prot · GC0995 · 1988-12-31 00:00:00 — Mom. 53 (ändamål som strider mot starkanaturvårdsintressen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 37 avLars m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 54 (dikning) Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 20 förreservalion 38 av . 1 ledamot avstod frän att rösta. Mom. 56(skogsvägbyggnad) Prot. Utskottetshemställan bifölls med 215 röster mot 78 för reservation 39 av 12 april1989 m.fl. 3 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 58 (utvärdering av bidragsgivningen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 40 avLars och - bifölls med acklamation. Mom. 60 a (anslag fill Främjande av skogsvärd m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservalion 41 avAnnika och - bifölls med acklamation. Mom. 60 b (omedelbara kalkningsinsatser i de sydsvenskaskogsområdena) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 42 av ÅsaDomeij -bifölls med acklamation. Mom. 62 (skogsbrukets inriktning) Utskottets hemställan bifölls med 263 röster mot 38 förreservation 43 av och . Mom. 70 (anslag till ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 44 avLars och - bifölls med acklamafion. Mom. 73 (bidrag till fiskehamnar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 45 avAnnika - bifölls med acklamation. Mom. 76 (katastrofskydd) Utskottets hemställan bifölls med 249 röster mot 50 förreservation 46 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 78 (katastroffond för fisket) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 47 avAnnika - bifölls med acklamation. Mom. 79 (stöd fill Hallandsfiskarena) Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 23 förreservafion 48 av . Mom. 82 (fraktbidrag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 50 avSven m.fl. - bifölls med acklamafion. Prot.1988/89:95 Mom. 83 (anslag till Lån till fiskerinäringen) 12 april1989 Först biträddes reservation 51 avKarl m.fl. med 137 röster Jord- och skogsbruk, m.m. " mot 23 för reservation 52 avAnnika . 140 ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 158 röster möt141 för reservation 51 av m.fl. Mom. 88 (anslag till Bidrag till fiskevård m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mol dels reservation53 av m.fl., dels reservafion 54 av - bifölls medacklamation. Mom. 89 (den vidare utvecklingen på fiskeområdet) Utskottels hemställan - som ställdes mot reservation 55 avAnnika - bifölls med acklamation. Mom. 92 (anslag till ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 56 avAnnika - bifölls med acklamation. Mom. 93 (anslag till Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 57 avAnnika - bifölls med acklamation. Mom. 104 (anslag lill Lantbruksstyrelsen, djurens hälso-och sjukvård; Uppdragsverksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 58 avAnnika - bifölls med acklamation. Mom. 107 (anslag till Bidrag till djurskyddsfrämjandeåtgärder) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 59 avKarl m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 108 (anslag lill ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 60 avAnnika - bifölls med acklamation. Mom. 109 (finansieringen av viss statskonsulenttjänst) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 61 avAnnika och - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 8 § På förslag av andre vice talmannen medgav kammarenatt de ärenden som hann debatteras färdigt under återstoden av dagenssammanträde skulle företas till avgörande i ett sammanhang i början avmorgondagens arbets- Prot. 1988/89:95 plenum. Tredje vice talmannen övertog ledningen av kammarensförhandlingar. 1988/89:JoU13 Statsbudgeten /90 (miljö- och ) (prop. 1988/89:100delvis). 