prot · GC0935 · 1988-12-31 00:00:00 — Förutom derent produktionstekniska problem som de svenska trädgårdsodlarna möter medsvårbekäm-pade skadegörare, skador på produkter och stort sorleringsutfallpåläggs också användningen av kemikalier och handelsgödsel betydande avgifterbåde som miljöskatt och för jordbrukets regleringsändamål. Man måste notera attträdgårdsnäringen har fått den senare avgiften som en direkt kostnadspålaga. De aktuella förhållandena föranleder oss såväl avkvalitets- och säkerhels-skäl gentemot konsumenten som av rättviseskäl medtanke på de svenska irädgärdsodlarna att ta upp frågan om att import i principinte skall få förekomma av produkterfrån länder som för sin odling tillåls använda i Pröt. 1988/89:35 ' .förbjudna bekämpningsmedel. Frågan tas upp i reservation 3. Detta-ärdock ett mycket svårt problem. Under allaförhållanden måste det krävas attvarorna, i de faU man inte kan undvika sådan import, är märkta med uppgifter omatt bekämpning med sådana'.medel vidtagits och om varifrån produkterna kommer. Dessutommåste krav ställas på att gränsvärdet för tillåtna bekämpnings-medeisrester isådana fall sätts till noll. Om inte ovan angivna krav kan ställas på deimporterade produkterna, måste de svenska odlarna i logikens namn kunna ställakrav.på atf få använda samma produktionsmetoder och hjälpmedel i sin produktionspm man i aktuellaländer använder. Konkurrens på lika villkor måste kunnakrävas, annars kommer den svenska trädgårdsproduktionen steg för steg att slåsut. Regeringenhar aviserat att en proposition skall framläggas , i vilkenfrågorna om livsmedelskontroll skall.tas upp. Vi förutsätter i reservation 3att regeringen.tar upp dessa svåra frågeställningar och lägger fram förslag somtillgodoser såväl konsumenternas krav på allsidig upplysning om produkternasom producenternas krav på rättvisa i förhållande till omvärldens odlare. Dådel gäller skördeskadeskyddet vill jag framhålla att vi moderater under långtid har framhållit vikten av att trädgårdsnäringen - och då inte minst denfältmässiga odlingen - erhåller någon form av skördeskadeskydd. Variationen iskördeutfallet är ofta mycket stor med en omfattande och långvarig ojämnhet iinfäktsbilden som följd. Frågan om skördeskadeskyddet inom jordbruksnäringenhar nu.fått sin lösning, medan den fältmässiga grönsaksodlingen fortfarandestår helt utan motsvarande skydd. Vi anser det otillfredsställande attulskoltet inte heller i nuyarande sammanhang har faltal beslut om en lösning pånäringens problem i detta avseende. .I motion Jo258 tas d.entia fråga upp. Utskottet har avstyrkt motionen. Vi.moderater förutsätter emellertid att den del av motionen där man behandlarfrågan om införande av ett s.k. trädgårdskonto med möjlighet till resultatutjämningöver en period kommer att få en positiv behandling i skatteutskottet, som skallbehandla denna fråga. Denna uppfattning redovisas i ett till betänkandet fogatsärskilt yttrande. moderat motion, som också behandlasi.betänkandet,.tas frågor om skärpt uppmärksamhet och effektiva åtgärder beträffande sjukdomar och skadegörare inom .trädgårdsnäringen upp. Ökade, resurser behöver också avdelas för forskning om biologisk bekämpning för att man skall kunna åstadkomma sådan inom näringen. Medel för dessa åtgärder bör framöver kunna tas av de avgifter som .näringen betalar på handelsgödsel och ; bekärnpningsmedel.,, . ,, ,,. . ...\-. ,,,< -,-.- Utskottethar ganska utförligt redogjort för nuvarande åtgärder på detta område. . ; , . Vi moderater får för dagen nöja oss med denna redovisning. Vi kommerdock att följa utvecklingen noga, och vi är beredda att återkomma i ärendet omså behövs. Jag.yrkar.bifall till reservation 3 och.i,övrigt till utskottets skrivning. AnL 185LARS (): ' ' ; : ' .