prot · GC0987 · 1988-12-31 00:00:00 — Menarslatsminislern alt ell sädanl undantag för ett av de två länder som fär destörsta problemen genom liberalisering är en balans mellan rättigheter ochskyldigheter? Statsministern säger också att han inte inriktat sig påalt plocka russinen ur kakan. Nej, del märks sannerligen. Men det är därförinte nödvändigt att peta dit alla russinen - plockar därifrån gör andra. och och inle minst . Samtliga dessa länder är avförståeliga skäl nöjda med eftergifter. Slatsminislern talade i en TV-inlervju i samband medOslodeklaralionen om ell givande och elt tagande. Vad som varit givande ideklarationen är uppenbart för fiskare. Statsministern har också denhär gängen Om , EG och EFTA Om , EG och EFTA Oslodeklarationen kan inte återkallas. Statsministern har klart uttalat isin handling vad han anser atl elt svenskt yrkesfiskeär värt. Menar statsministern att han och hans regering, vid enöversyn av norrnprissyslemet, har för avsikt att stärka ell hån anslränglyrkesfiske, som redan nu arbetar under olikartade konkurrensvillkor? Kan vi lita pä att regeringen inle ger bon merafiskerätligheler lill EG för tullättnader på vissa produkter? Hur tolkar stalsminislern "full liberalisering"?Efler alt jag har hört den isländska tolkningen, finner jag statsministernstolkning ytterst intressant. Jag vill lill slut upprepa frågan varför Sverigesstatsminister i motsats till sin kollega i inle tog parli för landetsfiskare. 1 konkurrenshänseende är , i minsl lika stor ulslräckning somFinland, utsatt för konkurrens gentemot slora fiskenationer som ochNorge. Fiskare i väntar sig ell rakt och ärligt svar av sinstaisrninisler. 5 (): Jag ber alt fä tacka stalsminislern för svaret pä mininterpellation om EFTA-statsministrarnas möte i . Jag delar hans positiva bedömning atl mötet blev enframgång för EFTA och all del som är pä gäng kan bli en myckel viktig bas företl framlida fördjupat samarbete mellan EFTA-staterna och EG. Det som händerefter utspel och efter Oslomölel är i själva verket detviktigaste som har skett mellan EFTA och EG sedan den gemensammaLuxemburgdeklarationen . borde också vara en tankeställare för moderaiernaoch för dem inom näringslivet som trycker pä för svenskt medlemskap. Även desom inte ger särskilt mycket för den svenska neutraliteten borde nu kunnaerkänna atl del finns andra former av samarbete med EG än medlemskap som på etlbra säll tillgodoser svenska ekonomiska intressen. Pä samma säll bör isolalionistiskl inställda partier sommiljöpartiel och vpk inse alt ett land med 8 miljoner invånare och med enväldig utrikeshandel måste vara med - för att inte bli aklerseglal - närintegrationen i nu gär vidare. Faktum är atl halva vår produktionsäljs ulomlands, och större delen, , går just till . Skulle viutsättas för diskriminering pä den stora EG-marknaden skulle vän välstånd inkl.den sociala välfärden riskera atl drabbas av slora påfrestningar. Priset förisolationism kan alltså bli mycket högt. EFTA-slalerna har genom Oslodeklarationen tagilEG-kommissionens ordförandes utsträckta hand och ställt sig bakom det meralångtgående av hans två samarbetsalternativ, nämligen etl fast samarbete med ivissa delar gemensam beslutsordning och gemensamma institutioner. Elt centraltord i detta sammanhang är tullunionen. Det nämns inle Oslodeklarationen, och avEFTA-länderna har , i varje fall , vissa svårigheter pä dennapunkt. Efiersom detta kan bli en viktig fräga i del forlsaltasamarbelel skall jag uppehålla mig nägot just vid frågan om en eventuelltullunion. Låt mig då först konstatera atl del inte är nägot nytt atl Sverigeär intresserat av en tullunion i en eller annan form. När vi förra gångenförhandlade med EG. 1970-1971.inför Gemenskapens då förestående utvidgning, förde fram önskernälet omen sädan union för all samarbetet skulle fä en tillräckligt fast form. Dengängen avvisade EG del svenska önskemålet med hänvisning till insfitutionellaproblem. Det intressanta i dagens situation är all del nu ärEG-kommissionens