prot · GC09103 · 1988-12-31 00:00:00 — Var och en av klienlerna måsle ta ell personligt aktivt ansvar för sinsituation och delaklighd i behandlingen. Redan frän ankomslen får l.ex. dennyanlände en kontaktman bland värdarna, sorn bl.a. under den första lidenfillsammans med den intagne upprättar ett förslag till behandlings-ochstudieplan. Planen uppdateras efter hand i takt med den intagnes utveckling.Här intar även lärarlaget en central roll, som bygger pä läng erfarenhet av denspeciella studiesituationen. Studiegärden är den enda anslall i landel som kan erbjudahellidssludier pä bäde grundskole-, gymnasieskole- och högskolenivå. Även omflertalet intagna främst har brister i grundläggande kunskaper, ulgör närheientill en mycket stor tillgäng, liksom allmänna traditionsom studieort. studerar i genomsnitt av klienterna pä högskolenivån.I är dessutom utbudet av kurser inom vuxenutbildningen ovanligl rikioch differenlieral. Sludiegärdens arbdsmodell har visal sig myckelframgångsrik. av klienterna återanpassas. Vid andra anstalter är dennaandel , medan återfaller i brott. I många fall kanbehandlingen pä Studiegården också minska de psykiska skador som orsakals avlång vislelse pä slulna anslalter. Av betydelse är också den stimulans del innebär förintagna på andra anslaller i landel lill en ökad sludieverksamhd, eflersom detär konkurrens om platserna till Studiegärden i . Anslag lill rättshjälp m.m. Cirka tre fjärdedelar av klienlerna kornmer fränMälardalsregionen. Av personliga skäl kan de inlagna i regel inte tänka sig altfrivilligt söka sig till en anslall långt frän hemorten. Normala kontakter medfamiljen, vid permissioner och anhörigbesök pä Studiegården, försväras elleromöjliggörs om reseavstånden blir för slora. Vi socialdemokrater från län anser atlStudiegärden med sina unika resultat, erfarenheler och arbetsmetoder börbevaras och ges lillfälle all ulveckla sin verksamhel. Även om vuxenutbildningnumera kan ordnas pä alla anstalter, är del ingel skäl för all avvecklaSludiegärden i . Med sina gedigna kunskaper och beprövade arbetsmetoderbör Studiegården tillvaratas och nyttjas som dl centrum för forskning ochpraktisk tillämpning av anstallsförlagda studier, knutna till kriminalvärden.Vi vill här peka på den resurs som finns med närheien lill pedagogiskainstitutionen och andra resurser vid . Vi blev myckel oroade avkriminalvårdsstyrelsens begäran atl Studiegården skall läggas ned, och vi ärdärför nöjda med den positiva skrivning som finns i detta belänkande ochkommer att arbeia vidare med frågan. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut i ärendel skulle fallas vid näsla arbelsplenum. 1988/89;JuU18Anslag till rättshjälp m.m. (prop. 1988/89:100 delvis). Anslag till rättshjälp m.m. 125 (vpk): Klockan harblivit 11 , och det voresynd alt skjula upp behandlingen av detta ärende lill en annan dag. Jag nöjermig med alt yrka bifall till vpk:s reservation i juslilieulskoltets belänkande18. 126 (): Jag följer exempel och yrkari korthet bifall lill utskottets hemställan. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslul i ärendel skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 18 § Kammaren beslöt alt förhandlingarna skulle fortsättasvid morgondagens sammanträde. 19 §Anmäldes och bordlades 1988/89:150med förslag lill slutlig reglering av statsbudgeten för budgetåret m HH I d 1989/90, m.m. (kompleUeringsproposition) Skrivelse1988/89:144 med en redovisning av allmänna pensionsfondens verksamhet är 20 § Anmäldes och bordlades Förslag 1988/89:27 Riksdagensförvaltningskontors förslag lill lag om ändring i lagen (1988:589) om ersättningm.m. 21 § Anmäldes och bordlades medanledning av prop. 1988/89:142 om fortsalt valulareglering, m.m. 1988/89 1988/89 1988/89 1988/89 1988/89 Fi54 avAnne m.fl. (fp) Fi55 av m.fl. (m) Fi56 av . (vpk) Fi57 av m.fl. (c) Fi58 av m.fl. (mp) 988/89 988/89 22 § Anmäldes och bordlades socialulskollels belänkanden 988/89 988/89 988/89 SoU16Vissa anslag lill hälso- och sjukvård m.m. SoU 19Omsorg om äldre och handikappade SoU20Anslag till Sociall behandlingsarbete m.m. SoU21Åtgärder mol HIV-infeklion och aids SoU22 Ändradbeslutsordning för hälso- och sjukvårdens ansvars- 23 §Meddelande om interpeliationer Meddelades all följandeinierpellafioner framställts