prot · GC09118 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:118 1§ Val av ytterligare suppleant i Förelogsval av en ytterligare suppleanl i . Talmannen meddelade att valberedningen enligl etltill kammaren inkommet prolokollsuldrag enhälligl föreslagit ny suppleant i . Ienlighet härmed utsåg kammaren lill 2§ Till kammarkansliet hade inkommit följande ansökningar om entledigande: Anhåller härmed atl bli entledigad frånuppdraget som ledamol i bosladsutskottet. Undertecknad hemställer härmed om atl blientledigad från mitt uppdrag som ledamot i slyrelsen för Stiftelsen . Härmed anhåller jag om entledigande från mittuppdrag som styrelseledamot i föråterstoden av tiden till dess nyll val förrättas . Skälellill min anhållan är att jag accepterat att bli vald till styrelseledamottill dess nytt val förrättas . Enliglstadgarna för Sliflelsen åvilar del fullmäktige iriksbanken, med vilka ovanslående uppgörelse träffats, atl fill lämnaförslag till ny styrelseledamot Framställningarnabifölls av kammaren. Anmälan om kompletteringsval tiU utskott Om löntagarfonderna och A aktieköp 3 § Anmälan om kompletteringsval till utskott Talmannen meddelade allcenterpartiels riksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser i vissa utskottanmält som ledamol i trafikulskoltel efter ,som ledamot i bosladsutskotlel efter , suppleanl i finansulskotld efter , somsuppleant i trafikutskottet efter och som suppleanl ibosladsutskoltd efter . Talmannen förklarade valda lill ledamot i trafikutskottet () ledamot i bostadsutskottet () suppleant i finansutskottet () suppleant i trafikutskottet () suppleant i bostadsutskottet () 4 § Justerades protokollen för . 5 § Svar på interpellationerna 1988/89:169 och 192 omlöntagarfonderna och aktieköp har ställt följande frågorfill statsministern: 1, Gäller tidigare löfte om attinga löntagarfonder eller något som liknar löntagarfonderna skall införas? 2, Om svaret ärja, hur kan då regeringen överväga nya fonder enligt LO:s förslag, vilketstatsministern sagl i en radiointervju? Strider inte fillkoms-len av sådanafonder mot löftet från ? 3, Hur villstatsministern kommenlera del faktum att staten - som redovisats iinterpellationen - är börsens största ägargrupp, och har blivit så under desenaste tre åren? 4, Hur långt ifråga om sociahsering, för alt använda utlryck, avserregeringen att gå när det gäller statligt ägande på börsen? har frågat mig om regeringen har för avsiklatt lägga fram förslag om ulökad rätt för AP-fonderna att köpa aktier. Arbetet inom regeringen är så fördelal all del är jag somskall besvara även inlerpellalion. Jag besvarar därför bådainterpellationerna i etl sammanhang, ATP-systemel är i grunden ell fördelningssystem sominnebär all utgående pensioner skall belalas av det förvärvsarbetandelöntagarkollektivet. Den fonduppbyggnad som skell hade ursprungligen till syfleatt möta ojämnheter i utbetalningarna och all kompensera det minskade sparandeti samhällel som ATP-systemel kunde förvänlas medföra. AP-fonden förvaltas av lio frislående fondstyrelser,lål vara alt l:a-3:e fondstyrelserna har ett gemensamt kansh. Deplaceringsbestämmelser som gäller för de olika fondstyrelserna är resultatetav elt antal revisioner som skett över tiden och som fortfarande pågår. upplysa om all regeringen i årels kompletleringsproposiiion föreslår atlplaceringsbesläm-melserna för l:a-3:e fondstyrelserna samt 4;e och 5:efondstyrelserna ändras i vissa hänseenden. Bl.a. föreslås atl 4:e fondstyrelsenskall få förvärva aktier i banker och försäkringsbolag saml all sammafondstyrelse får en vidgad ram för förvärv av utländska aktier. Skälen för dessa förslag är bl.a, atl förulsätlningarnaför de överväganden som ursprungligen låg lill grund förplaceringsbeslämmelserna i flera avseenden ändrals. Jag kan bara peka på deeffekler som avregleringen av kapitalmarknaden och avskaffandet avvalutareslriktionerna har haft och kommer atl få för fondförvaltarna. Samtidigthar kravet på en effektiv förvallning och en god förräntning