- --. Jag skall säga hägra ord om detta betänkande.Eftersorrijag bara anmält énlaletid påireminutér; skall jag inte gå djupare in p)å Lehnart Brunanders vetenskapliga utläggning om mössen korilra del friska äpplet och mössen kontra det skrumpna äpplet. ; -' ' . Jag skall läsa litet ur reservation 3, som grundar sig påeri motion där det yrkades påförslag orii ett direkt förbud mot import av livsrriedel från länder som i sin produktion använder i förbjudria kemiska medel: I reservationstexlen har delta ändrats till: ' ' '"'meningar det erriellertid livsrriedel producerade på étt i vårt landförbjudet sätt söm inte bör tillåtas;" ' '- ' '- ' Det var nog'troligen tänkt som en upprtijuknirig,men'reellt får detta samma betydelse. Jag skall utveckla delta något, och mitt ariförändé käriské; därför blir något längre äri jag hade tänkt. ; : ' ' ' I Har vi fastställda réglerförbekämpnirigsmedel. 'Dét finns én lång lista på sådana medel som är godkända. Denbearbetas just , och vi försöker få bort en rad bekämpningsrnedel. Andra länder har sina listor. EG har t.ex. en lista, därman tar uppi olika bekämpningsmedel. I dessa länder arbetar man ät samma hållsom man gör i . Men det kan finnas bekämpningsmedel som är tillåtna iSverige mén som inte är tillåtna i andra länder! Del kan också vara vice versa,dvs. att medel som inte är tillåtna hos oss är tillåtna i andra länder. Ett förbud av den art som föreslås i reservation 3 skulleinnebära alt aU handel på detta område skulle bli omöjlig med de länder som harandra regler. Skrivningen är alltså så hård att handeln skulle bli omöjlig. Jag lyssnade på . Han redogjorde för en radundantag som, såvitt jag förstår, skulle kunna göra handel möjlig. Men detviktiga är ju att i detta sammanhang har ställt sig bakom justdenna skrivning. Jag tycker inte att denna skrivning riktigt stämmer medmoderaternas syn på att vi skall ha öppna gränser och fri handel. Vi i har inle kunnai ställa oss bakom dennareservation, eftersom innehållet i den är helt omöjligt alt realisera . Däsägs det att vi från går med på import av produkter som innehållerkemiska medel som inte är tillåtna i . Nej, del gör vi inle. Man skallställa krav på all de livsmedel som kommer till våra gränser inte innehållerrester av bekämpningsmedel. I fråga om detta har regeringen ett stort ansvar.Livsmedelskontrollen har varit otillräcklig. Vi har ju haft diskussioner omstråförkortningsmedel och myckel annat som visar all denna kontroll ärotiUräcklig. En proposition är emellertid aviserad. Och jag vill här ikammaren klart säga alt om förslagen i denna proposition inte är så långtgåendeatt vi kan få en effektiv kontroll, så kommer folkparfiet med kraft att gå emotförslaget. Men vi i väntar på detta förslag, och vi anmäler här attdet som föreslås i reservation 3 är orhöjligl att genomföra ulan mycketvittgående konsekvenser. Slutligen vill jag bara yrka bifall tillfolkparlireservalionen i detta betänkande. strävar efter en störrefrihandel, och vår reservafion går i denna riktning. Del är inte baraproducentintressel vi skall tillgodose,utan det är de människor som skall äta produkterna, konsumen- Prot.1988/89:35 terna, som vi skall tillgodose. Dessa människor har ett likaberättigat intresse i dessa frågor. Därför måste vårhantering av denna näring liksom av andra vara sådan atf vi tillgodoser bådekonsumenternas och producenternas intressen. AnL 186 () replik: talade om äpplen som var friskaoch äpplen som inte var friska. Men han blandade ihop dem. Det var naturligtvis det skrumpna äpplet som var friskt, del var ju därför det skrumpnade. Det äpplet var nämligen infe behandlat på ett sådant sätt att det höll sig i all evighet.Men enligt uppfattning sä var det det fina äpplet som var friskt. Det var alltså fel. hade även fel på åtminstone ytterligare eripunkt, nämligen att det infe går atf genomföra det som står i reservation 3.Självklart går det att genomföra. Det handlar bara om vad vi vill. LarsErnestam sade alt del inte bara är producentinfresset som måste fillgodosesutan även konsumentintresset. Del är just konsumentintresset som vi skalltillgodose. Konsumenten skall vara säker på att den produkt som han eller honköper i affären uppfyller de krav som vi ställer. Vi kan ställa upp vilka regler som