prot · GC09122 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag frågar ulrikesminislern; Avser regeringen all läla densvenska vapenindustrin innefattas i den svenska anpassningen lill EG;s inremarknad som regeringen redan inlell? Och i så fall, är della förenligt med dentraditionella svenska ulrikespoliliken? I rapporl om en ekonomisk union skissas ensamordning av valulor, en stegvis övergång lill elt europeisktbanksystem där de nalionella ländernas cenlralbanksfunklioner, som de innehar , lyfls upp till överstatlig EG-nivå, Man skissar vidare på en gemensamvaluta och etl syslem där man har bindande regler för de enskildamedlemsländernas budgetpolitik. Vore detta, herr ulrikesminisler, förenUgl medden svenska neulralitetspoliliken? Överläggningen var härmed avslulad. 36§ Svar pä frågorna 1988/89:648 och 649 om förhållandena mellan och och har båda slälll vissa frågor omSveriges syn på , har frågat mig vad jag och regeringen"kan bidra med för atl stärka icke-våldskamp, t,ex, altunderlätta atl fredliga förhandlingar med kan inledas", frågat "hur kan slödja del tibetanska folkel i dessicke-våldskamp för att få behålla sin religion, sitt språk och sin kultur ochpå vilket sätt jag är beredd att bevaka och inför världen visa Sverigeslojalitet med ell förtryckt folk". Innanjag behandlar frågorna skulle jag vilja säga några ord om i allmänhet. Vihar i följl de senaste årens utveckling där med stort intresse.Särskilt har vi med beundran noterat de utomordentligt snabba ekonomiskaframstegen sedan slutet av 70-lalel, Del är vår djupl kända förhoppning all denframtida ulvecklingen även skall innebära att krav på ökade demokraliska fri-och rättigheter lillgodoses, har alllid sell med sympati på dem som medfredliga medel slrävar efter delta mål, RagnhildPohankas och frågor är lämUgen vittomfattande, men jag skallförsöka besvara dem så koncist som möjligl, har aldrig ifrågasatt Kinassuveränitet över , åtnjuter viss självstyrelse som s.k, autonomregion inom , Vi utgår ifrån all denna autonomi ges verklig innebörd. Påsvensk sida har vi också - som jag framhålUt i kammaren tidigare -nolerat den kinesiska regeringens uttalade vilja allkorrigera följderna av den polilik som fördes under 60- och 70-lalen,Händelserna i i oklober 1987, saml senasl inger emellertid oro. Detär viktigt att nationella minoriteter behandlas så att mänskliga rättigheteroch kulturella värden respekteras. Till de mänskliga rättigheterna hör givetvisrällen att genom fredliga demonstrationer frilt ullrycka sin åsikt Atl mötasådana demonstrationer med våld eller undantagslagar kan inte vara fruktbart.Detta gäller naturligtvis även . Jagär överlygad om alt dialog är den enda framkomliga vägen för atl undvikaytterligare blodsutgjutelse i Sverigevälkomnar alt för sin del än en gång uilryckUgen lagil avslånd frånallt bruk av våld. Sverigessyn på dessa frågor är väl känd. Vi har i diplomatiska kontakter med kinesiskaföreträdare tagit upp lägel i 163 (): Jag vill tacka utrikesministern för svaret. Det är särskilt tvåmeningar som jag vill framföra: "syn på dessa frågor är väl känd.Vi har i diplomatiska kontakter med kinesiska företrädare lagil upp läget iTibet," I svaret sägs inle någoniing om på vilkel sätt, men jag förmodaratl det är i den riktning som våra frågor går. Jag har fåll ett positivtsvar på en fråga i detta ämne tidigare här i kammaren.Det var i höslas, den 27 oklober. har, såvitt jag vet, ingentinghänt från svensk sida i del här avseendet. Men problemen är stora i påmånga områden. Del enda som jag känner till som är värl alt nolera i det härfallet sedan inträde i är det uppenbart negativabemötande som fick, när han besökte . Han logs inle emol medden värdighet som borde ha kommit honom lill del. Han är dock statsöverhuvudoch ledare för en exilregering. Andra har lagits emot med hell annan respekt.