prot · GC0991 · 1988-12-31 00:00:00 — De medel som statsledningen då måste nyttjaför att nå della mål kan vara av olika natur, men helt klart framstår vär egenmilitära förmåga att avvärja ett sådant angrepp och samhäUets lotalaslryklålighel inför ell sådant angrepp som helt avgörande för atlstatsledningen skall kunna åstadskomma all har möjlighet atl överlevasom en fri och självständig nation. hade elltotalförsvar som utgjorde denna fast komponent i säkerhetspolitiken. Deriktlinjer för utvecklingen av försvaret som moderata samlingspartiet slår försyftar till att garantera atl denna relativa styrka gentemot omvärlden ävenframgent skall kunna föreligga. Det är innebörden i den reservation som vi haravgivit pä denna punkl. Som jag redan har framhållit blirkonsekvenserna för det civila totalförsvaret av en inriktning av del militäraförsvaret med nuvarande En inriktning av del militära försvaret som från början vidinvasion mäste gä ut på en trid över slora ytor medför drastiskaomplanläggningar för snart sagl alla funktioner inom del civila totalförsvaret.Konsekvenserna för vär långsiktiga uthållighet blir ocksä förändrade. Del är svårt all nu ta ställning till och värdera alladessa frågor. Vi kan bara konstalera all del ömsesidiga beroendet mellan detmilitära försvarets inriktning och förmåga och del civila totalförsvaret,befolkningens överlevnad, nu har ställts i blixtbelysning. Det är för oss moderater nalurligtvis omöjligt altacceptera de långtgående konsekvenserna för det civila samhället av delmilitära försvarels oförmåga att freda landet. Enligt vår uppfattning behövs enmer nyanserad syn på olika konfliktförlopp än den som lades fast av 1984 årsförsvarskommilté. Vi kan således inte acceptera de "enhetliga" normerför totalförsvaret i dess helhet när det gäller planeringen som lades fast då.Olika delar av totalförsvaret mäste möta delvis olika typer av situationer. Detär inte alls säkert att det civila totalförsvaret skall ha samma planeringsförutsättningari den meningen som det militära. Även på den punkten har vi avgivit enreservafion. Det har för oss inte tett sig heltmeningsfullt att lägga fram en totalt ny ram för det civila totalförsvaretinför det försvarsbeslut som vi nu skall fatta. Vi konstaterar atl del finnsbrister pä olika områden, och vi har i vårt förslag räknat upp den civilatotalförsvarsramen med ungefär 21 milj. kr. Det innebär alt de mest väsentligaav ÖCB:s bedömningar om vad som behövs nu kan tillgodoses. Även på den punktenföreligger reservationer ifrån vår sida. Dessa frågor måste naturligtvis få enlångsiktig och trovärdig lösning i näsla försvarsbeslut. Med det anförda, herr lalman, yrkar jag bifall tiU demoderata reservationerna i föreliggande betänkande. 91 (): De nordiska länderna har som gemensaml målatt åstadkomma stabilitet och avspänning i norra , även om vi valt olikasäkerhetspolitiska lösningar. Denna gemensamma strävan har varil framgångsrik.Sveriges neutralitetspolitik måsle därför fullföljas med fasthet ochkonsekvens. är ell strategiskt viktigt område. Vi kantyvärr också konstatera ökad militär aktivitet i . Ubåtskränkningarnafortsätter i betydande omfattning. Det är allvarligt och oacceptabelt. medverkade fill att förstärkaresurserna fill ubåtsbevakning och incidentberedskap. Vi har i partipolitiskenighet medverkat till uppstramning av IFKN-förordningen om bestämmelser föringripande mot främmande ubåtar. Vi måsle ha kraft all vid varje läge hävda vår integritet.Omvärlden måste ha klart för sig, atl vi både har vilja och förmåga all hävdavår neutralilelspo-Hlik. Den svenska neulraliietspoliiiken är den främstagaranten för vär fred och vårt oberoende. Den bäsla förutsättningen för altuppnå trovärdighet är om vi kan visa omvärlden att folk och depolitiska partierna står enade kring värnet av vårt lands oavhängighet ochfrihet. Jag villgärna hoppas att enigheten kring vår säkerhetspolitik skall bli Planering och anslag för totalförsvarets civiladel, m.m. Planering och anslag för totalförsvarets civiladel, m.m. bestående.Dock kan man hos några partier skönja en viss vilja alt skilja ul sig i form avreservationer till nu föreliggande belänkande. Jag räknar ändock med altförsvarskommittén i sitt arbete års beslut lägger fram förslag somkan omfattas av alla partier, sä atl den långsiktiga stabiliserande ochfredsbevarande roll det svenska försvaret spelar för vår säkerhetspolitik ochför omvärldens trovärdighet gentemot vårt land kan bibehållas. 