84 (); Vi fortsätter debatten här med ett nyttärende från samma utskott. Efter en ganska lång debatt om jordbruksärendenaföljer nu miljöfrågan, som faktiskt då och då varit uppe även i debatten omjordbruksärendena. Det är en mycket viktig fråga, och jag tror alt en alltstörre del av väljarna och människorna i övrigt såväl i som i världen iövrigt inser att miljön är mänsklighetens ödesfräga. Tyvärr diskuterarpolitiker kanske mest ekonomi och refererar massmedierna helst affärer. Men denstora majoriteten av folkel inser nog att miljön är del vikfigaste. Detta kaninnebära att vi får ett växande gap mellan människorna och politikerna. I vissmån finns det också elt gap mellan och regeringen. Detta är inte braför demokratin, och det är viktigt att vi gemensamt försöker göra något åt det.Jag skall ganska kortfattat illustrera vad jag här har sagt med några exempel. fattade vi ett stort miljöbeslut, och jag ärövertygad om - det har jag sagt tidigare i den här kammaren - att regeringeninför den propositionen och inför det beslutet hade mycket högt ställda kravoch höga ambitioner. Ändå kunde man i flytta fram positionerna på enrad områden. Jag tror att det beror på att opinionsförändringarna går ganskasnabbt i samhället. Därför kunde man gå längre här än vad regeringen hade trottlitet tidigare. Vi fattade bl.a. beslut om alt uttala att utsläppen avkoldioxid inte skulle översfiga dagens nivå med tanke på den fara som ligger idrivhuseffekten med klimatförändringar. Detta är en fråga som debatterasalltmer. Jag läste för någon tid sedan en amerikansk lidskrift, dären erkänd forskare skrev att frågan inte är om del blir varmare eller inle varmare, ulan frågan är hur mycket varmare det blir. Trots att den här tidskriften egentligen är ett regeringsorgan innehöll artikeln en ganska kraftig kritik mot den amerikanska regeringen, som med hänvisning till oenighet bland forskarna inte gjorde någonting åt denna allvarliga fråga. I och för sig är det en ganska vanlig tankegång att om forskarna är oeniga, då får vi vänta. Här ser vi också sambandet mellan de två betänkanden som vi nu behandlar. Samma kommentar har jordbruksministern avlåtit när del gäller skogsmar ken, försurningseffekterna på skogsmarken och behovet av skogsmarkskalk ning. Med hänvisning fill oenighet bland forskarna avvisas anslag och avvisas framställningen från . När inför årets budgelbehandling lade framförslag om anslag för skogskalkning var det ganska litet, men i har vid en presskonferens tagit upp frågan igen -man behöver ytterligare medel om man skall kunna, inte hålla jämna steg med meni varje fall göra någonting åt den allvarliga försämring som skogsmarkerna ärutsatta för. Vi har exempel frän trakterna mellan och , därförsurningseffekten är som störst och där nedfallet av svavel är uppmätt lill42 kg per hektar och år. Det innebär att det blir rubbningar i näringstillförseln,och dessutom leder det till ökat kväveläckage från marken och frigörelse avgiffigt aluminium. Skogsmarken har blivit 100 gånger surare än den var i börjanav . Vi har föreslagit att man skulle anslå medel i denstorleksordning som föreslog inför budgetbehandlingen, men detgår övriga partier tyvärr emot. Det är min förhoppning, kanske inte att vi fårigenom vår reservation men att den debatt som kommit till stånd i det härärendet skall leda fill att fler tar hänsyn till den allvarliga utvecklingen. Del internationella miljösamarbetet är mycket viktigt. Ijanuari 1984 motionerade centerparfiet om en internationell luftvårdsfond - denborde byggas upp för att finansiera gemensamma åtgärder mot försurningen. Jaghar ofta tagit upp detta och kritiserat regeringen för att det inte har häntnågonting, men kan jag säga att jag är glad över att haraktualiserat den frågan inom ECE, . I årets motionsflod har vi mofioner, bl.a. från ,om en internationell miljöfond som skulle byggas upp av en viss procent avindustriländernas bruttonationaUnkomst; man kunde börja och sikta mot0,. De motionerna behandlas i annat sammanhang, men jag vill hänvisa tillett särskilt yttrande som är fogat till betänkandet i den här frågan. Jag troratt det är angeläget att de länder som har ekonomisk kapacitet är beredda attavstå en del för att hjälpa till och se till att det händer mer i de länder somhar det