helst, men dessa fåringen betydelse om vi infe vid gränsen kan kontrollera atf reglerna följs.Mycket av detta kan vi inte kontrollera genom provtagning, utan vi måste ställakrav på att odlingen sker på ett visst sätt. Det är inte särskilt märkligt attvi gör det. För att EG skall köpa slakteriprodukler i , ställer man kravpä att våra slakterier skall fungera och se ut på ett visst sätt. På samma sättställer och vissa krav för aft köpa produkter i . De köperinte av oss om vi inte uppfyller de kraven. Varför kan då inle vi också ställakrav? Jag tycker att detta är fullt rimligt. Det är i första hand ettkonsumentintresse, men det är naturligtvis också ett producenfintresse, föräven producenterna skall behandlas pä ett riktigt sätt. AnL 187 () replik: taladeom att vi moderater är för en så fri handel och så öppna gränser som möjligt.Det är riktigt. Men vi är också för aft svenska företag skall få chansen attkonkurrera på någorlunda lika villkor. förbjuder vi i avhälsoskäl ofta användningen av vissa produktionsmedel, men sedan tillåter vimed öppna ögon import av produkter som odlats med hjälp av dessa förbjudnaproduktionsmedel. Det är inte konsekvent. Del är därför vi hoppas att mankommer att föreslå lösningar på dessa frågor i den proposition omlivsmedelskontroll som har aviserats. Jag kommer att noga studera och analyseraden propositionen när den nu kommer. AnL 188LARS () replik: Jag sade när jag började mitt anförande attjag inte skulle gå in på den här musdiskussionen. Jag hade inte fid att göraden djupare vetenskapliga analys som ville ha. 11 protokoU 1988/89:35 Prot.1988/89:35. Jag hoppas att kan få återkomma till den vid någotannat tillfälle. Så tillfrågan om hur vi skall hantera importen. Till sade jag att omreservafionen hade formulerats ungefär på det sätt som sig i sitt anförande, skulle reservationsförslaget möjligen kunnavara genomförbart. Men ni ställer upp för krav som, såvitt jag förstår, reelltinnebär ett stopp för import, eftersom vi har olika regler för användning avbekämpningsmedel. Vi hoppas att vi skall kunna komma fram till samma regler,och inom EG är man på väg ål det hållet. Men som förhållandena nu är innebärert förslag.ett stopp för import. Samma svar kan jag ge till Lennarj Brunander. Visst kan viskicka ut kontrollanter, exempelvis till , , och allaandra länder som vi importerar produkter från, och låta dem vara med när deolika företagen sår, skördar och hanterar produkterna. Men det skulle vara enenorm apparat. Det viktiga, ,.är alt vårt land ställer sammakrav på importerade som på inhemska produkter. Vi har krifiserat regeringen föratf den i det avseendet inle gått tillräckligt långt. Att kraven uppfylls måstekontrolleras när varorna kommer in i värt land. Tyvärr har vi ingen annanmöjlighet att kontrollera all reglerna följs. Men vi skall naturligtvisinternationellt arbeta för att andra länder skärper sina regler föranvändningen av bekämpningsmedel. AnL 189 () replik: Vi förutsätter från vår sida att regeringenvid utarbetandet av sin proposition om livsmedelskontroll tar intryck av detsom i detta betänkande sägs om dessa frågor. Vi förutsätter också att deförslag som framläggs ur handelspolitisk synpunkt är möjliga att genomföra ipraktiken. AnL 190 () replik: Vad nusade är exakt detsamma som jag sade i mitt anförande. AnL 191 (vpk): . Vpk slårfillsammans med , och bakom reservation 3. Jaghar till den här debatten antecknat mig . Men de argument jaghade tänkt framföra har och redan anfört. Deargumenten har sedan nyanserats efter inlägg. Jag nöjer mig därför med all yrka bifall till reservation3 och avslår från att förlänga debatten ytterligare. AnL 192 (): Utskottet har i del betänkande som nuföreligger för behandling avstyrkt en rad motioner. De frågor som tas upp imotionerna är värda atf diskuteras, och det är angeläget all vi finnerlösningar på problemen. Utskoltsmajoriteten har emellertid avstyrkt motionernamed mofiveringen aft vi får en möjlighet aft diskutera de frågor som las upp imotionerna