prot · GC0989 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:89 Förhandlingarna leddes lill en början av andre vicetalmannen. 1 8Andre vice talmannen meddelade att () denna dag återtagit sinplats i , varigenom My tjänstgöring som ersättare upphört. 2 §Svar på interpellationerna 1988/89:126 och 145 om flaggade" fartyg isvensk kustsjöfart har med hänvisning tillregeringens beslut alt tillåta fartyg registrerade i de danska och norskainlernationella registren i svensk kustfart frågat mig om jag anser atl detfortfarande är viktigt för med en svensk kustsjöfartsflotta och vad jagavser göra för atl förhindra den utslagning av den återstående svenskakuslsjöfartsflotlan som kan bli resultatet av regeringens ovan omtalade beslut. har med hänvisning lill samma beslut frägal mig följande: Vilka är deverkliga motiven bakom regeringsbeslutet? Har regeringenutsatts för påtryckningar frän någon nation eller lobbygrupp i denna fråga? På vilkalagliga grunder har regeringen befogenheter alt, ulan hörande,beslula om atl lilläla fartyg under norsk och dansk "bekvämlighetsflagg"alt gå i svensk kustfart? Jag besvarar frågorna i ell sammanhang. Som jag har redovisat här i kammaren enadesregeringarna i och är 1958 om alt ömsesidigt upplåta sin kustfartför varandras fartyg. Samma är förlängdes ett tidigare avtal om kustfart medDanmark. Det regeringsbeslut som bäde och till innebär att fartyg registrerade i de danska och norskainternationella registren skall anses som danska resp. norska fartyg och därmedomfattas av gällande avtal. Gällande kustfartsavtal mellan , och Sverigehar sammantaget varit lill fördel för svenska fartyg. beslut omsjöfartspolifiska åtgärder syftar till att kunna bibehålla en handelsflotta av rimlig 2 protokoll 1988/89:88-89 Om "bekvämlighetsflaggade" fartyg i svenskkustsjöfart omfattningunder svensk flagg. Med dessa omfattande ekonomiska insatser kanbemanningskoslnaderna på svenska fartyg sänkas med . Andra länder harsamtidigt valt andra lösningar. och har som bekant införtinternationella skeppsregister, och , för att pä det sättet sänkabemanningskostnaderna. Del är konkurrenssituationen på sjöfartsmarknaden sommotiverar det svenska stödet pä 550 milj. kr. Svenska fartyg kommer i delsammanhanget atl konkurrera med DIS- och NlS-regislrerade fartyg.Stödinsatserna innebär alt svenska fartyg får en ökad konkurrenskrafti dansk och norsk kustfart. Om den svenska kustfarten skall skyddas helt fränkonkurrens utifrån faller ocksä motivet för att låta fartyg som utnyttjas isvensk kustfart fä del av det statliga stödet. Regeringens beslut har föregåtts av diskussioner mellanföreträdare för de danska, norska och svenska regeringarna. Anledningen tilldessa diskussioner är inte påtryckningar, som antyder, utan dennya situation som uppstått. På fräga om lagliga grunder för beslutetvill jag framhålla att överenskommelsen innebär en bekräftelse pä alt DIS- ochNlS-regislrerade fartyg skall anses som danska resp. norska och därmedomfattas av 1958 ärs kustfartsavtal. Överenskommelsen innebär inte att den avriksdagen fastlagda sjöfartspolitiken ändrats och är inte heller i övrigt avden karaktären atl den behöver godkännande. Avslutningsvis vill jag framhålla att riksdagenssjöfartspolitiska beslut givelvis ligger fast. Anf.2 (): Den främsta anledningen till alt TU:smajoritet är 1987 sä hårt drev kravet på alt man snabbt skulle få fram etlsjöfartsslöd var omsorgen om den svenska kustsjöfarten. Det gällde all räddavad som räddas kunde av de ca 160 fartyg som ännu fanns kvar under svensk flaggi svensk närsjöfarl. Vi bedömde del som en stor risk all mänga av dessa båtarskulle flagga ut i det norska öppna registret, om elt stöd inte kom lill ständsnarl. Regeringen kom också med förslag, och sade ja till detta. Innan jagfortsätter vill jag passa på att tacka statsrådet för svaret. Varför är det dä så viktigt med en svenskflaggadnärsjöfartsflotta? har längsta kust och är därför mycketberoende av kuslsjöfart. Ur energisynpunkt, miljösynpunkt