prot · GC0980 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag tycker att det ärviktigt att man också ger uttryck för detta och reser sig i denna debatt istället för att huka sig för all propaganda som framförs mot denna aktuellamotorvägsul-byggnad. tog upp ett intressant resonemang omregionens ansvar i frågan om järnvägstrafik kontra landsvägstrafik. Han menadeatt regionen gör en förlust om det byggs en järnväg. Men förlusten blir ju intemindre för staten om man bedriver viss järnvägstrafik! Det är ju inte barastaten som skall ta miljöhänsyn. Miljöhänsynen måste ocksä prägla regionernastrafikplanering. Avslutningsvis: En utbyggnad av beräknas kostamellan 2 och . och Norska statsbanor har nyligenpåbörjat ett gemensamt utredningsarbete om den framtida järnvägsförbindelsen Vi ser med spänning fram emot resultaten av den utredningen. Dubbelspärsutbyggnaden på sträckan ärkostnadsberäknad till . Det är alltså tämligen gigantiskaprojekt det handlar om. Enbart dessa två projekt, alltså ochvästkustbanan, skulle ta i anspråk mer än hälften av den ram som genom tidigareriksdagsbeslut anvisats. Detta visar vilka behov och starka önskemål som ståremot varandra i dessa frågor. 27 (): Egentligen borde staten stä förbaninvesteringarna. Det är löjligt att de kostnaderna skall överföras tilllänstrafiken. Det borde som sagt vara ett statligt ansvar att stå för de fastainvesteringar som behövs. Om man gör del tankeexperiment som jag gör - i och för sigär det omöjligt - när det gäller motorvägen till och projektet atldela anslaget, 1,2 miljarder, i tvä delar, skulle man med den ena delen kunnarusta upp fill önskestandard och med den andra delen, 600 milj. kr.,kunna förbättra vägen. Man kan förbättra de delar av vägen som drabbas avolyckor. Bakom detta resonemang ligger naturligtvis från sidaocksä en önskan att hålla nere trafikvolymen. Bygger vi en stor motorväg kommer den naturligtvis attfyllas med bilar och lastbilar - självfallet! Vi slår egentligen undan en delav järnvägens konkurrenskraft. Här skyfflar vi över en konkursfärdig järnvägtill länstrafiken. Så bygger vi en kalasmotorväg till . Hur i helafriden skall detta gä ihop? Skall det finnas nägon balans i detta bör järnvägen varaåtminstone lika bra som motorvägen. Innan vi överför trafiken fill länstrafikenborde vi alltså ha rustat upp järnvägen till anständig standard, sä att där kanbedrivas konkurrenskraftig trafik. Detta borde vara huvudskälet. Det är självklart att de regionalahuvudmännen skall ta miljöhänsyn. Problemet är ju att staten smiter ifrånsitt ansvar, därför att de gamla synderna innebär att vi inte harsatsat de pengar pä järnvägen som vi borde ha satsat under . Därför harvi en massa eftersatta järnvägar, t.ex. , och därför är intedubbelspåret till byggt. Det borde ha kommit till stånd för många årsedan. Vi har satsat på fel saker. Vi trodde att vägtrafik, biltrafik,lastbilstrafik skulle lösa vara trafikproblem. ser vi att vi inte kan gäfram den vägen. Luftföroreningarna sätter stopp. 28RUNE (): Kommunikationsministern sade att behovet avBohusbanan och är stort. När dessa projekt ställs emot varandraframgår att det är svårt att lösa problemet. Jag tycker att vad det visar äratt det totala anslaget är pä tok för litet. Jag kan hålla med om att det vore orimligt om Västsverigeskulle ta i anspråk inte utan mer av anslagen. Vi i harangivit beloppet 40 miljarder. Vi visar att ett flertal banor - t.ex.ostkustbanan, kust-till-kust-banan - är precis lika nödvändiga som de banor vi nu Därför kommer just dessabanor upp. sade att förhandlingar måste föras medkommuner och landsting. Jag kan hålla med om att vi beträffande harlitet olika meningar. Från sida stär vi fast vid vär åsikt omstomlinjenäl, och vi argumenterar från den utgångspunkten. Men när det gällerövriga järnvägar har regeringen fört in något nytt i bilden. Då beslut fattadesförra året sade man att samma principer skulle gälla som för vägar, nämligenatt staten bygger vägen medan kommunerna, landstingen och länstrafiken