prot · GC0960 · 1988-12-31 00:00:00 — Småföretagen behövs också för att skapatrygghet och sysselsättning i utsatta regioner, t.ex. , mitteget hemlän, andra skogslän. Bergslagen och sydöstra . För att en livskraftig småföretagsamhetskall utvecklas behöver de mindre företagen gynnas i förhållande till de stora.Det kan ske inom ramen för bl.a. skatte- och avgiftspolitiken, särskildabranschprogram och forskning. Det behövs ett åtgärdsprogram för att stimuleranyföretagandet och de mindre företagen. Kort sagt behövs det en"gräddfil" för småföretagen. Sjukförsäkringsavgiften för egenföretagarna och anställdai småföretagen måste sänkas. Den är en tung börda. Ett första steg är ensänkning pä en lönesumma , som viifrån sida föreslår. Det skulle ge småföretagarna en avgiftsminskningmed . Målet är en sänkning upp fill 15anställda. Egenföretagarna utgör en betydelsefull grupp i näringslivet.De svarar ocksä ofta för nya produktidéer, innovationer och etableringar av nyaaffärsidéer. För egenföretagarna föreslår vi befrielse frän socialavgifternaupp till ett basbelopp, . Det innebär ett minskatavgiftsuttag . för den typen av företag. Skatten påarbetande kapital måste slopas. Uppfinnare måste fä bättre stöd. I motioner har vi föreslagit att fio inom ramen för STU:sanslag skall avsättas just till stimulans för uppfinnare. Småföretagen måste också få möjlighet att delta iintressanta forsknings-och teknikprojekt. Det gäller t.ex. inominformationsteknologin. är småföretagen i praktiken utestängda från dettaprogram. Det har blivit ett program för storföretagen, t.ex. ochteleverket. måste också småföretagen få möjlighet att delta i arbetet föratt främja och utveckla informationsteknologin. Det behövs en näringspolitik som gersmåföretagen möjlighet att visa vad de kan. Småföretagen skall inte, som ,vara hänvisade till näringspolitikens bakgårdar. Småföretagen förtjänar enplats i solen. Dä skulle svenskt näringsliv och därmed hela vårt land stå ännustarkare inför 1990-talet och . Jag tycker faktiskt att BoFinnkvist har anledning att i denna debatt förklara varför socialdemokraterna för en så passiv industripolitik. 45 BOFINNKVIST (s): Jag tror inte att vi har delade meningar omexempelvis de frågor som tog upp i sitt inlägg. Svenskindustri, även småindustrin, har inte så långt tillbaka som jag kan rninnasgått så bra som den nu gör under en socialdemokratisk regering. Vi harexempelvis redan gjort sädana insatser som efterlyser, och detkommer att bli flera. Eftersom jag har annat att säga skall jag i korthetbesvara de frågor som har ställts till mig. Till Per vill jag förstsäga att jag tycker att det är roligt att man får uppleva att Per Westerbergstär i talarstolen och tycker att vi ifrån socialdemokratiskt håll och ifrånregeringshåll har undervärderat båtarna den här gången. har vi för detmesta fått höra att de har varit starkt övervärderade. Det är emellertid inteen departementstjänstem'an som har satt dessa värden. Det är svårt att värderasådant, och det har skett med hjälp av experter. har aktualiserat en elenergifråga. Jag tyckerdock att framför en alltför pessimistisk syn på den här frågan, isynnerhet i vad gäller möjligheterna att framställa elenergi med hjälp avnaturgas. Det finns kunskap pä det området, även om det kanske inte finns såmycket i . Vid besök i har jag fått informafion om såväl prisersom möjligheter, och jag har också fått veta hur fort det kan gå. Det finnsmöjligheter till rimliga kostnader. Jag hoppas att sådana satsningar görs,exempelvis i . Jag skall nu gå över till att tala om frågor som berörindustripolitik. Det har gått bra för Bergslagen och bruksbygderna. I dessabygder finns dock en gammal struktur. och ända in i modern tidskötte bolagen, bruksföretagen, i princip allt. Kommunerna sköttegrundundervisningen i folkskolan och ordningsmakten, resten sköttes av bolagen.Denna ordning orsakar oss fortfarande bekymmer. Bolagsstrukturen har brutitsupp, men det finns områden kvar som inte har reglerats i det här