prot · GC09113 · 1988-12-31 00:00:00 — Deslo vikiigare blir deldärför all pä elt optimalt sätt utnyttja de resurser som finns. Atl resursernadå i väsentlig grad riktas mot individer och regioner som väl fyller slälldakrav när del gäller fördelning på länsramar förefaller naturligt, inle minsl omvuxenutbildningens ambition all åsladkomma en utjämning av utbildningsklyftornaskall uppnäs. Så är emellertid inle alltid fallet, och det är mol dennabakgrund jag slällt min fråga. Statsrådet hänvisar i svaret lill rollnär dd gäller fördelningen. Jag är naturligtvis medveten om skolöverstyrelsensroll. Likafullt kan jag konstatera atl flera län som enligl den utfärdadeförordningen väl motsvarar de krilerier som uppräknas ändå har en tilldelningsom är mindre än vad tilldelningen skulle vara om man hade en resurstilldelningutan någon som helst behovsstyrning. Jag exemplifierade det med . gäller dessutom all de redan väl utbildade fåren relalivt sett större andel av vuxenutbildningsinsalserna än personer medkort utbildning. Det gäller inte bara mellan individer utan ocksåmellan regioner, som sagl. Del är viktigt all inle denna obalans förslärksgenom samhällets insatser. Jag får därför beklaga att statsrådet är nöjd med denprofil som fördelningen har. noterar jag det som positivt attstatsrådet har pekal på utbildningsutskottets skrivning, som visar att enslarkare behovsslyrning borde komma fill stånd. Överläggningen var härmed avslulad. 15 §Svar på fråga 1988/89:624 om momsbefrielse för laltidningsversion avfackförbundstidning har - mol bakgrund av attregeringsrätten i en dom har uttalat all undantagsbestämmelseni 8 § 6 p. mervärdeskattelagen inle var tillämplig på en taltidning eflersomdenna inle kunde anses utgöra en publikafion i lagrummets mening - frågat omjag är beredd atl verka för en mer positiv tolkning av reglerna än den somregeringsrätten har tillämpat. Det är dedömande instansernas sak atl lolka gällande rätt. förenligt med minauppgifter att försöka påverka domstolarna atl ändra sin tolkning av vadgällande rätt innebär. Jaganser dock alt del är ofillfredsställande atl tryckta publikationer ochtaltidningar som har samma innehåll behandlas ohka i mervärdeskallehänse-ende,och jag är beredd att verka för en ändring av lagstiftningen som leder till enlikabehandling på området. Frågan faller delvis inom det område som är föremålför arbete inom kommittén med uppdrag att utreda den indirekta beskattningensomfattning och utformning. Jag vill inte ta slällning fill hur likabehandlingenav tryckta pubUkationer och taltidningar skall uppnås innan kommittén harlämnat sitt betänkande . Anf.65 (): Jag ärtacksam för svarel. Jaghade inle avsett alt finansministern skulle lägga sig i regellolkningen somsådan. Vi tycks båda anse all reglerna är olyckligt utformade. I della fallgäller del diskriminering mol synskadade. Förmodligenhar man helt enkelt glömt bort att del finns tallidningar. Saken är egenlligensolklar. Varför skall vi då vänla på en utredning, som visserligen skall varaklar med sitt betänkande men vars effekter inte planeras geresultat ? Det är atl vänta alldeles för . Mycketpengar kan det i varje fall inte kosta alt rätla fill denna felaktighet, som ärbåde beklaglig och generande i vårt rättssystem. 1988/89:11312 maj 1989 Överläggningenvar härmed avslutad. 16§ Svar på fråga 1988/89:630 om EG-anpassningen och skattepolitiken Per har, med hänvisning lill en uppgifl i redovisningen av detsvenska integrationsarbetet inom , frågat vilka synpunkterförelrädare för , generaltullstyrelsen och kommerskollegiumlämnat på en skaltepolilisk integrafion med EG. Företrädare för de nämnda myndigheterna har underhand lämnat preliminära tekniska synpunkter på de harmoniseringsförslag påskalleområdet som diskuterats inom EG. ingår i elt ännu pågående arbete.Med hänsyn fill synpunkternas karaktär av preliminärt arbetsmaterial finner jaginle skäl att nu lämna någon ytterligare redogörelse i det berörda hänseendet. 