prot · GC09111 · 1988-12-31 00:00:00 — En särskild regel i lagen medger altskadestånd vid angrepp på en näringsidkares förelagshemlighet kan beräknas påell för näringsidkaren fördelaktigare sätt än vad sorn följer av nu gällande regler.Del finns ocksä en bestämmelse i lagen som innebär an skyddsreglerna i lagengäller även i de fall dä en fördagshemlighel felaktigt lämnals ul från enmyndighet. Denna bestämmelse fanns inle i regeringens proposifion ulan harlillkommil under ärendets beredning i lagulskollel, och innebär all molionen avNic därmed har tillgodosdls i della avseende. Vidare har vi i lagulskollel kompldleral den föreslagnalagen med en särskild regel som innebär alt brott och allvarliga missförhållandeni en näringsidkares rörelse får avslöjas ulan risk för påföljd. Syflel med denregeln är i förslå hand atl värna om en fri och öppen deball i samhällel. Menockså företagen och industrin har ett intresse av alt skumraskaffärer bliravslöjade. Om en företagare sätter sig över gällande beslämmelser, innebärnämligen del som regel all han bereder sig fördelar som hans konkurrenter inlehar, och resullalet blir en snedvridning av konkurrensförhällandd mellanförelagen. Sammanfallningsvis kommer alltså den föreslagna lagen allge ell bra och ändamålsenligl skydd för sådana uppgifler och förhållanden inomförelagen som inle bör fä nägon spridning ulanför förelaget Ocksä i renllagleknisk mening lillgodoser lagen de krav man har räll alt ställa på en sä vikliglagsliflning som del här är fråga om. Del är inle mänga lagslifiningsärenden som harfåll en lika grundlig och lidskrävande beredning i lagulskollel. Regeringensproposifion kom pä bord för ell är sedan och ddaljgranskades och höslen av ulskollels jurister. Denna granskning ledde fram till ensärskild promemoria och etl reviderat lagförslag. Utskottet lät sedanpromemorian granskas av lagrådet Vidare inhämtade vi yttrande frånkonslilulionsulskoUd. På grundval av lagrådets och konstilutionsutskollelssynpunkler ularbdades sedan del slulliga lagförslag som finns här i ulskollelsbelänkande för kammarens behandling . Resullalet av detta noggranna beredningsarbete inomlagulskollel är all vi har fåll en lagstiftningsprodukl om skydd förförelagshemligheler som lill bäde innehåll och form är bällre än del förslagregeringen lade fram för över ell är sedan och som i alla avseenden uppfyllerde krav som kan slällas pä en lagsliflning av den här karaktären. För all inle splittra själva debatten hade jaglänkl all inle här gä i polemik med de reservanler som haft ordet före mig. Jagvel all ulskollds vice ordförande slär på talarlistan efler mig, och jag hadelänkl all vi skulle fä en sammanhållen deball. Men jag kan i det härsammanhanget inte undgå alt med slor förvåning säga all skjula över mälel totalt när han hävdar all handläggningen av dellaärende har varil "undermålig"" och all lagförslagel är ellhopkok frän olika instanser. Det är bara på den punkten jag nu vill reagera. Prot.1988/89:111 Jag har, fru talman, redogjort för hur utskottet har hanteratden här frågan,och del är en orimlig slåndpunkl som Bengl har inlagil när delgäller själva hanteringen av ärendel. har ett förslag behandlats sånoggranl av något av utskott som jusl delta förslag. Alt då slä ilalarslolen och påslå all handläggningen är undermålig - del är minsl saglhäpnadsväckande. Med del anförda vill jag yrka bifall lillutskottets hemslällan i belänkandel. 