av fondkapitaletskjutits i förgrunden; särskilt som en femledel av de utbetalade pensionsmedlenhärrör från förräntningen av fondkapitalet och inte från inbetalade avgifier.En effektiv förvaltning för elt fortsall begränsal uttag avarbetsgivaravgifter. Med dettasom bakgrund besvarar jag först frågor. Löntagarfondernas väsentligaste uppgifl är att medverkalill en fördelningspolitiskt acceptabel tillväxt- och slabiliseringspolilik.Här skiljer de sig från övriga fondstyrelser. De finansieras också på eltannorlunda säll; genom vinstdelningsskalten och en särskild ATP-avgift Någraplaner på ytterligare fonder med della syfle eller denna finansieringsformfinns inte. beslut atl löntagarfonderna inle skall tillförasytterligare medel efter utgången av gäller också. Svaret påGunnar första fråga är alltså ja. När talar om LO:s fondförslag menar haniroligen en idérapport från en kommitté inom LO. Rapporten syflar fill attskapa debatt inom arbelarrörelsen och samhällel i övrigt om sparandet ochförmögenhels-fördelningen. I en sådan debatt deltar naturligtvis också delsocialdemokratiska parliel. Något beredningsarbete beiräffande sådana fondersom kommittén behandlar i sin rapport pågår däremot inte i regeringskansliet.Gunnar påslår att statsministern skulle ha kommenteral fondförslagen ien Eko-inlervju fidigare . Denna intervju har lyvärr inle kunnal spåras. Staten har sänkl sin ägarandel i PKbanken,, och genom all introducera dessa förelag på Prot, 1988/89:118 Om löntagarfonderna och aktieköp Om löntagarfonderna och aktieköp börsen ochsälja ut delar av sitt aktieinnehav fill allmänhelen. Delta har visserligenfått lill följd atl statens andel av det totala börsvärdel ökat -genom börsinlroduklionerna- men samfidigt har ju statens ägarandel av det lotala näringslivet sjunkit.Gunnar analys är därför missvisande. Yllerligare försäljningar avstatligt ägda aktier planeras bl.a. i , . påstår att slatens andel av börsvärdelskulle vara dubbelt så stor som . Denna jämförelse är inlerelevant. Staten uppträder nämligen inte på börsen som en enda ägare med sammainriktning och målsättning, vilket inte är ovanligl för större privata ägargrupperingar.Med detta anser jag att den Iredje frågan är besvarad. Regeringen har slutiigen inte, som tyckstro, någon slrävan efler att - som han uttrycker del - socialisera någonbestämd andel av börsen. Däremot har regeringen ell ansvar för atl bl.a,ATP-syslemds fondförvaltning är så effektiv atl pensionssystemet skall kunnauppfylla sina åtaganden även vid de påfrestningar som del kan komma attutsållas för. Del ansvaret avser regeringen alt leva upp till även om dekonservativa krafterna i samhällel lolkar della som socialisering. Så tillAnne fråga. Som framgår av del svar jag lämnat harregeringen inle för avsikl alt lägga fram förslag om några utvidgade ramar förAP-fonderna all förvärva aktier. Svaret på fråga är alltså nej. 2 (): Jag vill försl lacka finansminislern försvarel på min interpellation. Det finns två sätt att tolka det svaret. Den enatolkningen är atl finansminislern seriöst menar att regeringen är beredd allleva upp lill löfte från och atl man därförsäger nej lill en forlsall kollektivisering av ägandet. Det innebär attfinansministern, liksom , ser faran i en socialisering avnäringslivet om AP-fonderna ges en ny rätt att köpa aktier. Det innebär ocksåmed nödvändighel att finansministern tar avstånd från de planer som finnsinom LO på att bygga ul fondsystemet i en oerhört radikal omfattning. Det är iså fall, herr talman, etl viktigt besked vi har fått. Finansministern börbekräfla om beskedel skall lolkas så. I vilket fall som helst kräver beskedeten del klargöranden. Del andra alternativet för atl lolka finansministerns svari dag är att han nu öppnar för en socialiseringsoffensiv, där man försökerförneka atl fondfrägan har gälll makten över det svenskanäringslivet. Del har varil hell klart för motståndarna, och det är det som harinspirerat anhängarna. Del kan synas som om finansministern försökerreducera