prot · GC09104 · 1988-12-31 00:00:00 — Siudieförbunden måste få vetaom försöksverksamheten i god lid, sä alt de hinner förbereda försöksverksamheten.Jag har ännu inte sell något förslag. Vi hade önskat atl skulle fattabeslul om detta före sommaruppehållet, så alt studieförbunden fick vela vad somgäller och vad de har atl rälla sig efter. Annars tar det längre lid innanförsöken kan komma i gäng - man måste ju förbereda sig. När det gäller slödel till studieförbundenshandikappverksamhd och fördelningen av stödet mellan siudieförbunden vill jagbara inslämma i det som sade om just den delen. I övrigl, herr lalman, vill jag yrka bifall till samtligareservationer som cenlern slär bakom i della belänkande. 56 (vpk); Som tonåring brukade jag jobba exlra somhjälpare ät grovarbetare på bostadsbyggen. Jag minns alldeles bestämt all vibörjade md~all_försl lägga grunden. Ungefär så är del också i politiken ochnalurliglvis särskill i fråga om vuxenutbildningen. Varför säger jag detta? Jo, därför atl jag hoppas allmoderaternas inle har någonting med byggbranschen att göra. Hantalade ju vackert här - del läl näslan som lyrik - om vilka mål och uppgifterutbildningen har och vilka spännande problem som vuxenutbildningen skall lösaframöver. Sedan drog han borl det ena efler del andra. Han lar inle hänsyn lilloch gör inle några prioriteringar utifrån kända förhållanden eller behov. Vadmoderalerna gör är all de själva skapar behov och ger egna villkor. De skaparsjälva egna förhållanden i framliden. Det kan naturligtvis inle varasärskill inlresserad av atl utreda. Prot.1988/89:104 Vuxenutbildningen är av strategisk betydelse för samhällelsulveckling framöver. Vi hävdar sedan några årlillbaka alt del är vikligl alt så mänga ungdomarsom möjligt går vidare till gymnasiestudier. Vi säger atl den som , . . , .,, " , j- i .. r» = , ., u- j * inte gar vidare gymnasiestudierkornmer alt fa svart all havda sig pa " * arbetsmarknaden och i samhället. Vänd på resonemanget! Orn vi inte får ungdomar atl gåvidare lill gymnasiestudier, om vi inte rekryterar fler människor ursocialgrupp 3 lill vuxenulbildning och högre sludier framöver, dä kommer mednödvändighet samhällel alt förändras. Del är naturligtvis möjligl all fallapolifiska beslul om delta också. Frän vpk:s sida tror vi alt vuxenutbildningenkan vara ett . myckel verksamt instrument för atl bl.a. bryla den socialasnedrekryleringen till högre studier. Eftersom vi vill ha en viss kvalitet pä både fysisk ochpsykisk vård anser vi atl del är nödvändigl atl utbilda ell anlal människor påhögskolenivå för olika lyper av vård. Vi vel alt ungdomskullarna kommer atlminska kraftigt framöver. Vi vet att framöver kommer dl ökandeanlal människor all gå ul med högskolekompelens. Men sedan, efler ,kommer anlalel högskoleuibildade all minska myckel kraftigt. Del är nu vi harmöjlighelen att lägga grunden för den försörjning vi kommer all ha om 10 lill15 är pä delta område. Den grunden lägger man inle med de kraftiganedskärningar som moderalerna förespråkar. Vi anser all folkhögskolan är en mycket bravuxenulbildningsinslitulion. Vi lycker alt den borde få en chans all utvecklasoch hilla den siorlek som är naturlig för folkhögskolan. I sammanhanget bör man ställa sig frågan: Vad beror del päall medelåldern är så pass låg som den är inom folkhögskolan? Svarel måstenaturligtvis bli att folkhögskolan spelar en roll också för yngre studerande.Gymnasieskolan och komvux passar inte alla yngre studerande. Därför behövsockså folkhögskolan. Den behövs också för de alltför mänga människor som harläs- och skrivsvårigheter. Antalet elevveckor borde då få öka lill den volymsom folkhögskolan har behov av. Om man ser lill behoven i framliden, omman ser till de olika sociala behoven, om man ser folkhögskolan som en kompldieringlill gymnasieskolan, sä som den i verkligheten fungerar i vissa fall, dä är detfelaktigt all skära ner på folkhögskolans område. Del är viktigt att vi får i gäng en polilisk deball omvuxenulbildningen . Vart log vuxenulbildningsreformen vägen? Når vide människor som vi ville nå med reformen på 70-talel? Om vi inte gör del,varför när vi dem inle? Vad blev del av den gigantiska jämslälldhetsreform somförnyelsefonderna skulle möjliggöra? Är del inte dags, , att vidammar av förnyelsefonderna och ser till att de grupper som faktiskt skullekunna ha nylla av dem kan fä del? Eller skall pengarna gå tillbaka tillföretagens stinna kassakistor? Vilka ålgärder kan socialdemokraterna tänka sigatl föreslå framöver för atl utbildningsklyftan skall minska? Varförvill la borl de specialdeslinerade bidragen, när vi genomolika undersökningar vel atl utbildningsnivån i flera skogslän ligger 72 under riksgenomsnittet? Varförskära ner utifrån kända förhållanden, som egentligenborde mana lill åtgärder tvärt emot nedskärningar? Hur skall samhällets samlade resurser förvuxenulbildningen se ut framöver? Vi i vpk är beredda all slälla upp och göraen kartläggning av de samlade resurserna och föreslå hur vi skall använda dem.Men vi är inte beredda atl göra det frän den obefintliga grund som moderalernabygger. Del är fullsländigl ointressant, herr talman, mot bakgrund av de behovsom vi vet finns. Är det vettigt, , atl AMU bedriver sammaulbildning som man bedriver inom vuxenulbildningen? Är det vettigt att lägganer stora pengar pä ulruslning för denna AMU-ulbildning? Jag vet inte om det ärindustridepartementet eller som har betalat ut dessapengar - jag blir inle klok på del. Är det vettigt alt göra detta, samtidigtsom bestrider kostnader för samma slags dyrautrustning inom l.ex. Inom AMU har ju vuxenutbildningen ensmal profil. vel jag alt utbildningsulskottel inle behandlar frågorbeiräffande AMU. Del är bäst atl jag säger detta, för annars bjuder jag pärepliker. Men jag vill se Ulbildningssverige i ett sammanhang. När det harsmalnat av inom AMU, kan man fråga sig om del inle vore lika bra atl göra sigav med AMU. Jag släller frågan, trols atl jag förstår att till i bänken. Men skall vi sälja AMU till SAF eller ? 1984/85 fattade vi här i dl beslulsom gick ut pä alt vi måsle komina till rätta med utrustningen och användningenav resurserna inom både vuxenulbildning och ungdomsutbildning. Tyvärr finns detalltför mänga exempel pä, alt resursanvändningen inle är vettig ,kan visa på dem. Sä några ord om studieförbundens kulturverksamhet. Vpktycker alt studieförbunden skall fä de här pengarna. Del är rikligl allsiudieförbunden fullgör sin kullurförmedlande uppgifl. Därför har vi föreslagitatl studieförbunden skall fä några extra. Vi menar också attdel här gäller en del av grunden till en folkligt förankrad vuxenutbildning.Jag kan inle förstå hur man skall kunna effektivisera kulturverksamheten inomstudieförbunden. Det är klart att en och annan poet kan länka sig all läsadikterna forlare. Jag yrkar bifall lill vpk;s reservafioner. 57 () replik: När jag lyssnade lill inläggblev jag rikligl glad. Jag länkle atl vi har något gemensamt. Precis som BjörnSamuelson har jag arbetat i byggbranschen och vet myckel väl all det ärnödvändigt all lägga en grund. Därför prioriterar ju moderata samlingspartietungdomsutbildningen. är alllsä skälel. I mill inlägg tog jag också upp framtidsfrågorna. Jagtycker atl del är vikligl atl diskulera framtidsfrågor även i . Men dämåsle vi priorilera, sä all vi vel vad vi skall salsa på. Moderalasamlingsparlid vägar föreslå medel liksom också besparingar. Till skillnad fränvpk, som bara spär pä pengar hela liden, vägar vi tala om vad vi anser varaviktigt all salsa på. Vi vägar överlåta besluten på de enskilda människorna, päkommunerna och Prot.1988/89:104 lägre befattningshavare i samhällshierarkin. Det vågar lyvärrinte ni, och del är detta som är skillnaden mellan oss och er. Jag tror all med vårekonomiska , , j politik skulle denverksamhet som ni talar om faktiskt kunna av på ett AnslagtiUvuxenutbdd- ,, , , , .. , * Sedan framhålls del attstudieförbundens verksamhel är viktig och all det är nödvändiglatl