sammanhanget. Vi kan som exempel ta Uddeholmsbolaget där jag hararbetat. Bolaget har splittrats och delats upp på olika typer av företagsom harblivit specialiserade. Det har blivit en ganska stor penninghög kvar - om jagfår uttrycka mig Htet vårdslöst - som har förts ut ur länet och hit tillStockholmstrakten, till ett ansett industriföretag. Det här är då denindustripolitik, med en del privatkapital, som bedrivs . Det här har lett till att viktiga funktioner i området somtidigare sköttes av bolaget inte har reglerats. Det gäller exempelvis enjärnväg som hotas av nedläggning. Pengarna har egentligen arbetats ihopinom det här området, men de har dragits ut. kanske vi helt plötsligtförlorar en livsviktig transportgren. Det finns tvä järnbruk som betjänas avdenna järnväg. Detta mäste få sin lösning. De industrier som ligger längsjärnvägen har dock nu andra ägare än dem som fanns från början. Egentligenskulle vi ställa krav på att de som har tagit hand om största delen av pengarnaocksä skall vara med och betala ombyggnaden av järnvägen. Det har vi dock ingalagliga möjligheter att göra, eftersom det är tillätet i att ägnasig åt penningaffärer, i stället för att driva samhällsnyttig industriellverksamhet. Så har skett i det här fallet, tycker jag. Vi hoppas att vi kan få hjälp ifrån olika instanser, ävenfrån staten, för att lösa det här. Det vore mycket olyckligt ur miljösynpunktoch ur samhällsekonomisk synpunkt om dessa transporter - som gemensamt uppgårtill - skulle behöva ske på landsväg. Man har gjort beräkningar pådetta. Nere i Vetlandatrakten har det skett en sådan ombyggnad. Ifrånsocialdemokratiskt häll har vi i alla fall förhoppningar om att vi kan fåhjälp. Denna utveckling fick sin början i mitten på 1970-taletnär företagen började splittras upp i specialenheter. Till en del företag, villjag påstå, lämnade man alltför litet eget kapital för att de skulle hamöjlighet till en bra framtid. Det är verkligen fråga om framtidensindustripolitik i dessa regioner. 46PER () replik: kunde vinotera att aktierna på hade stigit under en och samma dagsedan De gissningar som kvalificerade bedömare gjorde redanunder gårdagen visade sig således stämma mycket bra, och att den värdering somhar gjorts var inte särskilt lysande kan vi i alla fall så här i efterhandkonstatera. Ett antal personer har fått förtur. Förutom institutioner har dethuvudsakligen rört sig om institutionell personal och institutionellaplacerare. har de kunnat kapa åt sig en icke föraktlig summautan alltför stora ansträngningar. Jag kan förstå att det kan ske felvärderingar. Jag tycker att det är riktigt att det sker en privafisering. Men jagbegriper inte varför vi skall berika ett antal löntagarfonder och ett antalpersoner som jobbar med placeringar på försäkringsbolag och löntagarfonder, istället för att låta hela svenska folket ha en chans att vara med och ta del avde möjligheter till vinster eller förluster som finns här . Jagundrar vad Bo Finnkvist har för kommentar detta. De mindre företagen är en av de stora frågorna införframtiden. Jag tycker att det är viktigt att slå fast att småföretagen inte gårbra i . Det är de stora företagen som gör mycket goda resultat,och huvudsakligen gör de det pä sin utländska verksamhet. Verksamheten iSverige går dess värre sämre. Det är de små företagen som är framtiden i Sverige.Jag håller helt med om det. Det som man tidigare sade om attdet som var bra för var bra för stämmer inte, i och med att destora företagen lätt flyttar ut verksamheten. I stället är det så att det somär bra för småföretagen, som inte kan flytta ut, är bra för . Det är därvi borde göra satsningarna, och det är där vi borde öka deras arbetsfält - inteminst genom att bryta upp monopolen på den offentliga sektorn. 