svårare ekonomiskt. Under valrörelsen förespeglade regeringen väljarna alt manskulle sätta in kraftfulla åtgärder mot havsföroreningarna. Efter valet kompropositionen där det föreslogs 30 milj. kr., varav 5,5 miljoner till maringrundforskning. I årets budgetproposition har ambitionerna krympt till 1,5miljoner i päslag. Efter höstens proposition hade bedömt delsamlade behovet av forskningsinsatser till 30 milj. kr. ,och det har vi frän lagt fram förslag om. ge underlag för det internationella arbetet. Syrevärdena i är nu åter normala efter denblåsiga vintern, men havskräftorna är borta liksom torskgenerafion.Föroreningssituationen i haven är fortsatt allvarlig. Utsläppen av klor ochtungmetaller måste upphöra, och kväveutsläppen måste begränsas kraftigt, bådenationellt och internafionellt. Regeringen är tydligen i förhållande tilldebatten under valrörelsen här på defensiven. Jag vill i del här avseendet yrkabifall till reservafion 40 i betänkandet. Inom massaindustrin har del visat sig vara både enklareoch billigare att minska utsläppen av klor. Företagen marknadsför ochkonkurrerar nu med klorfria produkter. miljövänliga pappersprodukler måste förnyas. Hårda krav ochstark opinion har visat sig vara uppfinningarnas moder. Det har också skyndat på utvecklingen så mycket attregeringen har bhvit omsprungen med flera hästlängder. Inte skulleman enligt miljöproposifionen påbörja arbetet med att komma ned till 1,5 kgTOCL, totalt organiskt klor, i utsläpp per ton producerad massa. Menutvecklingen inom industrin går mycket snabbare, och det skall vi naturligtvisalla vara glada över. Det illustrerar i och för sig att vi har möjlighel attoch bör skärpa kraven gentemot industrin i sådana här sammanhang. Tyvärr räcker det inte med att vi i köpermiljövänhga pappersprodukter för att utsläppen till våra kuster skall minska.Större delen av den klorblekta produktionen går på export. Det innebär attsamma företag som marknadsför klorfria produkter säljer klorblekta produkter iEuropa. Det krävs ett internafionellt tryck från regeringens sida och ettansvar från företagens för alt påverka den internationella opinionen mot demiljöfarliga klorutsläppen. En fråga som över huvud taget inte behandlasi betänkandet är den som antagligen blir nästa stora miljöfråga, och jag villdärför ändå ta upp den i mitt anförande här . Det är frågan ombiotekniken. Den skiljer sig på mänga sätt från de fidigare miljöfrågorna,framför allt genom att den erbjuder möjligheter, också på miljöområdet,som den väcker många farhågor. har människans civila och militära möjlighetergenom biotekniken blivit helt andra än de är . En ny värld kommer alt haöppnats. Våra värderingar och vår syn på livet kan ha förändrats. Politiker,forskare och tillverkare måste ta sitt ansvar för bioteknikens utveckling.Skall biotekniken och dess utnyttjande bli till värt bästa måste samhället taett fast grepp om den. Den verkar inte ha den ambitionen -låt vara att jordbruksministern har tagit upp den här frågan och i gårredovisade att han avser att ha en genomgång inom departementet av dengenetiska forskningen för att få till stånd en bedömning av var forskningenbefinner sig och skaffa sig en handlingsberedskap . Vi har från lagt fram en mofion, ochjordbruksutskottet har fält en del andra mofioner, men eftersom det intefidigare har gjorts något arbete från regeringshåll har jordbruksutskottetremitterat dessa motioner för att få in kommentarer från olika håll och kunnabehandla dem på ett mer fylligt sätt . Biotekniken är en stor fråga, också en stor miljöfråga.Frågor som den om frisläppande av manipulerade organismer och den ommöjligheterna att ta patent på liv är frågor som vi måste ta ställning till föratt det här inte skall gå oss ur händerna. Jag vill avslutningsvis bara slå fast attalla politiker har ett stort ansvar när det gäller framfiden och miljöfrågorna.Det är naturligtvis så att regeringen har ett huvudansvar när det gäller altfylla igen det förtroendegap som dess värre, tror jag, fortfarande finns i dethär sammanhanget mellan människorna och politikersamhället. Jag vill yrkabifall till centerreservationerna och i övrigt till utskottets hemställan. 