prot · GC0990 · 1988-12-31 00:00:00 — Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 12 av - bifölls medacklamafion. Mom.8 (invandrarnas problem att komma in på arbetsmarknaden) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservafion 13 av m.fl., delsreservation 14 av och , dels reservation 15 avKersti och , dels utskottets hemställan med den ändringdäri som föranleddes av bifall fill mofion A286 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom.12 (nya riktlinjer för flyttningsbidragen m.m.) Utskottelshemställan - som ställdes mot reservation 18 av Kersfi och - bifölls med acklamation. Mom.13 (merkostnadsbidraget) UtskottetshemstäUan - som ställdes mot dels reservation 19 av och , dels reservation 20 av och - biföllsmed acklamafion. Mom.14 (bidraget för medflyttande) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 21 av och - bifölls med acklamation. Mom.15 (avskrivning av den årliga studiemedelsavgiften) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 22 av och - bifölls med acklamation. 1988/89:90 Mom.17 (flyltningsbidrag i samband med landläkares AT-tjänstgöring) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 23 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.19 (arbetsmarknadsutbildningens inriktning m.m.) Utskottels hemställan - som ställdes mot delsreservation 25 av m.fl., dels reservation 26 av -bifölls med acklamation. Mom. 21 (utbildning förvårdpersonal inom ) Utskottetshemställan bifölls med 287 röster mot 24 för reservafion 27 av Lars-OveHagberg. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.22 (utbildning för avbytare i jordbruket) Utskottetshemställan - som ställdes mol reservation 28 av m.fl. - biföllsmed acklamafion. Mom.24 (antalet utbildningsplatser inom det reguljära utbildningsväsendet m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mol dels reservation 29 av m.fl., delsreservation 30 av och -bifölls med acklamafion. Mom.26 (bidrag till utbildning inom den offentliga sektorn) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 31 av m.fl. - bifölls medacklamafion. Mom.29 (lokaHsering av KAS-administrafionen) Utskottelshemställan - som ställdes mot reservation 33 av och - bifölls med acklamation. Mom.31 (statsbidraget till KAS) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 34 av och - bifölls med acklamation. Mom.33 (balansering av avgiftsmedel mot statsbudgeten) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 37 av och - bifölls med acklamafion. Mom.34 (överföring av avgiftsmedel fill statsbudgeten) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 39 av m.fl., delsreservation 38 av och -bifölls med acklamafion. Mom.35 (ökade egenavgifter m.m. i arbetslöshetsförsäkringen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 40 av och - bifölls med acklamation. Mom. 36 (en allmänarbetslöshetsförsäkring) Prot. Utskottets hemställanbifölls med 163 röster mot 151 för hemställan i ., _, - Arbetsmarknads- reservation 41 av ElverJonsson m.fl. Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservafion 42 av anfördamotiveringen - godkändes med acklamation. Mom.37 (inträde i arbetslöshetskassa) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 43 av m.fl. ~ biföllsmed acklamation. Mom.38 (rekryteringsstöd) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 44 av och - bifölls med acklamation. Mom.39 (statsbidrag till sysselsättningsskapande åtgärder) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 45 av m.fl. ~ bifölls medacklamafion. Mom.42 (landskapsvård i samband med arbetsmarknadspolitiska insatser) Utskottetshemställan bifölls med 253 röster mot 62 för reservation 46 av . Mom.47 (starta-eget-bidrag fill jordbrukare) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 47 av Kersfi och - bifölls med acklamation. Mom.48 (översyn av möjligheterna att förlänga tiden för starta-eget-bidrag)Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 48 av ochCharlotte Branfing - bifölls med acklamation. Mom.49 (reglerna för strukturstöd för byggnadsarbetare) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 49 av m.fl. ~ bifölls medacklamation. Mom.52 (lagen om byggnadstillstånd m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 51 av m.fl. ~ biföllsmed acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 1988/89:AU12Arbetslivsfrågor (prop. 1988/89:100 delvis). 