Även borde ha kunnal las emot med stor respekt. Utrikesministern förutsätter atl har respekt förTibets autonomi. Men vi vel ju all inle har den respekt som man borde haför autonomi. Man har flyttat in annan befolkning i - del är ellgammall känl recept - så all tibelanerna är i minoritet i sill eget land.Språket har vissa svårigheter all göra sig gällande, likaså religion ochkullur. Fredliga demonstrationer slås ned med våld. Det här är saker som manfrån omvärlden ändå kan uttrycka en åsikl om. Kineserna är oerhörl känsliga för delta. Det är näslan delenda som kan få dem att reagera - de är oerhört beroende av västvärlden. 164 (): Jag skall också be alt få lackautrikesminister för det svar jag har fått på min fråga, om den kan stärka i hans icke-våldskamp förTibets befrielse och oberoende, mot bakgrund av atl den tibetanska ungdomenstålamod lycks svikta och ungdomarna frestas att tillgripa våld. De har ocksåfunnit atl del lönar sig alt göra det mot bakgrund av erfarenheterna av andrabefrielserörelser i iredje världen och på annal håll. Slen säger i svaret bl.a.: "Del är viktigtalt nationella minoriteter behandlas så atl mänskliga rättigheter ochkulturella värden respekieras." folk har blivit en minoritet i silleget land på grund av en massiv inflyttning av kineser - drygl 7 miljoner på 40år. Del är en aning cyniskt att uttrycka det så, att man skall värna om dennalioneUa minoriteten, som har blivit jusl det på grand av den från kinesernas sidaförda politiken. har enligl min uppfattning försökl förmåkineserna alt komma lill samlal om den uppståndna situationen, som förvärrasöver tiden. har föreslagits som samlalsort. Varför inle , herrulrikesminisler? Utrikesministern säger också atl han är överlygad om atlen dialog är den enda framkomliga vägen för all undvika ytteriigareblodsutgjutelse i , Varför skulle den dialogen inle kunna föras iSlockholm? Jag vill också komma in på Dalailamas fredsplan - jag hinner väl inte utveckla det, men jag instämmer iRagnhild Pohankas synpunkt, alt del är Utet haltande att regeringen inte velalta emot men har gjorl ett annat mottagande, artangerat påhögsla nivå, nämligen av PLO-ledaren , Överläggningenvar härmed avslutad. 37 §Svar på fråga 1988/89:651 om transport genom av utländsk krigsmateriel har frågat mig om jag anseralt det är förenligl med neutralitetspolitik atl utländskkrigsmateriel transporteras genom , bl,a. från FörbundsrepublikenTyskland till , I de fallsom avses i fråga är svarel ja, 166 (vpk): Del var elt myckel korl och koncist svar. Detär väl kanske så det skall gå till i de här debatterna. Jag skulle naturligtvisha önskat atl svaret hade varil ell lika korl och koncist nej. Jag delarnämligen inle utrikesministerns uppfattning i den här frågan. Jag lycker atl svaret visar på atl vi behöver ha engenomgripande diskussion om innehållet i den svenska neutralilelspolitiken, omvad den egenlligen innebär. Jag undrar vad ulrikesminislern skulle anse om alttillåta transporter för upp till och , Vadskulle den svenska opinionen säga om del plötsligt blev offentligt att sådanaIransporler i hemlighet ägde rum? Vad skulle t,ex, säga? Det hade varilintressant att veta, även om inle utrikesministern kan svara på del. Vad skulleNATO säga? NATO skulle väl anlagligen fråga sig vad vi skulle ha för förmågaatt avbryla de transporterna om det säkerhetspolitiska läget ändrades. Den frågan måsle man väl slälla också när det gäller dehär transporterna. Jag är nämligen mycket orolig för att det svar man då skullefå vore: Nej, dem kan vi inle avbryla - del skulle strida mot vårneulraliletspolitik. I så fall lar vi slällning i en konflikt, eftersom de härtransporterna har pågått så . Del finns en benägenhet, tycker jag, i den svenskaulrikespoliliken och säkerhetspolitiken all la neutraliteten till inläkt föratl göra precis vad som helst. EG-frågan är elt exempel - låt vara all vi inleskall deballera den här . När man lyssnar på UD:s representanter får manintrycket att går vi inte med i EG är vi inte neutrala och att vi därför måslegå med i EG. Man kan vrida på neutralitelsargumentel och ta del fillinläkt för all göra näslan vad som helst. Man kan också ta det fill inläkl