prot · GC0999 · 1988-12-31 00:00:00 — När det gäller biståndssamarbetet med vill vpk - ireservafion 32 -höja landramen med 30 milj. kr., utöver proposifionens ochutskottsmajoritetens förslag. Vpk motiverar höjningen med den svåra situationsom råder i landel, fill följd härjningar. Alt utskottet avvisar vpk:s förslag betyder inte alt vihar en annan uppfattning i sakfrågan. Skälet lill ulskoltets ställningslagandeär alt SIDA inte har resurser att på dl effektivt sätt genomföraytterligare insatser i landet. Det vikligasle skälet är ändå att Angolasmottagningskapacitet jusl nu är synnerligen ansträngd. Man har som bekantandra problem alt brottas med. Därför bör enligt utskottets mening biståndettill internflyklingar även i fortsättningen kanaliseras genomFN-systemet och Internationella Röda korset. Därmed yrkar jag avslag påreservation nr 32. Beträffande biståndet till finns tvåreservationer fogade till belänkandet. I vpk-reservationen nr 33 vill man höjalandramen med 20 milj. kr. avseende mark- och miljöinsatser. I miljöpartielsreservalion nr 34 aviserar man nedskärningar lill följd av den pågåendemilitära konflikten i landet. Om vpk-förslagd kan sägas alt del svenska biståndetalltmer styrs över på insatser fil! skydd för miljön i . När det gällermp-reservafionen anser utskottsmajoriieten att den av regeringen redovisadeanpassningen av biståndet - vilken togs upp avbiståndsministern som svar på en fråga i kammaren - med anledning av densiluafion som råder i är riklig. Därför avstyrker vi ocksåmiljöpartiets reservation. I den moderata reservationen nr 36 yrkas en sänkning avbiståndsramen för med 140 milj. kr. Som skäl anför attlandet har anpassat sig till årligt svenskt bistånd och att önskade långsiktigaeffekter av samarbetet därmed har uteblivit, dvs. all del svenska biståndetpassiviserar tanzanierna. Utskotlsmajoriteten delar inte den inställningen. Tvärlomleder det tillämpade ekonomiska anpassningsprogrammet saktamen säkert ul ur krisen. Resultat kan redan skönjas; både BNP per capita ochexportintäkterna har ökal. Detta reformprogram har inneburit och innebärfortfarande slora uppoffringar och försakelser för folk. All i ensådan situation minska det svenska biståndet vore enligt utskoltsmajoriie-tensmening fel. Därför yrkar jag avslag på reservation nr 36. I en reservalion vill man öka del svenska humanitärabiståndet till södra . Det är folkparti- och cenierreservafionen nr 46,där del föreslås en höjning av anslaget frän 350 till 375 milj. kr. Mottagningskapaciteten för denna alldeles särskilda formav bistånd sätter emellertid bestämda gränser. Det gäller att finna, behållaoch utveckla kanaler som kan fungera i ibland mycket känsliga silualioner.Därför finner ulskollel den av regeringen föreslagna höjningen rimlig. Jagyrkar avslag också på denna reservalion. Jag ber slutligen att få yrka bifall tillutskottets hemställan och avslag på samtliga reservationer. Under detta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 61 (vpk) replik; Axel angav när del gällde Angolaatt SIDA inle har de resurser som det behöver för att fördela biståndet. Vi hari vår reservation nr 89 motsatt oss den föreslagna nedskärningen av SIDA;s ochövriga biståndsorganisationers förvaltningsanslag. Vi anser att de inte skallbehöva drabbas av den här fyraprocentsmallen. Biståndsanslaget skiljer sig nämligenfrån andra budgetposter genom att det får öka varje är och skall göra del itakt med BNI. När volymen av biståndet växer måsle även den personal som skallförvalla pengarna till biståndet fä ökas; annars råkar man in i sådanasiluafioner att SIDA inte har de resurser som behövs för all fördela dlbistånd. 