i ett större sammanhang när vi fått förslag från regeringen om enförbättring av livsmedelskontrollen. beslut omirädgåfdsnäririgen har kunnat fattas i stor enighet. har man dragit i gång endebatt som jag helst skulle vilja föra . Men eftersomdebatten nu pågår, vill jag ändå göra några kommentarer. Jag hoppas aft de beslut som vi varit eniga om i någon månhar bidragit till att den svenska trädgårdsnäringen internationellt sett intaren mycket framskjuten posifion på grund av dess effektivitet, produkternas högakvalitet och inte minst odlarnas stora yrkeskunskaper. Jag sade atf jag hoppas aft våra beslut "i riågonmån" bidragit till att trädgårdsnäringen har denna position, mensjälvfallet är dét trädgårdsodlare na själva som mest har medverkat till attträdgårdsnäringen har denna ställning. Odlarna har haft framtidstro, och dehar' kunnat möta den internationella konkurrensen om de svenska konsumenterna.Till skillnad från jordbruksnäringen är marknaden för trädgårdsnäringensprodukter relativt fri. Bortsett fråri att man har tullar mot låga importpriserär prissättningen på den svenska marknaden fri. Visst har det ibland varit bekymmersamt. Inte minst vardet fallet under 1970-falet, då de höga energipriserna och den kraftigainflafionen försatte den svenska trädgårdsnäringen i en mycket bekymmersamsituation. Men trädgårdsnäringen kunde också bemästra den krisen genom allarbeta fram energisnåla växthus och bättre utnyttja resurserna.Trädgårdsnäringen gick stärkt ur den krisen. Det berodde även på aft mananvände biologiska bekämpningsmedel mot skadegörare. På detta område har maninte haft den intensiva debatt om användningen av kemiska bekämpningsmedel somman haft inom jordbruket. I det avseendet har de svenska trädgårdsodlarnajämfört med utländska konkurrenter ett stort förtroende hos konsumenterna. efterlyste propositioner med anledningav de förslag som trädgårdsnäringsutredning lade fram. Jag måste talaom för att fattade beslut med anledning av dennautrednings förslag . kan här inte anklaga någonsocialdemokratisk regering för att den proposition som då låg till grund för beslutenvar mycket ofullständig. Men jag vill ändå fråga vilka av 1974 årsträdgårdsnäringsutrednirigs förslag som inte har genomförts. Utredningenföreslog bättre värmeisolerade växthus och bättre utnyttjande avutrynimesresurser. Det föreslogs också att det skulle utgå bidrag till näringenför att man skulle finna energiformer som inte var baserade på olja. Allt dettahar genomförts. Man lade även fram förslag om ändring av tullarna. Mangick i många fall över från pristullar till vikttullar, eftersom prisernadumpades. Det blev en förhållandevis bra reglering på fullområdet. Sedan harinflationen och ändra förhållanden gjort att tullarna har urholkats. Därförmåste tullsafserna ses över. Det pågår nu en förhandling här om inom , ochdär gäller det att ge och la. Det är därför med myckel stor förvåning som jag läser denförsta reservationen i betänkandet från . Den handlar om trädgårdspolitiken,om att kunskaperna inom trädgårdsnäringen är otillräckliga och att utskottetskulle ha uttalat att trädgårdsnäringen kan komma att ställas införstora svårigheter under . Om vi hade gjort samma bedömning,då skulle utskottsmajoriteten ha presterat en helt annan skrivning. och andra centerpartister, endebatt i detta land med anledning av aft konsumenterna alltmer söker produkter från en närmarknad. Har ni aldrig hört talas om detta, och andra? Slutsatsen av detta konsumenternas önskemål måste självfallet bli att den svenska trädgårdsnäringen kommer att inta en starkare position i livsmedelsförsörjningen. Detta bidrar infe minst den s.k. alternafiva odling en till. . ; . Förslaget i samma.reservation om att odlingen måstespridas fill andra delar av landet än de södra.