47 () replik: Bo Finnkvist kommer frän en bygd och har sinarötter i en bransch där tillgäng till rimligt prissatt elkraft är ettlivsvillkor. Bo Finnkvist och jag är tydligen överens om att naturgasen kanerbjuda en väg ut ur problemen. Men det kräver två saker, Bo Finnkvist. För det första krävs att tummar päkoldioxidregeln, dock inte sä mycket att man tillverkar elkraft av kol och oljamen väl så att man kan tillverka den av naturgas. För det andra krävs att något görs. I saknar vierfarenhet av att tillverka elkraft av naturgas. Det är en ganska svår sak attgöra. I stor skala krävs det säkert åtta för att åstadkomma detta. Vihar bara på oss fill är 1995. Skall industrins förtroende förregeringens energipolitik återställas måste det komma till kraftfulla initiativi fräga om ny elkraft - och det mycket snabbt. 48 () replik: Av det Bo Finnkvist sade i sittinledningsanförande förstod j ag att han i stor utsträckning delar minuppfattning om den industri- och näringspolitik som förs och som vi haranledning att ställa krav på . Det var glädjande att höra och ocksäintressant. Jagförstår att även Bo Finnkvist undrar vad industriministern och industridepartementetnu ägnar sig åt, eftersom det råder sådan passivitet på det industri- ochnäringspolifiska området. Jag vill därför upprepa min fråga till Bo Finnkvist:Vad tänker Bo Finnkvist och den socialdemokratiska riksdagsgruppen vidta föråtgärder för att få ett bättre tempo i industri- och näringspolitiken? Vadtänker man göra konkret för att främja småföretagen? Jag har presenterat några förslag, och jag ställer frågantill Bo Finnkvist: Är det Bo Finnkvists och socialdemokraternas mening att tafasta på dessa förslag för att låta dem ingå i ett offensivt åtgärdsprogram föratt främja nyföretagandet och småföretagandet? Jag förstår att det sticker i ögonen hos Bo Finnkvist närhan ser den maktkoncentration som sker i näringslivet, bl.a. med hjälp avregeringen genom börsintrodukfion av . Internationaliseringen inom näringslivet ökar i snabbtakt. Svenskt näringsliv bHr mer och mer sammanflätat med internationellaföretag. Svenska företags investeringar i utlandet har också ökat. Dettainnebär att den svenska industrin blir mera känslig för internationellakonjunktursvängningar och konjunkturförändringar. Det finns även en uppenbarrisk, nämUgen att det nationella självbestämmandet inom näringslivet minskar.Detta understryker betydelsen av en aktiv småföretagssektor. Det är mot denbakgrunden som jag efterlyser socialdemokratiska åtgärdsförslag för att främjasmåföretag. Småföretagen och nyföretagen har också en avgörandebetydelse för att många mindre orter skall kunna behålla sin livskraft. Det ärdessa småföretag som är vikfiga för den regionala utvecklingen. I orter som harhaft betydande problem på arbetsmarknaden i näringslivet har vägen tillframgång gått via satsningar på mindre och medelstora företag. Här efterlyserjag åtgärder i regionalpolitiska perspektiv från regeringens sida. Bo Finnkvisthar chansen att i denna debatt, som handlar om näringspolitiken, presenteranågot sådant förslag. 49 BO FINNKVIST (s) replik: Jag kan garantera Per att det intemedvetet har skett någon undervärdering från regeringens sida - om de siffrorsom har meddelats stämmer. Regeringen vill säkert ha ut så mycket pengar sommöjligt, men det är svårt att göra sädana här värderingar. Min minnesbild av det hela är att det fanns i varje fallminst två fristående värderingsinsfitutioner som hjälpte till. Vi har tydligenhamnat fel. Att värdera rederier har inte varit särdeles lätt i det här landetpå senare tid. Det tror jag att vi kan vara överens om. När det gäller småföretagspolitiken kan vi se hur det hargått i det här landet . Jag är ofta ute pä småföretag och tittar.Företrädarna för alla dessa företag säger att det går bra. Deras stora bekymmeri dag är i allmänhet att få tag på arbetskraft. Det är alltså arbetskraften somsaknas. Pä den punkten skall vi givetvis försöka hjälpa till. Det pågår vidare skatteutredningar som på olika sättkommer att påverka småföretagens verksamhet . Jag tror att Per-OlaEriksson gör ett misslyckat försök att måla upp en bild av att vi påsocialdemokratiskt håll har en ovänlig inställning motsmåföretagare. Det tror inte