man klarar av bl.a. fortbildning av personal. Del kan jag hälla med om, menom man ser på studieförbundens verksamhet finner man kurser som kan varaviktiga, l.ex. Vidare finns del l.ex. kurser för erhållandeav förarinlyg för fritidsbålar. Del kan ju vara intressant i dessabåtregislreringsdagar. Läl mig fråga: Är del sådant som samhället skallsubventionera, är del sådant som fortbildar folk? Del har jag mycket svårt altinse. kritiserade moderalerna, därför atl moderalerna kräveren översyn. Vi vill ha en utvärdering av utbildningsanordnarnas framlidautbildningspolitik. gör sig skyldig till en kullerbytta,eflersom han kritiserar jusl resursanvändningen inom AMU och komvux,för atl nu la ett exempel. lalade också om den granskning somgjorts av AMU:s verksamhet. Det gällde dä ulruslning. Delta är ju dl skäl lillvarför man bör se över verksamheten på samma sätt som vi ser över verksamhetennär det gäller l.ex. högskola och studieförbund. Dä kan man göra en samordningav den verksamhet som finns och som skall finnas när del gällervuxenulbildning, sä atl resurserna utnyttjas effektivt och sä alt människor fären bra utbildning och fortbildning. 58 (vpk) replik; säger atl han har varit verksaminom byggbranschen. Ja, del är möjligl. Del är kanske därför som vi har såmånga sjuka hus. vill inte se sambanden, hur man bygger med hjälp avutbildningspolitiken och läcker de behov och försöker komma lill rätta med debrister som finns. Han börjar med kraftiga nedskärningar. Ser inle de framlida behoven när det l.ex. rörsig om tillgängen på personal med högskolekompelens? Har inle befolkningsutvecklingen med avseende pä ungdomskullarna? Inser inleUlf atl den sociala snedrekryteringen måsle brytas, och spelar inlevuxenulbildningen någon roll i dessa sammanhang i moderal utbildningspolitik? Jag respekterar i och för sig moderal polilik. Jag förslårera ståndpunkter och inser all ni vill stå för dem. Men när resan är sä allsäga påbörjad, måste man lägga fram förslag om förbättringar, även om man intelycker om den station där resan började. Så gör ju inle ni moderaler. Ni harinle dragit ell strå till stacken för atl förbättra användningen av l.ex.förnyelsefonderna. Ni har inte sagl ell jota om delta. 59 () replik: Med den moderata skolpolitiken skulle vi noginte få några sjuka hus. Vi värnar ju om kvaliteten. Jag tycker all vi harvisal delta pä dl alldeles ulmärkl säll i de motioner som har lagts fram. I miltanförande lalade jag om de framtida behoven, och jag sade att jag tyckte atldet var viktigt all diskulera framtidsfrågorna. 74 måsle vi väga prioritera.Skillnaden mellan och vpk är - om jag nu skallanvända begreppet sjuka hus - att vi ser till atl det byggs friska hus, medanni försöker bygga båda friska hus och bevara de sjuka husen. Ni vill satsapengar även pä de . Men detta går inte ihop. Beträffande den sociala snedrekryteringen vill jag sägaalt det är ganska intressant alt läsa de undersökningar som åtminstone jag harkunnat la del av, l.ex. när det gäller verksamheten inom komvux, framföralltkvällskurserna. Vad har hänl pä det områdel? Jo, man har inle lyckals attklara av rekryteringen av just korttidsutbildade. Del är faktiskt sä, atlvälutbildade människor myckel ofla går pä kurserna. Den framtida vuxenulbildningen - och del är därför som vihar krävl en översyn - är ju inte bara samhällels sak ulan ocksåarbetsgivarnas. 60 (vpk) replik: Jag vill be atl försöka se helamänniskan. Försök atl se alt även människor som befinner sig i ulbildning harolika behov. Människor som vänder sig till bildningsförbunden har olikaintressen. Man rekryterar väl inle fler korttidsutbildade, om det nu är denkategorin som vi skall diskulera, genom atl skära ned folkhögskoleverksamhetenoch minska anslagen lill bildningsförbunden. Man minskar väl sina kontaktytorom man säger alt bildningsförbunden skall effektivisera sin kulturverksamhet.Jag vel inle hur del skall gä lill. Del kan hända all del är en gåta som ärförborgad i del moderala parlihögkvarlerd. vice talmannen anmälde all anhållit atllill prolokollel fä antecknat alt han inle ägde rätt till ytterligare replik. 