38 (): .Jag skall i detta avsnitt av dagensarbetsmarknadspolitiska debatt endast uppehålla mig vid den del avarbetsmarknadsutskottets betänkande nr 12 som berör det majoritetsbeslut sommot socialdemokratisk reservation tagits om en utökning av denförsöksverksamhet med flexibla lönebidrag för handikappade ungdomar somhittills bedrivits endast i och . Min kollega, , kommer senare i debatten attredovisa de moderata ställningstagandena till övriga frågor som tas upp ibetänkandet. Vi moderater har hävdat atl elt syslem medindividuella, flexibla lönebidrag som är knutna fill den handikappade ochavpassade efter graden av nedsatt arbetsförmåga oberoende av vem som ärarbetsgivare, skulle ge arbetshandikappade bättre möjligheter att såväl kommain på arbetsmarknaden som stanna kvar där. Ett sådant lönebidrag skulle enhandikappad kunna ta med sig till en ny arbelsgivare. Det skulle också kunnaförändras såväl uppåt som neråt alltefter förändringar i arbetsförmågan. Det har rests invändningar mot en sådan konstruktion.Bl.a. har det uttryckts farhågor för att den skulle leda fill en ackorderingmed arbetsgivarna som kunde upplevas som förnedrande för den handikappade ochsom skulle kunna driva upp bidragsnivåerna. Del anses också svårt att i varjeenskilt fall bedöma graden av arbetsförmåga på etl tillräckligt rättvist sätt. Jag tycker del finns anledning alt respektera sådanafarhågor. Del är väl alltid så med olika stödsystem, att de inte enbart harpositiva effekter. Vad som bör vara avgörande är om de positiva effekternaöverväger och i vilken utsträckning de negativa effekterna kan begränsas ochkontrolleras. De förändringar av lönebidragssystemet som genomfördes förelt par år sedan utgjorde elt steg i riktning mot ökad flexibilitet. Den utvärdering av lönebidragen som gjorts vid Lundsuniversitet på uppdrag av EFA visar alt lönebidragen troligen är en av de mestkostnadseffektiva arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Vi kan lägga till att dealldeles säkerl ocksä utgör den stödform som ger de handikappade bästmöjligheter att få arbete på ordinarie arbetsplatser. Det finns såledesanledning att vidareutveckla systemet med lönebidrag. Vad som är mindre positivt i utvärderingen är attmöjligheterna fill större flexibilitet inte utnyttjats i någon störreutsträckning. De svårast handikappade har inte fått del slöd som var avsikten.Fortfarande är del graderingen av arbetsgivarnas rättigheter till lönebidragsom är styrande. Utredningen förespråkar samma regler för allaarbetsgivarkategorier och klarare regler för bedömning av handikappelssvårighetsgrad. Dessutom förordar den regelbundna omprövningar. Den försöksverksamhet som AMS bedriver i två län har visatatt det flexibla lönebidragel gjorl det betydligt lättare att få arbete förgravt handikappade ungdomar i öppna marknaden. Meritvärderingen har inte uppfattats som negativ. Tvärtomhar den upplevts ha stor psykologisk betydelse för såväl den arbetssökande somarbetsgivaren. AMSanser emellertid att försöksverksamheten är alltför begränsad för att man skallkunna dra några bestämda slutsatser och vill därför att den utvidgas. Detär denna hemställan som utskottsmajoriteten tillmötesgår. Således beviljasytterligare 30 milj. kr. på anslaget för lönebidrag för att ge AMS möjligheleralt utvidga försöksverksamheten med flexibla lönebidrag till att omfattaungdomar i projektet åt unga handikappade och andra gravt handikappadeungdomar i hela landet. Departier som i denna fråga bildar utskottsmajoritet, dvs. samfiiga utomsocialdemokraterna, har ansett denna försöksverksamhet så viktig att de tillsvidare har avstått från säryrkanden vad gäller lönebidragen. För moderat