1 nu föreliggande betänkande behandlas förutomsäkerhetspolitiken också den fortsatta utvecklingen av totalförsvarets civiladel. Samhällets sårbarhet ökar ständigt bäde tekniskt ochorganisatoriskt. Del växer fram en hotbild som bl.a. rymmer etl ökat intressealt störa sädana samhällsfunktioner som är av betydelse för säkerheten.Utvecklingen talar för att stormakternas förmåga att genomföra angrepp med kortförvarning ökar. ÖB skriver bl.a. i FMI 2000: "Möjligheterna att utvecklabiologiska stridsmedel för förtäckt användning har ökat med gentekniken." Beroendet mellan civila och militära delar avtotalförsvaret blir alltmer påtagligt och kräver ökad uppmärksamhet.Förändringar i samhället görs för atl öka den fredslida effektiviteten, mensamtidigt minskar de förmågan att motstå störningar av olika slag som kan varaaktuella i kris eller krig. Samhällets strukturförändringar, med koncentration avbefolkning och verksamhet till vissa områden och avfolkning av andra, ökar imånga avseenden sårbarhet och känslighet. Störningar, även enstaka sådana, kanfå allvarliga konsekvenser för hela samhället. Ett typiskt exempel pä sådansårbarhet är vårt ökade elberoende. Närmare hälften av befolkning bori de tre storstadsområdena. En läng rad livsviktiga funktioner för hela landetfinns samlade där. Det är därför viktigt att beredskapshänsyn skall beaktasredan under förutsättningar som gäller i fredslid. Vi menar också att fredskriserna är undervärderade idagens planering. Sårbarhetsproblem i samhället har del gemensamt medmiljöfrågorna all de är myckel lättare all bemästra om man lar hänsyn till demfrån början. bygger vi in sårbarheten i samhället i stället för att skapaflexibla och hållbara syslem. Det finns en betydande oro för detta. Myndigheten för civil beredskap, ÖCB, har ansvaret förplanering i kris-och krigslid. Del finns ingen lagstiftning som möjliggör förexempelvis myndigheter atl ålägga kommuner att vidta vissa åtgärder. Statligabidrag kan utgå för beredskapsålgärder om det är förenat med krigsnylta, meninle för fredsnylla. Genom alt beredskapshänsyn beaktas i den normala,fredslida samhällsutvecklingen kan beredskapen tillgodoses päsamhällsekonomiskt billigaste säll, vilket innebär alt man skapar ell stabiltoch uthålligt samhälle. Beredskapshänsyn mäste därför bli en naturlig del avsamhällplaneringen. Kommunernas faktiska roll måste ytterUgare stärkas icivilförsvaret. Kommunerna har genomfört en beredskapsplanering, och isamarbete mellan ÖCB, FOA och har en försöksverksamhetgenomförts med riskanalys av kommunernas verksamhet för såväl freds- somkrigsrisk. Vi anser atl försöksverksamheten med riskanalysnu bör genomföras i samtliga kommuner. Regeringenaviserar i budgetproposifionen att en översyn skaU göras av Vi anser att man i denna översyn skall göra en genomgäng av hurberedskapshänsynen i samhällsplaneringen fungerar inom verkets arbetsområde ochhur den kan effektiviseras. Utskottets majoritet har inte visat någon förståelse förvårt krav, men vi anser all detta är elt utomordentligt tillfälle atl fä enkartläggning av just hur man hanterar beredskapshänsynen. En försvarskommitté är i arbete. Vianser, bl.a. utifrån vad ÖB har anfört i FMI 2000, atl det är viktigt att ensärskild parlamentarisk sårbarhetsulredning får lill uppgift altutreda,sårbarheten i samhället. I del sammanhanget bör prövas vilka åtgärdersom bör vidtas för alt skapa en uthållig utveckling. Utredningen bör ocksåstudera behovet av lagstiftning och bidrag. När nu ulskoltsmajoriteten avstyrkt vårt förslag om