förall inle föra deball över huvud laget. Del är dess värre också vanligl. Jag undrar alltså: Hur skulle dd se ut om Warszawapaklenville begagna samma stråk genom ? Och varför är delta hemligt? Om del nuär någonfing som stämmer så väl överens med vår neutraUtel - varför då deltahemlighetsmakeri? Jag tycker har en dålig dag ; hon är så osaklig. Vi tar alls inte neutralitetspolitiken lill intäkt föralt göra vad som helst. Vi för en myckel strikt neutralitetspolitik. Men jagskall gärna utveckla det lilel. Det är helt enkell så alt samma regler gäller när manprövar transilering av sådan här krigsmateriel som för krigsmalerielexporl iövrigt. Om transport genom av utländsk krigsmateriel Prot, 1988/89:122 gjort alldeles klara uttalanden från neulraliletspolitiska ulgångs- Om transport genom av utländsk krigsmateriel Del gäller alltsåde nordiska länderna. Jag skall gärna gå in på del ytterligare, om GudrunSchyman så vill. Jag skall inte svara på frågan, vad säga, trots alt jag möjligtvis skulle kunna föreställa mig det. Men detär klarl alt vi skulle pröva en framslällning från Warszawapaklen på sammasätt. Men om länker sig hur geografin ser ul skall hon finna altdel inle är iroligl att det kommer någon sådan begäran, och MurmanskUgger inte så till i förhållande till , Men reglerna skulle nalurliglvisgälla. 168 (vpk): Jag skall inle recensera den dag utrikesministern har -om den ärdålig eller inle vet inte jag. Jag lyckas väl inte utverka några pussar ,förstår jag, om det är det utrikesministern menar. Det gjorde jag nämligen enannan gång. Jagkan faktiskl inle förstå atl man kan sätta likhetstecken mellan transileringoch exporl. Del måsle vara två olika saker tycker jag. Vapenexport innebär atlman levererar varor som har köpts eller sålts. Alt vi transporterar våra vapensom - dess värre tycker jag - skall ul i världen är en sak. Vi måsle ju ändåskicka dem om de skall ul. Köper vi in vapen måste de också gå på våra vägaroch järnvägar - det förslår jag också. Det är väl en annan sak att tillåtaregelrätta transporter för alt bygga upp andra makters försvar på det sätt somtransiteringen innebär. Jag kan inle se atl del är precis samma sak. Men om detär det, har vi fåll ytterligare ell argumenl för att stoppa all svenskvapenexport, och del kan man ju i så fall lacka för, Jag har svaral på den fråga jag har fått: står i klar ochotvetydig överensstämmelse med svensk neutralitetspolitik, GudrunSchyman drog in i diskussionen vad hon nu kallade pussar - förra gången var dellal om kyssar. Jag tyckte då all var en sjysl tjej, så hon blevmycket riktigl en kysst tjej. Men har hon gjorl sig skyldig till en osjyslgrej, så nu är dd slutkysst, i vUkd fall som helst för tillfäUd, Anf.170 (vpk); Det var ju en myckel öppenhjärtig deklaralion. Jag vel inte riktigt vadjag skall göra för alt komma i bältre dager. Vi får väl se - del kanske blirnågonting av det vad det Uder. Somslutkommentar vill jag säga atl jag lycker all den här frågan på ett bra sällvisar all vi måsle föra en ordenllig diskussion om neutralitetspolitik.En sådan hoppas jag att vi kan föra i goda ordalag - med eller ulan pussareller kyssar. Överläggningenvar härmed avslulad. 38 § Svar på fråga 1988/89:662 om tvångsförflyttning avkurder i har frågat mig omregeringen ämnar framföra protester till den irakiska regimen mot ivångsförflyttningarav kurder. Jag har tidigare i olika sammanhang givil ultryck förregeringens syn på diskriminering och övergrepp mol kurder, i senastden . Låt mig återigen slå fast atl reglerna om respekt förmänskliga rältigheter gäller lika för alla människor, även för dem som tillhörminoritetsgrupper. Alla har samma rättigheler. De kurdiska minoritetsgrupperna lever i en utsattsituation i gränsområdet mellan fem länder. Världen har vid upprepadetillfällen fäll ta del av skakande skildringar om övergrepp mol kurder.Tiotusentals kurder har tvingats fly från sina hem och många lever nu undersvåra förhållanden i flyktingläger. Kurdernas kulturella särdrag måsle