president som för fram tanken på en tullunion mellan EFTA ochEG som en bas för samarbelel. Del är ell principiellt genombrott som harskett, och det tyder dels pä att EG är inriklat på att ge EFTA-staterna enspeciellt gynnad posifion i förhällande lill gemenskapen, dels på all EG villta med dessa stater i ett gemensamt beslutsfattande på de områden som berörs aven eventuell tullunion. Men ocksä lullunionen kan innebära neutralilelsproblem,efiersom den inle bara innebär en gemensam yllre tullmur utan ocksä en gemensamhandelspolitik. Länder som mäste därför ha möjlighel lill ellneutralitetsförbehäll, om den gemensamma handelspolitiken skulle komma altanvändas i utrikespolifiska syften. Jag vill fråga stalsminislern hur han ser pä möjlighetenför del, vid en eventuell lullunion med EG, all fä ellneulralilelsförbehäll, när vi vet att man från EG:s sida inte har velatdiskutera den typen av förbehåll för stater som eventuellt söker medlemskap. Slutligen ser jag inle, herr talman, lullunionen i sig mäl. Däremot löser den mänga problem när det gäller att garantera svenskindustri ell långsiktigt icke-diskriminerande tillträde till den storavästeuropeiska marknaden. Min iro är ocksä all den lullunionen kan vara enviklig inträdesbiljett när del gäller andra områden, när del gäller samarbetepä miljöområdet, där av luftburna föroreningar kommer frän ullandel, närdet gäller medborgarnas , utan en massa restriktioner, när det gällersamarbetet inom utbildning och forskning och t.o.m. när det gäller detsamarbete soin måsle komma till för atl vi tillsammans pä nytt skall kunnaåstadkomma en ökad niedborgarkoniroll över de multinationella storföretagen,som opererar alltmera fritt mellan olika nalionalslater. Jag vill därför sluta, herr talman, med alt fräga hurstalsminislern ser pä tullunionen: Är den enbart en ekonomisk fräga förSverige, eller har den också betydelse i ett vidare samarbete mellanEFTA-länderna och EG? Om , EG och EFTA 6PER-OLA (): Riksdagsbeslutet innebar juatt i största möjliga utsräckning skall della i den västeuropeiskaintegrationen, men inle eflersträva medlemskap. Bakom della beslut fanns enbred politisk enighet som del finns anledning alt pärninna om. Det var elt brabeslut som stär fast vid. Detta säger jag med adress lillstalsminislern som tidigare i är av någon outgrundlig anledning kritiseradecentern och felaktigt ifrågasatte vän ställningstagande. Beslutet angav ju förhandlingsuppläggning inför deförestående förhandlingarna med EG. Jag vill gärna belöna att delta inle färinnebära att EG-debatlen därmed är avslutad, inte minst när det gäller dellängre tidsperspektivet efter 1992. Vi har iSverige gemensamma värderingar pä mänga områden med övriga Om , EG och EFTA västeuropeiskaländer, vilkel är en väsenllig förulsälining för vär deltagande i den västeuropeiskintegrationen. mäsle ulgångspunklen vara alt vi kan hävda sådanavärderingar där samstämmigheten med inle är lika påtaglig. Etl deltagande i integrationen kan försläs ge mångafördelar frän sysselsättningssynpunkt. Det innebär emellertid inte all behovetav aktiv närings- och regionalpolitik därmed är lillgodoselt. Inte heller harsvenska exportförelag framliden tryggad enbart genom EG-sarnarbetel. Man kan fäden uppfattningen när man hören del av dem som deltar i debatten om EG. I sin interpellation efterlyser tolkning av Oslomölel - jag tror i och för sig alt det var enbegäran sorn stalsminislern har glatt sig ät. Det är bra all EFTA-mölet enadesom en gemensam deklaration. Även om den var avsedd som ell svar pä Delorsutspel innebar ju EFTA-mölet att vi nu fär testa om EG-kornmissionenslår bakom sin president. Hur förankrad är Delors uppfattning i de olikaEG-länderna? Frän har vi i motioner framhållit vikten av attEFTA fär en starkare position gentemot EG. EFTA mäste vara den gemensammaförhandlingsplattformen. Därför är del fillfredsställande atl ambitionsnivånhos EFTA har höjts lill följd av Oslomölel. Jag vill med anledning av vad statsministern sade