7 () replik; Jag hade också länkl all jag inle skullebehöva gä i polemik milt inne i själva debatten, men jag känner mig uppmanadall göra del . Jag vidhåller vad jag har sagl, nämligen all del varil enundermålig hantering av lagsliftningsärendd. Jag har sagl vad jag lycker omregeringens handläggning, och jag är beredd alt upprepa vad jag lycker omulskollels. Det som är förvånande är faktiskt inte vare sig mill ellerfolkparliels ställningstagande utan snarare slällningslagande. Delfinns anledning alt fundera över om verkligen - och jag länkersärskilt på deras företrädare , början har velal vad dehar velat i det här ärendet. Först fär man en proposition som man inlemotionerar rnol, och uppenbarligen dä accepterar. När sedan propositioneningående och pä dl grundläggande säll ornarbelas - jag vill päslä lilloigenkännlighd pä vikliga punkter - accepterar man det också. Så lala omförvånande ställningslagande! Jag vet, fru talman, atl dd är en bedörnnings-ochvärderingsfråga. Men vad jag skall säga nu är ingen bedömning eller värdering,ulan del gäller ell konstaterande. Kan verkligen päfullt allvar göra gällande alt del är bra all vi i tillverkar lagaroch sedan beslular om dem utan atl berörda parter har fäll ytlra sig?Folkpartiet har i lagulskollel yrkal atl della förslag skall remilleras för allarbdslagarorganisalionerna och arbdsgivarorganisa-lionerna skall fä säga sill.liksom pressens förelrädare - inte bara för alt skriva orn della, för de skallocksä hantera den här lagsliflningen när de rnöler uppgiflslärnnare - och derällsliga instanserna. De fick tacknämligt nog säga sill införpropositionsskrivandd. Men ulskottd, med sill hell nya förslag - med stöd avRolf - förmenade dem alt yttra sig över del här lagförslagel. Det ärförvånande, , särskill ur demokralisk synpunkl. Jag är överlygadom alt vi kornmer all ha bäddat för svårigheter vid lillämpningen. Anf.8 () replik: Jag skall inte kommenlera den förslå delen avBengl inlägg, där han konslalerar all vi moderaler inle väcklnägon molion i ärendel. Del finns för övrigt en moderalmolion. Vad som hände vid ulskotlds genomgäng sommaren och höslen1988 vel myckel väl. Del var inte nägon lolall ny produktsom logs fram. Del var förlydliganden pä nägra punkler. där del uppslod debattom propositionens förslag. All dä hävda alt de som frän början ansåg atlpropositionen som helhel var ett bra underlag för etl ställningstagande skulle ha intagit någon ny slällning efter genomarbetningen ärnaturligtvis fel, och det vet - sä var inle fallet. Del var alltså förlydliganden på några vikliga punklersorn gjordes. De förslagen och de lagtexterna fick ju lagrådei sedan granska,och lagrådet gjorde dä ett par små jusleringsändringar, som ocksä utskotlelsmajorilel sedan acceplerade. Konslitulionsutskotlet fick ytlra sig och anläggasynpunkler pä del hela. Så säger all här har man barahasligl lagil fram della ulan att olika instanser har fåll yttra sig. Det ärnaturligtvis inte på det viset. Vad som har hänt med är ju alt man lolall harlappal fällningen i den här frågan. Man bortser helt från atl näringslivetverkligen ropar efter-och begär - en lagsliflning på del här områdel. När vi nui utskottet har gäll folkparliel lill mötes genom den omarbetning som jag harbeskrivil, så slår kvar på samma ställe precis som enistadig häsl som inle går all rubba. Han slår kvar vad som än händer. Vad somän görs och erbjuds sä slår han kvar. Den ståndpunkten har Bengl hela liden. Han forlsäller pä samma säll och kommer nalurliglvisall forlsälia all slå på samma fläck oavsett vad vi gör. Därför är delegenlligen inle sä slor idé, fru lalman, all försöka överlyga Bengl all del här är ett bra förslag, för han har bestämt sig. Han tycker inle alldel är någol bra förslag, inte heller det omarbetade förslagel. 9BENGT () replik: Förhoppningsvis inser även alldel nalurliglvis är vilseledande all säga atl propositionen bara blevförtydligad pä nägra punkler genom den behandling som skett Så till vida äruppenbarligen justitieministern, som jag ser glädja sig, överens med RolfDahlberg. Men faklum är dock forlfarande alt en stor förändring har skell päden cenlrala punklen. All att säga införandet av säkerhdsvenlilen inle ulgjordeen slor och avgörande förändring är inle korrekl produktbeskrivning. Att sägaall jämkningen av skadeslåndsskyldighden inte är nägon viktig förändring ärockså atl underskatta åtgärdens belydelse. sade att lagulskollel hargjorl en så noggrann genomgäng. Nej, lacka för det! Vi var denna gäng tvungnaatt göra dd beroende pä propositionens ulformning. tillade