67 PER (): Jag tackar för svaret, som lyvärr visar atl vi nu är fillbaka i sammagamla vals igen, nämhgen den gamla lockpåläggningsvalsen, den gamlahemlighetsmakerivalsen. Härhar del varil hemlighetsmakeri , och regeringen har sagl:Vänta bara lills vi kommer med vår ulföriiga redogörelse i en tjock lunta. Såkommer den tjocka luntan, och då visar det sig atl den är full av oklarheteroch skönmålningar. Den anger saker som gör atl jag måste ställa nya frågor. 1988/89:113 Där berättarregeringen atl , generallullstyrelsen och kommerskollegium har anfört synpunkter på enskaltepolilisk inlegralion Om EG-anpassningen och skattepolitiken Så ber jag att fåveta vad som har sagls, men det får jag inte vela. Är del så hemligl? Är del såfarligt atl lala om det? Handlardet kanske om det som skrev om i gär när fidningen berällade -i och för sig inte - att en momsharmonisering skulle kostastatskassan , alltså tvärt emol vad länklesig för svensk del? Eller handlar det om vad skrev om iförrgår, då man berättade om Delors-gruppen som länker genomföra en endavaluta, en enda centralbank och en enda skattepolitik inom EG? Ärdet de sakerna som experterna talade om och som och svenska folketinle får vela? Detframgår ändå av regeringens rapporl all skaltepolilisk harmonisering på olikaområden förbereds. Det förslag som har kommit om en inkomstskat-lereform hartolkals som en EG-anpassning, medan signalerna när det gäller momsen snarare ärde motsatta. Jag tycker ändå, , alt det är en skyldighetgentemot offentligheten all ge informafion så all vi kan föra en öppen deball.Jag skulle vilja vädja lill atl ändå i stora drag ange vad detär för hemlig information som lämnals om skattepolilisk harmonisering med EG. Det som har betydelse för hållning fill den europeiskagemenskapen och för våra ställningstaganden i de förhandlingar som pågår är vadregering och riksdag beslämmer sig för. De tekniska underlagen för dessa beslulkan knappast ha någon belydelse, om det inle skulle vara så att vi fattarbeslut utan alt la hänsyn fill dem. Delvi har redovisal för är vad regeringen har kommit fram till -det ärvår skyldighet, och det har vi gjort. I övrigl fanns det ingenting i dessatekniska synpunkler från myndigheterna som ens i någon mån motiverar de konspiratoriskaharanger som Per Gahrlon strör omkring sig. Sedanhar ju Per själv svar på alla frågor, så han behöver egentligen intefråga om någonting. Anf.69 PER (): Med hänsyn lill det politiska lägel lycker jag all finansministernkunde vara litet mer dämpad i tonen när han karakteriserar mig och de övriga imiljöpartiet. Jagnolerar med intresse att finansminislern säger att del är regeringensståndpunkter som finns i de dokument som har framlagts. I skrivelse tillutrikésutskoltel har nämligen integralionssekrdarialds chef sagl atl del inleär regeringens positioner. I radioprogrammet i gär anklagadestatssekreterare mig för atl fara med lögn, just för alt jag kalladedessa dokument för regeringsrapporler. Del var bara tjänstemannaprodukter,sade han. Ävenom min ursprungliga fråga inle handlade om detta borde vi kanske 106 kunna få det helt klarlagt, eftersom statsrådetändå tog upp del; Det är alltså regeringensståndpunkter som redovisas i de EG-rapporler som vi här har Prot.1988/89:113 överläggningen var härmed avslulad. 17 § Svar på fråga 1988/89:636 om EG-anpassningen ochalkoholbeskattningen Per Gahrlon har, med hänvisning lill enuppgifl om alkoholbeskattningen i redovisningen av dd svenskainlegrationsarbelel inom , frågat socialministern omregeringen nu är beredd alt anpassa de svenska alkoholpriserna till EG;s.Arbetet inom regeringen är så fördelat alt det ankommer på mig att svara påfrågor om alkoholbeskatlningen. Den uppgift som Per Gahrtonhänvisar till innehåller endast konstaterandet all vi rent tekniskt skullekunna ensidigt anpassa vår alkoholbeskaltning till ell kommande gemensamlsyslem för alkoholskatter i EG. I detta konstaterande ligger inte på något sättett ställningstagande för att en sådan anpassning bör komma till stånd. 