prot · GC0995 · 1988-12-31 00:00:00 — Prot.1988/89:95 djuren skall leva ett naturligt liv och inte i första hand föratt människor skall kunna komma och se på djuren.Naturligtvis kommer man att kunna se på djuren,men det är inte det väsentliga. Därför krävs det ett större samhälleligt stödav verksamheten. Enligt vår åsikt hade det alltså varit riktigt, om riksdagenhade ställt sig bakom detta. är naturligtvis inle möjligheterna helt bortabara därför att inte har ställt sig bakom. De myndigheter som har atthantera frågan kan givetvis gå in med elt stöd och bör också göra del. Men dåökningen inskränkte sig lill . är naturligtvis möjligheternabegränsade. Del hade emellertid varit bra om hade stött vårl förslag. tog upp ett resonemang om våtmarker, och honhar också en reservation. Hon framhåller all våtmarkerna är bra när det gälleralt klara kväveomsältningen och minska kväveläckaget. funderade övervarför vi inle kunde stödja reservationen , eftersom vi hade engemensam reservation. Den gången handlade det om att vi hade ett principielltuttalande. Vi krävde att man åtminstone skulle undersöka hur det hela skulle gåtill. har vi samma inställning. Också vi tror att det här är ettbra sätt att ta hand om den näring som kommer ut i markerna, så all den inlesläpps ut i vattendragen. Men vi är inte helt säkra på hur del skall gå till.Därför är vi inte beredda att satsa pengar. Vi måste först klara ul hur viskall gå till väga, för det är inle så enkelt. Man måste veta om markerna ifråga är lämpliga. Man måste ha tillgång till markerna, och man måsle ocksåveta hur man skall göra. Idén är bra, och vi måste arbeia vidare med den, menjust nu är vi alltså inle beredda alt satsa de pengar som miljöpartietföreslår. Med del sagda yrkar jag, herr talman, bifall till samtligacenlerreservalioner i betänkandet. 108 () replik; Jag tänkte bara nämna vad de 10 miljonerna ivåtmarksprojektet skall användas lill. Del står så häri reservationen:"För att utreda vilka marker i kustområden och kring vattendrag som ärlämpliga våtmarker och påbörja arbetet med att återskapa dessa krävs enytterligare resursförstärkning med 10 milj. Del gäller alltså all lareda pä just de saker som ni önskar information om inom . 109 () replik; Herr talman!Enligt vår åsikt har ell uppdrag att göra detta, ochnaturvårdsverket kan klara det med de tillgängliga resurserna. 110 (): Miljövård är kulturvård, är naturvård, är denvård som ger grunden för vårl liv och vår värld. Som vanligt är det omöjligtatt dra gränser, och de gränser som dras av praktiska skäl känns oftabesvärande. ärett lyckligt lottat land vad beträffar ännu orörda naturområden. Men i våriver att öka vår materiella välfärd offras många naturvärden för ekonomiskexploatering, ibland nödvändig, ibland mer eller mindre onödig. Det gällerutbyggnad av älvar och vägsystem, turism, dikning av våtmarker Vi blir allt fattigare och medskadorna på arter och biotoper alltmer sårbara.Balansgången är ofta svår i valet mellan insatser för å ena sidan ekonomiskaoch sociala mål, å andra sidan bevarandemäl. Ändå vet vi nu alt mer hänsynborde tas till bevarandefrågor, eftersom naturens och miljöns bevarande ärgrunden för samhällets överlevnad. I naturvårdsprogram framgår detta klartredan i definitionen av begreppet naturvård: "de Gröna ansluter sig till en bådeenkel och helhelsinriklad tolkning, nämligen alt naturvård innebär skydd ochförvaltning - återställande, bevarande, berikande - av de för allt livnödvändiga naturtillgångarna och av enskilda livsformer." En långsiktig politik för bevarande av vår naturmiljöförulsälter en genomtänkt politik inom nästan alla samhällsområden, l.ex.energi, trafik, regionalpolitik, jordbruk och råvaruutvinning. Av delta framgårtydligt att vi i samhällsplaneringen måste sträva efter en helhetsbild och inleenbart se till ekonomiska och sociala intressen. I naturresurs- och miljökommitténs ulredning, som för enstund sedan nämndes av och som borde nämnas betydligt oftare,uppställdes fem etiska normer, som kan tjäna som