om entullunion säga all del var bra alt den tidigare, ganska överdrivna diskussionenom en lullunion blev nedtonad i deklarationer frän Oslomölel. Alt nu förorda entullunion hade varit olyckligt. Vi måste först få en ordentlig analys av vad ensådan tullunion skulle betyda för del. Hur kan en tullunion förenas med ett tillfredsslällandesjälvbestämmande inom områden där vi vill framhålla vär självständighet och vårrätt att inom landels egna gränser fatta beslut sorn är avgörande för livsmiljön,för den sociala iryggheten osv. Hur skall vi undvika icke-diskriminering av omvärlden, närvi ocksä vill handla med länder utanför EG-omrädet? Hur skall vi få garantier för alt inle dras in ihandelspolitiska konflikter som i så fall skulle kunna undergräva värneutralitetspolifik? Jag ansluter lill mig lill uppfattningnär han efterlyser stalsminislerns bedömning då del gäller dessa frågor, somdet är väsenfiigt alt man löser innan man går vidare pä"lullunionsspåret". Jag är nägol förvånad över alt slatsminislern tycksha älerfallit till den fidigare debatten sorn fördes före Oslomötet om entullunion. För del är det viktigt att vi bedriver handel även medandra länder än . Del är viktigt med hänvisning till trovärdigheteni fräga om neulraliletspolitiken, och det öppnar ocksä myckel intressantaperspektiv. är faktiskt större än EG-omrädet och världen är större änEuropa. EG är en lullunion med uppgift alt främja inäi ochdiskriminera utäl. Därför bör vi kanske tänka oss för innan vistänger in vän land i en sädan union - om vi vill samarbeta med andra delar avvärlden. Lennarl sade att en tullunion inle är nägot mälatt sträva efler, och det vill jag understryka. vill jag säga att desom önskar driva dessa krav och anser att lullunionen är ell mål i sä fallmåste redovisa om de menar att tullunionen ocksä skall vara biljetlen lill eltmedlemskap i . Med anledning av EFTA-överenskommelsen om fiske vill jagbetona vikten av att uppgörelser som deltar i inte skall få en sådankaraktär alt man nonchalerar mindre gruppers intressen. Jag tror inle all detvar statsministerns avsikt med uppgörelsen i . Jag lolkar stalsminislernså, att regeringen inle avsiktligt vill utsätta fisket för en sämre behandlingän andra delar av näringslivet. Dä vi gör en uppgörelse är det viktigt atl viinle säljer ut ett omräde av näringslivet för alt vinna någonting pä ell annalområde. hälsar jag med tillfredsställelsestatsministerns besked om alt vi skall fä en redogörelse för lägel när detgäller integrationsarbetet. Vi behöver fä en öppenhet i debatten om EG och en"älerinforma-tion" till , om vi skall värna om den bredapolitiska enighet som faktiskt rådde . Om , EG och EFTA 7MARGARETHA AF (): En sak tycks i varje fall partierna varaöverens om här , och det är att man vill diskutera Europafrågorna. Stalsminislern är myckel optimistisk beträffandeEFTA-spärel i sill svar här . Det vore bra om det till fullo gick att delahans förhoppningar. Men svensk Europapolitik mäsle ocksä vara grundad pärealism. Presskommunikén frän EFTA-EG-mölel i är ju ganskamager, och äterhänvisningen till Luxemburgdeklarationens "ram" ärdirekt oroande. Det var ju om denna väg som Delors talade när han i sill lalden sade att varje steg framåt gör uppförsbacken brantare. I och har det sagts mycket positivt omsamarbetet mellan EFTA och EG, men konkretiseringen äterslär. Därmed återstårockså del mesta av arbetel och alla framgångarna. lyckades inte få med en uttrycklig hänvisning tilltullunionen i EFTA-kommunikén frän . Därmed försall EFTA chansen all myckelhandfasl gripa lag i den av Delors framsträckta handen. Det finns anledning att fräga slatsminislern här omfrågan om lullunion är aktuell för EFTA:s del, eller om den inte ärdel. För är del en viklig fråga. Frän moderal sida för vi fram kravel pä en lullunion,därför alt en sädan skulle ge en konkret höjning av nivån pä Sverigesrelationer med EG. En tullunion ger oss basen för del likvärdiga tillträde tillden inre marknaden sorn vi eftersträvar. En