attlagutskottet fakliski har skickal ärendel pä remiss lill lagrådei ochkonstitutionsutskol-let Ja, del är rikligt. Poängen är all lagrådei ochkonslilulionsulskollel föreslog en annan utformning av den s.k.säkerhetsventilen. Vad hände dä i lagulskottd? Jo, lagulskollel struntade i desynpunkterna. Del räcker inte med att höra ell specialorgan och sedan strunta ivad del säger. Vi har också hört vad anser om kollisionen medbeslämmelserna i regeringsformen 2:12. I den vikliga frågan får jag ingel svar. Tystnaden hängeri luflen, sä att säga. Jag har sagt all del inle har förekommil nägon externremissomgång och atl ingen av de berörda parterna har hörts. sadeinle ell dugg om del, för del är ju sant. För övrigt vill jag bara säga all del är rikligl atl jagslår kvar vid samma ställningstagande. Del är riktigl all jag har hållit sammalinje hela ärendel Prot.1988/89:111 igenom, men det har inle moderalerna gjorl. Det var det jagförsökle Jag tänker konsekvenl driva denna linje. Jag harinte sagl att det är bra eller dåligt Jag kan inte stå här och göra enavvägning och säga exakt var den rälla balanspunkten ligger. Jag ochfolkpartiet kräver bara atl frågan skall samordnas med meddelarskyddskommilténsarbele. Jag kan inle förstå varför del skall vara sä brällom jusl nu när lagenhar gälll . Dä kan vi tillämpa den till för all fä en braprodukt Det är bällre alt få en bra produkt nägol senare än all fä en dåliglagsliflningsprodukl . 10LENNART (): Förelrädare för folkparliel och vpk har i sinainlägg yrkal avslag på proposilionen och begärl all regeringen skall lägga framell nyll lagförslag när resullalet av meddelarskyddskommilléns arbeleföreligger. De har hänvisat till alt del föreligger oklarheter beiräffandelagens tillämpningsområde i förhållande lill bl.a. iryckfrihdsförordningen ochalt ell beslul nu skulle komma all föregripa resullald av ulredningens arbele.Också miljöparliels förelrädare, , har yrkat avslag päproposilionen och sagl alt försl bör avvakla resullald avulredningens arbele. Vad försl gäller päslåendel om oklarheter beiräffandelillämpningsområ-del för del lagförslag som ulskollsmajorilelen slällt sigbakom, sä är det inle sanl. Under den myckel noggranna beredning av ärendel som harägl rum i lagulskollel har det alldeles klarl framgått all bestämmelserna i denföreslagna lagen inte på något sätt ingriper i eller inkräklar på derättigheler som tryckfrihetsförordningen och andra yttrandefrihelsrältsligalagar ger. Både lagrådei och KU har klarl uttalat della och också konstateratatt lagen inte heller hotar den i övrigl genom regeringsformen garanterade friaåsiklsbildningen i samhällel. Lagförslagel inverkar alllsä över huvud lagd intepå det yttrandefrihelsrältsliga regelsystemet. Det påslåendet kan därför inte på nägol sätt binda upparbelel för meddelarskyddskommittén, som ju har till uppgift atl undersöka omdel yllrandefrihdsrältsliga regelsysterhd kan utsträckas till all i vissa fallgälla också i förhållandet mellan enskilda. borde böja sig för den sakkunskap somlagrådet och representerar i dessa frågor och inteframhärda i den felaktiga uppfaltningen atl den nu föreslagna lagen skulleklavbinda det arbele som bedrivs inom meddelarskyddskommillén. Det finns istället, jusl av hänsyn lill den fria opinionsbildningen, siarka skäl att utanonödigl dröjsmål införa den av lagulskollel utarbetade lagen om skydd förföretags-hemligheter. Enligl de regler sorn gäller har nämligen anslälldasom regel inte nägon rätt all lämna ul uppgifler om missförhållanden i delföretag där de är anslällda. Del kan gälla exempelvis faror i miljön föranställda eller kringboende eller risker som drabbar konsumenter pä grund avskadliga produkter. 