riktlinjer för naturvårdandeinsatser. Människan måsteutnyttja naturen, men när hon väl har tagit den i bruk bör hon fortsätta attbruka den på elt sådant sätt att ekosystemets produktionsförmåga bibehålls. Oumbärligaekologiska processer och livsviktiga syslem skall vidmakthållas. Genetiskvariation skall bevaras. Användningen avicke förnybara naturresurser skall vara inriktad på uthållighet. Människan skallskyddas mot skadliga miljöbetingelser, särskilt mot sådana som kan ge avsevärtförsämrad livskvalitet eller ärftliga skador på släktet. Till dessa normer har vi lagt ännu en: Människan skall visa respekt och hänsyn för andralivsformer. Dessa livsformer besitter ett unikt egenvärde som, en gångförstört, inte kan återskapas. Vi försöker alt ha dessa normer framför ögonennär vi fattar beslut. Med anledning av nalurvårdsärendenas behandling ijordbruksutskottets betänkande nr 13 vill jag här redogöra för värtställningstagande. Beträffande det mesta i den folkpartistiska reservationen22 om riktlinjer för skydd av kulturlandskapet håller vi med, men trots det villvi inle stödja den. I har vi under den allmänna mofionstiden inteangett några riktlinjer för skydd av kulturlandskapet, men vi kan inte hållamed om all det övergripande syftet med erforderliga åtgärder inomnaturvårdsseklorn skulle vara att göra det ekonomiskt lönsamt att bevara ochvårda det - om vi inte i den ekonomiska kalkylen värderar del ovärderliga, allakänslomässiga och kulturhistoriska värden och inte minst den ekologiska styrkasom ligger i Prot.1988/89:95 kulturlandskapets mångformighet och faunans och floransmångfaldighel. 12 april1989 Självfallet skall det övergripandesyftet vara att hålla natur och kultur Vi vet att vi blir fattigare när en åkerholme eller ett skogsbrynplånas ul, vi vet att de moderna jordbruksmetoderna går hårt åt ängs- ochhagmarker, vi vet att kulturlandskapets öppna slingrande diken med sinvegetation och sin djurvärld är goda reningsverk för de närsalter som i storamängder övergöder sitt mottagarvatlen, just så som nämndebeträffande våtmarksprojektet. Vi har en plikt gentemot kommande generationeralt bl.a. bevara återstående outbyggda älvar. Naturligtvis är det önskvärt attdet skall löna sig strikt ekonomiskt att bevara odlingslandskapet, och del också med makthavarnas goda vilja och mångsidiga konsekvensanalys. Detberor på vad vi vill räkna in i en strikt ekonomi och i en långsiktig ekonomi.Vi ser också denna reservation som alltför kategorisk vad beträffar uttalandelom den generella arealersättningen som lösningen på problemet.Arealersättningar är bra, men det är inte säkert att del är fillräckligl.Pengar kan vara lill stor hjälp, som vi alla vet, men pengar är inle allt. I reservalion 25 yrkar vi att anslaget till mark förnaturvård skall höjas med 1 440 milj. kr. för att göra det möjligt att köpa inurskog i större utsträckning än regeringens förslag medger. Ända in på1800-lalet stod den svenska urskogen - den ännu av människan tämligen orördagammelskogen - i det hela orörd från och obygder upp motfjällen. Men under det senaste århundradet har avverkningsmaskinerna i alllsnabbare takt gått fram över praktiskt laget hela den väldiga nordsvenskaskogen. Alll färre urskogsrester blir kvar. Några urskogsnationalparker finnsundantagna: Muddus, Hamra och lilla vackra . Med minskandestorskogsarealer får de trädbyggande stora rovfåglarna allt mindre jaktområdeoch allt färre kraftiga bolräd, och de stora rovdjuren får allt mindre livsrum.I har man funnit att dessa näringspyramidens stora och fåtaliga toppdjurkräver ell större utrymme än man antagit. T.o.m. i de förhållandevis storanationalparkerna där blir antalet djur alll mindre beroende på alt derasvildmark har begränsats för snävt, trots den amerikanska storslagenheten. Somytterligare skäl till att bevara sä mycket som möjligt av dagens urskogsreslervill jag bara nämna deras värde för forskningen, nu och . Så har vi två reservafioner, 26 och 27, som gällerfinansiering av mark för naturvård. De har avgivits