tullunion löser självfallet inte alla problem. Den geross inte elt deltagande i EG:s spännande utbildningsprogram, och den ger ossinte den likabehandling av svenska medborgare som är ell viktigt mäl för svenskEuropapolitik. Men det slär. ocksä efler Delors lal, ganska klart atl elldeltagande i EG:s tullunion är en förutsättning för att slora delar av svensktnäringsliv inte skall behöva riskera olika former av diskriminering iframliden. Delta är av mycket stor betydelse. Att svenskt näringsliv ökar sina investeringar inomEG längt snabbare än sina investeringar i beror inte främst pä alt deti dag skulle finnas nägra besvärande gränser mellan och EG. Skälet är istället oron för att förelag i kan komma att diskrimineras av EG påolika sätt, t.ex. genom atl inte fä samma rättigheter och möjligheler somföretag lokaliserade inom EG-omrädet. Och samma oro ligger bakom del faktum alt de sloraufiändska invesle-ringsfiödena lill - främst frän - gärSverige förbi. Svenska företag investerar i EG i accelererande lakl, ochnästan enbart finska förelag bland ufiändska förelag investerar i Sverige.Svenska förelag hjälper lill all minska arbetslösheten ute i . Del mäl som salt upp för svensk Europapolitik ärall svenska medborgare och förelag skall ha likvärdiga möjligheter ochrättigheter som medborgare och företag i det övriga . Del är en braoch arnbiliös målsättning. gäller det atl realisera den. Skall del s.k. EFTA-spärel bära mäsle EFTA:s intenfionergentemot EG konkretiseras och ges en tidsplan. Ulrikeshandelsminislern angavsom etl av sina mäl inför resan till att fä fram en tidsplan för delfortsatia arbetel. Har hon lyckats med delta? Europapolitik mäste behälla sina ambitiösa mäl.Den fär inle reduceras till det som är minsla gemensamma nämnaren för ländernai EFTA. Sammanfattningsvis vill jag således fräga slatsminislernorn alternafivet lullunion är aktuellt för EFTA som organisationoch om en konkret tidsplan föreligger för del forisatta arbetel. Anf.8 (): Det finns ett gemensaml drag i närmandellill della problem som slalsminislern gör gemensaml med Lennarl : manbetonar all Osloöverenskommelsen är en framgång för EFTA. Vi moderater villsnarare se del sä, all det skulle ha varii en framgång för . Jag tyckerall hela den framtoning som socialdemokraterna ger frågan och den nuvarandesituationen sker under etl starkt intryck av en överbetoning av EFTA päbekoslnad av svenska intressen. Del är en fråga som är angelägen alt ta tilldiskussion, eftersom det i Oslodeklaralionen finns redovisal någonting som JensEriksson har beskrivit som ell svek, en beteckning som jag såsom delegal iEFTA-delegalionen kan slälla mig bakom. När parlamentarikerna vid en konferensi , en konferens som jag för övrigl inte dellog i, beslöl all förorda enliberalisering av fisket, kopplade man den tanken lill atl ocksä liberaHserahandel med processed food. Dä hade man en tanke om balans mellan de eftergiftersom skulle nödgas göra och de förmåner som skulle kunna uppnäs. har statsministern givit ett stort eftertryck älEFTA-intressena genom att sälja ul del svenska fisket för atl räddaEFTA-intressena, alltså en förmän för EFTA pä svensk bekoslnad. Jag känner enallvarlig farhåga atl socialdemokraterna pä del här viset försöker atl ducka ide åtaganden som regeringen har fått av beslut. I punkterna 14, 15, 16 och 17 i Oslodeklaralionen, som välär de centrala, berörs ell antal områden där samarbelel skall ulvecklas. Därberörs också vilka medel som skall användas. Alla som kan nägot orn denna frägavägar rned bestämdhet säga, tror jag, men det vore intressant att höraslalsminis-lerns uppfattning, all de sex EFTA-länderna inle kan enas om medleni alla de frågorsom nämns i punkten 14 och punkten 11. Del belyder alllsä alt det inte finnsett sammanhållet EFTA-spär, att det inte finns en sammanhållen EFTA-plattform ide frågor som är sä väsentliga för svensk framlid. Vad avser stalsminislern all göra nu under del närmastehalvåret? Är slalsminislern beredd atl ta itu med att forma