delmenar vi atl utvärderingen av försöksverksamheten kommer att bli vägledandeför vår framfida inställning i frågan om lönebidragens konstruktion. Jag yrkar härmed bifall till utskottets hemställan under mom. 25 och 26i AU:s betänkande 12 och beklagar att socialdemokraterna inte har anslutit sigfill utskottsmajoriteten. Jag vet inte om det är presfigen eller de extra 30miljonerna som har utgjort oöversfigliga trösklar. Eller är det rent av så atlden självgodhet som demonstrerades i den tidigare debatten här har givitsocialdemokraterna skygglappar, så att de inte ser problemen och möjligheternai den här lönebidragskonstrukfionen? Därom kanske denna debatt kommer att gebesked. 39 (): Det här betänkandet tar upp två stora, väsentliga frågor: delsarbetsmiljön, dels åtgärder för arbetshandikappade. Jag kommer att beröra bådadessa frågor, och kommer senare i debatten att specielltkommentera syn på . Folkpartietanser att ett näringsliv i utveckling, goda konkurrensvillkor och en godvinstnivå är viktiga förutsättningar för - och inte ett hot mot - en förbättringav arbetsmiljön. Förflertalet människor är en god och stimulerande arbetsmiljö en avgrundförutsättningarna för en god tillvaro. Del är alldeles uppenbart attsatsningar på att förbättra arbetsmiljön leder till minskad frånvaro, lägrepersonalomsättning och ökad produkfivitet. Satsning på en god arbetsmiljö ärett viktigt konkurrensmedel i en situafion med brist på arbetskraft. Viupplever ju detta på vissa håll , och det kan alltså ur denna synvinkelvara en positiv utveckling för arbetsmiljön. Mendet finns all anledning att känna oro för arbetsmiljön . Stafisfiken visaratt arbetssjukdomar och arbetsolyckor har ökat efter det attsjunkande siffror tidigare redovisats . Ser man till vilka typerav skador del är, finner man att belastningsskadorna ökar kraftigast, främst ifråga om rygg, nacke och axlar. Det handlar om såväl ergonomiska brister sombrister i arbetsmiljön i psykosocialt hänseende. Folkpartiettycker att det var bra att regeringen mot den här bakgrunden tillsattearbetsmiljökommissionen. Men vi kan fortfarande inte inse all avgränsningenfill de 400 000 farligaste jobben var ett särskill klokt drag. Inga sakskäl harredovisats för en begränsning fill 400 000. Det innebär onödiga låsningar, ochdet har också redan visat sig medföra skilda meningar 4Riksdagens protokoU 1988/89:90 Prot.1988/89:90 i kommissionen. Utgångspunkten, menar vi, måste vara bredare änså och 5 april1989 omfatta den allmännautvecklingstrenden inom området som helhet, också Vi tycker inte atl del är rangordningen av arbetena när det gällerfarlighet som i alla lägen är del viktigaste. vikfigarevilka större förändringar som har skett inom olika områden. Från sida tycker vi att det är angelägel attse lill arbetsmiljöproblemen inom den offentliga sektorn, som ofta kommit iskymundan i förhåUande tUl den privata sektorn, där de klassiska arbetsmiljöriskernafinns, t.ex. inom tillverkningsindustrin. Del är ju faktiskt främst i denoffentliga sektorn som antalet anmälda olyckor ökat . Dethar kommit många larmrapporter om den psykosociala miljön inom den offentligasektorn. av socialsekreterarna upplever sitt arbete som psykisktpressande. Lärarnas situation diskuteras ständigt på insändarsidorna, ochpersonalomsättningen är stor när det gäller t.ex. förskoleverksamheten. Vi menar från sida atl vi som politiker harett dubbelt ansvar för den offentliga sektorns arbelsmiljö, dels som ansvarigaför lagstiftning och förvaltning, dels som arbetsgivare. I det senare avseendetkan stat och kommun göra mycket mer än vad man gör för att förbättraarbetsmiljön. Det finns ingen anledning alt vänta på kommissionens förslag ochslutsatser. Man kan l.ex. öka friheten för personalen atl själv fatta beslutoch få ett större ansvar, man kan ha etl bättre belöningssystem och stimulerapersonlig utveckling mycket starkare än man gör inom den offentliga sektorn . I vår motion och reservation pekar vi också på det viktigamed ekonomiska styrmedel