ochvägslilagesynpunkl borde vi faktiskt ha en betydligt större andel sjöfrakl. Vibehöver folk som har kunskap om de svenska farlederna, skärgårdarna ochhamnarna. Vi behöver ocksä båtar som stannar i om det blir kristider.Många samhällen är uppbyggda kring sina rederier. Det rör sig ofta omfamiljeföretag med stort kunnande, och de är intiativrika och anpassningsbara. borde föra en politik som inte bara bevarar ensvenskflaggad kustsjöfartsflotta, ulan också ger den tillfälle att ulvecklasoch förnyas. Regeringen vidtar i ställer åtgärder som gör att vi riskerar attförlora en betydande del av de återstående kusifartygen lill det norska öppnaregistret. Del tycks emellertid inle alls intressera Sverigeskommunikationsminister. Trots attbemanningskostnaden kunnat sänkas pä svenska fartyggenom statliga ekonomiska insatser, är kostnaden långt ifrän nere pä denkostnadsnivå som gäller för fartyg i och . Siffror frän"verkliga" fartyg i är visar, att när beslutet frän 1988 omsjöfarlsstödel fär sitt fulla genomslag, kommer en svensk tankbåt pä 10 000tons dödvikt all ha en ärlig bemanningskostnad uppgående till lägst 4,8 milj.kr. Motsvarande fartyg i danska och norska internationella skeppsregisterkommer ner lill en ärlig bemanningskostnad på mellan 2,8 och 3,2 milj. kr. Tror kommunikationsministern verkligen atl rederierna kanfortsätta sin verksamhet under sådana konkurrensförhållanden? Statsrådet sade isvaret: sjöfarlspolitiska beslut ligger givetvis fast. Ja, del ärmöjligt. Redarnas sjöfartsbeslul kommer emellertid säkert inte att ligga fast närsådana ändringar sker i deras marknadsförhållanden. Som jag ser det har de baratre saker atl välja pä. De kan köra sina rederier till ruinens brant, dra uppbåtarna pä land eller registrera båtarna i det norska öppna registret. Alladessa alternativ innebär en kollaps för svensk sjöfartspolitik, svensk kustsjöfartoch en del av det svenska transportväsendet. Eftersom , det norska registret, är elt öppetinternationellt register kan ju alla typer av båtar och alla nationaliteter gåi svensk kustsjöfart. Ett ryskt fartyg under NIS-flagg har fri lillgäng lillvåra kusler. Detsamma gäller för bålar från l.ex. Ett svenskt rederi har t.ex. kört malm från lill Oxelösundmed en 10 000-tonnare. kan vi få konkurrens av en 65 000-lonnare i . Ettsådant tonnage finns inte ens i . Regeringens beslut har således öppnatsvenska kusler för en hell annan värld, belräffande både typ av bålar och typav nationaliteter. Vad har kommunikalionsminislern för kommentar lill della?Från sida ville vi komplettera sjöfarlsstödel med ett svensktinternationellt register främst för oceangående fartyg. Socialdemokralerna haremellertid hela liden sagt blankt nej till delta. Man har sagt atl etlinlernationellt register är oförenligt med svensk rättsuppfattning, inte minstpä arbetsrättens omräde, alt det är en oacceptabel ulsugning av arbetskraftfrän falliga länder och alt del är ett skamligt förslag som gör svenska sjömänarbetslösa. Varför gäller inte dessa uttalanden nu när regeringen släpper infartyg med lågkostnadsbesättningar i svensk kuslsjöfart? Del måslekommunikationsministern vara snäll atl svara pä. En tredjedel av det svenskasjöfolket har anställning i svensk kuslsjöfart. Varför lar man inle hänsyn tilldem när man fattar detta beslut? Statsrådet har inte svarat pä min andra fräga. Den gälldevad man avser göra för atl förhindra den utslagning av den återstående svenskakustsjöfartsflottan som kan bli resultatet av regeringens tidigare omtalade beslut.Har statsrådet inga förslag eller anser statsrådet att frågan är oväsentlig? vill jag fräga om kommunikationsministern tyckeratl del är vettigt att först stödja och uppmuntra en näring och återge den endel av sin framtidstro och sedan slå den i huvudet sä att den riskerar alt dö. Oin "bekvämlighetsflaggade" fartyg i svenskkustsjöfart Anf.3 (vpk): Tack för svaret, . När del blev uppenbartatt regeringen i hade beslutat att öppna svensk kuslsjöfart för norskaoch danska fiffelflaggande fartyg