62PER () replik: När det gäller biståndet till är detså, att utskottets betänkande justerades . har detinträffat att utrikesminister har varit här. Del har kommit fram nyauppgifler. Regeringen har, som vi hörde, också uttalat sig på dl hell annatsätt . Utrikesutskoltds ordförande har här i debatten sagl att delsvenska biståndet måste vara beroende av alt kriget med Erilrea upphör. Dettaär inget exakt citat, så får rätta mig om någon nyans var felaktig,men ungefär sä uppfattade jag honom. I utskollsmajoriietens skrivningar står det ingenting omnågot sorts samband mellan det svenska biståndet och fredsutvecklingen iEliopien. Det gör det däremot i miljöparliels reservafion, där vi klart sägeralt utskottet borde ha ullalat att man vill avisera krav på nedskärningarkommande år, om inte tydliga tecken på beredskap till rimliga fredsuppgörelseri Erilrea och Tigray kan skönjas hos den etiopiska regeringen. Vi har alltså fått veta all några sådana tendenser inlekan skönjas. Skall då vara så rigid all den, när det har inträffatnya saker mellan , då majoriteten justerade sill belänkande, ochdenna dag, när vi har debatten, och det faktiskt visar sig att ettoppositionsparti i reservalion har mera räll i sak när del gäller all beskrivautvecklingen, inle skall kunna inse detta och bifalla reservationen? Det tyckerjag vore det enda rimliga. Del naturliga vore nu att utrikesutskotletsordförande säger all del med anledningav inträffade händelser visar sig alt reservationen ger bättre uttryck för vadriksdagen bör besluta än vad majoriteten har skrivit. Ni kan inte gärnaavstyrka vår skrivning. Det är ju att slå regeringen i ansiktet. 63 AXEL () replik: När del gäller , , sadejag alt en av orsakerna är att SIDA inte som svampar ur jorden kan driva uppresurser till alla de ökade krav på insatser som kammaren kan komma all beslulaom ulan att det krävs mer långsiklighd, precis som sade. Jagvill erinra om den debatt som fördes , där ulskoilels ordförandeuttalade den uppfattning som en slor majoritet har i ulskollel, nämligen attbehoven av personalförstärkningar hos SIDA icke får eftersättas, eftersom dåinle heller de av beslutade bislåndspoliliska insatserna kommer attkunna bli så effektiva som de blir, om relationerna är riktiga mellanadministration och de insatser som vi skall göra. Så till Per och miljöpartiels reservalion omEliopien. Jag vill bara erinra om den principiella syn vi har på konflikter iländer som vi ger svenskt bistånd. Vi har ofta diskuterat silualionen i Vietnamoch liksom i och flera andra länder. Vi i utskottet är inte såpassiva eller rigida, om del var det ordet som Per Gahrlon använde, all vi intehar någon slåndpunkl i de här frågorna. Men del skulle knappast gagna defaltiga människorna i Efiopien, om vi så snabbi som möjligl och bara på grundav händelser som ändå får dl slul en gång är så väldigl radikala och så attsäga ryckiga när det gäller biståndet. Det är ändå de fattiga människorna dethandlar om. Först när vi vet all vi riskerar all biståndet inte när fram lilldem skall vi vidta de åtgärder som är nödvändiga dä. Jagvidhåller mitt förslag om avslag pä mp-reservalionen. 64 PER () replik: Jag är ledsen, men Axel tycks interiktigt ha förstått vad del handlar om. Jag har väl uttryckt mig dåligl. Delmåsle givetvis vara mill fel att inte budskapet går fram, Jag diskuterar nu inte någol annat än att regeringen efterdel att utskottels belänkande justerades faktiskt har uttalat sig på elt sättsom ligger belydligt närmare den skrivning vi har i vår reservation, och allEtiopiens utrikesminister har varil här och lämnat information som har fållulrikesutskoltds ordförande att här i lalarslolen säga saker som ligger närmarevår reservation än vad majoriteten har skrivit. Ni har vissa andra reserverandeskrivningar, men ni har inte gjort någon koppling till kriget. Det är dennavikliga koppling som har kommit in i debatten, och den finns inskriven i vårreservation. Hur skall ni kunna avslå vår reservalion ulan alt det blirkomplikationer? Det skulle vara delsamma som att säger att del inlespelar någon roll om del blir någon fredsutveckling i Eliopien. Det är bara detvi har sagt. Vi anser att man skall ta hänsyn lill det. Blir del ingenfredsuiveckling skall biståndet omprövas. Del är alltså samma uppfattning somStig Alemyr redovisade och som jag har uppfattat alt regeringen har.Därför borde reservationen kunna bifallas. Skall man aldrig kunna ändra sigmellan datumetför slutjustering och behandling, är allfid i en månad en"lame duck" i vartenda ärende. Del verkar helt orimligt. 