71PER (): Jag tackar för svaret. Del här med EG är en omfattande materia, och vi har allaen hel del papper i den frågan, som famnar om hela det svenska samhället, såjag skall avslå från alla försök all göra mig lustig över all finansminislernförst hade fåll med sig fel svar om EG upp i lalarstolen. Finansminislern säger i svaret atl delta är en rentteknisk beskrivning. Del är märkligl, eftersom finansministern alldeles nysssade atl del var regeringens bedömning som framfördes i de här rapporterna ochall de rent tekniska bedömningarna inle var så intressanta. Hur är detegenlligen - är del regeringens ståndpunkter? Om del är regeringens ståndpunkter måste man väl ändå tadel litet mer seriösl att regeringen i en så oerhört känslig, central ochviklig social fräga konstaterar atl anpassning till EG är möjlig. Missförstånduppkommer inte genom att sprider fakta utan genom att den politikregeringen för är fylld av motsättningar: Å ena sidan vill man anpassa oss -del har man i varje fall hillills velat - i prakliskl lagd alla avseenden tillEG, å andra sidan vill man inte alt det skall kosla någoniing; del skall inlemedföra några som helsl nackdelar. Jusl alkoholpolitiken är i della sammanhangen av de punkter som skapal störst oro i slora delar av de svenskafolkrörelserna. Del är ell faktum atl del inom EG förekommil förslag som skulleleda lill en halvering av de svenska alkoholpriserna, vilkel enligt vad TCO harräknat med skulle leda till myckel allvarliga ökningar av såväl drickandet somalkoholskadorna. Om delta nu bara är en leknikalild, skulle vi dä inte förall undvika missförstånd kunna få dl lika klarl besked av finansminislern somdet Skulle inte finansministern kunna säga att regeringen inteavser all harmonisera alkoholbeskattningen med EG? Det skulle vara ett klartoch välgörande besked. Jag vet inte vad det parlamentariska läget har med Per Gahrtonskaraktär att göra! PerGahrtons diskussion om EG påminner om tvisten mellan de två katolska kyrkornaunder medeltiden om den apostoliska trosbekännelsens innehåll. PerGahrton vet mycket väl att det inte kan företas någon förändring avbeskattningen i utan att riksdag godtar den. Han får det attlåta som om vi i eller i arbetsgrupper skulle kunna förändranågoniing i svensk polilik ulan att det föregås av en öppen redovisning, enöppen debalt och det ställningstagande i riksdag som krävs. Viär oerhört långt ifrån tanken att genomföra någon anpassning avalkoholbeskattningen i till alkoholbeskattningen i , Greklandeller ens - del vet Per också mycket väl. Han vel också,eflersom han följer EG-debalten, alt det här är en av de verkliga stötestenarnainom gemenskaperna. Sannolikheten för att någon harmonisering avalkoholbeskattningen inom EG skall äga rum i detta århundrade bedömer jag somytterligt lilen. Anf.73 PER (): All min karaktär sattes i samband med EG var väl så all säga inle minförskyllan - del var väl snarare finansministerns. Jaglycker alt det är intressant atl finansminislern nu blir mer och mer medvetenom riksdags makl. Del är alldeles utmärkt. Det är kanske inte baraEG-debatien som ligger bakom det. Jag tycker det är bra all riksdagfår alltmer makt. Del borde den ha haft för länge sedan. Menhär handlar det ju om en regerings målsättningar. En regering bör ha vissamålsättningar. Målsättningen, som den har uttryckts, bl.a. i förordet till detdokument som vi nu inte vet om det är en tjänstemannaprodukt eller vad del ärmen som i alla fall har undertecknat, är atl samma fördelar ochåtaganden skall gälla för alla svenska företag etc. som gäller i EG. Där finnsinga reservationer över huvud laget. I annal sammanhang har man reserverat signär det gäller utrikespolitiken. Dåräcker del inte med att finansministern gissar och säger alt sannolikheten fören anpassning av alkoholpolifiken är låg. Det krävs etl klarl besked. Vad ärdet som hindrar finansministern att på den här punkten ge samma klara beskedsom kunde ge om energipolitiken? Överläggningenvar härmed avslutad. 