85 (): I jordbruksutskottets betänkande1988/89:JoU13 behandlas förslagen under miljö- och energidepartementetshuvudtitel. Det gäller budgetproposifionen 1988/89:100 Bil. Anslag som ärupptagna under avsnittet C Energi behandlas dock i näringsutskottet. Ianslutning till behandlingen.av propositionen har utskottet också behandlat 90motionsyrkanden. I anledning av en moderat mofion anvisar utskottetytterligare . under anslaget B 9. Vård av hotade arter. Utskottetsställningstaganden följer i övrigt regeringens förslag om resursförstärkninglill skydd för landels urskogar, förstärkning av naturvärdsverketsorganisafion, anslag till det nya informationssystemet för miljödata avseendekalkning, recipientkontroll, ulsläppskonlroll m.m. I belänkandet behandlas de vikfiga frågorna ommiljöforskning, vilka även fortsättningsvis ges hög prioritet imiljövårdsarbetet. Detta gäller inte minst del forsknings- ochmiljöarbetet, som så sent som i höslas var högaktuellt i samband med utskottetsbehandling av propositionen med anledning av algblomning och säldöd. I budgetpropositionen aviseras att den framtidaforskningen eventuellt kommer alt koncentreras lill , ochUmeå. Statsrådet förespråkar att ett nära samarbete exempelvis med Lundsuniversitet bör ske när det gäller verksamheter som berör Sydsveriges kustvatten. Det synes mig vara mycket angeläget att äveni framtiden utnyttja den kompetens som finns i . Närheten till desydsvenska kusterna, där vi har de svåraste miljöproblemen, talar ju för attden forskningen bibehålls och utvecklas vid . I mofion Jo844 har vi från moderat håll åter framfört detangelägna förslaget om ett forsknings- och försöksprojekt syftande till attsyresätla svavelvätedrabbade havsbottnar. Vissa mindre försök har genomförts.De har givit intressanta resultat, varför vi beklagar att utskottet inte hellerdenna gång ställt upp bakom vårt yrkande. Förslag om ytterligare åtgärder sägskunna komma att föreläggas i samband med den lill våren 1990aviserade forskningspolitiska propositionen. Man kan fråga sig: Kan vi dåänfiigen räkna med att statsrådet tar upp vårt förslag? Vi moderater har i reservation nr 10 motiverat detangelägna i alt målinriktad forskning, såväl av havsbiologisk som av tekniskart, kommer till stånd som de akuta problemen angrips direkt på desvavelvätedö-dade bottnarna. Idéer och teknik finns för att genomföra dessainsatser, och därför bör ett försöksprojekt genomföras med det snaraste. Jagbeklagar att statsrådet ännu inle har svarat det företag som för ett är sedanfick löfte här i om ett svar på sin förfrågan till departementet omdetta projekt. Statsrådet har fortfarande chansen att svara; jag kan förmedlakontakten. kom en ny larmrapport omfillslåndel i skogar. räknar numed att skogsmark i södra och sydvästra har pH-värden på4,4 eller därunder. Det innebär att man ligger på eller under den kritiska nivådär man måste räkna med kraftiga ekologiska rubbningar i näringstillförseln. ökatkväveläckage och frigörelse av giftigt aluminium. slog larm omall svavelhalten i avrinningsvattnet i västra inte sjönk trots mångaglädjebud om alt utsläppen minskar. Dessutom har redovisat liknanderesultat. minskade svavelnedfallet i . Åren 1983 fill 1987 har man inte kunnat notera någon nedgång alls. I södraSmåland är nedfallet minst åtta gånger större än vad det borde vara omnedfallet skulle hålla sig inom de ramar som naturen tål. Nedfallet av kväveligger också stabilt på en mycket hög nivå. Som utskottets ordförande sade visar skogsstyrelsensundersökningar att marken i nu är hundra gånger surare än den var1951. Detta är alarmerande resultat! Det är alldeles uppenbart att krafttagbehöver vidtas. Mot den bakgrunden är ju också regeringspolitiken på energiområdetmycket alarmerande. Om man l.ex. gör en förtida snabbavveckHng av kärnkraften,har vi moderater svårt