65 AXEL () replik: Jag kan inte finna att biståndsministerns ställningstagandelill händelserna och situationen i på någol sätt fjärmar sig fränutskotlsmajoriletens uppfattning. 66 (): och har isina anföranden redan redovisat den moderata synen på biståndspolitiken och deriktlinjer som vi lycker bör gälla för de svenska biståndsinsatserna. Del finnsdock ytterligare några områden inom vilka vi moderater tycker alt del ärviktigt att särskilt markera vår inslällning. Inriktningen av katastrofbiståndetär dl sådanl. Under det senasle årel har rapporterna om olikakatastrofhändelser runt om i världen kommil alll tätare. Miljontals människorhar pä grund av väpnade konflikter, jordbävningar, torka, översvämningar ochorkaner drabbats hårt. Jordbävningskatastrofen i södra , orkanenJoans härjningar i , de svåra översvämningarna i ,svältkatastrofen i och gerillans härjningar i är bara någraexempel på händelser som lett fill att snabbi har behövt bidra medhjälp. Det är i sådana akuta nödsituationer som bidraget för katastrofhjälp böranvändas. Anslaget bör därför endasl undanlagsvis bindas upp genom långvarigainsatser. Katastrofhjälpen bör inle heller användas sä att den fungerar som eltfilläggsanslag lill landramen. När katastrofer av skilda slag inträffar iprogramländerna, och del finns outnyttjade medel i form av reservationer inomlandramarna, bör i första hand påkommande akuta behov täckas genomomdisponering inom dessa ramar. Plötsliga katastrofer medför ofta att delreguljära biståndsarbetet i landet måste uppskjutas, och detta gör del möjligtatt använda dessa medel fill humanitära insatser. En betydande del av del svenska biståndet gårtill länderna i södra . Det har många lalare före mig talat om. Denfredsprocess som under FN:s överinseende nu påbörjats i , och som skallleda till ett fritt och självständigt , fick som vi hörde en mycketdramatisk upptakt. De svära strider som utspelades mellan och desydafrikanska säkerhetsstyrkorna i norra delen av landet utlöstes när väpnadetrupper från SWAPO gick över gränsen mellan och . Karl-ErikSvartberg har redan redogjort för de reaktioner som dessa strider framkallade påden konferens i som vi dellog i. Genom den överenskommelse om vapenvilasom träffats för drygl sedan mellan , och Sydafrikasregeringar och med stöd av och , vilken innebär alt SWAPOuppmanar sina soldater att lägga ned vapnen och åter dra sig tillbaka lillAngola, hoppas man nu all fredsprocessen kan fortsätta. Det är viktigt att det svenska biståndet till nuutformas så, att det stödjer en utveckling mot demokrati och blir en hjälp fillsjälvhjälp för den nya självständiga nationen. Landet har en svår ekologisksituation och kommerockså att behöva hjälp med insatser inom miljö- och markvårdsområdet. Ulöver rent humanitära insatser bör lämna biståndsom stöder en demokratisk utveckling och möjlighel till försoning i helaregionen. En sådan utveckling mot ökad respekt för mänskliga fri- ochrättigheter i fronlslaterna kan påskynda en positiv ulveckling även iSydafrika. Det stöd som ges lill grupper, organisationer och enskilda som innei verkar för en fredlig förändring av det sydafrikanska samhället böröka. Även läget i ger anledning till slor oro. Vianser att utvecklingen av de svenska biståndsinsatserna nu måste följas medstor uppmärksamhet där. är ell av äldsta samarbdsländer inombislåndsomrädd. Det är därför med stor oro vi ser hur striderna i norra delenav landel mot de eritreanska och ligreanska befrielserörelserna fortsätter, ochhur regeringen fortsätter att begå svåra brott mol de mänskliga fri- ochrättigheterna. Biståndet till måste utformas sä att det inleblir elt stöd till landets totalitära regim. Respekten för mänskliga fri- ochrättigheter är dl av målen för svenskt biståndsarbete. Den etiopiskaregeringens uppenbara