18 § Svar på fråga1988/89:611 om behandlingen av vissa asylärenden Mol bakgrund av att rumänska medborgare av ungersk härkomst återsändstill från i enlighet med den s.k. första asyllandsprincipen, harHåkan frågat mig om jag vill medverka till att flyktingar inle sändslillbaka lill länder som inle undertecknat om flyktingarsrättsliga slällning. Delprimära för flykfingpolitiken måste vara att rädda människor undan förföljelse.Den som redan har fåll eller har möjlighet atl få asyl i ell annat land harinle behov av i . Många människor kommer dock till våra gränserutan att ha något sådant alternafiv när det gäller fillflyklsland. De får asylefter sedvanlig bedömning. Principenom första asylland innebär att asyl bör sökas genasl eller korl lid efter detatl flykfingen lämnat sitt hemland och att det bör ske i del första landflyktingen kommer lill. En asylsökande som kan återsändas fill ett tredje landdär han är skyddad mot förföljelse eller vidaresändning lill hemlandet fåralltså i princip inte asyl i . Jagvill betona atl återsändande endast sker lill elt sådant iredje land somtillämpar eller där, enligt vad som är väl känl, den kategoridet gäller eljest har skydd. Någon ändring av dennapraxis är inte aktuell. Jagkan också informera om att anslutit sigtill . Man hade dock redan tidigare deklarerat alt rumänskaflyktingar av ungerskt ursprung i var skyddade mot återsändande fillRumänien. Ombehandlingen av vissa asylärenden 75 (): Jag ber att få tacka för svaret. Jag har i och för sig inget atlinvända mol de allmänna och övergripande deklarationerna i delta. Man kan dockobservera alt personer har skickals tillbaka till - och del var kärnan imin frågeställning - innan detta land hade undertecknat Genévekonventionen.Det har förekommil litet ohka uppgifter om huruvida så hade skelteller inte. har undertecknat konventionen, och del är bra. Skäleltill atl man sände tillbaka flykfingarna var att man ansåg att ävenunder höslen och tidigare tillämpade andan i denna konvenlion. Om detta nu voreoomstrill, vore allt gott och väl, men tror jag att fler ledamöler än jagsjälv har fått del av l.ex. ett upprop från ungrare och engagerade svenskar förnågon månad sedan, där en delvis annorlunda och ganska bekymmersam verkHghetbeskrivs. Del är inle så att rumänska medborgare av ungersk härkomst utsättsför direkt hol om återsändande till när de har skickals fillbaka fillUngern, men däremot har de utsatts för en behandhng som på sätt och vispåminner om den som de hoppades kunna komma ifrån genom att lämna . Detfinns uppgifter om att ungrare från , som det i allmänhet gäller,när de fåll uppehållsfillstånd i underrättats om atl de dels aldrigkommer att få ungerskt medborgarskap, dels aldrig kommer alt Om uppehållstillstånd för vissa svårt sjuka ocUhandikappade kunna resatill andra länder från , dels aldrig kommer atl kunna gifla sig medungerska medborgare. Det finns också uppgifler om all personer har vägrats asylöver huvud tagel. Det här är bekymmersamt, och det var det som var orsaken tillatl min fråga över huvud taget ställdes. Om allt hade varit oomstrill gott ochväl hade den inte behövt ställas. Min följdfråga är om invandrarministern är beredd all lainiliafiv för atl undersöka de verkliga förhållanden som rätt och råder förungrare från vilka sänds tillbaka till i föreställningen alt dekommer alt få asyl och en anständig behandling? Låt mig återigen påpeka att den fräga som jagsvarade på uttryckligen gällde Genévekonvenfionen och återsändandet avflyktingar till länder som inte har underlecknal den. Men självfallel följer viutvecklingen i de olika länder varifrån del kommer flyktingar till ochi de länder som de av ett eller annal skäl återsänds lill. 77 (); och jag är säkerligen överensvad gäller , hur den bör lillämpas etc. Jag vill bara erinraom alt även etl land som förmodas följa anda och bokstavoch som har undertecknat den kan befinna sig i en sådan situation atl del kanfinnas skäl all visa oro l.ex. för en flyktings öde i det landet. Jag vill bara erinra om alt alltjämt är endiktatur. Alltjämt härskar där det politiska godtycket, eller det kan kommatillbaka igen när som helst, precis som under gamla dåliga tider. är medi samma ekonomiska och militära samarbetsorganisation som . Detta kaninnebära restriktioner för möjligheter all lillämpa det som viförmodligen är överens om att betrakta som etl anständigt säll alt behandlaflyktingar. Överläggningen var härmed avslulad. 