sköterresten, om regionaltrafik bedrivs på stomlinjenätet. Dessutom finns banavgifter. , trafikbolaget i , betalar en avgift för attköra på banan. Ju mer företaget kör, desto mer fär det betala. Det är en riktigprincip. Avgifterna bör ocksä justeras. Plötsligt sägs att den som vill vara med och köra ocksåfår ta en del av kostnaden för byggande av banan. I så fall måste avgifternaminska - i annat fall har man frångått den tanke som riksdagsbeslutet byggdepä. Jag vänder mig mot detta. Självfallet skall staten svara för banbyggandel, som sagt.Det finns alltså ett gemensamt intresse för detta. Jag är ju inte baralokalpolitiker utan också rikspolifiker. Det finns alltså ett gemensamtintresse att för miljöns skull göra dessa satsningar. Då är det viktigt att staten svarar för byggandet av järnvägenoch att de regionala bolagen svarar för de andra satsningarna. Jag kan intekomma till annan ståndpunkt. Detta är och förblir en självklarhet! måste se till att ger litet merpengar till järnvägsbyggande! Det kan ske i en tilläggsproposition eller genomatt vi vid en ytterligare diskussion i trafikutskottet kan komma överens, säatt verkligen kan byggas. Jag hoppas att detta blir enförstahands-uppgift för . Då skulle han kunna bräda vore väl roligt! 29 (): Vad är det häregentligen! har sagt att motorvägen på är etlmisstag. Del misstaget skall inte göras om. Menar kommunikafionsministern nuatl hon inte sagt sä? Han säger att om det finns behov skall det byggas flermotorvägar. Hur skall ni ha det? Ni talar med dubbla tungor gäng på gång ochkommer med dubbla budskap. Vems behov skall ni tillgodose,: havens, skogens eller Volvos? 30KENTH SKÅRVIK (fp): Jag vill till säga attBohusbanan inte slutar i . Vi hoppas att den sträcker sig till Strömstadoch helst över till . Därför är den litet svår att jämföra med den del avmotorvägen som vi talade om. 6 protokoU 1988/89:77-80 Om etableringen av stormarknadscentra I detta läge måste vi få en kombination av järnväg ochmotorväg. Vi kan inte förkasta vare sig det ena eller det andra. Därför är detangeläget att tala om båda sakerna. har rätt då han säger att det finns majoritet i för motorvägen. Den kan vi inte förkasta. Det är intebara ett fätal människor som skall ha rätt att bestämma vad som skall byggas.Vi som lever och bor i känner till detta; vi talar med folk och vetatt det finns en mycket stor majoritet för motorvägen. En sak har vi inte talat så mycket om, och det är en saksom betyder väldigt mycket för storstadstrafiken och för miljön:kringfartsleder. Det finns motioner om kringfartsleder i . Jagvill säga att det vore bra om kommunikationsministern och hans departement seröver dessa frågor i storstäderna. De har nämligen stor betydelse för miljön ochför kollektivtrafiken. Överläggningen var härmed avslutad. 7§ Svar på interpellation 1988/89:128 om etableringen av stormarknadscentra har frågat mig dels ometablering av externa stormarknadscentra för dagligvaror helt baserade på ökadbilanvändningstår i överensstämmelse med regeringens intentioner för enlångsiktigt god ekologisk och samhällsekonomisk hushållning, dels om regeringenavser inifiera åtgärder för att planer av detta slag regelmässigt skallöverprövas med hänsyn till de negativa effekterna på energiförbrukning ochmiljö och de konsekvenser de får för planeringen i andra närliggande kommuner. En eventuell lokalisering av en stormarknad till Norsholmmitt emellan och centralorter är utgångspunkten förfrågorna. Genom införandel av har ansvaret förbebyggelseutvecklingen decentraliserats från centrala myndigheter tilllänsstyrelsen och frän staten till kommunerna. Vidare har medborgarinflytandetstärkts. Om detta har det rått en bred polifisk enighet. Det är kommunerna som prövar hur mark bör användas förolika ändamål. EnHgt de grundläggande bestämmelserna i ärkommunerna skyldiga att i sin planläggning främja en från social synpunktlämplig utveckling och att skapa förutsättningar för en god bostads-, arbets-,trafik-och fritidsmiljö. Det är alltså i första