prot · GC0981 · 1988-12-31 00:00:00 — framstår tvärtom som någotalldeles fantastiskt, som någonting att leva upp till. Jag försöker ibland attdämpa det beröm man öser över oss. Det hörockså till saken att vi i och de andra nordiska länderna Vissa anslag m.m. inom område nästan ärunika när del gäller alt just ge statligt stöd till organisationer somkritiserar regering och riksdag och all den politik som förs. Vi är ganskaunika. Man säger i andra länder: Hur kan ni vara oberoende, fria och ideellafolkrörelser när ni får statligt stöd? Det träffades en treparliöverenskommelse mellan ,och socialdemokraterna om en successiv uppräkning av F 3-anslagetoch då fastslogs också i vilken takt uppräkningen skulle ske. Del var lack vareden här trepartiuppgörelsen som vi fick den uppräkning som ni nu diskuterarfördelningen av. När det gäller förslaget om en nordiskkommission finns det inga anvisningar. Vi har i utskottet förutsatt att dettakan bli precis vad som helst. NATO-länder skulle delta i den här kommissionen.Vi vill inte ha en sådan kommission. Vi har fullt förtroende för de utredningarsom nu pågår beträffande svensk krigsmaterielexport. Om vi inte blir nöjda närde presenterar sina resultat, får vi självfallet återkomma och se till att nyautredningar tar vid. Men jag tycker nog att vi skall ha svenska utredningar omsvensk krigsmaterielexport. Talmannen anmälde att och att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliker. 25BERNDT (): Jag tar till orda med anledning av motionernaU308 om stödet till freds- och nedrustningsarbetet, K614 om stöd till kommunaltengagemang i fredsarbetet, N310 om omställning från militär till civilproduktion och U314 om en förstärkning av det svenska generalkonsulatet iJerusalem. Utvecklingen av anslaget för Information, studier ochforskning om freds- och nedrustningssträvanden är glädjande. Efter enflerpartimotion från s, fp och c , som vi talat om, har anslageträknats upp frän 4,5 milj. kr. 1986/87 till 25 milj. kr. i det beslut vi nu gåratt fatta för /90. Frän folkrörelsehåll har länge drivits kravet att avsätta1 %c av försvarskostnaderna till folkrörelsernas deltagande i freds- ochnedrustningsarbetet. I motion U308 pekar vi motionärer på att man nu medytterligare en liten ansträngning har möjlighet att nä detta mål.Utskottsmajoriteten har bejakat motionens hemställan om ett tillkännagivandetill regeringen om att F 3-anslaget räknas upp sä att detmotsvarar minst 1 %o av försvarsanslaget. Vi motionärer är självfaUet mycketbelåtna med utskottets behandling av värt yrkande, även om vi har noterat atlordet "minst" är struket i utskottets skrivning. Vi beklagarsamtidigt att maler sig ur gemenskapen genom att inte bara avstyrka1-promillemålet utan också argumenterar för en sänkning av anslaget med hela 10milj. I ett andra yrkande i motionen pekas på det angelägna iatt bredda ändamålsinriktningen av anslaget. Även om det inte är klart utsagt imotionen, så syftar vi i huvudsak på projektstödet. Arbetsinsatser som medverkar till att motverka attmiljöförstörelsen blir en grogrund för konflikter, som kan hota freden i olikadelar av världen. borde varaberättigade till stöd. Det här är i huvudsak ett problem som är knutet tillutvecklingsländerna. Låt mig först hänvisa till rapportom en "hållbar utveckling". Där redovisas i ett särskilt avsnitt hurmiljöförstörelse kan vara en källa fill allvarliga konflikter mellan grupperliksom mellan nationer. Den kan leda till social och politisk destabilisering.Konfiikter kan uppstå, som i sin förlängning mycket väl kan leda till väpnadeaktioner. Dessa mäste förhindras i ett så tidigt skede som möjligt, dvs. innanhotet om en egentlig konflikt uppstår. Det mäste ju vara den mest effektivainsatsen. Låt mig ta några exempel. Överbrukningen av jorden iutvecklingsländerna kan leda till jordförstörelse, extrem torka, svält ochfolkvandringar. Skövling av regnskogar är ett annat exempel, som liknar delförra. De klimatförändringar som den industrialiserade världens utvecklinghåller pä att medföra kan också ge upphov till konflikter medutvecklingsländerna, bl.a. genom att dessa kan komma att tvingas utnyttja ny,avancerad och mycket dyr miljövänlig teknik i samma utsträckning och i sammatakt som de utvecklade länderna. Även i-ländernas sätt att utnyttja u-ländernasråvarutillgångar eller möjligheter till lokalisering av bristfälligt utformadkemikalietillverkning rymmer konflikthot. Intressemotsättningar kring gemensammavattendrag är inte ovanliga. Vattenresursen räcker kanske inte till alla behov,såväl för tillvatten - dricks- och processvatten - som för mottagning avavloppsvatten. gäller konflikten uttag av grundvatten. I del fallet