19§ Svar på fråga 1988/89:612 om uppehållstillstånd för vissa svårt sjuka ochhandikappade Mol bakgrund av etl enskill ärende harElisabeth frågat vilka åtgärder jag avser all vidla för all svårlsjuka och handikappade utlänningar skall kunna erhålla uppehållstillstånd iSverige för vård som inte kan ges i hemlandet Först skall sägas atl vi i inom ramen för vårflyktingkvot tar emot handikappade flyktingar. Dessulom förtjänar all påpekas alt vi också tar emotkrigsskadade flyktingar saml lorlyroffer för medicinsk vård här i landet. Beiräffande utlänningar som för alt få stanna i Sverigehar åberopat enbart humanilära skäl, hänförliga fill deras personligaförhållanden, uttalas i utlänningslagens förarbeten och tillämpas i fastlagdpraxis följande. hållstillslånd ges iundantagsfall om utlänningen kan anföra mycket starka humanilära skäl.Exempelvis har personer med livshotande sjukdom för vilken adekvat vård inlestått att få i hemlandet erhållit uppehållstillstånd. Vid tillståndsprövningengörs en individuell bedömning med hänsyn fill omständigheterna i det enskildafallet. Regeringen beaktar självfallet samlliga omständigheter i ärendel,däribland de humanitära skäl som kan förekomma. I de fall där de humanitäraskälen inte är fillräckligl siarka för uppehållstillstånd samt då vård harpåbörjats här i landel men inte avslutats, kan den som utvisas ges möjlighetatt, när han så önskar, återvända fill för fortsatt vård. Dennamöjlighel ges genom atl utvisningsbeslutet inle förenas med återreseförbud. Utanatt närmare gå in på det enskilda ärendet som bildar bakgrund lill ElisabethFleetwoods fråga kan nämnas att regeringen i det aktuella ärendet har funnilatt särskilda skäl föreligger att inte förena utvisningsbeslutd med ettåterreseförbud. Omuppehållstillstånd för vissa svårl sjuka och handikappade 79 ELISABETHFLEETWOOD (m); Jag ber att få tacka statsrådet för svarel. Jag är naturhgtvis välmedveten om alt vi här i kammaren inte i normala fall debatterar enskildaärenden eller människoöden. är vi ju alla fullt medvetna om att delär just enskilda fall och de problem som hänger samman med de enskildamänniskorna som skapar underlag för vår lagsfiftning och för de beslul som vifattar. Maj-LisLööw säger all det i detta enskilda fall - och jag vill vidga diskussionen fillatl gälla alla som hamnar i en motsvarande situation - skall finnas siarkahumanitära skäl för att man skall kunna ge möjlighet för vederbörande att fåstanna. Lål mig säga alt jag inte kan se annat än att del i det fall som jaghar beskrivit finns så starka humanitära skäl som jag över huvud laget kanlänka mig. Statsrådetlalar om livsholande silualioner. Ja, del här är en silualion som lill fullohotar en livskvahtet för en enskild liten människa. Jag skulle vilja ställanågra följdfrågor lill . Omdel är så atl, efter alla de reaktioner som har kommit i pressen, frånhandikapporganisationer, här i och över huvud taget runt om hela vårtland, nyll beslutsunderlag kan presenteras, är då och den övrigaregeringen villiga att ompröva beslutet och eventueUt - vilkel jag innerligenhoppas - fatta ett positivt beslut? atl i fall som finns och som kan finnas i framfiden, därbehandlingen och vården inle kan bli densamma i hemlandet som här, della skallkunna vara tillräckligt skäl för en utlänning att få slanna? Den hjälp som vihar kunnal ge här i landel genom den gudskelov höga standard som vi har på vårmedicinska behandling förhindras ju annars. Kanske man därigenom t.o.m. kanåterföra pafienten lill den situation som rådde innan vederbörande fick vårdhär. Anser