bevaras. Konkrelaålgärder måste därför vidtas av de berörda länderna för atl kurderna skallkunna bibehålla och ulveckla sin kullur och få del av den ekonomiskautvecklingen oavsetl vilkel land de vislas i. I har kurderna givits ett vissl självstyre. Dellalycks dock långtifrån tillräckligt för att möla kurdernas krav, och framföralll inle för all garantera deras mänskliga rättigheter. Förflyttning av människor mol deras vilja strider motgrundläggande mänskliga värderingar och principer, har länge verkataktivt för minoritetsgruppers skydd och respeki för mänskliga rättigheter. Densvenska regeringen kommer att forlsälta alt klarl och entydigt påtala brottmot folkrätten. Del är viktigt atl alla känner etl gemensaml ansvar för allförbättra kurdernas situation. Det är vår förhoppning all , ochregeringarna i de andra länderna med kurdiska minoriteter, skall förslåallvaret i traditionella engagemang för mänskliga rättigheter och tainlryck av våra synpunkter. Prot,1988/89:122 Om Ivångsförflytlning av kurder i 172INGBRITT IRHAMMAR (c): Jag lackar för svaret har ända gått in för att utplåna kurdiskabyar och flytta befolkningen, 4 000 byar har försvunnil i irakiska ,och en miljon människor har tvingais överge sina hem. Kurder har dödats medolika medel. dödades 9 000 kurder av kemiska vapen i . Ilusental flydde kurder lill bl.a. Turkiel och . Som jag framförde i min fråga fortsätter nu den irakiskaregimen all verkställa sina planer på att Ivångsförflylta kurder från Arbil-och Suleimaniyaprovinserna. Kurder som protesterar mot dennaivångsförflytlning kan arresteras, och de riskerar att både torleras ochavrättas. Det är viktigt att fastslå, som gör i sittsvar, all förflyttning av människor mol deras vilja strider mot grundläggandemänskliga värde- Jag tolkar utrikesministerns svar så, alt regeringen avser att tavarje lillfälle atl framföra sin syn på saken lill . Iraksagerande är ett brott mot konvenlionerna om de mänskliga rättigheterna. Det äroerhört viktigt alt vi är många som reagerar mot broll mot folkrätten. Därförkänns det exlra angeläget atl vi följer hur 4 miljoner kurder i kommer altbehandlas av regeringen där . Själv kommer jag alt fortsätta attnoga följa denna fråga, och jag avser atl ålerkomma i ärendel vid etl senaretillfälle. Överläggningen var härmed avslulad. 39§ Svar på frågorna 1988/89:663, 667, 668, 673 och 674 om m.m. Ingbrill Irhammar har frågat mig omregeringen ämnar vidtaga några ålgärder för all försöka förmå altforlsälta dialogen med Polisario för förhandlingar om eldupphör ochfolkomröstning där det västsahariska folket självl får bestämma om sin framlid. har frågat mig om jag är beredd atl lainitiativ till all skall kunna agera som medlare i konflikten mellanPolisario och . har frågat mig om den kantänka sig atl vidta åtgärder för alt medverka till ett genomförande avfredsplaner för . har frågat mig om regeringen är bereddalt ge aktivt stöd poliliskt och ekonomiskl till Polisario, och om regeringenockså är beredd all påverka , så att meningsfulla förhandlingar kanföras med anledning av den fredsplan som OAU, FN och siöder. har frågat mig vad regeringen ämnar vidta förålgärder för all de nu avbrutna förhandlingarna mellan och Polisarioskall återupptas. Befolkningen i måste äntligen få utöva sinoföryllerliga rätt lill självbestämmande. har givit sittfulla stöd ål all denna rätt förverkligas, bl.a. genom all slälla sig bakom denav frågeställarna nämnda FN-resolulionen. Stora framsleg har det senasle året gjorts i VäslraSahara-frågan i det inlernalionella samfundels hägn. Alt parterna i konfliktensedan ocksä kunnal ha direklkonlakt med varandra har stärkt förhoppningarna omen lösning. Den av FN och OAU framlagdafredsplanen har i princip accepterats av både och Polisario. Planenförutsätter en folkomröstning i FN:s och OAU:s regi om territoriets framlidastatus. Godkännandet av FN:s och innebär eltviktigt steg i riktning mol en varaktig lösning av konflikten. Alt relationernamellan och på senare lid åter normaliserats är också