uppstod inte bara förvirring. Om "bekvämlighetsflaggade" fartyg i svenskkustsjöfart ocksädetta som ett mycket märkligt steg. Jag för min del anser all en del av delanmärkningsvärda ligger i att regeringen inte ens gär lill ochdiskuterar delta och all man inle heller kan vänta pä atl vi fär diskulerasjöfartspolitiken för denna säsong pä nytt. När beslutet stod klart reageradeockså redarna . Jag vill i detta sammanhang säga att jag och , vpk och , inte alls har samma uppfattning om vad ettöppet register skall tjäna till eller huruvida skall ha elt sådant. Jaghar ställt mina interpellationer utifrån etl helt annal perspektiv än . I vpk är vi bestämda motståndare till ell öppet register.Det är därför bra atl i interpellationssvaret säger att detbeslut om sjöfarten i vi har fatlat ligger fasl. återstårfrågan: Kan del vara sä, , att redarna inte bara vill skrämmasmed sina hot utan faktiskt tänker sälla sina planer i verket? Det är ungefärsamma fräga som ställde och som jag förväntar mig etlsvar på. 1 nägra av de mest hotfulla uttalandena gjordes gällande alt t.ex.SSAB överväger all anlita NIS- och för sina malm- ochkoltransporter. Har undersökt om tänker verkställa dettahot? Detta är etl konkret exempel. Så till min fräga om vem som har rätt att ta sädana härbeslut. Jag menar atl regeringen genom delta beslut, som tydligen föregicks avatt personer pä tjänstemannanivå inom departementet hade överläggningar medNorge och , premierar och och deras beslut om alt inrättadessa avskydda, öppna register, dvs. de register vi i inle ville ha,särskill med hänvisning lill vad de skulle innebära när det gällerarbetsrältsli-ga förhållanden för del svenska sjöfolket. nu i sitt svar till beslut frän 1958. Det kan inle vara tillräckligt.Regeringen skulle alllsä, med hänvisning till en överenskommelse från 1958mellan de tre nordiska länderna, ha rätt alt ta detta beslut. 1958 var det sombekant ingen som över huvud taget hade diskuterat eller . Det är såfullständigt självklart atl vi inte behöver tvista om det. Alltså är detta entolkningsfråga. Jag skulle vilja säga all del är en efterkonslruktion när manpekar på överenskommelsen , som skulle kunna ligga till grund förbeslutet om att släppa in fartyg från de norska och danska öppna registren isvensk kuslsjöfart. De fartygen kan ju inte gå i sina egna resp. länderssjöfart, om jag är riktigt underrättad. Jag tror atl del stämmer. Det är alllsäi sä fall alldeles fel all hänvisa till etl avtal frän 1958 och sedan säga attde fartyg som finns i och är att betrakta som danska resp. norskafartyg. Det är de inte. Då hade inga hinder funnits, om det hade varit såenkelt atl ocksä släppa in dem i den danska och norska kustsjöfarlen. Jag stannar där sä länge och sparar litet lid. Jag hoppas alljag fär svar pä mina frågor. För del första handlar det om redarnas hot och vadregeringen tänker göra, när man nu har tagit detta beslut. För det andraifrågasätter jag om avtalet frän 1958 verkligen äger giltighet i detta fall.Jag vill gärna ha en kommentar till det. 4 TOMHEYMAN (m): har lämnat en hel radsynpunkter pä den svenska kustsjöfarlen och även på frågan om ellinternationellt register. Det är synpunkter som jag i alla väsentliga delarinstämmer i, både när det gäller vikten av en svensk kustfarlsflolta och närdet gäller dess möjligheler alt konkurrera. 1 detta sammanhang har också vikrävt ett internationellt svenskt register. Del var från början vår tanke atldet skulle begränsas till atl inte gälla för svensk kuslsjöfart. haremellertid spelreglerna förändrats i och med atl man i har tagit ellerstär i begrepp alt la elt beslut som innebär atl NIS-registrerade skepp kommeratl lillätas i norsk kustfart. Då öppnas hela den europeiskaNordsjöfartsmarknaden för NIS-registrerade skepp, och de kommer naturliglvisall bli myckel vanliga i den svenska kustsjöfarlen. I det läget hänvisarregeringen endast till sin skattebefrielse och sill kontantstöd. Subsidieberoende kan ingen näring vara i längden. Det geringen livskraft