ensårbarhetsutredning, vill jag fräga främst socialdemokraterna hur de tänker gesårbarhetsfrågorna den plats i totalförsvaret de förtjänar. Energisystemets uppbyggnad och inriktning påverkar på ettavgörande sätt samhällsutvecklingen. Vi har i annal sammanhang föreslagit en omläggning avenergipolitiken utifrån ett decentralistiskt synsätt, för hushållning medtillgängliga resurser och övergång lill förnybara inhemska energikällor.Regeringen måsle visa alt den är beredd atl ge stöd för detta och inte baraföra elt fagert lal. När det gäller beredskapen i fräga om livsmedel fastslogsi det jordbrukspolitiska beslutet , att minimibehovet av livsmedelmåsle kunna tillgodoses med hög säkerhet även vid långvariga kriser. I beslutetförutsattes en treårig planeringshorisont för en omställning av jordbruket, såatl det därefter kan klara sig med enbart inhemska resurser. 1 det försvarspolitiska beslutet , del berömda, somhavererade alldeles efter start, var livsmedelsförsörjningen av underordnadbetydelse. försvarsbeslut innebar i grunden atl någon långsiktigförsörjningsförmåga inte längre kommer att finnas. Del pågår enomställningsprocess inom det fredstida jordbruket med en neddragning av antaletnötkreatur, speciellt mjölkkor. Därmed minskar en viktig proleinbas ikriskoslen. Anslagen lill krislagring räcker inle lill att klara ens den låganivå som förutsattes i försvarsbeslutet. Jordbruket är beroende av import av viktiga varor:maskiner, reservdelar, drivmedel och andra s.k. insatsvaror. Alternafiv odlinginnebär en minskad sårbarhet. Åkermarken framstår som en trygghetsfaktor somblir alll viktigare, ju sämre beredskap vi har när det gäller lager och egenproduktion av insalsmedel som protein och ammoniak. Den åkerareal vi har mästevi därför vara rädda om. Det senaste försvarsbeslutet ger lyvärr inget slöd fören sådan ambition. Storstadslän som och haren självförsörjningsgrad kring . Försörjningen av övre utgör också elt specielltproblem. Redan i fredstid behövs kontinuerlig daglig tillförsel motsvarande 50långtradare . 1 det jordbrukspoliliska beslutet betonades vikten aven geografiskt väl differentierad jordbruksproduktion för alt kunna tryggaförsörjningsbe- Planering och anslag för totalförsvarets civiladel, m.m. 7 protokoU 1988/89:91 Planering och anslag för totalförsvarels civiladel, m.m. redskapen.Vi kan nu se hur den socialdemokratiska jordbrukspolitiken styrt åt motsatthäll. Etl annal hot är alt radioaktivt nedfall kan slä ul en delområden för livsmedelsproduktion. konsekvenser visar altspridningen av del radioakliva nedfallet kan få omfattande effekter.Miljöhoten genom försurning och klimatpåverkan samt annan storskaligmiljöförstörelse kan också påverka ekosystemets produktionsförmåga. Vattenförsörjningen tenderar att bli ett allt störreproblem i takt med koncentrationen. Trots alt vatten är vårt viktigastelivsmedel är kontrollen bristfällig. Den är splittrad och vattensystemen ärsårbara. har under flera är krävt en systematisk genomgång avvattensystemen och atl statliga bidrag skall utgå för förnyelse av va-nätet. Destudier som genomförts i , och visar påallvarliga sårbarhelsproblem. Bl.a. mot denna bakgrund börvattenförsörjningsområdet i sin helhet bli föremål för analyser och studier. Den ökade datoranvändningen skapar nya former avsårbarhet. Allt fler syslem i värl samhälle är beroende av datorer för atl allsfungera. Datasystemen är utsatta för en rad hot i kris- och krigssituationer.Det är nödvändigt atl alternativa system behålls och byggs upp inom församhället väsentliga områden. Det ökande beroendet av omvärlden har etlförsvarspolitiskt pris. En god försörjningsberedskap aren förutsättning för eltväl fungerande totalförsvar. Kostnaden för delta är att se som enförsäkringspremie. S- och fp-majoritelens planeringsförutsättningar i 1987års beslut innebar förändringar som vi inte kunde acceptera. Etl synsätt därman lägger fast hur långt elt krigsskede kan vara för alt del skall stämma medden ekonomiska ram man är beredd alt