den 25 aprd 1988/89:215 av () till utrikesministernom ulländska örlogsbesök, m.m.: finns ca 16 000 kärnvapen i världens flotta. Del ärnästan en tredjedel av del lolala anlalel kärnvapen i världen. Av världens ca900 kärnkraftsreaktorer finns mer än hälflen pä krigsfartyg som kraftkällor.Risken för olyckor med kärnvapen och kärnkraftsreaklorer lill havs lorde varabdydligl slörre än pä land. Det är mycket angeläget att med större kraft än hitintillsverka för den nedrustningen, särskill av kärnvapen och sjöbaseradekryssningsmissiler. Delta kan göras i FN, i och i andranedruslningssammanhang. En förnyad nordisk säkerhetspolitik bör ta fasta pä attinte bara skapa en nordisk kärnvapenfri zon utan även atl fä lill sländ ennedruslad zon bestående av de nordiska länderna och intilliggande havs- ochlandområden. Den nya internationella situationen gör all nya krav måsteställas. Elt av dessa är kravel pä kärnvapenfria hamnar. Hamnbesöken är viktiga för stormakterna. Fartygen kan gädirekt in frän sina övningar. Oberoende militär expertis hävdar altkärnvapenbeslyckade farlyg sällan eller aldrig lastar av sina kärnvapen förehamnbesök. Enligt forskningsinstitutet for Defense Informalion (CDI) iWashington är del mycket osannolikt all ett fartyg skulle monlera av sinakärnvapen innan det går in i främmande hamn. Det skulle strida mot marinapolicy, som går ul på alt sländigl vara stridsberedd. gav ullryck för uppfaiiningen atlregeringen i inlernalionella sammanhang skulle verka för atl kärnvapenrnakternaskall frångå sin princip all inte ge klara besked beiräffande förekomsten avkärnvapen ombord i samband rned örlogsbesök. Slatsminislern berörde frågan i sill anförande i juni 1988i FN:s specialsession om nedruslning. Han framhöll all kärnvapenstalernaspolitik, atl varken bekräfta eller förneka förekomst av kärnvapen ombord päfarlyg, inte var förtroendeskapande. skulle därför arbeta för en nypraxis frän kärnvapenmakiernas sida på della område. Starka krav har under de senasle åren framförts pä allSverige skulle skärpa sin egen hållning. Då resullal av internationella initiativ inte uppnatts, ärtiden mogen för atl vidla sådana åtgärder samt verka för att andraländer i likhet med exempelvis gör detsamma. flertal kommuner har beslutat atl inte välkomna sädanahamnbesök, där det inle lämnas en uttrycklig försäkran om att ifrågavarandefartyg är kärnvapenfriti. gäller bl.a. Göleborg, , Norrköpingoch . Del har framhållits all kommunerna har skyldighet alt värna omsina invånares säkerhel. Eftersom räddningstjänsten är en kommunalangelägenhet, blir också eventuella kärnvapen i den egna hamnen en kommunalangelägenhet. I har socialdemokraternas distriktskongressi krävl alt hamnar och farvatten i länet skall vara kärnvapenfriasaml alt besökande stater, som med sina fartyg vill anlöpa länets hamnar ochvatten, skall avge en uttrycklig försäkran om all de är kärnvapenfria. Pä grund av del anförda får jag slälla följande frågorlill utrikesminister . Vilka ålgärderhar regeringen vidtagit efler för alt fä lill stånd en ny praxis fränkärnvapenmakiernas sida beiräffande försäkringar om icke kärnvapenbeslyckningvid örlogsbesök i främmande hamnar? Avserregeringen all skärpa sin egen hållning och praxis i fråga orn besked om ochförsäkringar för tillstånd lill örlogsbesök av kärnvapenmakler i svenskafarvatten och hamnar? Vilka nyaåtgärder avser regeringen alt vidta för egen del och på det internationellaplanet för alt molverka och minska den rustningen? 1988/89:216 av (vpk) lill socialminislern om social-Ijänslen: I socialtjänstlagens första och inledande paragrafstårskrivet: "Samhällels socialljänsi skall pä demokraiins ochsolidariielens grund främja människornas ekonomiska och sociala Irygghd,jämlikhd i levnadsvillkor och akiiva dellagande i samhällslivet. Socialljänslen skall under hänsynslagande lill människansansvar för sin och andras sociala silualion inriktas på atl frigöra ochulveckla enskildas och gruppers egna resurser. Verksamheten skall bygga pårespeki för människors självbestämmanderätt och integritet." i har ell projektkallat ARA-projekld. slär för arbete, revansch och ansvar. Verksamheteninriktar sig pä ungdomar i åldern med problem - skolk, kriminalitetoch/eller missbruk och omfattar både arbele och behandling. Alla