eller investeringsvilja. Möjligen kan man under elt antal ärbedriva verksamhet med en alll äldre och sämre fiolta under subsidieberoendesvensk flagg, men nägra nyinvesteringar kommer naturligtvis inte all ske. Detblir i så fall NIS-registrerade båtar som kommer att ta jobben. Speciellt detsenaste norska beslutet understryker vikten av att vi får etl svensktinternationellt register, som gör del möjligt för svenska redare atl konkurrerapå villkor motsvarande deras utländska konkurrenters. Om "bekvämlighetsflaggade" fartyg i svenskkustsjöfart 5ANDERS CASTBERGER (fp): Detta är elt utmärkt exempel pä hur del kangå när vi inle har jämlika villkor, när vi inle på långt när kan matchakonkurrensen från den danska och den norska sjöfarten, som dessutom skall fåoperera i de svenska vattnen. Naturligtvis skall inle svensk sjöfart skyddasfrän all konkurrens. Tvärtom, konkurrens befordrar effektivitet ochrationalisering. Konkurrens innebär därför fördelar. Därför bör vi naturligtvisinrikta oss på successiva avregleringar. Avregleringar får dock inte förväxlasmed regleringar som till råga pä alll skapar sädan orättvisa att vissa partergynnas pä bekoslnad av andra. Detta visar tydligt på hur viktigt del är medkonkurrens, konkurrens pä lika villkor. anger kommunikationsministern i svaret päinterpellationerna atl de s.k. NIS- och DlS-farlygen skall vara alt anse somnorska resp. danska fartyg. Men det är just detta som leder till de ojämlikavillkoren, alt vi alltså inte har ett likartat system i länderna. Det innebärdessutom ell tryck pä de svenska kuslsjöfarlsredarna att flagga över till l.ex.NIS, som ju är elt öppet register. Jag vill därför, herr talman, erinra om attfolkpartiet ell flertal gånger har föreslagit att skall inrätta ettinlernationellt fartygsregister i syfte att möjliggöra för redarna all opererade svenskägda fartygen på internationella koslnadsvillkor. Del kommer vi ocksåalt fortsätta föreslå. Detta är myckel vikfigt. Vi vill dessutom koppla dettill all flagglagen frän 1977, som ju begränsar de svenska rederiernashandlingsfrihet när det gäller att disponera över fartygen och tonnaget, skallavvecklas. Den innebär nämligen nackdelar pä en marknad som harutvecklats i riktning moi öppna register och mot en flexibilitet och röriighetsom är Prot.1988/89:89 viktiga förutsättningar för att konkurrensen skall kunna hällasvid liv och för Om "bekvämlighetsflaggade" fartyg i svensk kustsjöfart atleffektiviteten skall kunna utvecklas. Jag vill därför erinra om att regeringenhar haft chansen alt ta ställning lill dessa förslag. Tyvärr har regeringeninle följt denna linje. Regeringen kommer alt fä nya chanser att göra det. Avslutningsvis, herr talman, villjag lill säga all naturliglvis har en helt annanutgångspunkt i fräga om detta än vpk. Konkurrens på lika villkor är till frommaför transportarbetet och för en trygg sysselsättning, på villkor som innebärensund ekonomisk verksamhet. Delta måste vara utgångspunkten ocksä förkustsjöfarten i de svenska vattnen. Det är ganska intressant atl lägga märke lill den enighelsom debattörerna pä vissa punkter tycks nå genom kritik frän diametraltmotsatta utgångspunkter och värderingar. mälar uppen bildav svensk sjöfart som om den vore utslagningshotad och i djup kris. Jag troratl denna bild av situationen är helt felaktig. Hennes bild innebär också atthon underskattar värdet av de insatser av betydande mått som riksdag ochregering faktiskt har fattat beslut om för svensk sjöfart. Varför gjorde videssa insatser om de inte skulle ha en påtaglig effekt och ge svensk sjöfartstyrka? refererade till beräkningar somRedarföreningen har presenterat. Del framgår emellertid inle pä vilkel sättdessa beräkningar har gjorts. Lål oss emellertid, så länge del inle finns någraverkligt objektiva beräkningsgrunder, betrakta dessa beräkningar mer ellermindre som en partsinlaga. I alla händelser är bemanningskostnaderna en ganskaliien del av ett fartygs tolalkostnader. Det är en rad andra faktorer sombetyder mer. Del