löfte fill atl gälla löntagarfonder som heterlöntagarfonder och som har syflel all ge en fördelningspolitiskt acceptabeltillväxt och en slabiliseringspolilik som till någon del finansieras med hjälpav vinstdelning. Detta innebär atl löntagarfonder som inte kallas förlöntagarfonder, men som tar löntagarnas pengar genom onödigt höga ATP-avgifleroch som inle har till syfle alt ge en fördelningspolitiskt acceptabel tillväxtoch en slabiliseringspolilik ulan all ta makten över näringslivet, enliglFeldts definition inte skulle omfattas av Det äri så fall en brännvinsadvokatyr av sämsta slag. Del innebär allsocialdemokratin blåser till strid i en ny fonddebatt molsvarande vad vi harhafl på 20-talel, 40-lalet, 60-talets aktiva näringspolitik och 70-lalelsdeball om löntagarfonderna. Delfinns ett antal skäl för all vara skeptisk och misstänka det andratolkningsallernalivet. För del första är del omdefinilion avlöftet av till atl gälla de tekniska formerna för finansieringen. Ärfinansminislern beredd all på fulll allvar hävda all löfte baraavsåg fonder som finansieras med hjälp av vinstdelning? För del andra finns detanledning lill skepsis eflersom i sill svar inle tar avslåndfrån tanken på att AP-fonderna skall få köpa aktier på börsen, antingen genomalt släppa dem fritt helt och hållet eller genom att tex. Omnu regeringen inte har någon strävan att socialisera en bestämd andel av börsen- vilkel hävdar, och jag förslår att del självfallel intefinns någon bestämd andel i termer av procent - borde finansministern kunnasvara på frågan om regeringen avser att forlsälta socialisera på del säll somden är elt ullryck för eller om del nu är stopp. Till skäl för misstänksamheten finns också all , som ärarkitekten bakom de nuvarande löntagarfonderna, har uttalat sig för allAP-fonderna skall få köpa för av sill kapilal på börsen. ,Metalls ordförande, har hävdat all del skall vara fritt fram för att helt ochhållet placera AP-fondernas kapital på börsen. Finansministerns egenstatssekreterare har i sagl all placeringsreglerna skall ses över.Statssekreteraren i har hävdat atl del går atl länka sigatt AP-fonderna skall få köpa för kanske om årel påbörsen. Finansministerns egen definition av del hela ger anledning allmisslänka alt man nu är beredd atl diskutera LO:s fondförslag. På samma sättvar det när statsministern i fick frågan om han villeföra en dialog med LO om LO-gruppens förslag. Statsministern svaradevisserligen atl löntagarfonderna var steget, men han sade också att del berorpå vilka lyper av fonder det gäller. Han var hell klar när det gällerlöntagarfonderna. Andra åtgärder får diskuteras. Deluttalandel är alt öppna för en diskussion om sådana fonder och en sådanforlsall kollektivisering som inle skulle diskuleras , enligl dellöfte som gav när han sade att löntagarfonderna var stegel. Det ärdärför vikligl all på nytt ställa frågan vad löfte gäller förregeringen. Är finansminislern beredd atl å regeringens vägnar avvisa deplaner som uppenbarligen har diskuterats inom regeringspartiet och iregeringskansliet, dvs. om atl den l:a3:e AP-fonden skall få full frihel atlköpa akfier på börsen? Avser finansministern atl ta avstånd från LO:sfondförslag, eller anser finansminislern alt de är förenliga med löften om hur AP-medlen skall användas och altlöntagarfonderna skall vara steget? 3 (); Jag ber atl fålacka finansminislern för svarel på min interpellation. Om löntagarfonderna och A aktieköp En stor del av svarel består av s.k, bakgrundsinformationom ATP-systemel, Jag tycker kanske att finansministern kunde förutsätta atlriksdagens ledamöter vet atl ATP-systemel är ell fördelningssystem och inteell premiereservsystem. Jag kan ändå konstatera att många av dem som debatterarpensionssystemets framtid anser alt del hade varil belydligl bättre om denlinje som bl,a, företräddes av bl,a. hade genomförts, dvs. omATP-systemet i stället hade varit ett premiereservsystem. Min fråga var föranledd främst av uttalanden frånstatssekreteraren i , som lätmeddela