sälla, lycker vi är ett cyniskt resonemangsom leder till atl del blir möjligt alt sälja ut fredskrislager, banta ner vårtekonomiska försvar och allmänt reducera vår uthållighet. Detta menar vi är etlbetydande risklagande. föreslog till förra ärels atl ÖCBskulle få i uppdrag att särskilt utreda sårbarheten i storstäderna. Trots delta gick ÖCB till regeringen och bad atl få genomföraen sädan studie. ÖCB har påbörjat sitt arbete, och det är viktigt alt dettafullföljs så att beredskapshänsynen inarbetas i samhällsplaneringen. Dettaarbete borde ha så offentlig karaktär som det är möjligt av säkerhetsskäl. Del ärockså vikfigt att övningar genomförs, så atl man får testa hurberedskapsplaneringen fungerar i förhåUanden som är jämförbara med kristider. När det gäller planeringsramen för den civila delen har vifrån föreslagit en uppräkning med 96 miljoner utöver propositionensförslag lill beredskapslagring av exempelvis kvävegödsel och industriellaåtgärder. Därför finns det ingen anledning för oss atl stödjamoderalreservalionen nr 19. Vi har dessutom föreslagit en omfördelning avmedelsanvisningen inom ramen, så all de 4 miljoner som regeringen anvisat fillÖCB, utöver vad överstyrelsen anmält behov av, i stället fördelas med 3miljoner till de frivilliga försvarsorganisationerna över anslaget B 8 i tiondehuvudtiteln. Återstående 1 miljon förs till anslaget G 1 för ÖCB all användasför samhälletsADB-säkerhet, uppgifter som ålagt ÖCB, som regeringen inle varilberedd all ge pengar fill. Denna omfördelning har accepterats av övriga partieri utskottet. Centerpartiels yrkanden har i detta sammanhang vunnit bifall,vilket inte minst är till glädje för frivilligorganisationerna, vilka vi anserfyller viktiga uppgifter. Med det anförda vill jag härmed yrka bifalltill samtliga cenlerreservalioner i delta betänkande. Planering och anslag för totalförsvarets civiladel, m.m. 92JAN JENNEHAG (vpk): Svenska folket och samtliga ledamöter i dennakammare, även om de just nu inte är sä många, är överens om atl skallbevara sitt oberoende. Vad innebär då detta oberoende, och vad är det som hotaroberoendet? Vilka av hoten är militära och vilka är handelspolifiska, ellerfinns del andra typer av hot? Vilka av de militära hoten skall mötas medmilitära medel, och vilka bör mötas med andra medel? Hur påverkar vi hoten ivår omvärld? Sker det med egna rustningar eller med andra medel? Är denutveckling som vi har kunnat se i , och i förlängningenförhoppningsvis kommer alt se även i andra delar av världen, något tillfälligteller något som sedan lyder på en radikaltförändrad bild, och en ny och hoppfull situafion? Vad kan vi i så fall göra föralt understödja den utvecklingen och för att undanröja hot i stället för attsöka medel enbart för att möta dem? Jag menar atl del som händer i , det somhänder på initiativ av när det gäller nedrustning, är hoppfullatecken, tecken som vi bör ta lill vara och som vi bör understödja. Vi bör påalla sätt visa att detta är en utveckling som vi önskar och vill gynna. Mol denbakgrunden är minskningen av den svenska krigsmaktens slagkraft, som BjörnKöriof fann beklaglig, kanske inte beklaglig utan helt i linje med vad viönskar av den inlernationella utvecklingen. Del svenska totalförsvaret har alltså behov av en balanssom vi i andra sammanhang eftersträvar inom det militära försvaret. Arméns,marinens och flygvapnets kraft skall vara i balans. Del gäller naturliglvisockså del militära försvarets del av totalförsvaret. Den säkerhetspolitik och den säkerhetspolitiska analys somvi grundar utformningen av värt totalförsvar på bygger naturligtvis till stordel på historisk tradition, på schabloner och på det som vi kan kalla beroendetav militärindustrin. En utvecklad industrination som har naturligtvisbehov av utvecklingsprojekt för alt kunna fortsätta att vara en utveckladnation. Militärindustrin fyller i varje utvecklad industrislat funktionen avatt förse samhället med kvalificerade forskningsuppgifter. Den skall varapolitiskt accepterad för att