61 (): Efler denna fajl mellan bildningsförbundenoch folkhögskolan skulle jag vilja säga att i arbelar verkligenbildningsförbunden tillsammans med folkhögskolan i samverkanskurser. Det kanskevore något för vpk och all länka igenom. Bältre börda bär ingen med sig än visdom mycken. Citatetär hämtat ur . sade så många kloka ord, bl.a. att detinle är rikligt alt man skall behöva la av de gamla folkhögskolorna för altkunna utvidga elevveckor och anordna korlkurser och längkurser osv. Jag instämmer med alla föregående lalare som har sagl allvuxenulbildningen är oerhört viktig. Den öppnar ju nya vägar och möjligheter ilivet. Den som vill salsa på någol nyll skall kunna göra del, och den som avnågon anledning har avbrutit sina sludier skall ha rätt all återuppta dem närhan eller hon sä önskar. Det kan ske inom ramen för den vanliga gymnasieskolan,grundvux, komvux och slatens skola för vuxna, som jag också har mycket goderfarenhet av. Folkhögskolan lycker jag dock är en av de främsta skolformerna.Även arbetsmarknadsutbildningen är bra. Vad är det som är sä bra med folkhögskolan? Jo, denskiljer sig från den "vanliga" skolan. Den har en särart.Folkhögskolan vänder sig till alla , ibland t.o.m. lill16-17-äringar. Den ger såväl allmänbildning som specialutbildning. Den harkurser och projekl som ofla ulgör ell allernaiiv lill tillväxtekonomin. Denanordnar korlkurser i samverkan med andrastudieförbund, som jag nämnde. Den ulvecklar personligheten och förmågan all tasamhällsansvar. Den bedrivs i demokratiska former. Man ger inte betyg ienskilda ämnen. Den är inte centralt styrd av läroplanen. Tala om valfrihel,. Del här är väl ändå fantastiskt? Listan kan göras myckel längre. Hur många är berörda av folkhögskolornas verksamhet? Ca 18000 personer studerar vid folkhögskolornas långa kurser och ca 230 000 vid de10 000 korla kurserna. Det är således hell klart all folkhögskolan slär för denbreda allmänbildningen i vårt samhälle. Folkhögskolan, vars kurser formellt motsvarar grundskolansoch gymnasieskolans kurser, skall behålla sin breda samhällsfilosofiska basoch sin flexibililel och även i fortsättningen erbjuda sludier i ämnen somannars endasl kan siuderas inom högskolan. Svårtillgänglig kunskap blir varmans egendom. Individens och kolleklivets självkänsla stärks. Dä ökar ocksåförmågan lill kritisk analys såväl av vanligt mänskligt handlande som av denetablerade forskningen. Delta är enligl vår mening en förutsättning föröverievnad i vår passiviserande och lekniskl ekonomiskt inriktade tid. Jag vill ta musikhandledarulbildningen i somexempel. Den tar verkligen lill vara människors inneboende krafl ochlivserfarenhet. Man måste helt enkell ha varil ute och arbetat innan man fårbörja på den linjen. Det är den enda som finns i . Den lar till varamänniskans kreativitet och kunskaper. Det är sådana kreativa människor vibehöver för att kunna lösa de problem som mänskligheten slår inför. Jag vill också beröra läs- och skrivsvårigheterna som vivar inne pä fidigare. Även della problem las upp inom folkhögskoleulbildningen.Folkhögskolorna utför ell enorml finl arbete i del avseendel. Med del anförda yrkar jag bifall tillreservation 31, där vi vill anslå 7 milj. kr. ulöver vad regeringen harföreslagil för atl öka undervisningsvolymen med . Jag förslärinte varför moderalerna inte ställer upp pä den här skolformen. Jag yrkar ävenbifall till reservalion 21, som handlar om ell ullalande om . 