Del står inte ell dugg om vad delta betyder,om man är emot eller för något. Det slär bara att den demografiska situationenär ett problem. Man måsle läsa in en tolkning. Jag har aldrig någonsin tolkatdel på sådanl sätt som tydligen har gjort, i god tro, förutsätterjag. Hade jag tolkat del så skulle jag inte ha sagt att vi stödde uttalandetSjälvfallet inle. Jag kan väl bidra till att förkorla debalten genom attgöra lill viljes. Vem var det nu jag skulle sluta i mina armar?Nej, dd var balterna som skulle sluta ryssarna i sina armar. Jag skallverkligen uppmana dem att göra det. Jag är övertygad om att de balter som jaghar konlakl med redan gör det. Prot, 1988/89:115 Överläggningen var härmed avslulad. (Beslul i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 1988/89:UU20Vissa åtgärder mot (skr. 1988/89:64). 87INGBRITT IRHAMMAR (c): är unikl bland världensförtryckarregimer. Det är det enda land som har hela sin konstitution uppbyggdpå elt rastänkande. Del är enligl deras grundlag förbjudd och straffbelagt attbehandla en person med annan hudfärg som sin jämlike. Pä det sättet har fernmiljoner européer blivit herrefolk över 25 miljoner färgade. I FN och på annat sätt har en bred internationell opiniontagit avstånd från aparlheidpoliliken i . haraniagil ell slort anlal resolutioner för en inlernalionel! isolering av landet.Den sydafrikanska politiken har också fördömts av säkerhetsrådet. Från svensk men också flera andra länders sida har manverkat för att säkerhetsrådet skulle fatta etl bindande beslul om sanklionermol för alla medlemsländer. Men del har inte lyckals helt.Visserligen har beslut om vapenembargo lagits, liksom vissa rekommendationersom går ut på att nyinvesteringar skall upphöra. hör lill de länder somvidtagit de mesl långtgåendesanktionerna mol aparlheidregirnens . Jag tänker pä förbudet motimporl av jordbruksprodukter 1985 och den totala handelsbojkotlen , somvar viktiga milstolpar. har medvetet gäll före på sanktionsområdet ihopp om all fler länder skall följa efler, vilkel också skell. Del är av slörsla vikl all de beslulade sanklionerna blireffektiva. Varje exempel på att lagstiftningen kringgås minskar trovärdigheleni sanklionspo-liliken. I cenlermolionen U505 har vi lagil upp ell av problemenoch beskrivil hur förelag har försökt kringgå lagsliflningen via iredje land.Det har förekommil all fruklleveranser från markis om i andra länderför atl sedan exporteras till . Därför är del väldigl vikligl all lullenfår behövliga resurser för att kontrollen skall bli effektiv. Värt krav orndessa ökade resurser till tullen har blivit tillgodosdl, och del är vårförhoppning all förbudet mol införsel därmed kommer all efterlevas pä ettbättre sätt. annal yrkande i cenlermolionen var alt regeringenskulle diskulera ommärkningssyslemd med de länder som är berörda av det fusksom skett Utskottet har ställt sig bakom detta krav och uttalat att det ärmyckel angelägel all kontakter las med de berörda länderna. I cenlermolionen U522 yrkar vi atl kommuner och statligaförelag skall få laglig räll att avslå frän affärskontakter med företag sornhar ekonomiska inlressen i . Direki handel med är del endasom är förbjudd enligl lag. Därför finns del inle någon möjlighel för dekommuner och slalliga myndigheter som så vill atl gå ett steg längre medsanklioner mot förelag som har ekonomiska inlressen i via direklaeller indirekta ägareförbund med företag i . Det är alltså inlemöjligt alt gä ell sleg längre och bojkotta sädana förelag här i landel. Ulskollel vill lyvärr inte ställa sig bakom cenlerkravel ireservalion 1, där vi menar atl regeringen bör överväga hur det skulle kunnaskapas rättsliga möjligheler för atl undvika affärskonlakler med förelag som ärverksamma i . Vi i cenlern menar all den svenska isoleringspolilikenmol genom vårl förslag skulle kunna bli rner effekfiv och meromfattande. Som framgår av belänkandel överväger den sillandeSydafrika-kommittén ylleriigare skärpningar av polifiken. Vi anser emellertidinte atl del räcker all bara hänvisa till Sydafrikakommitlén, ulan vi menar atlregeringen bör återkomma med förslag till i denna fråga. I reservalion 2 menar vi atl det också finns anledning allöverväga skärpning av viseringsbeslämmelserna. Det kan komma i fråga när delgäller möjligheterna all få visum för l.ex. vetenskapligt utbyte, organiseradturism och internationella konferenser. Det är iroligl allSydafrikaulredningens arbele