har alltsåinte missbruksproblem, rnen de för elt "oordnat liv", dvs. sköter ejarbele, har relalionsproblem i hemmet eller är ule pä nätterna. Behandlingsarbetet beskrivs som "en krigföring mellantvå kulturer; den destruktiva och den konstruktiva. Sä länge vi kan garanteraatl den destrukfiva är i dl underläge, genom kontroll m.m. är risken förpsykosocial smitta när det gäller narkotika m.m. näsl intill obefintlig". Bland de regler som samlliga ungdomar måste rätta sigefler för att få vara med i verksamheten finns regler om kontinuerligaurinprovstagningar och kontinuerligt användande av antabus. Dessutom krävs altalla gemensamt firar nyår, midsommar och liknande . Mot bakgrund av ovanstående, och mol bakgrund av att dettaexempel ingalunda är ett undantag, utan snarare ett exempel pä en alltmertilltagande repressiv anda inom verksamhetsfält, vill jagställa följande frågor: Hällersocialminislern med om beskrivningen all det finns repressiva tendenser inomdagens socialvård? Om svaret påfrågan är ja, vad tänker då socialminislern göra för alt stävja dessatendenser? Om svaret påden första frågan är nej, hur vill socialministern då beteckna den ovanbeskrivna verksamheten? Prot.1988/89:103 1988/89:217 av (vpk) till socialminislern omöversyn av lagen om vård av missbrukare: Meddelande om iragiskl och myckel dyrbart vårdfiasko är i sammanfaliningresullald interpeliationer av de Ivå första årens tvångsvårdav narkomaner i Slockholm. undersökningsom gjorls vid socialförvaltningens forsknings- och ulveck-lingsbyrå. Trots en vårdkostnad . dygnei var knapplen enda missbrukare drogfri vid uppföljningen dt är . Förra årel skärptes lagen om vård av missbrukare, LVM,från . Vpk avvisade förslaget av flera skäl. Vpk pekade påall inriktningen och klimatet inom socialljänslen skulle påverkas negativt ochatt auktorildsbelonade synsätt skulle få ökat spelrum, vilket skulle strida motlagens ursprungliga idé. Efler skärpningen av lagen har också trycket päLVM-heminen ökat krafligl, visar den ovan refererade undersökningen. Behandlingen av vuxna människor kan inte på något rimligtsätt försiggå under tvång. Tvånget förhindrar verkliga förändringar hospersoner och hämmar djupare förmåga till egel ansvarslagande. Den mobiliseringav personliga resurser, som är ell grundläggande mål i all seriös behandling,kan inte ske under så motsägande förhållanden som elt värdlväng innebär.Särskill allvarligt är detta mot bakgrund av den sligande insikten om atl mängalunga missbrukare samiidigi har allvarliga psykiska slörningar. Det omöjliga i kombinationen tväng-behandling visar sigockså i svårigheten att rekrytera och behålla personal lill LVM-hemmen. En högpersonalomsättning leder till minskad kompetens, sämre arbetsmiljö osv. i enständigt negaliv spiral. Eflersom LVM-problemaiiken är generell vill jag molbakgrund av ovansläende slälla följande frågor: Ärsocialminislern beredd all la initiativ lill en omprövning av LVM? Hur lolkarsocialminislern resultaten av den refererade undersökningen? Vilka åtgärderlänker socialminislern vidta för alt förbättra personalläget inom ? 1988/89:218av (vpk) lill socialminislern om dableringen av behandlingshemför narkomaner: Inställningen till socialt svagagrupper blir alll kyligare. gäller härdhandskar, ordning och reda, nyaregler för vräkningar när man missar hyran, "nödhjälpsarbden" ochanlabus som villkor för bidrag, särskilda hus för slörande hyresgäsler, ökadutslagning trots minskad arbelslöshel, krav pä härdare slraff, ulvidgal tvångmot ungdomar och vuxna, administrativa konlrollnäl som blir alltmer finmaskiga. Den här attityden kolliderar med både lagstiftning ochbeslul som formulerades i en lid då gemenskap och solidaritet var självklaraförhållningssätt. Och det är inte sä länge sedan, bara. Ett exempel pä en sådan kollision är när behandlingshemoch andra hemliknande insfitulioner skall etableras i närheien avbostadsområden och /eller i andra kommuner än i den egna. Pä en mängd slällen ilandet har lokala opinioner fördröjt eller förhindrat etableringen avnödvändiga behandlings- Inleminst gäller delta LVM-hem och hem för HIV-smitlade. har enhälligt beslutat om saisningar på enförbättring av narkomanvården, inle minsl för att förebyggaspridandet av aids. Trols della är del inte så sällan de lokala opinionerna färstöd av kommunalpolitiker i den berörda kommunen, som alltså är med och fattarbeslut som går rakt emol inlenlioner. utanförStockholm är bara ett exempel i raden. Eflersom det inte synes rimligt att lokala opinioner skall kunnaomöjliggöra narkolikapolitiska satsningar beslutade av vill jagfråga vad socialminislern tänker vidla för åtgärder för all komma lill rättamed problemel. 