62 (): Jag vill börja med all säga att de flesta väl är överens om den slora betydelse som vuxenutbildningen har hafl iarbelel med alt skapa dagens fria välfärdssamhälle. I studiecirklar och påfolkhögskolor fick mänga den bildning som gav den självkänsla och de kunskapersom behövdes för atl klara arbetsuppgifter i organisationer och i samhället. Genom vuxenutbildning har mänga fått de kunskaper som harvaril nödvändiga för alt klara av alla de nya arbetsuppgifterna i värl modernasamhälle. Inle minsl i arbelel med alt skapa jämställdhet har kvinnornas högadellagande i vuxenstudier varit av hell avgörande belydelse. Jag tror också att de flesla är överens om all behovet avvuxenulbildning ökar i framlidens alltmer komplicerade samhälle. I dendiskussion som förs om vuxenulbildningen lycker jag emellertid atl del ärviktigt atl slå fasl all det inte bara handlar om utbildning av arbetskraften. Jag menar atl vi har behov av en allmänvuxenutbildning som har höga bildningsideal, som står fri och som i huvudsakerbjuder sina Ijänslerdirekt till den enskilde individen. Vi behöver en vuxenulbildning som kan tavara på den studieintresserades personliga behov och önskemål. När del i övrigt gäller de ideologiska motiveringarna färjag tacka för reklamen för vad jag sade här vid förra åretsdebalt. När jag hörde det uppläsas tyckte jag själv faktiskt atl del lät bådeklokt och välformulerat. Det är naturligtvis sanningar som gäller i är också. I budgetpropositionen anges en rad skäl lill varför denallmänna vuxenulbildningen behövs även när personalutbildningen nu ökar krafligl.Del handlar om atl vi inle hell kan överlåta frågor om kunskapssyn ochfördelning av utbildningsmöjligheter på arbetslivets förelrädare. Del handlarom den allmänna vuxenutbildningens ambifion all åstadkomma utjämning avulbild-ningsklyflorna. Jag lycker all del är mycket bra atl den allmännavuxenutbildningens roll sä klarl markeras i budgetpropositionen, liksom all delföreslås resurser för en fortsatt omfattande verksamhel. Del är bra atl del ibudgetpropositionen föresläs flera förbättringar. Sammanlagt föreslär regeringen en satsning på ca 3,3miljarder kronor under de anslag som vi nu behandlar. Därlill kan läggasvuxenstudieslöden på ca 1,4 miljarder. Regeringen har i är prioriteratvuxenutbildningen . Anslagen har under de sjusocialdemokratiska åren ökal mer än prisutvecklingen. Till detta belänkande har fogals inle mindre än 32reservationer. Av dessa reservationer framgår alt och fill en delfolkparliel vill anslå mindre och de övriga parfierna någol mera än regeringentill vuxenulbildningen. Jag tyckte ändock all moderalerna och hadede vackraste formuleringarna i sina inledningar. Del är nalurliglvis lätt alluttrycka sig positivt. gjorde sitt bäsla för alt få de moderatanedskärningarna all framslä som obdydliga. I verkligheten föreslär dockmoderalerna krafliga nedskärningar. Anslagen till komvux, studieförbunden ochden cenlrala kursverksamhden vill ni skära ner med ungefär 260 milj. kr.Dessulom vill ni moderaler skära ner vuxenulbildningsstöden med samma belopp. Sanningen är alltså all de vuxenstuderande berövas långlöver , om skulle följa förslag.Vet förresten atl han vill dra ned slödel lill de vuxenstuderande isitt eget hemlän, , med nära 20 milj. kr., om vi skulle räkna medatl stödet till de vuxenstuderande fördelas någorlunda jämnt över landet? Detär också någonting för all länka på, som inle hade så myckelkritiskt atl säga om förslag. Jag vill också fråga varför villrikla sina nedskärningar mot dem som har den kortaste utbildningen. Varförskall just de som behöver läsa svenska, matematik och samhällskunskap pågrundskolenivå drabbas särskill? Varför skall jusl glesbygdsbornas möjlighelerlill rika kullurupplevelser drabbas? Slörsla möjliga frihet, sade . Frihet för vem?Tydligen räknar inle moderalerna in de kortutbildade med låga inkomster i sinfrihetssyn. Vad som förs fram i övriga moderala motioner och reservationersyftar faktiskl också i grunden till atl slyra vuxenutbildningens resurser fråndem som har den kortaste utbildningen. Prot.1988/89:104 Det kanske var litet rätt uttryckt av när hanfrågade om kontakter medbyggbranschen handlade om alt bygga sjuka hus. Jag länklesnarare pä alt han hade byggt luftslott, när jag hörde denna koppling. Till vill jag säga att folkpartietvisserligen föreslär något mindre nedskärningar än tidigare, men effekternaskulle ändå bli