för en utveckling mot en bättre arbetsmiljö. Vinoterar med tillfredsställelse att kommissionen också skall studera delta.Självfallet får det inte innebära att svårplacerad arbetskraft får ytterligareproblem med arbete. Efter denna mer allmänna inledning skall jagsärskilt kommentera en folkparlireservalion som ligger mig mycket varmt omhjärtat, nämligen den som handlar om arbetsmiljöproblem för kvinnor. Vi ifolkpartiet anser atl dessa problem särskill bör lyftas fram också i kommissionensarbete. Självklarl är det viktigt all det inle blir elt dubbelarbete medarbetarskyddsstyrelsens uppdrag. Det senare uppdraget handlar faktiskt bara omfyra typiska yrkesområden för kvinnor, och del finns tyvärr många fler s.k.typiska kvinnojobb där arbetsmiljöproblemen är extremt svåra. Lyft är orsaken lill mer än hälften av olyckorna hos kvinnor.Det är bland kvinnor som belastningsolyckorna ökar allra mest.Sedan år 1979 har de ökat i hushållsarbete. Vårdpersonal, som ofta ärkvinnor, ligger i lopp tillsammans med sjukvårdsbiträden och hemvärdarinnor vadgäller just belastningsolyckor. Vi i lycker att det finns allanledning att kommissionen fär i uppdrag alt specieUt beakta kvinnorsarbetsmiljöproblematik. har också i sin jämställdhetsmotion föreslagitatl kvinnor skall ges rätt till omplacering under graviditet. Kan en sädanomplacering inte göras, trots alt den önskas, bör räll till utbyggdhavandeskapspenning 50 Det vore intressant att fä yeta om socialdemokralerna Prot. 1988/89:90 ställer sig bakom etl sådant krav. Jag skall så övergå till att något kommenterafrågorna kring arbetshandikappade i belänkandel. Jag mäste faktiskt konstateraall jag där är besviken på socialdemokraternas agerande. I etl läge medarbetskraftsbrist är arbetslösheten bland handikappade dubbelt sä hög sombland befolkningen i övrigl. 1986/87 nådde de handikappade arbetssökanderekordnivå. Detta kan bara inle accepteras. Del är absolut nödvändigt attbereda handikappade tillfälle att komma ut på arbetsmarknaden i störreutsträckning än vad som sker . Vad gör då regeringen och utskottets socialdemokratiskaledamöter? Jo, de bromsar och avstyrker en mängd goda förslag tillförbättringar från skilda politiska partier. De går t.o.m. emot tungasocialdemokratiska motioner i vilka krävs etl ökat anslag lill lönebidrag ilikhet med vad representanter från alla andra partier kräver.Socialdemokraterna väljer att reservera sig på den vikliga punkl som SonjaRembo tidigare berörde, när de vill ha ett bidrag som är 30 milj. kr. lägre änvad vi föreslår i lönebidrag fill unga handikappade. Del är både sorgligt ochförvånande. har i motioner föreslagit en ökning avanslaget till arbetshjälp-medel och lönebidrag på 59,1 milj. kr. Av dettabelopp föreslår atl vi att 28,5 milj. kr. skall avsättas för anskaffning avdalorbaserade hjälpmedel. Resten har vi föreslagit skall gå filllönebidragsplatser med full kostnadstäckning. Dalatekniken och informationsteknologin ger faktisktmöjlighet för mänga handikappade att övervinna mänga typer av handikapp. Det äri många fall också ett fantastiskt verktyg för alt ge handikappade ett merfullvärdigt liv, sfimulans till arbete och kommunikation med andra människor. /89 disponerade AMS 20 milj. kr. föravancerade dalorbaserade hjälpmedel. har man tecknat ett avtal med enleverantör inom ramen för det s.k. TUFF , som vi i folkpartietbeskriver i en motion. Avtalet innebär att leverantören åtar sig all under enfyraårsperiod ta fram 2 000 arbetsplatsutrustningar för arbetshandikappade. AMSanser atl man behöver 61 milj. kr. Men här snålarutskotlsmajoritelen med socialdemokraterna i spetsen. Vi i lyckerfaktiskt att det är ynkligt. Jag yrkar bifall till reservation 20, som går ut på attAMS får de begärda medlen, dvs. en ökning av anslaget med 28,5 milj. kr. har utförligt kommenterat föreliggandereservation från socialdemokraterna och ulskottsmajoritetens skrivning, varförjag nöjer mig med att säga att socialdemokraterna bör ta intryck av debattenoch ändra sig i frågan. Annars