etlhoppingivande inslag i utvecklingen. Ulsikterna alt befolkningen i får möjlighetatl frill uttrycka sina önskemål beträffande områdets status förefaller bättreän kanske tidigare. Besvärliga förhandlingar återstår emellertid.Alla parter bär nu ett slorl ansvar för atl la lill vara de möjUgheier sombjuds. Regeringen ger sitt fulla stöd lill FN:sgeneralsekreterare och dennes särskilde representant i derasmedlingssträvanden. Dessa ansträngningar i direkt kontakt med parterna pågårför närvarande med slor intensitet Den har också direktakonlakler med parterna. Beiräffande frågan om ekonomiskl bislånd vill jag erinraom att lämnal betydande ekonomiskt slöd ål humanilärainsatser för de västsahariska flyktingarna. Under innevarande budgelår harSverige bidraget med 21 milj. kr. Slödet förmedlas via fast etablerade och väl fungerandekanaler såsom Rädda barnen och Röda korset, som för della ändamål samarbetarmed Polisario. Beredskap finns för ytterligare bidrag. Polisario har i sinakontakter med informerats härom. 174 (): Tack för svaret. Som säger harFN antagit en resolution om en fredsplan i tre steg för , och Sverigehar slälll sig bakom denna resolution. Resolutionen innebär direklaförhandlingar, eldupphör och en folkomröstning. Del är positivt altfredsplanens punkler har accepterats av både Polisario och , liksom atldet är positivt all en dialog har startat mellan Polisario och kung avMarocko. Båda sidor har insett atl en miliiärlösning av konflikten inte är möjlig. Därför är förhandlingarna absolulnödvändiga. Det oroande är alt ingen ny tid för dialogär bestämd. En dialog behövs ju och är absolut nödvändig för atlfredsförhandlingar skall kunna påbörjas och det långa kriget kunnala slul och för att folket skall kunna gå lill sina folkomröstningar för altavgöra sin framtid. Mol den bakgrunden kan jagkonstatera i svarel atl ger sill fulla slöd till FN:sgeneralsekreterare och dennes arbete med medlingsslrävande-na. Men det jagsaknar och är besviken över är, alt det inle framgår i svarel atl Sverigestödjer och välkomnar fortsatta dialoger och all är berett alt försökaagera mera aklivl för att uppnå detta. 175JAN STRÖMDAHL (vpk): Jag vill, herr utrikesminister, tacka såmycket för svaret på de här frågorna. Frågorna är likartade, och kommenlarernablir kanske också likartade, eftersom flera av oss frågeställare har deltagit ien europeisk parlamentarikerkonferens, där vi diskuterat dessa frågor ganskagrundligt Denna konferens kom, som Ingbrill Irhammar var inne på,fram lill att det absolut viktigaste nu för atl man skall kunna förverkligafredsplanen är all del kommer i gång direkla förhandlingar mellan ochPolisario. Jag lycker alt ulrikesminislern faktiskt undviker atl i sitt svargöra distinktionen all han accepterar den tanken. Det lalas i svaret omförhandlingar och kontakter osv. Dd är positivt all denna första kontakt harkommil lill stånd. har sent omsider erkänt alt Polisario existeraroch all del pågår Prot, 1988/89:122 enkonflikt Men del behövs någonting mera. harhittills sagt alt man träffat Polisario och all det räcker. Man säger all man inte behöver några direkta förhandlingar. Del är därför vi ärangelägna om all svenskaparlamentariker och den skall kunna hjälpa lill för atl man skallkomma ytterligare dl litet steg pä vägen mot det slutresultat som jag troratl vi är ganska överens om. Anf.176 (); Jag tackar ulrikesminislern för svarel. Jag har slälll frågan omSveriges möjligheter atl medla i konflikten mellan och . Jagser med lillfredsslällelse av svarel atl regeringen aklivl verkar för att manskall få till stånd en fredlig lösning av denna olyckliga konflikt, som pågåtti och förorsakat så myckel lidande. Detär viktigt atl verkligen släller upp för de små folkens kamp försjälvbestämmande. kan här som ett alliansfriil land spela en mycketviktig roll. Jag ser därför detta som elt mycket positivt svar och hoppas attutrikesministern även i fortsättningen kommer att engagera sig för den härsaken, sä all vi snarl får se en lösning pä