är fartygets anskaffningsvärde, finansiering, kvalitet,effektivitet med avseende pä transporterna, kundernas köplrohet och annal sombetyder mer när del gäller all upprätthålla konkurrenskraften än de siffror somAnna föredrog i sill inlägg. Enligt den statistik som jag har tillgänglig omfattade densvenska kustfarten 1987 totalt drygt . Av detta log svenskafartyg , norska fartyg 0,5 miljoner lon och danska fartyg 0,1miljoner lon. Men enligt statistik beträffande den danska kustfarten, somomfattar , tog de danska fartygen , medansvenska fartyg tog . Av detta kan jag konstatera all svenskafartyg sammantaget har hävdat sig väl och haft fördelar av gällandekuslfartsavtal. ger nu sina fartyg ell betydande ekonomiskt stöd.Sverige har, som jag konstalerade, slora fördelar av den danskakustfarten. Genom atl säga nej lill DIS- och NIS-farlyg i svensk kustfart kanSverige knappast påräkna alt svenska fartyg med i huvudsak motsvarande ekonomisktslöd skall fä fortsatt tillgäng till dansk och norsk kustfart. Jag berdebattörerna all nägot beakta också delta förhållande när de mälar upp sinaskräckvisioner med anledning av de senaste besluten. När begärde sjöfarlspolitiska älgärder och senarefattade beslui om elt stöd pä 550 milj.kr. var det för all ge svenska farlygmöjligheter alt klara den inlernalionella konkurrensen. borgerligamotionsförslagen om etl svenskt internationellt register. var redanvid denna tidpunkt pä det klara med atl danskar och norrmän vall andralösningar. Svenska farlyg kommer med andra ord att möta DIS-och iden inlernalionella trafiken. Det faktum att och tilläts i svenskkustfart innebär följaktligen inte något nytt som motiverar ell svensktinternationellt register. Det var även svar lill som ställdefrågor om detta. ställde två frågor om redarnas hot.Sjöfarlspolitiska beslut har fattats, och del är i detta klimat som redarnafår bedöma sina förutsättningar alt arbeta. Jag utgår frän att dessaförutsättningar är goda och atl svensk sjöfart skall kunna bibehållas. Vi färnaturligtvis pä detta område, liksom på alla andra områden, följa utvecklingenoch utvärdera effekterna av olika beslut. Om det visar sig nödvändigt får vigöra nya överväganden. Men för dagen finner jag inte nägon anledning atlannonsera nägra sådana. Slutligen vill jag när det gäller regeringens rätt attfatta detta beslut till säga alt del är möjligt att det är entolkningsfråga. Men jag menar alt regeringen står på en god och säker grund närden har gjort tolkningen atl detta beslut ligger inom ramen för detkuslfartsavtal som gäller. Om "bekvämlighetsflaggade" fartyg i svenskkustsjöfart Anf.7 (vpk): har helt rätt uppfattat det som jagunderströk i mitt förra inlägg, nämligen atl debattörerna i denna debatt hardiametralt olika uppfattningar om ett öppet register. Vi har fäll höra treborgerliga företrädare som, på samma sätt som de mest högljudda redarna ochredarkapitalet i , nalurligtvis ser atl möjligheten all även Sverigeskall inrätta etl öppel register har ökat. Jag är precis lika medveten somGeorg och de anställda på kommunikafionsdepartementet om atl del ärdetta som de mest högljudda ropen handlar om. Men min utgångspunkt var en annan. När vi myckel livligt och intensivt i Sverige diskuteradesjöfarten och när alla mer eller mindre hade intensiva kontakterockså med , visste vi hur del norska sjöfolketuppfattade den norska arbetarregeringens beslut om elt införande av elt öppelregisler. Min utgångspunkt i denna debatt är att jag tycker alt regeringensbeslut att släppa in dessa NIS- och i svensk kuslsjöfart innebär enfelaktig tolkning, en kryslad förklaring och en efterkonslruktion närregeringen hänvisar lill en överenskommelse frän 1958. frågade om vi kan tänka oss att svenskafartyg skall få gå i norsk och dansk kuslsjöfart, om inte släpper . Men, , del är ju en helt annan sak.Norge och har vall att mot sina egna sjöfolk inrätta sådana regislersom upphäver de arbetsrättsliga reglerna. Det är alllsä fräga om en helt annanform av subsidier än dem som de borgerliga företrädarna nu har talat om idebatten. 