1 lagulskollel har vi all della inle är nägontillfredsställande ordning. I lagförslagel har därför införts en regel som möjligl ocksä för deanställda all utan risk för straff eller skadeslånd avslöja broll ochallvarliga missförhållanden inom företagel. Del är för övrigl fel all bara broll som kan ge fängelsefär avslöjas, vilkel har sagls i debatten. Ett konstaterat brott får enligtutskottets lagförslag alltid avslöjas. Del är bara när del gäller enbarlmisstanke om brott som vi har satt gränsen för meddelarfrihden vid sädana brottsom inte kan medföra annan påföljd än böter. I ett avseende har utskottet l.o.m. gåll längre i fråga omde anställdas rälligheler än vad lagrådei föreslog i sill yllrande. Lagrådeiföreslog nämligen, atl den anställde innan han gjorde etl avslöjande skullevara tvungen atl själv göra en bedömning av om hans eget intresse av altavslöja missförhållandet vägde tyngre än förelagels intresse av allmissförhållandet hölls hemligt. lyckle atl det var fel alt lägga en sådanofla vansklig bedömning på den anställdes ansvar. Regeln finns därför inte medi utskottets lagförslag. Sammanlagd innebär ulskollels förslag all de anställda ibetydande grad bereds möjlighel alt ge offentlighet åt missförhållanden inom ddföretag där de är anställda. Den här förbättringen av de anställdas situation jämförlmed nulägel anser ulskollel vara mycket angelägen och bör genomföras snaraslmöjligl. Del är enligl vär mening inle rimligt atl i denna fräga inväntaresultatet av meddelarskyddskommittén arbele, som, eflersom del förutsätter engrundlagsändring, knappast kan föreligga förrän efler elt anlal år. Vi vill inle, som folkparliel, vpk och atlrällen förde anslällda all pälala missförhållanden på arbdsplalsen skallslällas pä framliden. Vi vill ge dem den rätten . Sorn tidigare konstaterats gör elt lagfästande nu av deanställdas rätt atl avslöja missförhållanden varken lill eller från när delgäller meddelarskyddskommittén möjligheter att föreslå en utvidgning avmeddelarskyddd i tryckfrihetsförordningen. Vad som slulligen och framför allt gör det i hög gradangelägel all utan yllerligare dröjsmål genomföra del lagförslag som kammarennu har alt la slällning till är all del finns elt verkligt behov ute inäringslivet av en modern och effekfiv lagstiftning om skydd för förelagshemligheler.Induslrin blir alllmera beroende av del kunnande som finns i förelagen, och delgär inle all skydda del kunnandet mol obehöriga angrepp ulan hjälp av enfungerande lagstiftning på området. Och företagens vilja att lägga nerkostnader på tekniskt ulvecklingsarbete minskar nalurliglvis om inle förelagenfår ell godlagbarl skydd för sill hemliga kunnande. I elt internationelltperspektiv är dd också nödvändigt att vi här i landet har en rimlig skyddsnivåför att svenska förelag inle skall avlappas på sill kunskapskapilal lillullandel. Den nuvarande lagsliflningen har i sak varil oförändradsedan är 1919 och förmår inle alls lillgodose dessa krav. Lagen (IKL) ärföråldrad och ger i dagens läge ell myckel brisifälligl skydd förförelagshemligheler. Bl.a. ger lagen inte något skydd alls mot olika former avindustrispionage, och det är vidare så all de regler som finns har ell så snävllillämpningsomräde all del näslan aldrig går atl ingripa rnot konkurrerandeförelag som illojall ulnylljar andras förelagshemligheler. De här brisierna i nu gällande lagstiftning kom frammyckel lydligl under den ulredning som låg lill grund för regeringens förslaglill ny lagsliflning pä områdel. A v elt urval om ca 1 500 företag hade 36 %ulsälls för företagsspioneri eller nägol annal otillbörligt angrepp på sinaförelagshemligheler. Samiidigi visade del sig alt man inom näringslivet imycket lilen utsträckning använder sig av den lagstiftning som finns för atllösa de här problemen. Och del beror som sagl i mänga fall på all reglerna ärföråldrade och begränsade på ett sätt som gör dem omöjliga att tillämpa. Av de skäl som jag nu har anfört är det mycket angelägetall vi snabbt fär till stånd en modern och ändamålsenlig lag på delta vikligaomräde. yllerligare dröjsmål, sorn är innebörden av , vpk:s ochmiljöparliels inslällning, skulle kunna få myckel negafiva konsekvenser förförelagens konkurrenskrafl och därmed för hela den svenska samhällsekonomin. Jag vill redan i det