är delvis uppfyllt genom de 200milj.kr. som har anslagit som ett extra stöd fill jordbruket i norraSverige. Därmed kan sysselsättningen inom jordbruket kombineras med andraverksamheter. Dessutom utgår speciella lån och bidrag till trädgårdsnäringen ihela landet enligt den budgetproposifion varom fattade beslut . har väckt en reservation om avskaffande avimportregleringen m.m. Kravet i den reservationen är i stort sett redantillgodosett. Utskottet har också lill stor del ställt sig bakom reservationen.Det pågår som bekant GATT-förhandlingar om aft röja upp gällande regelverk, Menjag vill betona all det knappast kan bli tal om atf ensamt skallavskaffa importregleringen av frukt och frädgårdsprodukter. Det krävs avtal omatt också andra länder följer efter så att vi kan bedriva handel på likavillkor. Därmed har jag också besvarat reservation 3 om importförbud för vissaprodukter. Även på det området pågår det GATT-förhandlingar i fråga om kontrollav livsmedel; där även trädgårdsprodukter ingår, kommer regeringen inom kortatf lägga fram en proposifion. Effersom en del av livsmedelskontrollen omfattarhur olika produkter är märkta gär det knappast att framlägga en proposition omlivsmedelskontroll utan att i den beröra märkningen av olika produkter. Skördeskadeskyddet inom trädgårdsnäringen är enåterkommande fråga. Olika former av skador som kan uppstå genom ogynnsammaväderförhållanden bidrar självfallet till problem för trädgårdsnäringen. Vihar också vid skilda tillfällen diskuterat hur sådana problem skall lösas.Frågan har emellertid inle varit högprioriterad från trädgårdsnäringen. utanman har där diskuterat andra former för en resultalutjämning. Även detta medfördock en rad tekniska problem. finns ett frivilligt skydd inom jordbruksnäringen, ochmodellen för det skyddet kan också ligga till grund för trädgårdsnäringen, omden vill skapa ett bättre skydd vid skördeskador. I fråga om forskningen kommer vi i budgetpropositionen omett par månader att ta ställning till inom vilka områden forskning skallbedrivas och vad denna skall omfatta. Därför bör yrkanden av det slag somframförs i reservationerna kunna anstå tills vi har att ta ställning fillbudgetpropositionen. Eftersom också de enskilda yttranden som fogats vidbetänkandet berör forskning och skördeskadeskydd ber jag, herr talman, att fåyrka bifall fill utskottets hemställan och avslag på samtliga reservationer. AnL 193LENNART BRUNANDER (c) replik: talar först om hur dukfigaoch bra odlare vi har i . Det är gott och väl att även kommit underfund med det. Men låt oss då vara rädda om dem. Se till att dekan leva vidare! Det gäller att föra en trädgårdsnäringspolitik som ger demstöd. lade inte fram något förslagpå . , utan förslaget kom . fick vi en socialdemokratisk regering. Den har därefter inte brytt sigom denna trädgårdsnäringsutredning och förslagen i densamma. Det är sanningen.Man har hänvisat till att devalveringen skulle lösa alla problem.Det var kanske också fallet till att börja med. Konkurrensen gentemot deimporterade varorna förbättrades. säger aft vi inte kan ställa någraandra krav på importen och atf vi infe kan göra någonting förrän propositionenkommer. , läs vad som står i vår reservation, nämligen attregeringen uppmanas att i propositionen lägga fram förslag om en samordnadpolitik för trädgårdsnäringen. Vi ger helt enkelt regeringen ett uppdrag därom.Av erfarenhet vet vi nämligen att regeringen inte gör sådant av egen fri vilja.Vi litar helt enkelt inte på att regeringen lägger fram förslag av denna natur. 1 frågan om att grönsaker av olika slag skall odlas överhela landet hänvisar till de 200 milj. kr. som är avsafta förlandsbygdsutveckling. En del av dessa pengar kan förstås användas till detändamålet. Men detta anslag hade inte kommit till stånd om inte centerparfietmycket hårt hade drivit den frågan. Landsbygdsufvecklingsprogrammet kom tillstånd efter en motion från centerparfiet, som socialdemokraterna så småningomaccepterade. Det är sanningen. Pengarna kommer dock knappast att räcka. Hade socialdemokraterna dessutom ställt sig bakom vårtkrav att också satsa 100 milj. kr. påatt försöka atf göra något av de idéer somkommer ut av detta landsbygdsufvecklingsprogram , då skulle