småföretagarna på. Det märker man när man är utepå företagen. Småföretagarna tycker att det har varit en lyckosam period med ensocialdemokratisk regering i det här landet. Även småföretagen går bra iförhällande till hur det var förut. LarsDe upprepade det som sades tidigare. Jag kan konstatera att jag är enmycket större optimist på detta område än . Det kanske hänger ihopmed att vill framställa detta som en typ av katastrof. Jag villvarna för det. Jag tror att det är farligt att sprida en sådan uppfattning.Enbart genom att detta upprepas kan näringslivet påverkas i felaktigriktning. Anf.50 PER () replik: Jag kan ha respekt för att det kan vara svårt att värdera företag. Manskall dock notera att detta är en av de största felvärderingarna som har gjortsunder senare tid. Jag vet att rederier är särskilt svära. Har man en svårvärderingssituation och redan långt i förväg kan säga att man hamnar fel, ärdet särskilt viktigt att se till att man får en stor spridning vid enbörsinfroduktion, så att många småsparare har chans att åtminstone med lottenshjälp att få tilldelning av aktier. Härhar man från regeringens sida i stället valt att tilldela löntagarfonder någrafå institutioner och ett par rederier, två tredjedelar av aktierna. Endast 32 %av aktierna har gått ut fill vanliga människor. Och dessa människor har mantagit från ett antal olika banker och fondkommissionärer, många gångerplacerare hos dessa insfitutioner, t.ex. , från östra löntagarfonden,som privatperson. Han har dessutom fått dubbel tilldelning. Hade dettaerbjudande i stället gått till många småsparare hade jag inte varit så kritisk.Men kritiken gäller att detta har koncentrerats till några få institutioner,företag och framför allt löntagarfonder, vilket jag tycker är alldeles fel. Detär småspararna vi skall slå vakt om. Storföretagen går faktiskt bra framför allt i sin utlandsverksamhet.Den svenska verksamheten gårsämre-det är dess värre sant, vilket tyvärr syns påinvesteringssiffrorna. Man kan även se att lönsamheten är sämre bland de mindreföretagen än bland de stora företagen. De mindre företagen är helt hänvisadetill den svenska marknaden. Det finns mänga varningssignaler från den sittandeskatteutredningen som allvarligt kan komma att skada de mindre företagen. Ävendet löfte som gav slog indirekt motnyföretagandet och riskföretagandet. I sin iver att slå bort spekulativa inslagslog finansministern mot det som han borde värna om. För att få bort despekulativa inslagen var finansministern alltså beredd att offra delar avnyföretagandet, vilket jag tycker är fullständigt oacceptabelt. 51 ()replik: Till Bo Finnkvist vill jag säga att jag bara varnar för att det kan blien katastrof om man inte sköter energipolitiken pä ett riktigt sätt. Ett mycketenkelt sätt att undvika katastrofen är ju att inte stänga av några reaktorer1995 och 1996, vilket jag tror att många socialdemokrater också tycker är enenkel väg ut ur svårigheterna. Men om man nu väljer att stänga 4 protokoll 1988/89:60 1988/89:60 av reaktorerna, Bo Finnkvist, måste manocksä handla i enlighet med detta. Då är det fruktansvärtbråttom när det gäller att skaffa rimlig och biUig Allmänpolitisk debatt ersättningskraft. 52PER-OLA () replik: Jag ställde ett antal konkreta frågor till BoFinnkvist om åtgärder för att främja småföretagen. När han skulle besvara demvalde han den enkla vägen, nämligen att gömma sig bakom pågående utredningar.Jag menar inte att Bo Finnkvist behöver gå in på detaljer, men jag hade hälsatmed tillfredsställelse om Bo Finnkvist hade kommit med någon målinriktningeller några visioner när det gäller framtiden på industri- och småföretagsområdet.Men har dessa mål och visioner lyst med sin frånvaro. Jag tror inte att socialdemokraterna ochregeringen är illasinnat inriktade mot småföretagen. Så illa tror jag inte omdem. Men jag tror inte att regeringen har insett effekterna av den tredjevägens politik. Effekterna av den har blivit att småföretagen har hamnat i enstrykklass mellan den