hand kommunernas uppgift att verkaför att vårt samhällsbyggande blir långsiktigt bärkraftigt frånmarkhushållningssyn-punkt. Innan beslut fattas i en planfråga skall kommunensamråda med och andra som har ett väsentligt intresse avförslaget. Det gäller bl.a. grannkommuner som kan beröras. På detta sätt är detsörjt för att olika aspekter blir väl belysta och diskuterade. Länsstyrelsernas roll är bl.a. att ge räd och att bidramed underlag för kommunernas planering. Det ankommer pä att tatill vara statens intressen vidsamråd om kommunala planer. skall särskilt pröva om kommunalaplaner tillgodoser riksintressen enligt naturresurslagen, om mellankommunalaintressen har beaktats och om hälso- och säkerhetsfrågor har lösts. Närdet gäller direkta fråga om etablering av stormarknader villjag först säga att jag inte är beredd att här i nu diskutera detenskilda fall som nämns i interpellationen. Jag är inte heller beredd attuttrycka någon generell uppfattning om stormarknaders lämplighet ellerförenlighet med principerna om god resurshushållning. Stormarknader måsteenligt min mening, precis som andra större företag, prövas från fall till fall.Det är just denna prövning som skall ske i planarbetet enligt plan- ochbygglagen. Närjag sagt detta vill jag emellertid gärna tillägga att mycket stora etableringarav det slag vi nu diskuterar självfallet kan få betydande konsekvenser förmiljön, från resurshushållningssynpunkt och för omkringliggande kommuner. Detär viktigt att dessa konsekvenser klarläggs innan beslut fattas. Enligtmin mening ger det system för prövning av planer som finns i plan-och bygglagentillräckliga möjligheter att beakta berörda intressen. Länsstyrelserna haruttryckligen fill uppgift att bevaka både att olika riksintressen enligtnaturresurslagen tillgodoses och att en lämplig samordning sker avmarkanvändningsfrågor som berör flera kommuner. Jag vill erinra om attanläggningar av det slag som vi nu behandlar direkt nämns i propositionen om nyplan- och bygglag som exempel på förelag där de mellankommunala aspekternamåste bevakas. Svaret på andra fråga är därför att plan- ochbygglagen redan innehåller ett system för överprövning av kommunala planer frånde aspekter som tas upp i interpellafionen. Så länge det inte visat sig attdetta system inte fungerar ser jag ingen anledning att föreslå nägraytterligare åtgärder. 32 (): Jag villbörja med att tacka bostadsministern för svaret. Miljö-och energifrågorna tillhör ju våra viktigaste framtidsfrågor. Blandmiljöfrågorna är biltrafiken ett av de verkligt stora problemen. Det är därförsynnerligen viktigt att dessa frågor fär vara tungt vägande i all samhällsplanering. Engod samhällsplanering innebär att samhället byggs upp sä att energiförbrukningenoch miljöpåverkan kan minimeras. Vi måste ordna närheten mellan boende, arbeteoch service- samhälleligt såväl som kommersiellt. Att de varor vi behöver förvårt dagliga liv finns att tillgå där vi bor borde därför närmast vara ensjälvklarhet. Att vi tvingas bo pä ett ställe, arbeta på ettannat och göra våra inköp på ett tredje är följden av dålig samhällsplaneringsom innebär både miljöförstöring och slöseri med energi. Externastormarknader av det slag som planeras i är exempel pä dåligsamhällsplanering som är ytterst oriktig i förhållande inte bara tillenergiförbrukningen och miljön utan också när det gäller värt dagliga behov avkommersiell service. Det påstås ibland attinköp kan göras till lägre pris vid stormarknader Om etableringen av stormarknadscenira jämförtmed andra butiker, men det är ingen ursäkt. Det faktum alt vi själva får betalavåra resor till stormarknaderna och det faktum alt samhället får stå för storadelar av de kostnader som uppstår till följd av bilanvändningen ochpåfrestningen på miljön gör att detta är en dålig affär även för samhället.Därför är det anmärkningsvärt att regeringen genom bostadsministern vägraruttrycka någon generell uppfattning i frågan om huruvida stormarknader ärlämpliga och förenliga med principerna för god