av folkparfiet enbart,resp. , och tillsammans. De har så myckelgemensamt att en stilla undran väcks om varför man inte skrivit sig samman omdem. Däri yrkas att resurserna för underhåll av nationalparker skall kunnaöverföras lill naturvårdsfonden. Vi stöder reservation 27, vari yrkas att 15milj. överförs från domänfonden till naturvårdsfonden för altmarkägare därur skall kunna ersättas för mark som avsätts som naturreservat. När det gäller vård av reservatsmark föreligger fyrareservationer, varav en från . Däri yrkar vi alt 102 143 000 kr.får disponeras för nämnda ändamål för att vi nöjakfigt skall kunna klara vårdenav de allt större arealer som måste skyddas. 122 och miljöparfiet stöderbåda arbetet med att fä en livskraftig stam avpilgrimsfalk i . Det har redan tidigare nämnts här. För alt klara dettaäven i fortsättningen vill vi förstärka anslaget för vård av hotade arter.Pilgrimsfalken stod på gränsen till utrotning under 70-lalet, och fannsbara ett tiotal par i livet. De blev det klassiska och sorgliga exemplet på hurbekämpningsmedel anrikas uppåt i näringspyramiden och hur de förhållandevis fåtopporganismerna drabbas hårdast och har svårast att återhämta sig. Vi är alla medvetna om att våra sälarler, gråsäl, knubbsäloch vikare, har skadats av miljögifter och sjukdomar och därför minskatoroväckande i antal. För vikaren, den minsta och nordligaste ,krävs först en inventering, därefter uppfödning för att den skall klara sigigenom det skammens skede som vårt förorenade innanhav befinner sig i. Ävenknubbsäl och gråsäl behöver vår hjälp. I reservalion 44 föreslår vi därförfillsammans med att tvä säluppfödningsanslalter anläggs, den enaför vikare vid Hälsingekusten, den andra vid , främst förknubbsälen. I ett särskilt yttrande om värd av utrotningshotade arteravstår ledamöter från , , vpk och från attreservera sig, eftersom utskottets majoritet föreslår att anslaget lill dettaskall höjas. Med detta yrkar jag bifall till följande reservationertill jordbruksutskottets betänkande 13: 23, 25, 27, 32, 34 och 44. 111 () replik: har talat så vackert om en radreservationer som och har tillsammans, så jag kanskeinte skulle ha begärt någon replik. Men någon av de synpunkter hon anfördekring riktlinjerna för kulturlandskapet vill jag ändå bemöta. Den store vårdaren av vårt kulturlandskap är bonden.Hittills har det varit lönsamt för bonden alt ha spannmålsproduktion och all hadjur. Men ur synpunkt är det lika viktigt att han också kan fåersättning för den kulturvårdande insats som arbetet med kulturlandskapetinnebär. Det är en för samhället lika viktig insats. Det är för delta vi harsatt det övergripande målet. Jag förstod av inlägg att miljöpartietinle släller upp bakom den målsältningen. Hur menar då att manskall klara kulturlandskapet, om ingen skall få ersättning för del arbele sommåste göras för att hålla kulturlandskapet i helgd? 112 () replik; Jag förstår interiktigt varför vi skulle vägra betala för kulturvårdande arbete. Det liggerinle alls i vår linje. Del är självklart att kulturvården skall betalas. Jagförstår inte riktigt angreppet. 113LARS () replik: Jag får försöka förklara del ytterligare. Närman gör en arbetsprestation får man pengar i handen, inle sant? På del visetblir det lönsamt för den som gör jobbet. Det är lönsamt för bonden om han fårersättning för sin spannmål. Det är lönsamt för honom om han får ersättning försin djurhantering. Även om lantbruket förvisso inle är lönsamt i och Prot.1988/89:95 för sig, får han ändå inkomster. Det vi menar med lönsamt idetta fall är all 12 april1989 det skall vara lika lönsamt förhonom att göra kulturvärdande insatser. .,.,... . , det ställer tydligen intemiljöpartiet upp pä. 114 () replik: Herr talman!Jag förstår fortfarande inte varför anklagelsen kommer. Vi har aldrig sagt attvi inte vill betala för kulturvårdande insatser. 