24 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1988/89:602 av (vpk) tillutbildningsministern om statligt bidrag lill Stiftelsen : överlog ansvaret för Regioninusiken och Rikskonserler, fickdetta för verksamheten ekonomiska konsekvenser som man inte hade kunnalförutse. Övertagandel har medfört ökade kostnader, som intekompenserats, på ca 3,8 milj. kr. StiftelsenVästerbotlensmusiken har ett slorl ansvar för musikieaterutbudel inle baratill omfatlningen ulan också till utbredningen. Avstånden är slora ochturnéverksamhet dyrbar. Eflersom en slor del av kostnadsökningen beror påfaktorer som inle kunde förutses vid liden för förhandlingen mellanLandstingsförbundet och statens förhandlingsnämnd, vill jag frågakulturministern följande: Är kulturministern beredd attkompensera Stiftelsen för dessa ökade kostnader, samtompröva statens anslag för regional musikverksamhet? 1988/89:603 av (vpk) till miljö- ochenergiministern om behörigheten atl fatta beslut om hastighetsbegränsningar förvägtrafik: i harbeslutat alt sänka hastighetsgränserna pä vägarna. Anledningen är att sänktahaslighder minskar utsläppen av miljöskadliga ämnen. Trafiksäkerhelsverkel har gått emot detta beslut ochhävdar att länsslyrelsen i inte kan fatta sådana beslut. Del är möt den bakgrunden angelägel alt klargöra olikasamhälleliga instansers beslulskompeiens. Enligt min uppfattning ärlänsstyrelsen i sin fulla rätt att falla sädana beslut. Prot 1988/89-103 Jag vill därför fråga miljö-och energiministern: Avser regeringen vidta några ålgärder för atl klargöra vemsom har atl falla beslul när det gällerhastighetsgränser? 1988/89:604 av () lilljordbruksminislern om åtgärder för alt förhindra återlämnande av vanvårdadedjur: En hundägare i som dömtstill fängelse för djurplågeri har återfått rätlen atl ha hand om demisshandlade djuren. Vilka åtgärder ämnarjordbruksministern, som ansvarig för djurskyddslagen, vidta med anledning avdel inträffade? 1988/89:605 av () lill miljö- ochenergiministern om kärnkrafts-utnylljandel: Enligl beslut efler kärnkraftsomröslningenskall kärnkraften i avvecklas. Varför höjer regeringen förnärvarande effekten på kärnkraft, när man i Slällel borde förbereda för dessavveckling? 1988/89:606 av () lill miljö- ochenergiministern om pant på batterier: återvinns avbilbatterierna, sannolikl främsl i städer och tätorter. hamnar alllsä inaturen eller pä soptippar. En miljöavgift har föreslagils på dessa batterier. Men delkommer inte att stimulera ökad återvinning, vilkel borde vara del cenlrala isammanhanget. Del skulle däremot en rejäl pant. En pant som man får lillbakanär del ulslilna batteriet lämnas in för återvinning. Medanledning av della vill jag slälla följande fråga till miljöminislern: Hur avser regeringen ökaåtervinningen av bilbatterier m.m.? Är ell pantsyslem akluelll i regeringensöverväganden? 1988/89:607 av () till jordbruksminislernom torskfisket i : har "invaderats" av trålare från som fiskar torsk. En sådan"invasion" förväntas inlräffa även eflersom regeringen hiltillsinle vidtagit någon betydande åtgärd för alt bromsa denna utveckling. Risken är enligt mänga bedömare, såväl inomfiskerimyndighder som bland fiskare längs , all torsken fiskasul. Trålarna är relafivt finmaskiga och långt mer effektiva än de traditionellafiskemetoderna i detta område. En ulfiskning av bl.a. torsk i fär självklarlförödande effekler för den befintliga fiskenäringen i , , och . En betydande naturresurs riskerar all spolieras. Därför har , man pä den finska sidan satt sloppför sådant intensivt irålfiske. Medanledning av delta släller jag följande fråga till jordbruksminislern; Prot. r .. . r- , , Vad avser regeringengöra för att förhmdra en ulfiskning av torsk i------------------- , och hur vill regeringen kompenserafiskerinäringen längs Meddelande om frågor med anledning avminskade fångster? 25 §Kammaren åtskildes .