ekonomiska tillväxten, maktkoncentrationen och det ökandeägandet, och det har skett inom ramen för de stora företagen. Det är justdärför som de stora företagen uppträder som en hyllningskör för den tredjevägens politik. Men den tredje vägens politik har drabbat småföretagen och denregionala utvecklingen hårt. Det borde Bo Finnkvist inse, eftersom han kommerfrån en region som har känt av sviterna av den tredje vägens politik. Jag tycker att det finns skäl för oss att samla oss kringett program som innebär att vi förstärker t.ex. utvecklingsfonderna, så att dei större utsträckning får möjlighet att arbeta med nyetableringar, och att viökar resurserna till forskning vid våra högskolor, sä att vi får ett närmaresamband mellan de mindre högskolorna - de tekniska högskolorna och andra typerav högskolor- och företagen, så att de kopplas samman med utvecklingsfondernaoch med investmentbolag av skilda slag. Vi måste förbättra utbildningsmöjligheternaför företagarna, inte minst företagarna i de mindre och medelstora företagen,egenföretagarna. Vi måste främja det personliga ägandet i näringslivet istället för det institutionella ägandet, vilket nu sker på bred front. Det kanvi göra genom att t.ex. införa personliga investeringskonton där pengar kanavsättas utan skattekonsekvenser och sedan användas till investeringar iföretag, till utbildning eller till bostäder. Vi måste förändraföretagsbeskattningen till de mindre företagens fördel. Ute i pågår, inom ramen för EFTA, ett särskiltprogram för att främja just småföretagen. Jag tycker att regeringen skall seöver just detta vid EG-harmoniseringen och EG-integrationen. Jag tror nämligenatt det skulle vara av stort värde för . Vi måste också främjasmåföretagen i det informationsteknologiska arbetet, som jag tidigare sade. Detär på detta sätt vi skapar ett starkare näringsliv, ett förnyat näringsliv ochbättre förutsättningar, så att de krav som kommer att ställas i framtidenklaras. 53 BOFINNKVIST (s) replik: Tyvärr kan jag inte gå in på alla detaljer,eftersom jag skall besvara frågor från tre debattörer. Det kan ju inte bli endialog mellan bara mig och . Vi kan nog vara överens om att vihar samma målsättning.Det tror jag gäller även våra övriga meddebattörer. Det brukar vara ganska storenighet om det i näringsutskottet. En del av dessa insatser har gjorts och andra planeras.Jag är lika medveten som om att det i vissa regioner i landetfinns behov av speciella insatser och säkert . Dethar jag redogjort för litet grand i mitt tidigare inlägg. Till Per vill jag säga att det äromöjligt att föra en diskussion om det som han tog upp. 1 en annan situationkunde Per ha stått här i talarstolen och klagat på att småspararnafick köpa för mycket av några aktier, om det hade inneburit en förlust förköparna. Det är bra att man säger, även här i , attaktieaffärer inte alltid självklart innebär vinst. Förste vice talmannen anmälde attPer anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägderätt till ytterligare replik. Debatten om näringspolitik var härmed avslutad. Kammarenövergick till att debattera regionalpolitik. 54EVA (): pekade vi moderater ien omfattande motion på de problem som finns i . Under år1988 har även och här i kraftfullt visat på dennegativa utveckling som äger rum främst i länets inland. Ansvariga statsråd hardock givit svar som gjort alla västernorrlänningar djupt besvikna. Men närsocialdemokratiska politiker i länet - sist av alla - kommit underfund med vadregeringens politik innebär för länet, tycks det som om statsråden till slutförstår att de bör lyssna. Vad resultaten av en uppvaktning hos statsministernhäromveckan kan bli vet vi ännu inte, men det behövs i första hand tre saker. För det första måste vi ha tillgång till billig el. Länetselintensiva industrier klarar inte en prishöjning på , eller kanske 40öre per kWh, som kommer att ske om kärnkraften avvecklas, som miljöministern nusäger. För det andra behöver vi en EG-politik som innebär att mansöker åstadkomma ett så