115 (): ställde en del frågor. Jagskall försöka besvara några i mitt anförande. Den första frågan gälldesocialdemokraternas inställning till naturvården. Jag kan svara alt det socialdemokratiska samlade omdömetom miljöpolitiken har bärkraft även på naturvårdens område. Del relaiivi nyaoch den grundläggande förändring av miljö- och naturvårdspolitiken som vi stårför är, att vi nu gått in i en fas dä alll större insatser görs för altförebygga skador på natur och miljö, jämsides med akuta räddningsinsatser. Närvi utnyttjar våra naturresurser måste den ekologiska mångfalden värnas. En genomgående mer varsam syn på hur vi använder naturenär helt nödvändig. Den skall brukas, inle förbrukas. Vi anser vidare att representativa områden av allaförekommande naturtyper bör säkerställas. Skyddet av urskogar, våtmarker ochvissa naiurtyper i odlingslandskapet skall prioriteras. Mångfalden i flora ochfauna bör bibehållas och ett samlat handlingsprogram för hotade arterutarbetas. skall i större utsträckning säkerställas och görasbättre tillgänglig för rekreation och friluftsliv, särskilt runt våra tätorter.Vi socialdemokrater anser också att i ett långsiktigt perspektiv måstenaturvård och ekonomisk utveckling gå hand i hand. Som bekant är detta tvåområden som vi socialdemokrater prioriterar högt. Jag skall nu beröra de frågor som tas upp under anslagenB6-B9. Dessa frågor behandlas också i reservalionerna 19-34. I reservalion 19-24 framhåller reservanterna alt bidragettill naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet skall ökas. ochfolkpartiet har en gemensam reservation, där de kräver ytterligare bidrag med15 milj. kr. Vpk kräver en ökning med 13 milj. kr. i sin reservation, ochmiljöpartiet kräver en ökning med 14,5 milj. kr. I reservation 23, som LennartBrunander berörde, föreslås dessutom . som ett sfimufansbidrag fillfäbodbruk från anslaget till nalurvårdsålgärder. Jag vill i detta sammanhangupplysa kammarens ledamöter om att regeringen beslutade attavsätta 30 milj. kr. för naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet. Dessa 30 milj. kr. skall inriktas mot att utvecklakulturlandskapet och skapa nya landskapsbilder för alt minska ensidighetenframför allt i slättbygder, där det intensiva jordbruket fått särskilt negafivaeffekter på natur och miljö. Jag yrkar avslag på reservationerna 19-23 med detkonstaterandet att regeringen satsar mer än vad reservanterna föreslagit. När det gäller anslaget B7 för naturvärd har tvåreservationer fogats 124 lill betänkandet. Från detta anslagbetalas statens förvärv av värdefulla naturområden.Frågan diskuterades ingående vid förra , då regeringens propositionMiljöpolitiken inför 90-talel behandlades. Utskottsmajoriieten delarmiljöministerns inställning att alla förekommande naiurtyper bör säkerställas ien sådan utsträckning och på ett sådant sätt alt de kan bibehållas i ekologiskstabilitet och med bevarat artinnehäll. Utskottet finner det särskilt tillfredsställande attsärskild uppmärksamhet riktas mot skyddet av våra urskogar. Detta är viktigtdärför all många djur och växter är helt beroende av urskogsmiljön. har föreslagit alt anslagel höjs från 40till 60 milj. kr. Utskoltsmajoriteten anser inle alt del räcker. Mänga urskogarhotas av avverkning och kräver därför omedelbara insatser för skydd ochbevarande. Vi delar därför miljöministerns uppfattning att en kraftigresursförstärkning på 100 milj. kr. görs för detta ändamål. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan under p. B7Mark för naturvård och avslag på reservation 24 från moderata samlingspartiet,som anvisar 20 milj. kr. mindre än utskottsmajoriteten. Och jag yrkarnaturligtvis avslag på reservation 25, där miljöparfiet yrkar på en höjning med1 440 milj. kr. mer än ulskotlsmajoriteten. Förslag om överföring av mark från domänverket tillnaturvårdsfonden tas upp i reservationerna 26,27 och 28. Även denna frågabehandlades ingående vid förra årets , då miljöpolitiken inför 90-taletdiskuterades. delade då utskottsmajoritetens uppfattning attersättningsfrågan, då produktiv skogsmark tas i anspråk för naturvårdsändamål,skall bedömas på samma sätt när det gäller domänverksmark. Del skall