här skedd någolkommenlera de påståenden som gjor"ls fidigare i debalten. Folkparliel skriver i sin reservalion: "'Ulskollelanser emellertid trols della alt det forlfarande föreligger sådana oklarhetervad gäller lagens tillämpningsområde m.m. att inte bör fatta beslut ifrågan på del nu föreliggande utredningsmaterialet" Konlenlan av långa inlägg är atlbalansen mellan företagens skydd och rätten till yttrandefrihet är kärnfråganför honom. Han anser att lagutskottet inle har hillal den rätla balanspunkten.Men Bengl lycks ulgå från atl om nu väntar lill dessmeddelarskyddskommillén är färdig med sill omfattande utredningsarbete ochdella sä småningom föranleder en proposifion och behandling här i , såhar vi hell automatiskt hittat den rälla balanspunkten mellan företagens skyddoch rällen lill yttrandefrihet Vilken garanti finns del, Bengl ,för all vi då den absolul rätla balanspunkten? Jag är i slällelövertygad om all vi även dä kommer all fä en deball molsvarande den vi hafl på denna punkl; Vad är den rälla balanspunkten? Har då del aktuella förslaget på den punkten så storasvagheter atl del moliverar en bordläggningen anlal år framäl i tiden? Somjag sagt i mill anförande anser jag alt det är fullt motiverat all fattabeslut om elt genomförande av den nya lagstiftningen. Om vi sedan eventuelltskulle behöva göra några kompletteringar eller justeringar när meddelarskyddskommillénär färdig med sitt arbele och skall fatta beslul med anledning därav,har vi alla möjligheler all göra erforderliga kompldie-ringar. Jag är allvarligl rädd för de nackdelar som kommer altuppslå för näringslivet om vi inte fattar della beslul. Jag beklagar atlfolkparliel med kall hand avvisar näringslivets berättigade intressen päden här punkten. skriver i sin reservalion och har i debattenframförl all den akluella propositionen inte ger belägg för atl det finns etlverkligt behov av en lagsliflning sorn stärker skyddel för förelagshemligheter.Elisabel var i sill inlägg ännu mer rak och sade all del inle behövsnägon sådan här lagstiftning. Hon motiverade emellertid inle pä någol säll detpåståendet Om en förelrädare för miljöpariiei ändå hade konlaklatexempelvis ordföranden i särbarhelsberedningen, , hade man kunnalfä en rad uppgifler om de risker för avslöjanden som är förbundna rned an såmänga hemliga uppgifter finns arkiverade på databand. Det är visserligenhemliga band, men band som det finns en mängd nycklar till. Vidare hademiljöpartiet kunnal få uppgifler om all vi i värl land har myckel komplexadalasystem rned upplysningar om myndigheter och förelag. Miljöparfiel hadeocksä kunnal ringa lill professor här i för att fåen riklig information om hur skickliga industrispionerna är och hur passomfattande industrispionagd här i landel är. Del senare kan även jagpersonligen inlyga efter de informalioner som jag fåll i minegenskap av ledamol i . Jag kan inte tolka påståenden pä annalsätt än all inte känner något ansvar för allt detutvecklingsarbete som pågår inom svenskl näringsliv. har också på miljöpartiels vägnar framlagtell förslag om atl del akluella belänkandel skall vila . Del endasom miljöparfiet skulle uppnå med sitt yrkande är alt de anslällda underytterligare dl år inle kan avslöja brottslig verksamhet eller missförhållandeni företagen. Är del della som miljöparfiel önskar? Min lalelid är nu slut, och jag ber all fäåterkomma . Jag avslular detta anförande med all yrka bifall lillulskollds hemslällan pä alla punkler och avslag pä samlliga reservationer: 11BENGT () replik: Lennarl har granskal och altackeralinle minsl folkparliel pä flera olika punkler. Grundtesen är lydligen all delär myckel brällom all genomföra denna lagsliflning. Jag har försiäll all delframför alll är näringslivels krav sorn skall sältas i förgrunden. Del blir dähär en myckel intressant och ohelig allians mellan socialdemokrater ochmoderater. Läl mig försl säga någol om själva handläggningen. Del ärrikligl an del här skett en omarbetning. Jag skulle vilja veta: Är