resurshushållning. Jag har anledning att vara mycket besviken påbostadsminislerns besked. Jag är faktiskt utomordentligt besviken över att haninte i nägon mån kunnat instämma i mina synpunkter. Jag hade förväntat mig attbostadsministern åtminstone skulle hälla med mig om att det är olämpligt attplacera dagligvarubutiker pä sådana ställen som gör att människor måste resamiltals för att göra sina matinköp. Detta innebär att andra butiker slås ut:närbutiker, kvartersbutiker och bostadsanknutna butiker. Detta innebär också att gamla och barnfamiljer eller andrasom saknar bil inte kan fä den service de behöver i sina bostadsområden. Intebara utifrån miljöaspekter och energisynpunkter är detta dåligt. Även för denandra delen av samhällsplaneringen, nämligen den som handlar om vårt dagligaliv och vär service är det dåligt. Den tröst jag kan finna i bostadsministerns svar ligger iatt han säger att länsstyrelserna uttryckligen har till uppgift alt bevaka bådeatt olika riksintressen enligt naturresurslagen tillgodoses och att lämpligsamordning sker i markanvändningsfrägor mellan berörda kommuner. Det är dessvärre det enda positiva jag kan se i detta svar. Vi får tydligen ställa vär förhoppning tilllänsstyrelserna och kommunerna och hoppas alt de inser den galenskap för värmiljö och för vår natur som externa stormarknader av beskrivet slag innebär. Som uttryckte saken skall vi inte ta bortbilismen. Vi måste minska bilismens negativa konsekvenser för miljön. Därförmåsle vi också planera samhället pä elt sådant sätt atl bilismen inte i onödan utgören påfrestning pä vår miljö och vår natur. Det är detta min fråga till bosladsministern handlar om:att nyttja bilen pä rätt sätt - inte på felaktigt sätt, vilket den här typen avetablering leder till. 33CLAES ROXBERGH (mp): Det fanns i ett svar tidigare här enpositiv del. sade så här: "En annan åtgärd på längre siktsom bör tas fill vara" - för att minska bilismen - "är att genomförasamhällsplanering som skapar mindre behov av bilismen." Det som tas upp idenna interpellation är ett typiskt exempel på hur vansinnigt del kan vara bygger stormarknader dit folk mäste äka bil för att kunna handla. Vigenererar ett trafikbehov som egentligen är onödigt. Det jag är nyfiken pä är varför länsstyrelserna, när deskall pröva dessa planer, inte kommer fram till alt de t.ex. strider motnaturresurslagen eller någon annan lag. Är del så atl länsstyrelserna vid sinprövning säger ja lill dessa planer automatiskt? Borde man inte upprätta enmiljökonsekvensbeskrivning när man planerar att bygga en sädan här stormarknadoch studera vilka ytterligare föroreningar det medför när man skapar denna typav trafikbehov?En uppföljning behövs för att vi skall kunna konstatera om länsstyrelsernafyller sin uppgift. Det kan också vara intressant atl se hur olika partierhanterar detta. Det tänkvärda är att , som jag trodde stod oss mycketnära i denna fråga, i röstade för anläggning av en stormarknad somheter Eurostop, en jättelik anläggning som genererar mängder av biltrafik. Mankan fråga sig hur det kommer sig att centerpartisterna i resonerade pådetta vis. Jag skulle vilja uppmana att höra efter medlänsstyrelserna hur man hanterar dessa frågor. Hanterar man dem inte på rättsätt, vilket jag misstänker, bör vi kanske komplettera lagstiftningen. Ellerockså kanske man inte följer den lagstiftning som faktiskt gäller förtillfället. Detta okynne med stormarknader mäste vi stoppa. Om etableringen av stormarknadscentra 34LARS (): hänvisar till plan-ochbygglagen. Det aren lag som vilar pä en utredning frän . Då vissteman uppenbarligen i riksdag och regering ingenting om växthuseffekten. Manvisste mycket litet om kväveoxider, skogsdöd och försurning och övergödning avhaven. Lagen antogs , och då visste man uppenbarligen ocksåmycket litet. vet man mer. Därför har fattat beslut om30-procentiga nedskärningar av kväveoxidulsläppen. har sagt attkoldioxidutsläppen inte fär öka, med hänsyn till växthuseffekten. Vi imiljöpartiet menar att de naturligtvis skall