att regeringen hade för avsikt att föreslå alt de tre förstaAP-fonderna skulle få fri placeringsrätt för av vad statssekreterarenkallade intäkter. kunde, forlfarande enhgt samma representant förregeringen, andelen ökas ända lill . Enbarl skulle molsvara ungefär4,, som skulle kunna användas för aktieköp . Höjerman andelen till blir del . Del handlarom en betydande, för att inte säga enorm, socialisering av svenskt näringsliv. Finansministern svarar nu alt regeringen inle länker läggafram någol sådanl förslag, och det låter ju bra. Tydligen råder det här en vissoenighet inom regeringen. vill köpa mer aktier, medanfinansdepartementet inle vill göra del. För ögonblicket har tydligenfinansdepartementet avgått med segern i den här inlerna striden. Men frågan ärhur länge detta besked står sig. Finansminislern har ju en ganska slor förmågaall säga etl och göra ett annal. T.ex, i fråga om omsättningsskatten på akfiersade finansminislern atl den minsann inle skulle höjas. Men det dröjde baranågra veckor innan förslag om höjning kom. Hur länge vill alt vi skall tro på dagensbesked? Kommer det också all ändras , eller tar det fleramånader? råder del här i ett spel där förslagen ändrasnäslan . Finansministern hänvisar i svaret lillkompletteringspropositionens förslag alt låla 4;e och 5:e AP-fonderna köpaakfier i banker och försäkringsbolag. Del ökar visserligen inte AP-fondernastotala aktievolym, men del ökar det kollekfiva ägandet och inflytandet inombank- och försäkringssektorn. Att det skulle kunna bidra fill en väl fungerandekapitalmarknad, som det står på olika slällen, är som jag ser det hell taget urluften. är del visserligen inte särskill mycket av kompldleringsproposifionensförslag som ser ut alt godkännas av , men med del vanhgaregeringsunderlaget, dvs. med kommunislslöd, tycks det här fungera. I samma kompletleringsproposiiion föreslås det också allde tre första AP-fonderna skall få frihel alt köpa faslighelsaklier. Någotmotiv för della anges inte alls. Vill finansministern tala om vad han tror delför med sig för fördelar? Dessa ändringar i AP-fondernas placeringsregler kan synasganska små. Men jag ser dem som elt inslag i det vi i kallar"de små stegens tyranni" med ökad socialisering som sannerligen inteär utan betydelse. Finansminislern påstår i svaret att AP-fondernasplaceringsregler skall bidra fill att trygga pensionerna. Det är elt myckeloroväckande och illavarslande påslående. Om man tror all del är så kan delargumentet användasför atl öka jusl rällen att placera i aktier. Men i själva verket är påståendetnonsens. Pensioner tryggas av produktionen, och för ell tryggt pensionssystembehövs det bra tillväxt av produktionen. Tillväxten ökas sannerligen inte avatl AP-fonderna äger mer aktier vare i sig bank- och försäkringssektorn eller inågon annan del av näringslivet Tvärtom hävdar jag att tillväxten blir sämre medmera kollektivt ägande av näringslivet. Om svaret på min inlerpellalion skall vara någol värtmåste finansministern inte bara ta avstånd inle bara från socialdepartementelspåslående alt AP-fonderna skall köpa en mängd nya aktier, vilket han har gjorl.Han måste också ta avslånd från påståendet att pensionernas tryggande har någolsom helst samband med hur mycket aktier AP-fonderna har. Kan finansministerngöra del? Förslår han alt tryggandet av pensionerna inte har etl dugg medAP-fondernas aktieinnehav atl göra? Den som nämns i interpellationerna syftar lillalt skapa debatt om sparandel och förmögenhelsfördelningen, sägerfinansminislern. S.k. debatter som aklualiseras av LO har en myckel obehagligförmåga atl omsättas i konkreta förslag av en socialdemokralisk regering. Medhänsyn fill atl finansminislern redan är hell inställd på ell slort ökatoffentligt sparande är del väl bara en tidsfråga innan LO-lankarna återspeglasi finansministerns proposilioner, även om själva beredningsarbetet inle skulleha påbörjats . Vem vet vilken utdelning LO vill ha på sina 60 milj. kr. ijubileumsgåva fill del socialdemokratiska