kommer del att framstå som synnerligen märkligtalt många socialdemokrater agerar på detta sätt. Slutligen, fru talman, vill jag som så många gångertidigare för folkparfiets räkning beklaga atl regeringen valt alt ge handikapputredningen nolldirek- liv. Vi i är beredda att ge ökade resurser till handikappolitiken.Vi ställer inle olika handikappgrupper mot varandra. Ökade möjligheler till sysselsättning för handikappade kommer ocksä atl ges om förslag om en omfördelning av resurserna från socialförsäkringssektorn fill 51 arbetsmarknadsåtgärder ikombination med en ökad flexibilitet i lönebidragssystemet verkligenförverkligas. Lönebidragsplatsernahos allmännyttiga organisationer bör också kunna öka i antal. Mångahandikappade har också fått meningsfulla arbetsuppgifter, något somäven har varit till gagn för de olika organisationerna. Det är viktigt atthandikappade som exempelvis arbetar på dagcentra ges rätt till lön i ställetför pension. I reservation 15 har vi också föreslagit att lagen om allmänförsäkring skall ändras så att man i rehabiliterande syfte kan koordinerapension och lön. skulle då få möjlighet alt betala lön tillexempelvis de utvecklingsstörda. Jag vill fråga utskottets socialdemokratiskeföreträdare varför man inte är beredd att stödja det förslag som vi framför ireservation 15. I har vi etl brett program för hur man skall ökamöjligheterna för att ge de handikappade sysselsättning. Med detta yrkar jagbifall fill samtliga folkpartiunderskrivna reservationer. 40 (): I arbetsmarknadsutskottets betänkande 12 behandlas frågor omarbetsmiljö och åtgärder för arbetshandikappade. Låtmig inledningsvis konstatera att mycket har gjorts för att få bort dåligaarbetsmiljöer. Den tekniska utvecklingen har förbättrat många jobb. Vidare harkunskaper och medvetenhet hos den enskilde betytt mycket. De fackligaorganisationernas roll i arbetsmiljöarbetet ger styrka för konkreta insatser påden enskilda arbetsplatsen i den aktuella situationen. Trotsdenna utveckling måste vi ändå konstatera alt de nya problem som framträderär större än de arbelsmiljömässiga framgångarna. att allt fler får problem med bildskärmsarbete. Det gäller bådeögonproblem samt allergiska och andra reaktioner. Monotona arbetsmoment gerförslitningsskador i jobb som kan uppfattas som fysiskt lätta. Detunga belastningsskadorna uppträder nu främst i vård- och omsorgsarbete. Detär arbeten som också ofta har pressade psykiska förhållanden. Attläget är allvarligt inom många områden visar inte minsl den starka ökningen avantalet arbetsskadefall och ökningen av sjuktalen för främst långtidssjuka. Icentern har vi i en rad motioner tagil upp konkreta problem som finns ochuppslår i arbetsmiljön. Ett par av dessa motioner behandlas i detta betänkande. Imotion A809 pekar vi på att det är angeläget att arbetsmiljön inom mångakvinnodominerade områden förbättras. Särskilt viktigt är det att insatserna förhemtjänstens och vårdens arbelsmiljö övergår i aktiva konkretainsatser. Det gäller insatser för utbildning och fortbildning samt insatser föratt med tekniska hjälpmedel och på annat sätt förbättra arbetsmiljön och minskabelastningsskadorna. Det gäller arbetstider och schemaläggning av arbetel, ochdet gäller den psykosociala arbetsmiljön. Dettas redan många initiativ på detta område, men det är nu nödvändigt att riksdagoch regering ger tydliga signaler till myndigheter och till kommuner och landsting föratt utvecklingsinsatser snabbt skall komma till stånd. annan motion har tagit upp arbetsmiljön inom lantbruksnä-' ringen.Det har vi gjort därför att arbetsmiljöproblemen inom lantbruket är stora -större än inom de flesta andra näringar. Svåra olycksfall, arbetsbelastningsskadoroch exponering av damm och gaser förekommer i alltför stor utsträckning. Dettaberör inte enbart lantbrukarna själva utan också andra som är sysselsatta inomnäringen, exempelvis avbytare, anställda lantarbetare och djurskötare. Trotsmera maskinell utrustning är lantbruksarbete tungt och belastande.Traktorkörning