ännu mycket mer vara vunnet. Men det ville man inte göra.Socialdemokraterna ägnar sig mer åt fagert tal än åt alt vidta åtgärder. Frågan om skördeskadeskyddet är naturligtvis svårare. Detär inte särskilt lätt att hitta ett bra system. Det får emellertid inte göraatf vi avstår från att försöka. Det är möjligt att man kan ha en frivilligmodell av den typ som jordbruket har. Det kan vara en lösning. AnL 194INGVAR () replik: Trädgårdsnäringen är en förhållandevis frinäring som lyckats väl, säger . Det är rikfigt, men det finns en befogad oro för hur det skall bli i framfiden, inte minst med hänsyntill de olika förhållanden som gäller i fråga om livsmedelskontrollen ochodlingsre-strikfionerna. betonade vidare att infe ensamtskall avreglera, och det beskedet tackar jag för. Skördeskadeskyddet är ingen prioriterad fråga inomträdgårdsnäringen, säger , och därefter talar han om andramöjliga lösningar, exempelvis resultalutjämning. Det är just vad jag harpläderat för. Prot.1988/89:35-! kanske tekniska problem, men dessa överlåterjag åtskatteutskottet. inte att dessa problem är svårare attlösa på trädgårdsnäringsområdet än de är 7 beträffande utjämningen inomskogsnäringen. Det finns därför ganska goda Trädgårdsnäringen ...,. ' ,.. °, , , a - - a . a , aa\ mojligheteratt lösa frågan om trädgårdsnäringens skördeskadeskydd. hoppas att socialdemokraterna i skatteutskottet såsmåningom också tar sig an det problemet. ,AnL 195 () replik: När del gäller 1974 årsträdgårdsnäringsutredning bröt man ut de viktiga frågorna. 1979 lade man framen proposition för ställningstagande. Detman hade kvaroch det sompresenterades 1982 gällde tullskyddel och främjandeverksamheten: kom in på näringsutskoltefs frågor. Detgäller då landsbygdsutvecklingen. Men den saken har infe något samband med de200 miljonerna till skogslänen. Det anslaget tillkom tack vare en socialdemokratiskarbetsgrupp. Syftet var alt man skulle se över frågorna om Norrlandsjordbruketoch undersysselsätlningen. Men framför allt gällde det den dåliga ekonomi somjordbrukarna i de norrländska skogslänen hade. Om man hade ett jordbruk ochstartade med annan verksamhet, skulle stöd vara möjligt. Förslgällde det under entreårsperiod. Summan var 100 milj. kr., men sedan har denna utökats medytterligare 100 milj. kr. .Den frågan har alltså ingenting alt göra med denlandsbygdsutveckling som bl.a. talade om. Så åter till frågan om livsmedelskontrollen. Jag tror atfsvensk trädgårdsnäring kommer att få en förstärkt ställning i och med enskärpning av kontrollen på livsmedel. Jag vill påstå att man Har klarat avdessa frågor ganska väl, eftersom att man har varit tidigt ute framför allt närdet gäller de biologiska bekämpningsmedlen. En skärpning av kontrollen och enskärp-ningav kraven på märkning måste gynna den svenska trädgårdsnäringen. Jagsätter alltså stor tilltro till dessa åtgärder. Svensk trädgårdsnäring tar marknadsandelar. För varje årlyckas man täcka in alltmer av konsumtionen i landet, på bekostnad av importen.Det gör alt män hänger med prismässigt och att svenska konsumenter sätterstörre tilltro till svensk produktion än till import! Sedan åter något om skördeskadeskyddet. Om skallfatta beslut, bör det i varje fall vara näringen som i första hand begär hjälp.Vidare behövs det vissa riktlinjer för hur det hela skall gå till. Först dåfinns del något att diskutera. Det går inte att bara gå utoch säga altträdgårdsnäringen måste utforma ett skördeskadeskydd. Det är väl ingen somtror, - även om det krävs samhällsstöd - atf samhället skallbära hela kostnaden för arbetet med utformningen av ett praktiskt och bra skyddför trädgårdsodlarna i olika situationer. Trädgårdsodlarna är medvetna om attde själva måste vara med och bära kostnaderna för ett sådant skydd. AnL 196 () replik: Herr talman! återkommer lill frågan om att näringen inte har prioriterat skördeskadeskyddet. Då vill jag framhålla att man har 154 haft andra problem alt ta itu med.Det är ju så, alt man släcker först där det brinner sonv värst.