slatsrädd således all detta skulle kunna utgöra fillräckligahumanitära skäl för en utlänning alt få stanna här? Jaghoppas all denna dialog mellan oss kan fortsälla utanför kammaren och efler denhär dagen. Om uppehållstillstånd för vissa svårt sjuka ochhandikappade Först en ren formalitet; vi måste tyvärrockså hålla oss till formaliteter i den här kammaren. Regeringen kan avgrundlagsskäl inte ompröva ett beslut. verkställighelsärende måste kommatill för all regeringen skall få ärendet på nyll. har slällt en mycket principiell frågafill mig, och jag har givit elt principiellt svar. I själva verket vet vi ju,som sade, vad del handlar om, och det framgår också avfrågan. Frågan har ställts mot bakgrund av att jag ellerregeringen skulle ha "kaslal ut" en tvååring fill elt land där honinte har någon som helst möjlighel atl få vård. Jag kan förstå att många harreagerat mänskligt och känslomässigt på den här beskrivningen. Det skulle jagockså ha gjorl, om jag hade fått en så ensidig och kategorisk beskrivning avvad som håller på atl hända. Därför skall jag göra elt mycket specielllundantag och på ett par punkler kommentera regeringens beslut, utan att jag förden skull tror att jag gör avsteg från den sekretess som vi annars tar hänsyntill och som förhindrar mig att diskutera enskilda fall här i kammaren. Regeringen har inte "kaslal ul" den här flickan.Regeringen har avslagit hennes föräldrars ansökan om permanent uppehålls- ocharbetstillstånd i . Däremot är familjen välkommen att besöka hurmånga gånger som helst för atl få vård för flickan. har ställt uppmed kostnaderna för vården. Vi kan utgå från att man inom ärmedveten om atl det var elt långt behandlingsprogram som inleddes. Jag harockså fått anledning att utgå från att är beredda all fullföljasina åtaganden. Slulligen är det anledning atl påpeka att del finnsorlopedisk kunskap i flickans hemland och att det borde vara fullt möjhgt medett samarbele mellan svensk och polsk sjukvård, även om jag inte håller förosannolikt att den här vården är mer kvalificerad i . 81ELISABETH (): Det är naturligtvis riktigt, ,all ärendet försl skall behandlas av invandrarverket. Men vad jag menar är jufulll klarl. Det nya underlag som finns och som invandrarverket inte haft enchans atl la ställning till eller inte har tagit ställning till, skallnaturligtvis underställas verket. På det sätlel får en ny möjhghelatt ta ställning fill ärendet. Jag är glad över att log bladet från munnenoch sade alt frågan gäller den här lilla flickan. Jag tror att det är bra,eflersom det annars verkar som om vi talar i gåtor, trots atl alla vel att detinte är någon gåta. Varken föräldrarna eller vi som tagit oss an del härfallet har påstått atl familjen "kastats ut". Del uttrycket harkanske använts i pressen ; vi vet alt man ibland spetsar till saker.Men detta är alltså inte ett uttryck som vi använt, och därför behöver jag intekommentera den saken. Statsrådet säger att familjen får besöka hur mångagånger som helsl. Men när man vel hur dessa proteser måsle provas in, vet manockså atl detta inle hjälper. Den ortopediska kunskapen i hemlandet är, såvittjag förstår, inle fillräcklig. Jag har sagt så mycket jag lycker att jag kani det enskilda ärendet, men jag väljer ändå atl gå upp en gång lill, eftersomjag i milt förra inlägg hade etl begränsat tidsutrymme. Jag vill än en gångvara litet principiell utan att tala i gåtor. Vad pläderar för är ju en helt nyprincip i svensk invandringspolitik. Det är fullt möjligt att ha uppfaltningenall om vården i ett grannland är sämre än här, skall man kunna få komma fillSverige och få arbets- och uppehållstillstånd för att få del av svensk vård.Men om man har den uppfattningen får man lägga fram ett förslag om lagändring iriksdagen och inte anklaga ministern för att inte följa en lag som inle finns.Om anser atl vi skall la emot invandrare - vi lalar i dettafall inte om flyktingar - på dessa grunder, får hon föreslå en lag som medgerdel. Vi skall ju i fatta beslul om ny lag.