brisl på respeki för delta mål och dess ovilja att sökafinna en fredlig lösning pä konflikten med befrielserörelserna gör att enminskning av det landbaserade biståndet kan övervägas. Behovet av humanitärt bistånd är emellertid stort.Fortsall bistånd kan också ske i form av katastrofbistånd. Genom de enskildaorganisationerna kan akut slöd lämnas till dem som drabbas av svält lill följdav krigshandlingarna. Den planerade översynen av samarbetsprogrammen medEtiopien, som biståndsminister redovisade vid fredagensfrågestund och som innebär att en större del av samarbetet skall inriktas molkatastrofförebyggande bistånd och humanitära insatser, ser vi därför posifivtpå. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till de moderatareservationerna och i övrigt till utrikesutskotlets hemställan. Anf.67 (): Jag skall säga några ord om del avsnitt ibetänkandet som berör tekniskt samarbete, u-krediler och informalionsanslagd. Ivärt utvecklingssamarbete spelar det tekniska samarbetet en viklig ochbetydelsefull roll. Det tekniska samarbele som bedrivs genom BITS är dlflexibelt instrument, som gör det möjligt med insatser i olika former, vilkakan anpassas lill mottagarlandets behov och utvecklingsnivå. Regeringen föreslår att BITS tilldelas 210 milj. kr. fördel tekniska samarbetet under nästa budgetår. Det är en höjning med inle mindreän 40 milj. kr., vilket utskottet anser är väl motiverat för att öka deltekniska samarbetet. och vill höja anslagspostenytterligare. Utskottet är av den uppfattningen att den krafliga höjning avanslagel som det tekniska samarbetet får redan genom regeringens förslag ärtillräcklig. Om man jämför med andra biståndsformer är det en kraftiguppräkning som sker. Centernföreslår alt man skall avsätta 50 milj. kr. att användas för Prot.1988/89:99 utveckling av u-landsanpassad teknik. Utskottet delar syn på 19 april1989 förslagel och anser alt det är viktigt. Inom biståndsverksamheten har både . . iit t k givare och mottagareofta begått misstaget att använda en teknik, som inte i- nh t allfid varit anpassadefter lokala förhållanden eller som i längden visat sig förorsaka fler problemän den löser. Utskottet vill dock överlämna till regeringen att avgöra om rättasättet att främja utvecklingen av u-landsanpassad teknik är alt tillföra BITSelt belopp av den storiek som föreslås eller om man skall gå andra vägar. Genomsystemet med u-krediler överförs finansiella resurser pä förmånliga villkorför alt finansiera svenska varor och tjänster i projekt som prioriterats avlåntagarlandd och som av myndigheterna bedöms få en betydandeulvecklingsfrämjande effekt för landet. förmänlighetsgraden har höjts i enlighet med överenskommelsermellan flertalet . Det syftar till alt understryka krediternaskaraklär av biståndspoliliskt instrument och motverka en osund exportkonkurrensmed användandet av biståndsmedel. Nukräver i sin reservation att u-kredilerna omprövas. anseralt krediterna har expanderat i alltför snabb takt. Och vpk föreslår att inganya medel skall anvisas lill u-kreditsyslemd. Utskottsmajoritetendelar regeringens bedömning att det trots den stora reservationen underanslagsposten för u-krediter behövs en påfyllnad med 400 milj. kr. Del finnsmånga tecken på att invesleringsbenägenhelen ökar i . de kreditbehov i kan komma alt medföra. , som har nämnts fidigare i deballen, pågår enutvärdering genom SIDA och BITS. Enligt utskottets mening är det vikligl altdessa utvärderingar inkluderar en miljökonsekvensanalys. Vi vel attmiljöfrågorna har fått en allt högre prioritet i under de senare åren.Ett av de allvarligaste miljöhoten man där har kommer från skogsskövling ochöverbearbetning av jorden. är till sin konstruktion sådant attvattenkraft skall ersätta energi som baseras på avverkning av skog.Därmed är projektet från miljösynpunkt mycket vikfigt. Vi vet också allprojektet kommer att få mycket stor belydelse för ulvecklingen av regionenKashmir, som är en ay allra fattigaste. Del skall också tilläggas omdetta projekt att