myckel pengar skall kunna pumpas in i den. Detfinns knappasl några civila utvecklingsprojekt, som t.ex. , avmotsvarande kvalificerade karaktär. Det finns inte ett område inom metallurgin,hydrauliken, elektroniken, osv. som inle finner en tillämpning i ett sädanlkvalificerat projekt. Säkerhetspolitiken måste alllsä la fill vara de teckenlill avspänning som finns och gynna och understödja dem. Det är endast pä deltasätt som vi på sikl undanröjer hot. Tillpropositionen om totalförsvarets civila del har del väckts en del Prot.1988/89:91 motioner i fräga om detta, bl.a. en alldeles utmärktsocialdemokratisk 6april 1989 motion av m.fl.Även miljöpartiel och vpk väckte motioner i fråga om detta, vilka ligger till grund förreservation 3 som är anering g fgaj (jn detta betänkande ochsom jag yrkar bifall till. uppehöll sig enhel del kring en beskrivning av det Den beskrivningen kan jag instämma i. Det är inte bara somär sårbart ulan det gäller alla utvecklade industrinationer. Och del är precissom sade, nämligen atl del är när man bygger strukturer somman kan göra dem mindre sårbara, inte efteråt. Det har ocksä betydelse hur manhanterar möjligheterna atl göra verksamheter och delar av landet oberoende ochsjälvständiga - energisystemen och livsmedelsproduktionen, precis som GunhildBolander sade. ären liten nation men lill ytan stor. Det finns alltså möjlighet och behov av endecentraliserad organisation av vårt samhällsliv, av vär industriproduktion ochav vår livsmedelsproduktion. Den del av del vi kallar civilförsvar och som fåranslag via är högst försumbar i detta perspektiv. Del är den totalauppbyggnaden av vårt samhälle det handlar om. Vi bör försvarsutredningmyckel noga överväga inriktningen av totalförsvaret. ochcentern föreslår en ny sårbarhetsulredning. Mol bakgrund av vad vi faktisktskall syssla med i försvarskommittén lycker jag inte atl en sådan behövs, Herrlalman! Med det anförda yrkar jag bifall även till reservation 8. 93 (): Vi skall nu ta ställning till ell betänkandesom handlar om planering och anslag för totalförsvarets civila del. Som vi frånmiljöpartiel framhållit är denna del värd de mest omsorgsfullatankar, men inte bara tankar utan också konkreta åtgärder. En del kostarskattepengar, och det är viktigt atl vi lägger dessa där de gör bäst nytta. 1är erbjuds alt lägga 31 miljarder pä de militära försvarsåtgärderna,dvs. krigsmaklen, medan den föreslås lägga 1,7 miljarder, dvs. avförsvarskostnaderna, på de civila åtgärderna. Vi menar alt den fördelningen ärmycket sned. Del är logiskt alt börja med säkerhetspolitiken ochhotbilden, vilkel görs i betänkandet. Del alltöverskuggande hotel mol värt samhälles fortbestånd kommer frän denförstörelse av lufl, och mark som pågår och som ger sig lill känna genomväxthuseffekter, ozonhål, markförsurning, skogsdöd, säldöd och cancer hosmänniskor. Insikten om delta sprider sig - kanske har den rent av spritt siglill stormakternas beslutsfattare. De börjar inse atl resurshushållning ochmiljöriklig teknik måste prioriteras framför stridsvagnar och missiler. Hänger vi med i hotbildsbedömningen? Visst finnsresurserna i allt väsentligt kvar hos stormakterna för att vid en konfliktmilitärt invadera , och vi i tvingas definitivt alltjämt atthålla en krigsmakt som värt yttersta försvar. Men, återigen, kan del vara enrimlig fördelning lill civila försvarsåtgärder och tillkrigsmaklen? Även den militära hotbilden har förändrats. Del civilasamhällels sårbar- 100 het har ökat drastiskt genom alt vigått över lill storskaliga system för livsmedel,värme, elström och dala. Systemen kan släs ul med små militära Prot.1988/89:91 insatser,och våra brigader kan inte mobilisera och verka i elt samhälle där 6 april1989 Planering och anslag för totalförsvarets civiladel, m.m. Därtill har vi blivit oerhört känsliga för Vi fär t.ex. anpassa oss till amerikansk utrikespolitik därför attvi behöver datorer. Värst av alll är kanske att vi minerat våra kustområden i , , och Forsmark med atomminorsom en fiende lätt kan använda i ulpressningssyfte.Det stora militärahotet mot värt rikaste landskap kommer inle från stridsvagnar på andrasidan utan från det plutonium, det cesium och del strontium somständigt finns i och relativt lätt kan läggas ul över sydvästra Skånesmänniskor och jordbruksbygder. Jag har på flera sätt förstått att del är opassande alltala om kärnkraftens sårbarhet, men för övrigt kan man konstalera alt insiktenom samhällets sårbarhet finns hos alla partier. 