fullvärdigt deltagande.i det västeuropeiskaintegrationsarbetet som möjligt. En isolering från och en kraftighöjning av energipriset kommer att döda större delen av de stora industrierna ilänet. har företag investerat miljardbelopp i , och andraföretag överväger att flytta hela eller delar av sin produktion utomlands. SCAhar nu fler anställda utomlands än i . Bara förbrukar dubbelt sä mycket industrielsom , och kommuner tillsammans. Hela länet använder7-8 TWh/år , men det produceras under ett normalår ca . Dettainnebär att exporteras söderut. Om den kraften skulle köpas på annatsätt till landets södra delar skulle den kosta mer per kWh, vilketinnebär att länet subventionerar elpriset med inemot per år.Dessutom betalas vattenkraftsskatt och energiskatter tillstatskassan, och skogsindustrin i länet exporterar varor för 8-9 miljarder perår. För det tredje behövs bra kommunikationer, främst vägar, teleoch data. Utan vägar och möjlighet att ta sig till och från arbetsplatserna,och utan möjlighet att transportera råvaror och färdigvaror kommer inlandet attavfolkas. Den kommersiella servicen hotas, skolorna hotas, arbetsmarknadsutbudetminskas och människor flyttar. Det är främst de unga som flyttar. I inlandetfinns det församlingar där andelen människor över 65 är är större än . Även de få järnvägar som finns har sin betydelse, menskall de kunna användas måste de innan de överlåts till länstrafiken vara i ettsådant skick att de kan trafikeras med eldrivna vagnar. I ett län som är såhårt miljömässigt drabbat som är det ett måste. I glesbygden är bilen nödvändig. Det är därför av vikt attpå allt sätt stödja intresset för att de bilar som används får en sämiljövänlig teknik som möjligt och att de har en hög trafiksäkerhet. För företag i glesbygd är den moderna teleteknikenväsentlig, och den mäste byggas ut med tillräcklig kapacitet. I paketet/önskelistan som länets socialdemokratiskapolitiker överlämnat till statsministern finns många önskemål om statligasatsningar. Många önskemål handlar om utbildning - vilket är bra - och rörkustkommunerna. Men det finns också statlig verksamhet som bör finnas kvar, somexempelvis 1 21 och T 3 i . Dessa regementen har kommit att betydamycket för kommunen och dess utveckling. Chefen för I 21 har startat ettprojekt i samarbete med kommunen och som innebär att den offentligaverksamheten i främst tillgodoser sitt behov av varor inom kommunen.Detta har skapat en hel del företagsamhet som vid en nedskärning av resursertill de militära förbanden kommer att betyda konkurs och utslagning av flerasmåföretag på orten. Befolkningsminskningen betyder även mycket för försvaretav t.ex. kraftöverföringen till . Om det intefinns någon ortsbefolkning och inget frivilligförsvar har sabotörer fritt framunder ett inledningsskede. I orostider får Norrlandskraften betydligt störrebetydelse än . kommer det bara att finnas några få700-kilowoltledning-ar, och det kommer dä att bli lätt att slå ut överföringen. Länet behöver stabila elpriser, bra kommunikationer och enmålmedveten EG-politik. Med ett bibehållande av statliga verksamheter somregementen i och postsorteringen i Ange kommer hela länet att gäsamma väg som och , där småföretagandet blomstrar somaldrig . Det finns företagsamhet, det finns idéer och det finns 260 000västernorrlänningar som bor kvar och har det bra i länet. 55BRITTA (): Det var bra att avslutade sittanförande på det sätt hon gjorde. Det finns förhoppningar och det finnsutvecklingsmöjligheter i . Det var en något mörk bild som tornadeupp i början av anförandet. ärnu inne i en expansiv period, industrin går för fullt, investering- arna ökaroch arbetslösheten är låg. Det är bra att den ekonomiska politiken har varitframgångsrik. Det ger utrymme för satsningar som kan utjämna de regionalaobalanser som ändå finns. Förutsättningarna för en aktiv regionalpolitik ärnaturligtvis bättre när det går bra för , och behovet avregionalpolitiska insatser i framför allt de norra delarna av vårt land kan väl.