är t.ex. ett arbete som förorsakar en stor del av belastningsskadorna.Mjölkningsarbete innebär - även om tekniken har förfinats -fortfarande storabelastningar på armar, skulderparti och knäleder. avläkardiagnoserna inom lantbrukarnas företagshälsovård. Lantbrukshälsan, berörrygg och leder. Närdet gäller olycksfrekvensen finns det undersökningar som visar att den liggerlika högt inom lantbruket som inom de mest drabbade grenarna av andra delar avnäringslivet. Denhär motionen behandlas dock i skatteutskottet, därför alt vi har begärt bl.a.ekonomiska stimulansåtgärder för att få fram nödvändigaarbetsmiljöinvesleringar. Vihar ändå en reservation till detta utskottsbetänkande, och den gäller motionA250, där är första namn. Även i denna motion argumenteras förangelägenheten av att förbättra arbetsmiljön i lantbruket. Också vi fråncentern anser och det tar vi upp i reservafion nr 7 - att det är viktigt i det utredningsarbete som pågår om de farligaste arbetsmiljöerna inteundervärderar eller glömmer bort hälsoriskerna vid lantbruksarbete. Det kanockså finnas anledning för arbetsmiljöfonden att i samarbete medlantbruksforskningen undersöka nya produktionsmetoder och arbetsredskap urarbetsmiljösynpunkt. Vihar också i en motion och i reservation nr 9 tagit upp det självverksammaskogsbruket, som är en hårt olycksdrabbad bransch. Vi anser att det är högstbefogal med en fortsatt medelsfilldelning för anordnande av säkerhetsdagar iskogsbruket. Erfarenheterna visar nämligen att projekt av del här slaget är eltbra sätt att föra ut kunskap i syfte atl minska antalet arbetsskador. Fortsattmedelstilldelning här är alltså angelägen. Jaggår nu över lill nästa avsnitt i betänkandet, som handlar om åtgärder förarbetshandikappade, och då vill jag betona att anser att rätten tillarbete skall gälla alla vuxna människor i samhället. Det är också målet förarbetsmarknadspolifiken. Men verkligheten visar att allt fler människor slås utfrån arbetsmarknaden. Många har också svårigheter attfå ett arbete. Kravenpå de arbetssökande har ökat. Det avspeglas i den arbetslöshetsstatistikgällande handikappgrupperna som har redovisats. Trots stödåtgärder för attunderlätta inträdet på arbetsmarknaden och trots den arbetsmarknadsrättsligalagstiftningen är vissa handikappgrupper missgynnade. De behandlas inte jämlikti arbetslivet. Denöppna arbetsmarknaden måsle bli öppen i ordels egentliga bemärkelse. Detställer ökade krav på insatser bl.a. från skolans sida. skyldighetalt tillsammans med de arbetsvårdande myndigheterna underlätta övergången frånskola till arbete. Alla unga handikappade och nyhandikappade skall haalternativ försörjning till förtidspension så länge de deltar irehabilitering. Ersättningen mäste utformas så att den ekonomiskt intemissgynnar enskilda handikappade i förhållande till dem som har pension.Införandet av ett rehabiliteringsstöd som är lägre än förtidspension är enorättvis och olycklig lösning. Dessutom bör ersättningen ha karaktär av lön islällel för stöd. förtidspensioneras 2 000 människor mellan 20 och30 är. Delta kan och får helt enkelt inle accepteras. Ungdomarna måsle fåmöjligheter att pröva vilka arbetsområden som kan vara möjliga att förena medhandikappet. Anpassad utbildning och anpassning av arbetsplatsen är avgörandeför möjligheterna lill sysselsättning. Om arbetshandikappade inte erhåller arbete kommer storakostnader på ett flertal olika konton. Det är kostnader som inte analyseras ochdebatteras och inte heller är utsatta för hårdhänta budgelmanglingar. Därför är jag glad över - när nu socialdemokraterna visadeointresse - att det i utskottet gick atl få en majoritet för atl avsättaytterligare medel till lönebidrag. I hade vi gärna sett att den summasom förslagsanslaget nu utökas med hade varit större - men 30 miljoner itillskott är ändå 30 miljoner och bör vara till god hjälp. I det godasysselsättningsläge vi nu har är det angeläget atl ta till vara de möjlighelerdetta ger för att vända de handikappades situation till det bättre.