partiet? Eller är finansministernberedd alt ta avstånd från alla de fondkonstruklioner som föreslås i dennaLO-skrifl? Om löntagarfonderna och aktieköp I den glesa spindelvävsom återstår av borgerlig samverkan kryper det forlfarande omkring eninsekt som heler socialisering. Kring attacker mot denna varelse går det lydligen ännu atl få ihopåtminstone två borgerliga parlier i något slags gemensam aktion. Del lustigaste i allfihop är att man vill koncenlreradeballen kring det som kallas löfte om del s.k. stegel. Detta löftepåstås nu gälla prakliskt taget varje förändring i regelsystemet förAP-fonderna och statiiga företag och varje inköp av en aktie eller en faslighetsom skall göras av en offentlig institution, en kollektiv fond osv. Detta skallinle kunna ske på grund av löfte, säger man. Tunnare ochbräckligare har väl sällan argumenteringen för privatkapilalismen varit, herrlalman. Vad gällde striden om löntagarfonderna? Jo, det var alldessa fonder skulle styras av en majoritet av löntagarrepresentanter, tillskillnad från t.ex. , som har köpt aktier sedan början av1970-talel. Del åberopades direki från förslagsställarnas sida, frånsocialdemokratins sida, all delta var etl sätt all ge lönlagarna ellägarinflytande i företagen. Del är klarl alt del var en utmaning motprivalkapitalismens krav på obruten hegemoni. Det andra som skiljerlöntagarfonderna från andra konstruktioner är all de finansieras lill allraslörsla delen genom en särskild vinstskatt. Skillnaden är inle barakonstruktionen ulan också syftet, om vi jämför med . FjärdeAP-fonden har från början haft som syfle att ge pensionskapitalet en bättreförräntning och ökad grad av värdesäkring genom ägande av aktier vars värde kanförväntas växa och t.o.m. växa snabbare än den allmänna Orn löntagarfonderna och aktieköp Atl en del av förmögenhetsmassan: förelagen på del sättet tillförspensionskapitalet har icke från arbetarrörelsens sida beskriviis som elt sättför löntagarna att få ökad makt i företagen eller all göra ägarförhållandenaberoende av en viss instruktion av samma lyp som den för . Atldelta har insetls på borgerligt håll framgår alldeles uppenbarl av all fyraborgerliga regeringar inte bara lät vara kvarutan kraftigt ökade på dess kapilal för att del skulle kunna förstärkanäringslivets riskkapitalförsörjning. Del är därmed fullständigt orimligt att göradet åtagande som gäller löntagarfonderna tillämpligt på alla slag avförändringar av placeringsreglementet för AP-fonderna eller statens ägande viade förelag som bl.a. inköptes av borgerliga regeringar. Jag vägrar bestämt altge mig ut i den lypen av tolkningar av begreppet socialisering, allplaceringsreglerna för AP-fonderna skulle betyda en förändring avmaktförhållandena på det sättet som löntagarfonderna otvivelaktigt syfladetill. Del ledde ju också lill alt det blev den stora stridsfrågan i början av1980-talet, Om behöver etl ökat sparande - och del lorde allavara ense om - finns del två vägar att gå. Här går en klar ideologiskgräns. Den ena vägen man kan gå är via en kraftig ökning av de privataförmögenheterna, genom all man bygger upp elt stort privat sparande. Jag haringet emot att människor skaffar sig sparkapilal. Jag ingel emot atl vi har enkapitalägande del av befolkningen som aktivt bevakar sina inlressen i denmeningen. Men om vi med ekonomisk-poliliska ålgärder skall öka sparandelföredrar jag att göra det i en form som inle ökar olikheterna i förmögenhet isamhället. Vi vet av erfarenhet att om förmögenheterna skulle öka totalt sett,är det en mycket lilen del av befolkningen som lägger beslag på den slörstadelen av ökningen. Därför kommer vi att fortsätta slåss för all kollektivtägande skall kunna existera i och t,o.m, byggas ul, kan inle rimligen ha någol som helslverklighetsunderlag för atl påstå atl kollektivt ägande leder lill sämretillväxt. Då borde man väl i all sin dar omedelbarl kräva att de enskildaförsäkringsbolagen, som ju bygger på ett slags kollektivt ägande, får lägga nersin verksamhet vad gäller förvärv av aktier i svenskt näringshv. 