1 regeringens proposition talasom den, motionerar om elsystemets sårbarhet och haren utförlig och välskriven motion i ämnet. Men vad föreslär man för åtgärder? Regeringens linje synes vara alt skynda långsamt. Delstörsta oppositionspartiet pläderar för mera pengar till de militära delarnamed hänvisning till alla militära resurser i öster men kanske även med tanke pävår sårbarhet och ubåtskränkningar, och Spetznasförband. Det ärnaturligtvis en metod atl göra sä all om sårbarheten ökar så lägger vi på meramilitära resurser för avskräckning och skydd. de gröna vill föreslå en annan metod. Låt ossbygga etl samhälle som är mera robust och lättare alt försvara. Vi ser denmöjligheten i elt ekologiskt anpassat samhälle. En övergäng till förnybaraenergikällor, ekologiskt lantbruk och god hushållning ger etl samhälle somavvärjer de slora och verkliga miljöhoten. Samiidigi blir del etl samhälle .somäven är myckel lättare atl försvara mot fientliga militära företag än dagensSverige genom alt vi fär befolkning och näringsliv mera utspritt över helalandet. Vi fär dä ocksä en realistisk möjlighel alt i grunden minska pämilitära kostnader, även om deras storlek naturligtvis även beror på deninternationella hotbilden. Alllsä föreslår vi en metod atl försvara vårt samhällesfortbestånd som vi vet är nödvändig med tanke på miljöhoten och som på köpetger oss en realistisk möjlighel atl skydda värl land mol krig och fientliginvasion. Etl land som är svårt att ockupera avskräcker en eventuell angripare. Totalförsvaret fordrar då faktiskt omtanke pä nästan allasamhällsområden, något som vi gett uttryck för i vår partimofion Fö210. Tyvärrhar genom beslut flertalet av våra konkreta yrkanden beträffandesårbarhet remitterats lill andra ulskolt - de återfinns nu i ell särskiltyttrande. Jag kan bara hoppas att näringsutskott, jordbruksutskott, bostadsutskoltoch utrikesutskott skall vara lyhörda för försvarsaspeklerna. Jag vill säga nägol mera om olika reservationer tillbetänkandet. Jag kan dela den moderata tanken i reservation 1 beträffande säkerhetspolitikens grunder, att vi har fåll en succéssiv försvagning av del svenska försvaret, men jag menar att del beror på den ökade sårbarheten i det civila samhället. Åtgärderna bör sättas in där i stället för i utökad krigsmakt. Vi önskar givelvis som andra en bred enighet om ell trovärdigt försvar. Vi kommer atl 101 Prot.1988/89:91 avstå vid omröstningen om denna reservation. 6 april1989 Beträffande mom. 3 yrkar jag bifalllill reservation 2. ~ ~~ ställande vad gäller främmandeundervattensverksamhet vid våra kusler: vi Planeringoch anslag , . för totalförsvarets civiladel, m.m _ ° * har inte falt stopp pa den,vi har inte kunnat arlbeslamma den, och uttalandenhar gjorts i massmedia som skadar vår neutralitetspolitik. inlelyckas med egna medel kan det vara värt att pröva internationell hjälp, inle avnågot block men väl av Haagdomstolen eller FN. Beträffande mom. 5 yrkar jag bifall till reservation 3,som var föranledd av motioner frän socialdemokrater, vpk och miljöpartiet.Frågan om hur slort del militära hotet mol oss egentligen är och vilkakrigsrisker som kan finnas engagerar naturligt nog väldigt många människor.MiHtär och utrikespolitisk sakkunskap finns förvisso inom departement ochstaber, men nog skulle del vara mycket värdefullt om fredsrörelsen fickförtroendet och ekonomisk möjlighel att med hjälp av freds- ochkonfliktforskare göra en parallell utredning, en utredning som fick mera tyngdän enstaka föredrag, debattartiklar och seminarierapporter.