minska. Det är den enda ansvarigapolitiken. Det betyder alltså en successiv minskning av användningen av allaslags fossila bränslen. I detta fall är biltrafiken aktuell. Jag tror att regeringen mäste tala om detta. Liksom ClaesRoxbergh tror jag att regeringen måste ta initiativ till en skärpning avlagstiftningen. Det är bråttom, därför att länsstyrelserna, , statensjärnvägar och har uppenbarligen inte fattat vad riksdagsbeslutetinnebär. Man måste tala klartext, och det är regeringens ansvar. Är bostadsministern medveten om beslut omkoldioxidutsläppen och att vägtrafiken därför rimligtvis inte kan få öka? Ärbostadsministern medveten om att etablering av stormarknader leder till justökad bilism, dvs. ökad förbränning av bensin och utsläpp av koldioxid? Ärbosladsministern medveten om att dessa utsläpp icke skall öka, med hänsyn tillväxthuseffekten, utan atl de borde minska? borde, som ett ansvarigtland när det gäller miljöfrågorna, gä i riktningen. Det sägsingenting om allt detta i . Man ställer sig dä frågan omregeringen har något ansvar för att utveckla planeringen utöver vad som gälleri denna lag. Är bostadsministern medveten om att en etablering avstormarknader dessutom leder till ojämlikhet, vilket påpekade,mellan dem som har bil och kan resa till stormarknaden och köpa billigt och demsom inte har bil och fär en sämre och dyrare service pä sin bostadsort? Etablering av stormarknader leder till kapitalförstöring ibefintliga tätorter. Befintliga affärer och affärslokaler blir överflödiga.Detta lar inte heller PBL hänsyn till. Borde inte regeringen ha någon uppfattningom vad som är nationalekonomiskt förnuftigt och riktigt, och miljömässigtriktigt? KommunikationsministerGeorg har sagt - vilket 7 protokoU 1988/89:77- 80 1988/89:8014 mars 1989 Om etableringen av stormarknadscentra berghpåpekade, och jag tycker vi bör påpeka det en gäng lill - att man pä sikt skallgenomföra en samhällsplanering som skapar mindre behov av bilism. Det som nusker på olika håll, bl.a. i , är att man planerar för en ökadbilism, ökade utsläpp från bilismen och ökad ojämlikhet. hemkommun,, finns en stor enighet om att en stormarknad i vore enolycka. Tyvärr står en enskild kommun maktlös när man tillämpar PBL igrannkommunen och i . Däremot kan regeringen påverkasamhällsutvecklingen i stort. Vi miljöpartister väntar på åtgärder för attskapa ett energihushållande, ett jämlikt och miljövänligt samhälle. Det finnsmånga andra exempel. Detta med stormarknader är bara ett exempel på områden därdet krävs åtgärder, praktiska åtgärder från regeringens sida. 35 (): Det är jagocksä. Men jag är inte förvånad. Det tror jag inte heller att han är. sade att dessa anläggningar inte behövs.Det är visst och sant. Men varför kommer de då till? Det är märkligt att vigång på gång finner att man i det socialdemokratiska så envetet ochmedvetet gynnar dem som har mycket pengar. Det är bara storkapitalister somBert och andra som gynnas av detta. Det är en mycket märklig politik. Vi är inne i en period där man på olika sätt medvetetarbetar för alt öka bilismen. Dessa anläggningar fordrar bilism, drar bilismoch genererar bilism. De genererar avgaser, skador och olyckor. De som pläderar för etableringar av dessa stormarknadervill ha mer biltrafik. Det innebär att vi medvetet, som flera andra talaresagt, också diskriminerar delar av befolkning, nämligen de som intehar tillgäng till bil i olika skeden av livet. Detta är en djupt osolidariskpolitik som ligger långt ifrån den solidariska politik som socialdemokraternahar slätt för under så många är. försöker man medvetet separera människor pådetta sätt. Det är ganska fantastiskt. Det hade jag inte trott dem om. Men vifår väl börja inse att det är en gedigen högerpolitik som bedrivs frän dethållet. En solidarisk politik borde leda fill alt regeringen istället skulle gynna närbutiker och speciellt ta hänsyn till dem som bor i vårastäder. I har vi ett typexempel på denna utveckling: köpstaden,som den kände skall bygga. Han har redan något