alltsåvara likställighet, oavsett vilken mark som tas i anspråk förnaturvårdsändamål. Jag yrkaravslag pa reservalionerna 26, 27 och 28. Jag skall kort kommentera anslaget B8 Vård avnaturreservat m.m. Regeringen föreslår elt reservationsanslag på 52 140 000 kr.Centerpartiet har tillstyrkt anslaget, medan de övriga partierna är splittrade.Deras förslag varierar från en ökning med drygl 2 milj. kr. lill en ökning med35 milj. kr. Med tanke på de förslag som antog i samband med förraårets behandling av miljöpolitiken inför 90-talel om att effekfiviseranaturvärdsförvaltningen anser utskottsmajoriieten att möjligheterna attförslärka och förbätlra värden av skyddade nalurvårdsobjekt är goda med deresurser som anvisats. Jag skall slutligen beröra anslaget B9 Värd av hotadearter m.m. Utskottet understryker behovet av kraftfulla åtgärder för skydd avutrotningshotade växt- och djurarter. Med godkännande av motionJo865, yrkande 3, satsar vi nu 4 milj. kr. lill utformandet av ett särskilthandlingsprogram för vård av akut hotade arter. har återkommit med krav om ett stöd fränriksdagens sida till Stiftelsen - . Frågandiskuterades , och utskottet framhöll då som att vi inte börutpeka stiftelsen som mottagare av statligt stöd i form av ekonomiskt bidrage.d. Jag instämmer i uppfattning att detta är enmyndighetsfråga, och har vi alltså ökat anslagel. Därför yrkar jag avslagpå reservation 33. Ireservalion 34 föreslås all utöver den föreslagna höjningen av anslaget Prot.1988/89:95 särskilt anvisa ytterligare 2 milj. kr. för att säkerställapilgrimsfalkens fortbestånd. Pilgrimsfalken är enakut hotad art, som naturligtvis ingår i det ....... pågående arbetet med utformandet avdel särskilda handlingsprogrammet. Jag vill,herr talman, slufiigen yrka avslag pä reservationerna 19-34 och bifall tilljordbruksutskottets hemställan i dess betänkande 13 i dess helhet. 116 () replik: har jag fått hjälp av med alt upplysa mitt förmörkadesinne om vad egentligen var ute efter. 117 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag fårupplysa om att repliken gäller anförande. 118ANNA () replik: Herr talman! 119 () replik: Jag lyssande på anförande, ochhan sade att vi har gått in i en ny fas på detta område. Men när det gälleranslagsförstärkningarna står vi med undantag av anslaget och naturvård istort sett kvar på samma ståndpunkt som . Jag tror att fel när han påstod att vi har fått en resursförstärkning på 100 milj. kr.Jag hoppas alt del var en felsägning. Vi har ju fått en höjning av anslagettill 100 milj. kr., och det var väl det menade. Jag vill'ta upp en principdiskussion kringkulturlandskapet och vården av naturreservat, som också tog upp.Vad är det för fel, , på synpunkten att det skall vara för enlantbrukare lika lönsamt att värda kulturlandskapet som det är för enlantbrukare alt bedriva annan verksamhet. Om denne lantbrukare skall kunna ägnasig åt vård av naturlandskapet, måste det då inte ställas större anslag lillförfogande? Det är ju det som vi har föreslagit i våra anslagsmotioner. säger att vi har tillräckligt med pengar anslagna för att klaratillsynen av naturreservat. Jag skulle vilja fråga om han harvarit ute i verkligheten och studerat fillslåndel i våra naturreservat nu nären så stor del av beredskapsarbetena har tagits bort. Är del inte beklagligt,, att vi inte kunde uppnå en majoritet i för att höjajust det anslagel? 120 () replik: tyckte alt regeringen varväldigt duktig , då den anslog 30 milj. kr. för att göra något ålodlingslandskapet. Det är naturligtvis rätt myckel pengar, men man log då dessapengar från de medel som avsatts till statens ansvar för spannmålsöverskottet.Det är klart att del då är lätt alt vara rundhänt. Jag vet inte om jag ärsärskilt imponerad av det handlingssättet. Del var inte direkt det som varavsikten med de här pengarna. De kommer säkert att göra god nytta i detsammanhanget, eftersom socialdemokraterna avslår från att göra någoniing ibudgetsammanhang; i stället försöker man reparera litet på det här sättet. särskiltsnyggt