andraförhandlingskonstellationer i så viktiga frågor som exempelvis passunionen,som skulle garantera befolkning fri rörlighet mellan 18 länder, där viju vel atl av konstitufionella eller andra skäl häller emot, eller närdet gäller all skapa en arbetsmarknad, där siluationen ju egentligen ärlikadan? Del är viktigt för oss atl känna oss övertygade om attstatsministern är beredd atl arbeta oinskränkt med bästa för ögonen -inle med EFTA:s bäsla. Jag skulle till slut vilja säga atl del är angelägel altfä ansluta sig till alla de krav som här framförts på öppenhet i debatten. Jagvill gärna säga med anledning av vad statsministens svar innehåller om denkommande valrörelsen, atl det är fullständigt självklarl alt EG-integrationen,eller skall vi kalla det Europaintegrationen, kommer atl vara en myckel vikligdel i näsla valrörelse och även under liden framöver, efiersom regeringen mäslelägga fram förslag lill i fräga efler fråga allt eftersom de närmarsig sina lösningar, och den politiska debatten kommer givetvis att leva in inäsla valrörelse. Dä är del särskilt tråkigt atl observera att statsministernförsöker skjutsa undan Europafrågan från valrörelsen genom atl hänvisa lillneutralitetsfrågan. Det är ju inte samma fråga, och jag är angelägenunderstryka att utrikesutskoliels betänkande frän snart ell är sedan innehålleren förklaring som faktiskt betyder all har sagl all neutraliteten isig icke är etl hinder för etl medlemskap. Del slär i betänkandet attneutraliteten kan utgöra ell hinder för medlemskap blott om dessinternationella förtroende skadas av medlemskapet, vilket ju betyder att om vikan upprätthålla neutraliteten på andra sätt, är inle den etl hinder förmedlemskap. Det finns alllsä två frågor. En Europafråga och enneulralitetsfräga. Vi behöver verkligen diskutera bägge två. Om , EG och EFTA 9HÄDAR (): Liksom statsministern vill jag, fränfolkpartiets sida, framhålla att vi sätter stort värde på om del ävenfortsättningsvis kan råda enighet om riktlinjerna för vårt dellagande iEuropasamarbelel. Del måsle också - så uppfattar vi del - innebära all vibejakar en öppen debatt, där olika åsikter om metoder och vägval, om graden ochdjupet i samarbetet får komma till uttryck. Det är väsenfiigt atl genom ensådan diskussion fä en genomträngande analys av frågan om våra relationer medden europeiska gemenskapen. Vi har en gemensam färdriktning, vifärdas i samma läg. Kanske visar del sig längre fram atl mälen för värgemensamma resa kan skilja sig, att några vill färdas längre. Dä får vidiskutera det när vi näll de mål som vi är överens om. Kanske lär vi oss allaockså något av vad vi fillsammans ser och upplever under resans gång. 1 början av 70-lalet lämnade in enansökan lill EG där man förklarade sig eflersträva elt omfattande, nära ochvaraktigt samarbete 2 protokoll 1988/89:87 Om , EG och EFTA Vi bejakade vid del tillfället möjligheterna till en tullunion,men formen för samarbetet lämnades öppen! Jag tror atl statsministern delar minuppfattning att resullalel av förhandlingarna den gängen inte blev vad viuttalat oss för från svensk sida. EFTA:s svar från har en delvis likartad karaktär somSveriges ansökan frän 70-lalel. Del är långtgående i sak men öppet beträffandeformerna. Efiersom den här gången EFTA genom Delors uttalat sig för enlullunion hade del varit en fördel, om EFTA i Oslodeklarationen klart uttalatsig i samma riktning, anslutit sig till möjligheten av en sädan samarbetsform. skall som statsministern framhåller, samtal inledas omEFTA-EG-samarbetets omfattning och struktur. Slalsminislern talar i sitt svarom en ny och intensivare fas. Min fråga lill statsministern är dä: Vilket är däEFTA:s förslag lill vägar när del gäller atl nä del långtgående mål som inrymsi deklarationen? Del räcker inle med atl uppställa ett mäl - man mäsle ocksåvara beredd atl ange en gemensam färdväg, elt spår som man vill följa. Villslalsminislern för kammaren beskriva i varje fall de första stegen på till ett nära, omfattande och varaktigt samarbete med EG! Det är välinte sä, herr statsminister, atl EFTA-länderna överlåter hell pä den europeiskagemenskapen alt välja färdvägen? 