det enomfattande omarbetning eller inte? Vissa säger all man bara gjorl smådelaljjusleringar. Men om så är fallel kan jag inle förstå atl del krävts såmyckel arbete inom utskottet Man fär alltså bestämma sig: Är del en omfaiiandegenomgång eller inle? Jag efterlyser ell klart svar pä den punklen. Jag tycker också atl man bör fundera över frågan omremissen. Kan Lennarl ge mig ell svar pä frågan: Varför kunde maninle läla de berörda parterna fä se del nya förslaget i slällel för all mannäslan i lönndom fattar beslul? En annan punkt gäller meddelarskyddd. Del är lydligen såalt socialdemokralernas inslällning - och jag anlar även justitieministerns -är atl man inom den enskilda sektorn förhoppningsvis är positiv lill ettmeddelarskydd och atl denna lag, när del nya förslaget föreligger,skall revideras. Såvitt jag förstår kommer alltså lagen bara att gälla en kortaretid för att sedan revideras. Är säkerhetsventilen verkligen sä bra och lämplig, LennartAndersson? Tycker inle Lennarl själv atl det är en otillbörligbegränsning när Prot.1988/89:111 man säger atl vissa brott - och man räknar då upp en stor mängdbrott som inte föranleder ett fängelsestraff- inle kan röjas? Skydd för företags hemUgheier Andersson:Vissl går det! Jag vel atl del finns en ventil i ventilen. Men della är inlelagsliftarens lanke, utan tanken är atl alla dessa s.k. bagalellariade brottregelmässigl inte skall kunna röjas med mindre än alt det föreligger fullbevisning. Därmed blir rätten illusorisk. Och, Lennarl : Varför inle samordnasäkerhetsventilen i lagen om förelagshemligheler och sekretesslagen? Den enahanden måsle ju vela vad den andra gör. Om Lennarl inle kan svara päden frågan kanske han kan få hjälp av juslilieminislern. När det gäller skadeståndsreglerna har jag sagl att del ärfräga om en jämkning. Frågan är hur denna jämkning skall ske. Och vad belyderkopplingen till MBL? Gäller den eller gäller den inte? Det skulle jag gärnavilja ha etl svar pä. 12 () replik: Lennarl sade alt intekänner ansvar för företagen och deras hemligheter och att vi inle kan moliveravårt påslående all del inle finns behov av en ny lag. Han säger all vikunde kontakla ordföranden i sårbarhetsberedningen och professor för atl få vela hur skickliga industrispioner är. Vi har inle koniaklaldessa personer. Däremol har jag diskuleral saken med chefer i FFV. Dessa harsagl alt industrispionage går lill på ett sådanl sätt atl man inle har någonnytta av den här lypen av lag. Dessulom har jag läst utredningen. Där slår under rubrikenBehovel av ny lagstiftning: "I ulredningens direktiv anges särskilt tvä skälvarför det skulle vara behov av en ny lagstiftning om skydd förföretagshemligheter. Dels är gällande regler i olika hänseenden föråldrade ochdels saknas adekvata bestämmelser om företagsspioneri." Sedan följer ett resonemang om atl dessa regler ärföråldrade och all dd därför behövs nya. "Argumenldom den brislfälliga regleringen av juslföretagsspioneri väger mindre tungt En närmare granskning som den i avsnill 4.5ovan ger vid handen atl del i de flesta praktiska fall är möjligl alt beivraförelagsspioneri inom ramen för regelsystem. Gärningen kanregelmässigt rubriceras som slöld, bedrägeri, olaga inlrång, olovlig avlyssningelc. Dataintrång kan dessutom medföra slraff enligt datalagen." Dellaavsnitt avslulas med följande ord: "Tvärlomtorde, som sagt, den gällande rällen räcka ganska långl." Detta harjag stött mig på, plus de jurister jag talat med. 13 (vpk) replik: Vi har i debalten fått bekräftat atl vad bäde och egentligen ömmar för är det privata näringslivet. verkar somom della lagförslag skulle vara den enda räddning sorn slår att 28 finna i mycket besvärligasituationer. Jag tror inle all del är sä allvarligl. tror inle all det svenska näringslivet skulle gå omkulleller gå pä knäna om vi vänlade med atl genomföra detta förslag och tänkteigenom del lilel noggrannare än som varit fallet. Vad vi begärl är attriksdagen skall avvakta meddelarskyddskommilténs betänkande.