problemel. Dettaär, som det framhålls i svaret, en av de konflikter där man i alla fallänlligen kan se en ljusning. Jag hoppas all del blir en positiv utveckling ochatt den kommer . Jagdeltog också i den här konferensen i . I konferensen deltog mångaparlamentariker från olika delar av . Det är också framför aUl Europasstöd som man efterlyser för att få lill stånd en lösning. Det var sex ländersom inle stödde resolutionen i FN. Del vore bra om också kunde ageraför all trycka på dessa länder - jag tror all del framför allt är NATO-länder -att aktivt stödja fredsplanen i FN. Anf.177 (): Även jag skall be atl få lacka ulrikesminislern för svaret. Vi ser alladet som mycket positivt all den här långvariga konflikten kan gå mot sinlösning. Precis som utrikesministern har sagt har båda parter, alltså ävenMarocko, accepterat den här fredsplanen. I svaret slår del också all aUa parternu bär ett slorl ansvar för atl ta vara på de möjligheter som bjuds. tyckervi inle att alla parter lar sitt ansvar. har inle gjorl några slörreansträngningar för all komma i konlakl med Polisario och få direklaförhandlingar till stånd. Det är därför vi är litet oroade. Det är också därförvi frågat utrikesministern vad nu länker göra. Delstår också i svarel all den har direkla konlakler med bådaparter. Därför ser vi fram mot atl del blir en snar lösning av konflikten ochalt del kommer förhandUngar till stånd. Anf.178 (): Jag tackarutrikesministern för ell positivt svar på min fråga om ytterligare stöd lilldet hårt sargade folket i . tydligen en total enigheli riksdag om alt vi skall arbeia för ytterligare förhandlingar.De direkla förhandlingarna är ju en förulsällning 76 för framtida möjligheler all få fred i dettaområde. Jag ser i svaret allutrikesministern är positiv lill FN-resolulionen, men det finns väl i framtidenutrymme för ytterligare initiativ. Jag märker här en skillnad i förhållandelill den fråga som vi tidigare ställt beträffande etl annat land. Jag äremellertid lacksam för svaret, och det mesta har väl redan sagts i denna fråga. Överläggningen var härmed avslutad. Prot,1988/89:122 Om diarieföringen och arkiveringen av handlingar iutrikesdepartementet 40 §Svar på fråga 1988/89:680 om diarieföringen och arkiveringen av handlingar iutrikesdepartementet har frågat mig vilkaåtgärder jag avser alt vidla för atl handlingar på UD diarieförs och arkiveraspå elt betryggande sätt. arkiv hanterar varje är över 300 000inkommande och avgående handlingar. Diarieföringen är i viss ulslräckningdecentraliserad. En god ordning råder. De handlingar hänvisat fill rör utförselav krigsmateriel. De akluella handlingarna fick inte något eget diarienummer,men de hör fill ett enskill diariefört utförselärende. Dokumenten logs om hand för förvaring av den dåvarandekrigsmate-rielinspektören. Med hänsyn lill den nu pågående rättsprocessen hargallringen och uppsorteringen av dennes kvarlämnade tjänslehandlingar lillsvidare uppskjulits. För att förbällra överskådligheten i KMLs arkiv har en nydossierplan och datoriserad diarieföring införts fr.o.m. . 180 (): Jag lackar utrikesministern för svaret. Delär enligl min mening ett något kryptiskt svar. Det är dock posifivt all nyarutiner lydligen har införts fr.o.m. början av 1988. Jag mäsle säga atl jag blev någol förvånad när jag såganteckningar på de handlingar som jag log del av i samband med arbetet medgranskningen av vapenexporten om atl handlingarna "återfunnits" islutet av 1988. De hade lydligen varil någon annanstans sedan de kom in tillKMI 1985. De var inte heller diarieförda. Jag undrar nu om del gjorts någon undersökning inom UD förall la reda på var dessa handlingar funnits och varför de inte diarieförts. Mankan nästan läsa ut av svarel alt utrikesministern lycker atl del ärlillfredsslällande all de inle hade något eget diarienummer men atl "delillhör etl enskilt diariefört ulförselärende". Kan del varalillfredsslällande alt det går till på del visel? Del finns i svarel också en hänvisning fill den pågåenderättsprocessen.