all göra så, men det är klart att det går del också. Jag är emellertidinle imponerad av det. Vi tycker att det här är en fråga som hela svenska folkethar ansvar för -därför skall vi ta pengarna ur budgetmedel, och därför ser våraförslag ul som de gör. När del gäller vill jag säga alt deökningar som del beslul som vi kommer all fatta innebär inte är såstora att de får någon avgörande betydelse för myndighetens möjligheter attlämna elt ökat bidrag eller alt lämna något bidrag över huvud taget. är inle mycket i del sammanhanget. Då hade man åtminstone behövt biträdacenterns förslag om en ökning med 5 miljoner. I så fall hade myndigheten haftmöjligheter att lämna bidrag - nu är möjligheterna mycket begränsade. 121 () replik; Till kan jag säga att jag anserall del ingår i en jordbrukares arbetsuppgifter att vårda både sina djur ochsin mark, och för del får han naturligtvis ersättning. Ju bättre han sköter detingen, som han själv äger och förvaltar, desto bättre inkomster har hannaturligtvis att hämta. Alt vi skulle behöva ge jordbrukarna statlig lön föratt på det sättet bidra med pengar är ensamt om att diskutera. Till vill jag säga att vi måste fördelapengarna på bästa sätt. Vi anser att del är bra med en kraftigresursförstärkning med 30 milj. kr. Vi skäms inleföratl vi ökar på det anslaget. Men jag förslår att ni tycker att det ärknepigt att regeringen nu ger mer än ni har reserverat er för. sade själv tidigare all Åby Avelscentrumskall invigas nu . Såvitt jag förstår har man haft många sponsorer, somhar sett till all del nu kan förverkligas. De 4 miljoner som vi nu har anslagit är nästan på miljonennär vad har begärt. Jag hoppas naturligtvis att det, om ÅbyAvelscentrum skulle behöva ha ytterligare pengar, finns möjligheter att vändasig till myndigheten. När Åby Avelscentrum är invigt skall man bedrivaverksamheten med intäkter från entréavgifter, sä det kommer säkerligen alt gåbra. 122 () replik: Vårt lantbruk har genomgått storaförändringar. Frän belesdrift, där man hade hagmarker som utvecklade särskildabiotoper och ekologiska syslem, har man övergått till en annan form avjordbruk. Det landskap som på det sättet har skapats är ettutomordentligt värdefullt landskap. Men det är självklart att bonden inte harhaft råd och möjlighet att hålla det öppet under de förändringar som har ägtrum inom jordbrukspolitiken. Vi inom folkparfiet säger då - det är kanske riktigt attvi är ensamma om alt ha den uppfattningen - att del är en viktig uppgift förlantbrukaren alt göra en insats för all hålla delar av del landskapet öppet.Del är ett landskap som vi behöver bevara delar av för framtiden. Dä tycker jagatt det är hårt att säga Prot.1988/89:95 som inge : Del skall inle utgå någon ersättning förjobb som man gör 12 april1989 i det sammanhanget! Det är självklart alt den som gördet arbetet, vare sig det är en lantbrukare ' eller statligt anställda personer,behöver ha ersättning för sitt jobb. därför altdel är lämpligt att stödet kan användas som förstärkning för de markägaresom gör en extra insats för att hälla kulturlandskapet öppet. Konstigareär inle den saken. 123 (): Skogen är en förutsättning för oss i Sverige- för industrin, för jordbruket, för naturvården, för kulturarvet. Det har vihört i många inlägg tidigare . Skogen är en av de viktigaste råvaror vi har i vårt vackraland. Många av våra basindustrier är uppbyggda på trä i olika former. Detgäller inle minst de industrier som finns hemma i min kommun. Kan vi då acceptera att vår skog förstörs? Men varför görs det då ingenting? Varför, varför, kan vi fråga oss. Olika alarmerande rapporter kommer till vår kännedom.Nu senast röt generaldirektör till. skogsmark isödra och sydvästra har kraftiga ekologiska rubbningar inäringstillförsel, ökat kväveläckage och frigörelse av giftigt aluminium.Markförsurningen i kombination med den ökade kvävetillförseln från atmosfärenmedför att vi fått en skog med betydligt lägre motståndskraft mol naturligapåfrestningar, som kväveläckaget från själva skogsmarken ökar.