negativa. Ni vill ta bort anslagen lill central kursverksamhetoch uppsökande verksamhel på arbetsplatserna. Jag får del lill all ni villskära ned anslagel till vuxenulbildning med totalt 90 miljoner. Jag vill ocksåfråga: Varför vill folkparliel inle följa regeringens förslag om att höjabidraget till studiecirklar inom den fria resursanvändningen? Det är pengar somär lill för all nä kortutbildade och andra som har särskilda utbildningsbehov. Låt mig när det gäller omfördelningen inom komvuxramensäga att del minsann inle är lätt atl fillfredsställa folkparlisler. Carl-JohanWilson kommer väl ihåg alt ni ville alt kommunerna skulle fåomfördela minst 200 limmar? Det stod i er reservation. I är föreslår regeringenatt minsl 300 fimmar skall få omfördelas. Då motionerar omatt kommunerna skall få omfördela hur mycket som helst. Jag undrar vadfolkpartiet skulle ha föreslagil om regeringen föreslagit jusl delta. Till vill jag säga alt del nalurliglvisfinns skäl för de i och för sig ganska begränsade höjningar som ni föreslär.Men i en budgel måsle alla kostnader vägas mol varandra. Överdriv dock inle förmyckel när ni lalar om exempelvis skillnaden på . tog själv upp ett regionalt exempelfrän . Glöm inle alt vuxenstudier bekostas också av kommuner ochlandsfing! Där finns i ledningen är det ofta inte så helt med dessasatsningar. Jag såg litet slafisfik från och milt hemlän. IVårgårda, där och cenlern har stort inflylande, betalade manendasl . förra årel lill studiecirklar. Där har heller inlekomvuxeleverna fria läromedel. I , där socialdemokralerna harmajorilel, betalas . Eleverna pågrundskolekursen inom komvux har fria läromedel. Ni borgerliga finns ju med på sammanlagd 29 reservationer.Del är dock endasl en reservalion som är gemensam. Ni vill, som vi hörde, ändrapå fördelningen av stödet till studieförbundens handikappverksamhet. Ni villändra det så, att ingen hänsyn skall tas till antalet olika handikappgrupperoch därmed arbetets omfallning i olika studieförbund. Ulskotlsmajoriteten anserdet däremol inle vara lämpligt alt fördela dessa medel enbarl efler volymenanordnade studiecirklar för handikappade. Vi kan alltså konstatera atl de borgerliga är mersplittrade än någonsin när del gäller vuxenutbildningen. Hur skulle det ha blivit egentligen, om del hade blivit en borgerlig regering? Skulle del ha blivit över en halv miljard i nedskärningar, som vill? Eller skulle det ha blivit 90 miljoner i nedskärningar, som vill? Ett är säkerl, , alt del inte skulle ha blivit något tiotal miljoner i ökning, som vill. Jag måsle fråga: Varför skäller inte pä , ulan 78 bara på socialdemokraterna? Viligger ju ändå varandra ganska nära när del gäller detotala satsningarna på vuxenutbildningen, medan och liggerlångt över en halv miljard från varandra. Vad gäller och förslag vill jagslutligen säga att det handlar om atl en budget har sina begränsningar. Vadgäller vpk:s reservation om ytterligare 37 miljoner till sfi villulskottsmajoritelen avvakla SÖ:s utredning. I övrigt ber jag atl få hänvisa tillutskottets motiveringar beträffande de frågor som här har framställts.Slutligen vill jag yrka bifall till utskottets hemställan i dess helhet ochavslag på samtliga reservationer. Under delta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 63MARIANNE (): Jag skall kommenlera något av det som IngvarJohnsson anförde i sitt inlägg. Han sade att vuxenutbildningen är viktig ochbehöver öka i framliden. Han tackade också för atl jag citerade hans inläggfrän . Visst var del bra. Han tolkade det som beröm. Min mening medcitatet var dock atl peka på atl ord och handling inle alltid hänger ihop förIngvar . Här skär ni ned på komvux, trots att ni säger attvuxenutbildningen behöver öka. Ni minskar anlalel limmar. Det har vi gått emot. Folkhögskolorna drabbas av nedskärningar. Jag fick ingetsvar pä den direkla fråga jag ställde, varför just de små folkhögskolorna skalllämna ifrån sig elevveckor för att de nya skall komma upp till 4 000elevveckor.