1 dessa länder valde man atl göra delta trots mycket starka protesteroch trots mycket allvarliga konsekvenser för det egna sjöfolket. 1 det lägelmenar jag alt del är felaktigt alt falla detta beslut frän regeringens sida.Och som ett brev på posten kommer ännu mer högljudda rop från Om "bekvämlighetsflaggade'fartyg i svenskkustsjöfart hökarnainom redarkapitalet i om att nästa steg då Hka gärna kan tas. Del är allisådella som oroar mig. Jag vill ha klara och lydliga uttalanden om atl ett sädanlsteg inle skall kunna las. Jag tycker faktiskt, herr talman, atl jag kan tolkavälvilligt vad har sagl om att det inle heller är aktuelll attbörja diskulera ett öppet svenskt regisler. Ä del svenska sjöfolkels och vpk:svägnar vill jag säga all del var ell bra uttalande. 8 (): Först frågan huruvida beslutet är lagligteller inte. Del har jag frägal KU om, sä KU får avgöra. Jag tänker inte gå in iden diskussionen . Jag lycker precis som all del är eneflerhandskonsiruktion att gå , när det inte fanns någrainternationella register. Om inle tror pä propositionen när detgäller kusisjöfarisflol-tans framtid och inte pä redarna, så borde väl GeorgAndersson tro pä . Där har man sagt alt den svenska kustsjöfarlenriskerar all drastiskt minska med detta beslut. De siffror jag nämnde bordeenligt min åsikt statsrådet ha fått och läst innan beslutet fattades,någonstans i det fördolda. har varit pådrivande när det gällt sjöfartsstödetför atl rädda framför allt kuslsjöfarten ät och svenskarna. Jag lyckerall regeringens handlande i del här fallet är som att dra en drunknandehalvvägs upp, men när man kommer nära ytan släpper man taget. Del kallas intelivräddning. Det kallas dumhel eller möjligen brist på ork och inifiativ. Förut har man kunnat konkurrera bra, säger , med andra fartyg. Ja, men det har ju inte varit fråga om fartyg somfunnits i de inlernalionella registren. Norrmännen, som jag har stor respektför, lycker alt del är alldeles förskräckligt om de skall ha sin kuslsjöfart ietl öppet norskt register. Det är stor strid om delta i . All vi harkunnat konkurrera bra beror pä all vi har konkurreral med fartyg som inte harfunnits med i internationella regisler. Vi frän har inle velal hakuslsjöfarten i ell inlernationellt register. Vi har slagits för ettinlernationellt regisler för oceangående farlyg, därför alt vi inle fann någonannan möjlighel alt rädda den trafiken. ser jag ingen annan möjlighet förkustsjöfarlen atl klara sig än atl komma in i elt internationellt registerocksä. Men del var aldrig vad vi ville. Får jag för en gångs skull vända mig till säga att jag inte slår här och talar mig varm för etl internafionelltregister för kustsjöfarten. Jag hade helst velat slippa atl se ell sådant. Menjust , efter det här regeringsbeslutet, ser jag nästan ingen annan möjlighet. Sä vill jag fräga än en gäng: Varför ärdet plötsligt möjligt att köra med lågkostnadsbesättningar mellan svenskahamnar, fastän socialdemokraterna förut sagt nej lill della, ävennär det gällt oceangående fartyg? Det måste jag få svar på. Jag förstår inlelogiken i det hela. 9ANDERS CASTBERGER (fp): Varför genomfördes förändringarna om det inlevar för atl förändra villkoren till det bättre? Ja,självfallet fär vi utgä från atl syftet frän regeringens sida har varit goll,särskill med tanke på de tillkännagivanden som gjordes i ett tidigtskede av debatten. Det hade naturliglvis varit mycket bättre om vi hade tagitfasta på en modell redan från början, en modell som tillämpas av mänga andraländer och även av våra grannländer. Sjöfarten är inlernationell till sin natur. Att vi skulleutforma specialregler, som så hell avviker frän andra länders regler ochdessutom helt avviker från våra nordiska grannländers regler, ger lyvärr baraden effekten att när man väl summerar ihop blir inte villkoren desamma förredarna inom sjöfarten i de skilda länderna, dvs. Sveriges sjöfart hamnar päundanlag. Konkurrensen blir inle jämställd, ulan den blir ojämställd.