som heterSommarland, och det skall nu byggas ut. Vägarna är på somrarna så utomordentligtbelamrade alt det är oerhört svårt för kollektivtrafiken att komma fram. ISkövde ligger vårt stora kärnsjukhus. Skulle det hända olyckor kommer manalltså varken till eller från detta sjukhus på grund avatt vägarna är totalt igenkorkade av verksamhet. Det kannaturligtvis inte vara en rimlig politik. När man startar stormarknader, som drar till sig så mycketav miljöskadlig trafik, borde anläggningarna provas av koncessionsnämnden förmiljöskydd. Det är min bestämda uppfattning att vi från samhällets sida skulleta ut en miljöavgift av dessa marknader på av deras totalaomsättning inkl. mervärdeskatt. Det är rimligt att de som driver dessaanläggningar betalar åtminstone delar av de totala samhällsekonomiska kostnadersom de skummar de grädden av existerande ordning och mår fruktansvärtgott, men förstör mycket. Det måste nägon gäng sättas en gräns för detta. Jag hoppas verkligen att ministern skulle kunna börjafundera på dessa frågor pä allvar och se till att vi får en solidarisk politik.Miljöförstöringen är faktiskt en av de allra största frihetsinskränkningar somvi tillätit oss att drabba vårt samhälle. Det talas om frihet iså mänga olika sammanhang, om "årets frihet" osv., men friheten attkunna dricka rent vatten, att kunna andas ren luft och att kunna äta ogiftigmat har berövats oss. Vad är det för frihetsutveckling? Det är dags för en sannfrihetspolitik i vårt land. Om etableringen av stormarknadscentra 36RUNE (): Jag har svårt att låta bli att delta i denhär debatten, eftersom jag som kommunal- och regionalpolitikergått i clinch med dessa frågor. Jag saknade hos en meraideologisk markering av var han och socialdemokraterna står i en sådan härfråga. Rent paragrafmässigt var svaret säkerligen helt korrekt ur en bostadsministerssynpunkt, men jag tycker liksom att vi kanske också borde fähöra nägot om hur bostadsministern ser på stormarknaderna som sådana. Till Roxbergh vill jag säga att det säkerligen går attplocka fram många fler exempel från andra håll än från på attcenterpartister har sagt ja och amen till stormarknader. Då har man liksom inomandra partier haft den utgångspunkten att de ger sysselsättning osv., men detblir inte det minsta bättre för det. Jag har sagt, med storstaden som utgångspunkt,att vi vill slå vakt om . Vi vill ocksä ha ordentliga centra utepå , i och i liksom i resp. bostadsområden. Detskall finnas ett bra city i , i osv. Det är sådant som ger livät en stadsdel. Det är inte bara stormarknader som inte är bra utan ocksåexterna anläggningar för sysselsättning, rekreafion osv. Vi i hararbetat mycket för lokalsamhället, och det är kanske litet synd att dennadebatt bara gäller stormarknader. Vi skulle nu i samband med den också ha förten debatt om det förra ämnet, trafiken. För att än en gång ta som exempel villjag peka på storstadstrafikutredningen, som jag sitter med i. Vilka följderskulle etl förslag från den om biltullar osv. Jo, det skulle säkeriigenleda till atl man ännu mer sökte sig ut till externa anläggningar, och det voredjupt olyckligt. Det är mycket bättre att se till att det blir en brakollektivtrafik. Jag har själv t.o.m. föreslagit en tunnel in i föratt man skall kunna komma direkt in i city från t.ex. . Det är mycketviktigt. Det som jag egentligen begärde ordet för var,som man ocksä varit inne på här tidigare, att ställa en fråga till bosladsministern.Hans kollega sade tidigare i ett svar på en fråga från : "En annanåtgärd pä som bör tas till vara är att genomföra ensamhällsplanering som skapar mindre behov av bilismen." Om etableringen av stormarknadscentra Min fråga är: Hur kan planering av stormarknader vara iöverensstämmelse med kommunikationsministerns önskemål om att det blir mindrebehov av bilism? 37 (): Jag känner mig litet lurad. Jag ställde en fräga tillkommunikationsministern om samhällsplanering, och den passus i kommunikationsministernssvar där det lämnades besked på den punkten tyckte jag var bra.