5GUNNAR (): Jag tror alt möjliglvisborde bekymra sig mindre för den borgerliga spindelväven och hellre försökafinna lilel väv som binder honom samman med , och denregering vars pohtik här håller på all cirkla runl i elt slags kaos i kammarenoch i Vad deballen här gäller är om nu akluella fondförslag frånLO och propåer från olika statssekreterare i regeringen är förenliga med OlofPalmes lönlagarfondslöflen. Då är givetvis frågan: Vad handlade den debatt, därlöftet gavs, om? Handlade den, som försöker säga, om fondersom finansieras på ett visst säll, nämhgen genom vinstdelning, eller handladeden om maklen över näringslivet Svarel är myckel enkell. Både motståndare ochanhängare hade del klart för sig: Del handlade om makten över näringslivet. Denupplysning som vi har fåll här , herr talman, är utomordentligt Den innebärall finansministern i prakfiken har upphävt dellönlagarfondslöfle som gav i denna kammare ,Finansministern förklarar alt de AP-fonder som är inne i samma system somlöntagarfonderna myckel väl kan få börja köpa aktier på börsen, ulan atl delstrider mot löfte. Det var inte så del uppfattades, och det varinle i den deballen löftet gavs. ändrar man sig. Del faktum allfinansministern anser att det är förenligl med löfte allförsta-tredje AP-fonden köper akfier innebär all man nu öppnar för en massivsocialisering av svenskt näringsliv. Detta finns också med i del som Kjell-OlofFeldl nu sade i sill inlägg, all det är det kollektiva sparandel, deloffentliga sparandet, som måste prioriteras. Dd är samma tankar som återfinns ihans beramade artikel i , där han i och för sig förklarar attmarknadsekonomin har visat sig överlägsen alla andra syslem, men där han ocksåsäger all del nu är dags all ta ilu med del personliga ägandet och denpersonliga förmögenhelsfördelningen. Jagskulle för klarhetens skull vilja få ell rakt och lydligl besked frånKjell-Olof Feldl: Är del förenligt med löftet från atl förstalill iredje AP-fonden köper aktier i enlighet med de propåer som har kommitfrån LO och från ell anlal statssekreterare? Avser regeringen att gå vidare medden lypen av socialiseringar av ägandet? Det har sitt intresse på grund av altdel i så fall innebär att den socialdemokratiska regeringen i är bereddatt gå emol den våg av liberaliseringar och privaliseringar som sveper överhela den värld som har insett atl marknadsekonomin är överlägsen. 6 ANNEWIBBLE (fp): Jag konstateraratl finansministern gav två ovanligl lydliga besked i sitt andra inlägg. Förstoch främsl vill han inte ta avslånd från nya fondkonstruklioner, vilka sådanadel än kan handla om. Vi kan uppenbarligen vänla oss flera förslag om nyakollekliva fonder, om än i litet varierande tappning, frän en socialdemokraliskregering..Del betyder alt en ulveckling av de små stegens tyranni mot forlsallsocialisering kommer att fortgå. Detandra beskedel som finansministern lämnade var det ovanligt lydliga förordetför ökat offentligt sparande. innebär, som finansminislern väl förstår,en fortsatt kollekfivisering av ägandet, eftersom någon måste äga det sommänniskor spar. Detfinns elt antal utredningar som har diskuleral ägandds fördelning i Sverige.Det finns en som kallas ägarutredningen rätt upp och ner. I denna utredning haräven de socialdemokratiska ledamöterna förklaral att del skulle vara värdefulltmed ett bredare enskill ägande. Jag konstaterar nu bara all finansminislernuppenbarligen är av en hell annan uppfattning och i praktiken har lagil avståndfrån de tankar som framförs av socialdemokraterna i ägarutredningen. Jagbeklagar djupt all vi på della sätt lydligen får fler fondförslag och fortsattastrider om socialisering eller icke socialisering. Jag tycker atlfinansministern kunde låta bli alt låta förvånad över att vi i inlelycker om socialisering. Om löntagarfonderna och aktieköp Vad ni i lycker vet jag fakfisktinle. Ni var alltså med om all bygga ul ett av de socialiseringsinslrument, meder egen definition, som nu uttalar sin fasa över.