10 (): Det är ju sä all EFTA-länderna fillsammansutgör EG:s största externa handelspartner. Jag vill därför fräga: IOslodeklaralionen lalas del om att den huvudsakliga förhandlingsplattformenskall vara gemensam. Vad betyder det? Belyder det atl man förhandlar både varför sig och gemensamt? Är del i sä fall etl effektivt sätt all förhandla? Ärdel inle så att EFTA-länderna, om de höll ihop i de förhandlingarna, skullekunna förhandla sig fram till fri rörlighet för människor, varor och tjänsteröver gränserna? Borde inte EFTA-länderna gemensamt och i gemensamt intressekunna förhandla sig fram lill alt den principen skulle gälla att de enskildaländernas miljö-, hälso- och arbetarskyddsnormer inle skulle behöva sänkas? Desom redan har högre normer skulle då sä atl säga fä vänia in atl de andra höjersina normer, men ingen borde behöva sänka sina normer. Hur ser slatsministern pä förhandlingsuppläggningen sominnebär all man förhandlar både var för sig och gemensamt? Jag tycker den läiermycket ineffektiv. På del sättet tror jag alt del gemensamma uppträdandet blirföga trovärdigt. Jag skulle ocksä vilja kommentera Lennarl lalom att del skulle finnas partier som vill isolera . är ju med iEFTA och har elt frihandelsavtal för industrivaror med EG. Vi har godahandelsförbindelser med de flesta länder - men lyckligtvis inte med Sydafrika.Såvitt jag vet har EG genomsnittligt en högre tullmur mol omvärlden än bädeEFTA och har. Hur vikliga den inre marknadens fyra friheter är för frihandel kan jag inte bedöma, men om de är till stor fördel innebär det ju atlvissa länder favoriseras framför andra, dvs. att man utestänger vissa länder -etl slags kollekliv isolationism. vill ha ett sä öppet samarbete med allaländer som möjligt och en gränslös frihet för människor och kunnande, både ihela och i Det finns alltså partier här som vill isolera mer än Prot.1988/89:87 andra, man jag tror att namngav fel partier. När statsministern och talar om ökadvälfärd, herr talman, undrar jag vilket tidsperspektiv man har och hursolidarisk man är med människor i värt eget land och i andra länder. Hur ökarvälfärden i nu och i framliden genom alt man åter släpper in asbest iSverige? Hur ökar den med att man har sämre skyddsbestämmelser mot lösningsmedeli EG och tvingas införa del även i om vi harmoniserar? Hur ökarvälfärden med sänkta tullar pä vin och sprit och ökade risker för införsel avnarkotika om vi inle har varukontroll vid gränserna? Hur ökar välfärden medökad och tyngre lastbilstrafik i , i och i transitländer somSchweiz och ? Är vi eniga om all bilavgaser skadar naturen och bidrarlill miljöförstöring, bl.a. till växthuseffekten? Och vad händer medtrafikolyckorna när trafiken pä vägarna ökar? Gäller den ökade välfärden ocksåvåra barn och barnbarn? Jo, skulle jag vilja säga, herr talman, ochneutralilelsfrägan är nog samma fråga. Jag vill passa pä och frägaslatsminislern hur han ser på tal om atl EG syftar lill enekonomisk och polifisk union. Jag skulle vilja börja med att svara . tillhör ett parti som egentligen ännuhärdare än del socialdemokratiska partiet och regeringen argumenterar förnödvändigheten av en anpassning till . Då blir det litet besvärande närJens går till angrepp när vi går in i förhandlingar och gördet minsta försök att åstadkomma en uppgörelse. Jag kan bara kort säga att omvi har den inställningen kommer vi inle alt nä särskill längt när del gällerintegration. Jag vill då direkt svara när det gäller sakfrågan. Jagtycker all kritik är mycket orättvis. Under min lid somstatsminister har vi träffat en principöverenskommelse med därjag själv skötte slulförhandlingarna om avgränsning i av den s.k.vita zonen, varvid viktiga fisklillgängar tillföll . Genom del särskildafiskeavial som slöts i samband med gränsöverenskommelsen har det redan tidigarefruktbara fiskeulbytet med ytterligare kunnats bygga ul.