däri ingår en omfattande återplante-ring av skog som tidigarehar avverkats i området. Närdet gäller informationssidan är del naturligtvis mycket viktigt att del finnsen bra och väl fungerande informalion om och biständsfrägor. För denstatligt finansierade u-landsinformationen gäller principen att informationenbör präglas av saklighet och att SIDA och övriga biståndsmyndigheter börsträva efter en allsidig belysning, medan folkrörelserna måste ha rätt att isin information profilera sitt utbud utifrån sina egna politiska och religiösavärderingar. Moderaternaföreslår i en reservation att en parlamentarisk arbetsgrupp skall lillsätias för att analysera frågor om informalion och lägga fram förslag om att dela på ansvaret för biståndsadminislration och informafion. har en utredning genomförts som lämnade sina förslag så sent som . Moderaternaskritik mot ulredningen delas inte av utskottet. I stället fillstyrker utskottetatt de mål och principer som formulerades 1979 bör gälla även i framfiden ochatt systemet med generella bidrag bör behållas. Del finns redan enarbetsfördelning när det gäller bistånds- och u-landsinformationen genom altSIDA lägger tyngdpunkten i sin information på biståndet, medan organisationernalägger slor vikt vid information om situationen i . Det är väl enrollfördelning som man kan anse vara lämplig i sammanhanget. Med detta, herrtalman, yrkar jag bifall till utskottels hemslällan. 68 (): Jag vill börja med alt la upp frågan om englobal energistrategi. På s. 42 och 43 i utrikesutskottets betänkande 1988/89:18tar utskottet ställning bl.a. till partimofion U230 och motion U206 avIvar och mig. Vi efterlyser elt mer aktivt arbete för en globalenergistrategi i Brundfiandrapportens anda. I-länderna måste halvera sinenergianvändning för att lämna utrymme för att öka sin utan altskada jordens ekosystem. Vidare, de förnybara energisystemen är de endahållbara , och vi har allt att vinna på att gå över fill dem såfort som möjligt. vill ha förnybara energikällor. Som talesmanför i Grupp 77 föreslog i FN;s generalförsamling hösten1988 att världssamhället skulle kraftfullt stödja nya och förnybaraenergikällor och dela med sig fill u-världen. Efter diverse turer, där Sverigesnarasl stödde dem som krånglade, antog generalförsamlingen enhälligtu-ländernas förslag, resolution 43/192. Det borde vara självklart för att göra en storinsats för att leva upp fill denna resolution, som också tidigare anlagils avFN. Men när jag som FN-delegat 1987 och 1988 studerade våra satsningar påförnybara energikällor måste jag konstalera att insatser lyste medsin frånvaro. Bo Emthén, som representerat vid mötet med FN:s kommittéför nya och förnybara energikällor, har industrifrågor som specialitet och ärenligt egen utsago helt okunnig när det gäller förnybar energi. Kommitténs chefantydde diplomatiskt försynt fill mig att det skulle vara önskvärt med enstörre aklivitel från sida. ägnade sig i andra fora ål FN:s ekonomiskakrisproblem och log i det sammanhanget upp tanken på att avskaffa de speciellaorgan som i härd motvind arbetar för nya och förnybara energikällor.Energifrågan skulle samordnas i ell övergripande energiforum. är det emellertid så, alt det inte bara är i Sverigesom olje-, kol- och kärnkraftsintressena är starka och desperata. Alla"övergripande" energipolitiska överläggningar tenderar att dominerasav storbolagens propaganda. De förnybara energikällorna får inte en chans. Utskottet ulgår emellertid från att kommer allanstränga sig för "en kraftfull och samordnad behandling inom FN-systemetav frågorna rörande nya och förnybara energikällor". Vi konstaterar attdet nordiska studerar hur Brundtlandrapportensenergirekommendafioner Vidare har utskottet fått reda pä alt planerar ett globaltFN-seminarium inom områdel nya och förnybara energikällor. Fräncenterpartiets sida kommer vi alt med stort inlresse följa detta arbete ochbevaka att intentioner förverkligas som de uttrycks i dettabetänkande. Jag skall säga några ord om U-landsanpassad