alt tro att vi skall kunna klara de mål vi satt när detgäller koldioxidutsläppen och försurande ämnen över huvud taget. Den kommande tioårsperioden anser sig skogsstyrelsenbehöva för att kalkningsinsatser i skogen skall kunna lösaproblemen. Det är alldeles uppenbart att det försurande nedfallet över skog ochmark kommer att kräva drasfiska och kostsamma åtgärder framöver. Mot bakgrundav det anförda framstår utskottets skrivning som något defensiv:"Utskottet har ingen erinran mot att utrymmet för skogskalkning utökasinom ramen för det av regeringen föreslagna anslagel. Det bör ankomma påregeringen alt bestämma i vad mån en omfördelning av medlen är möjlig attgöra." Därefter avstyrks en moderat och en socialdemokratisk motion somskulle ge möjlighet att lösa det här problemet. I reservation nr 17 framhåller vi moderater mot bakgrundav att surhetsgraden i marken ökar att åtgärder omgående bör vidtas för atthindra den negativa utvecklingen. Kalkning och vitaliseringsgödsling kommer medstor sannolikhet att bli nödvändiga för alt upprätthålla skogsmarkensproduktionsförmåga. I likhet med yrkande 1 i den moderata motionen 764 av KarlGösta anser vi att anslaget till åtgärder mot luftföroreningar ochförsurning bör utnyttjas för kalkningsförsök i skogsmark. 10 milj. kr. böravsättas för försök i regi. Delta bör ges regeringen tillkänna. Dä det gäller anslag till mark för naturvård är delangelägel att möjligheter ges alt säkerställa alla förekommande naturtyper.Detta bör ske på sådant sätt att de kan bibehållas i ekologisk stabilitet ochmed bevarat artinnehäll. I likhet med utskottets majoritet anser vi att det ärsärskilt tillfredsställande att skyddet av våra skogar nu kommer att utvidgas.Vi moderater anser dock, med beaktande av vad utskottet anfört beträffande deprinciper som bör vara vägledande för arbetet att säkerställa värdefullanatui-omräden, att en annan väg än den av regeringen förordade bör väljas föratt uppnå uppsatta mål. Skyddet för värdefulla naturmiljöer skulle avsevärtförbättras om staten som ett alternativ till inköp av markområden slötlångsiktiga skötselavtal med markägare. Dessutom kan den budgetmässigabelastningen minska somskyddet kan förbättras och även utsträckas till större arealer. Detta framhållsi reservation nr 24. Då det gäller vården av naturreservaten vill vi ireservation nr 29 särskilt understryka att avsättningen av nya reservat intefår leda fill att skötseln av fidigare avsatta områden försämras. Vi anser att regeringensförslag är otillräckligt och vill höja anslagel lill 55 milj. kr. Tillsammansmed ökad användning av skötselkontrakl bör detta kunna leda lill en god skötselav avsatta områden. Anslaget under punkten B 9. Vård av hotade arter ökar med820 , vilket innebär att utskottet anslutit sig till förslagen i vårmotion. Under punkten Särskilda projekt på miljövärdens områdebehandlas en rad yrkanden som rör bevarande och skötsel av det gamlakulturlandskapet. Vi moderater vill i detta sammanhang erinra om vår syn på hurman på ett bättre sätt än kan klara dessa uppgifter. Markägarebör i ökad utsträckning mot ersättning få ett skötsel- och fillsynsansvar överdessa skyddsobjekt. Ofta har dessa personer god kunskap om hur marken måsteskötas för att kunna bevaras i önskat skick. Vi tror att det personligaintresset, inifiafivet och engagemanget härigenom skall tillföra natur- ochlandskapsvården stora värden. Detta framhålls i det särskilda yttrandet nr 1. Det internationella miljösamarbetet anser vi moderatermycket vikfigt -ja, vi ser det som en förutsättning för att klara de giganfiskautmaningar som finns på miljöområdet, i en värld med ständigt ökandebefolkning. Med kunskapsöverföring och en miljöinriktad u-hjälp kan många steg irätt riktning tas. Dessa frågor behandlas dock i utrikesutskottet. Vi moderater vill tillsammans med folkparti- ochcenterledamöterna i jordbruksutskottet i det särskilda yttrandet nr 3 angåendevisst internationellt miljösamarbete erinra om förslag som tar uppkunskapsöverföring från fill exempelvis . Dessa har enormamiljöproblem - som i stor utsträckning också drabbar vår luft, våra vatten ochvår mark. Ett pilotprojekt vars erfarenheter kan komma till stor nytta isammanhanget är det s.k. i södra . Det projektet, somger ytterligare ny och god kunskap beträffande möjligheten att minskanäringsläckaget från jordbruksmark, är ett exempel. Detta och andra projekt börpositivt kunna bidra fill kunskapsöverföring och framtida miljöförbättringar,inle minst i . Jag yrkar bifall till samtliga moderatareservationer och i övrigt till utskottets hemställan. 