kan komma all leda till yllerligare skärpningar,bl.a. när det gäller Ijänsiehandeln. Våra förslag, som finns beskrivna i de tväreservationerna, skulle innebära ytterligare möjlighet för del svenska arbelelalt öka irycket pä den sydafrikanska apartheidregirnen. Vi tror nämligen allslörsta möjliga inlernalionella tryck är del bästa bidrag vi kan lämna för atlpåskynda avvecklingen av apariheidsystemd, minska lidandet för apartheids offeroch minska risken för elt långl uldragd och förödande inbördeskrig i . Därför ärdel viktigt all vi ser över och effekliviserar de regler vi redan här Prot.1988/89:115 och gårell sleg längre. Med dellavill jag yrka bifall lill reservalionerna 1 och 2. 88 (vpk): Meningen med en bojkoll är all den skall bliså verkningsfull som möjligt. Men bojkott av läcker som dtsäll. När det gäller arbelel atl göra bojkotlen verkningsfull liggersvärighelerna bl.a. däri all så mänga andra länder inle bojkollar ,vilket gör all del blir möjligt för skrupelfria svenska företag att via sinadotterbolag och genom att kringgå lagar och bryta mol lagar fortsätta sinhandel med . Jag vill ta upp ell exempel, , eflersom detbolaget nämns i betänkandet som exempel på ett bolag som sägs ha lämnatSydafrika och inte längre har redovisningsskyldighet i . Alfa-Lavalsdotterbolag har inte lämnat , del har bara bytt skepnad, bytt namn ochägarort Bolaget heter nu ALSA. AL står för och SA för Sydafrika.Bolaget står som Sydafrikaägl med garanlerad älerköpsräU lillförsäljningspriset, är skrivet och har bankkonto pä ön i Engelskakanalen. Men det är fortfarande samma produkter, samma människor och sammaexperter i . Förelaget har inle nägon egen tillverkning, endastförsäljning och service. Svenska produkler förädlas i iItalien, , och för vidare leverans fill . Etl annal exempel: avslöjades enolaglig affär av etl pappersbolag i . Naturiigtvis måste vi arbeta iried att täppa till hål ilagstiftningen och med all övervaka all lagar och beslut följs. För atl inuläget yllerligare effekfivisera vår bojkott av bör de svenskaförelagens verksamhel där hell upphöra. Vad vi med framgång även kan arbeia medär alt ytterligare sälla tryck pä dessa företag. Solidariteten med frontstaterna och med människor somkäm.par mot rasislregimen inne i är stor i . Det finnsen klar vilja bland kommunerna all i sin upphandling undvika handel med sådanaföretag som siöder apartheidpolitiken. sätt all nu slödja och slärka denofficiella svenska Sydafrikapolitiken är att, som föreslås i reservalion 1, gekommuner och landsting möjlighet atl bojkotta sådana förelag. Jag yrkarbifall lill reservalion 1. 89 PER (); Efler de två utmärkta inlägg som moliverarden reservalion som ocksä vi har slöll om kommuners räll till bojkollälgärder skall jag låtabli all upprepa alla de goda argumenlen. Jag yrkar givelvis bifall lill den reservafionen. Det skulle slärka Sydafrikabojkotten, orn vi hade kunnal få sädana vidgade rättigheter att göra det kännbart för de företag i som ägnar sig åt Sydafrikakonlakter. Jag har också reserveral mig för en socialdemokralisk enskild motion om atl man skall förbjuda alt svenska medborgare tar värvning i armé. Denna molion gillas inte av utskoltsmajoriteten, som hänvisar till regeringsformen. Jag har verkligen den slörsta respekt för regeringsformen, och jag går ofta tiljbaka fill den för 127 alt finnavägledning för hur det bör stå till i detta rike. Utskoltsmajoriteten hänvisaralltså i delta fall lill regeringsformens 2 kap. 8 § om att varje medborgare ärtillförsäkrad friheten atl förflytta sig inom riket och lämna det. Men jaganser inte all slulsalsen av denna paragraf enlydigi är all man, därför all manhar rätt atl lämna riket, också har rätt alt ta värvning i en armé - vilkenSverige officiellt betraktar som mer eller mindre illegal - och medverka i denarméns verksamhel. Jag anser inle alt delta är självklart. Vi har hafl fall då del ipraktisk handling har fastslagits atl svenska medborgares handlingar ulomlandsockså kan bedömas enligl gällande svensk lag. exempel är de s.k.Polenaborierna, som ägde rum . I della fall bedömdessvenska kvinnors handlande i ulifrån svensk lagsfiftning. Man fick lillslul i della fall tillgripa den ovanliga åtgärden abolilion för alt undvika enmängd åtal i mot hemvändande svenska kvinnor. Del är bl.a. mot den bakgrunden som jag inle är så säkerpå alt del verkligen är legalt för svenskar all medverka i en arméav Sydafrikastyp.