teknik. Tekniköverföringen från i-världen har ofla inneburit allde fattiga i fått det sämre, som påpekade . Delär väsentligt att de fatliga tillåts driva sin egen ulveckling. Det behövs enteknik som är begriplig och redskap som är billiga och som kan tillverkas ochrepareras i landet. I verkar teknikeroch företagare varav många har lång erfarenhet av småföretagsamhet ochu-länder. Föreningen vill tillsammans med kommun bygga upp ettkombinerat teknikmuseum för användbar svensk äldre teknik och ettutvecklingscentrum, där denna teknik anpassas för att bli lämplig i u-världen.Man vill bl.a. utbilda biståndsarbetare att kunna starta förelag i u-världen. Utskottet pekar pä all många enskilda organisafioner görlovvärda ansträngningar att utveckla småskalig lokall förankrad teknik medutnyttjande av förnybar energi. Stödet till dessa initiativ är emellertid blygsamt, om manjämför med det slöd som förelag får för alt överföra den storskaliga, dyrbaratekniken. SIDA har gott om pengar. Man kan inte göra av med helasitt anslag, därför all man saknar kapacilel att följa upp fler projekl. Det vore bra om man kunde finna nya former att kanaliserapengarna. Den kompelens som l.ex. Swedenbesitter skulle kunna engageras pä elt mer konstruktivt sätt av SIDA än vadgällande riktlinjer för bidrag från anslaget till enskilda organisationermedger. Plats för nytänkande! vill överföra 50 miljoner från anslaget lill BITS,som går till överföring av storskahga projekt till utveckling avu-landsbaserad teknik. Föreningenborde få de resurser den behöver från detta anslag. Jag yrkarbifall till reservationerna 62 och 73. Låt migsäga några ord om särskilda insatser i skuldtyngda länder. I sina ansträngningar att placera oljemiljarderna efterden mer än sjufaldiga prisökningen närmast nödgade deinternationella bankerna att ta stora län. På s. 24 i KyrkornasU-forums utmärkta studiehäfte om skuldkris citeras Ulloa, peruanskfinansminister: "Jag vågar knappt gå tillbaka lill hotellet. Det sitterfolk frän sex olika banker och väntar på mig." Vidare slår det:"Bankirerna formligen slogs om att få vara med i lånekarusellen." En stor del av länen användes för alt betala den enormthöjda oljenotan. Slora pengar mer eller mindre förskingrades också avu-länderna själva och placerades i hemliga bankkonton utomlands, men det varinte de faltiga som förskingrade pengarna utan de rika inom . Knappastnågoniing gick till produktiva framtidsinvesteringar. Ulskollel nämner altu-länderna nu är skyldiga ca , en ofattbart slor summa. Om inleskulderna regleras på dl ordnat sätt, är det risk för att det internationellapenningsystemet faller ihop. Därför utövar nu Internafionella valutafonden(IMF) och påtryckningar på för att få dem all betala,men metoderna bygger pä ett snävt monetärt länkande, som är destruktivt föru-länderna. Man kräver ett strukturanpassningsprogram som gör de fatfiga ännufattigare, försvårar sjukvård och ulbildning och utarmar naturresurser. Varkenregeringen eller utskottet lar avstånd från dessa metoder. Man kallar dem på s.116 i betänkandet "hårda men nödvändiga åtgärder", som visserligenmåste kompletleras med stödåtgärder från i-länderna, men som det principielltinte finns invändningar mot. delar inte den uppfattningen. För altlösa skuldkrisen är det nödvändigt att utforma en strategi, som samtidigtfrämjar utveckhng. Det finns många olika modeller, t.ex. 3D, somstår för , Developmenl and Democracy, alltså skuld, utveckling ochdeiriokrafi. Den strategin innebär att skulle betala skulden, men inationell valuta lill en nationell utveckhngsfond i vilken folkrörelsernaskulle ha ett stort inflytande. Flödet av resurser från de fatfiga i syd skullepå det sätlel stoppas. Som det nu är betalar de fattiga i syd till oss i norrmer än vad de får. KyrkornasU-forum uppmanar regering och riksdag att på egen hand och internationelltverka för alt skuldbörda minskar och att resurser frigörs förtillväxt och utveckling. Finansminister , som deltar i den s.k.10-gruppen, kan l.ex.