86ANDERS CASTBERGER (fp): "Änglamark" kallade , naturen som vi har fått överta från tidigare generationer, som viförvaltar och som vi skall lämna vidare. Frågan är naturligtvis; I vilket skicklämnar vi den vidare? Det är sant att vi har större kunskaper och möjligheteratt skydda, bevara och återställa miljön . Vi har större medvetande omriskerna. Det finns ett starkare opinionstryck, som vi delar, för omsorg ommiljön. Det beror inte minst på framväxten av elt omfattande ideelltnaturvårdsarbete, vars betydelse är väldigt stor. Iblandblir vi här i kammaren litet tekniska. Vi skall mäta och minska utsläppsmängder, vi skallkonstruera om tekniken för att fä så litet utsläpp och buller som möjligt, viskall se till de olika mätvärdena och vi skall se till del globalaperspektivet, liksom vi skall hantera disken och inköpen i det egnahushållet. Det här gör naturligtvis att debatten ibland blir förvirrad ochibland detaljteknisk. Låtmig inledningsvis dra upp några linjer som på ett ideologiskt sätt markerar varvi i anser att vi skall stå när det gäller miljövårdsfrågorna ochderas hantering i statsapparaten, den som vi ju också har ett ansvar för. Vii bygger vår politik på en äkta och djup övertygelse, påförvaltarskapstanken om vårt ansvar. Därmed säger vi också nej till den grönafundamentalismens nihilism. Den markeringen är viktig att göra, därför att närvi talar om detta engagemang menar vi också det som vi var inne pä under dentidigare debatten här i kammaren, nämligen inriktningen att inte gå utöver vadnaturen tål. Insiktenom all det finns gränser i fråga om föroreningar och ingrepp som vi skullekunna tillåta oss har varit otillräcklig, men den växer. Kortsiktigaexploateringsintressen har fått gå före och fått sin vilja igenom, men råderen annan tingens ordning, enligt vår uppfattning. Detär uppenbart att mycket av den miljöförstöring som tillåfils ske har sin grundi föreställningen att människan har rätt att disponera natur och miljö ochandra värden efter eget gottfinnande. Det är egentligen i en reaktion mot dettatänkesätt som det under 80-talel har vuxit fram de s.k. gröna polifiskarörelserna, där innebörden har varit att de villkor som den "ursprungliga"miljön sätter alltid har ett högre värde än den som människan kan skapa och attdet mänskliga samhället alltså borde omorganiseras efter sådana riktlinjer. Menman behöver inte gå till några ytterligheter för att inse att tanken attnaturen allfid skulle vara överordnad människan också rymmer stora faror. Hurskall man l.ex. inom ramen för en sådan ideologi se på sjukdom och handikapp,som i naturtillståndet skulle innebära att mänga människor inte kunde få annanhjälp än den mest elementära? Det här är också något att beakta när vi vid ettannat tillfälle, som utskottets ordförande var inne på, kommer att diskuterabioteknik. Nej,vida mer fruktbar är den attityd till problemen kring människans förhällandetill miljön som brukar kallas förvaltarskapstanken och som har sina rötter i enkristen och humanistisk livssyn, som har sina rötter i en idétradition där dessinnebörd är, enkelt uttryckt, att människan har ett moraliskt ansvar att brukasitt förnuft och sin kreafiva förmåga för att skapa goda livsvillkor förmänskligheten själv och för alla de organismer som också lever pä jorden. Dethär synsättet innebär enhgt vår uppfattning en posifiv värdering av mänskligfantasi, nyfikenhet och vilja att förändra villkoren.