kankonflikter t.o.m. uppstå mellan utvecklade länder. - Jag avslutar minexempelsamling här, men jag skulle faktiskt kunna fortsätta med betydligt fierexempel. Utifrån detta måste jag säga att jag är förvånad över attutskottet inte sett den här kopplingen; i varje fall finns det inga kommentarersom tyder pä del. Att medverka till information, studier och forskning omkringdessa frågor innebär ju att man ökar kunskapen om att förebygga väpnadekonflikter i etl så tidigt skede som möjligt, långt innan hotet om ofred blirriktigt tydligt. Jag utgår från att det enbart är en tidsfråga, innanregeringen och utskottet fär ändra sig på den här punkten och vidgaändamålsinriktningen av F 3-anslaget, speciellt dä projektstödet, i enlighetmed motionens inriktning. Knuten till frågan om projektstödets inriktning är ocksämotionen K614, som argumenterar för att stödet ocksä skall kunna utgå tillkommunal medverkan i fredsarbete av folkrörelsekaraktär. Här är jag inte likaförvånad över utskottets avstyrkan, men delar ändå inle utskottets uppfattning.Atl anföra konstitutionella skäl som hinder är allt en bra svag motivering! Av delbetänkandet från stat-kommun-beredningen 1986,betitlat medverkan i internationella frågor, framgår visserligen attstaten har en snäv syn på kommunens uppgifter. Så snäv är den ändå inte, attinte staten skulle kunna stödja kommuners samordningsinsatser för att stöttaföreningars och organisationers fredsarbete. Det är ju inte fräga om attkommunen skall göra uttalanden, som av annan makt kan uppfattas som utrikespolitiska! Aktiva insatser från kommunerna till stöd för det folkligafredsarbetet, som exempelvis i min hemkommun , finner jag i allra högstagrad angelägna. De gör ju bara folkrörelserna ännu starkare i deras engagemang Vissa anslag m.m. inom område Vissa anslag m.m. inom område för fredoch nedrustning. Ett statligt stimulansstöd skulle här ge stor förmeringseffektoch dessutom överbrygga svackor i föreningsengagemanget. Många kommuner som nudrar sig för att administrativt stödja lokala projekt och medverka tillsamordnings- samt informationsinsatser skulle kanske ge sig i kast meduppgiften, om staten markerade frågornas betydelse genom ett visst stöd. Attblunda för detta finner jag oklokt. I motionen N310 har vi motionärer yrkat pä inrättandet aven kunskapsbank om försvarsindustrien omställning från militär till civilproduktion i olika länder. Vi ser med stor tillfredsställelse päutskottsmajoritetens positiva svar och tillkännagivande till regeringen. Inteheller här har dock funnit frågan värd ett stöd. Till slut några kommentarer till utskottets behandling avmotion U314, där vi motionärer yrkar på en förstärkning av generalkonsulatet iJerusalem, bl.a. genom att en lönad generalkonsul utses. Utskottet uttalar sig positivt, men vill ändå inte göraelt klart och entydigt ställningstagande fill utformningen av en förstärkning.Det överlämnar man i stället åt regeringen. Låt oss ändå uppfatta utskottelsskrivning på det sättet, att en förstärkt bevakning i området inrymmer just enutbyggnad av generalkonsulalet. Vi ser detta som oerhört viktigt. behöver enofficiell och stark representafion i som komplement till ambassaden iTel Aviv. Uppgifterna framöver är omfattande på grund av vårt starka engagemangi Mellersta . Från kan vi ge ett nära stöd till detpalestinska samhällets utveckling. Det berör bl.a. ekonomi och sociala frågor,ocksä flyktingfrågor, mänskliga rättigheter och humanitära insatserav oHka slag. Men det är också fråga om en allmänt förstärkt bevakning på olikaområden. Efter ett flertal besök i området är jag helt övertygad omatt en kraftig förstärkning av det svenska konsulatet i , inte minst inuläget, är synnerligen välmotiverad och angelägen. Jag framställer inget yrkande med anledning av minakommentarer till motionerna, utan förutsätter att frågorna förs framåt ändå.Skulle så inte bli fallet, lär vi motionärer återkomma motionsvägen. Under detta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 26KARL-ERIK SVARTBERG (s) replik: Ett par kommentarer. Det är angelägna områden som talar om, menrisken med att utvidga kretsen av projektbidragsmottagare är ju att manförfelar hela syftet. Stödet kan tunnas ut till att bli ingenting. Det är ocksåanledningen till att vi har tagit den ställning som vi har gjort i utskottet. Beträffande del sista som pekade på vill jagbara understryka vad utskottet skriver på s. 9 och 10. Vi överlämnar åtregeringen att avgöra pä vilket sätt man skall förstärka representationen iMellanöstern. Det är inte säkert att en generalkonsul i är det bästaalternativet. Det fär regeringen avgöra, menar vi. Men utskottet säger ju klartifrån att det är viktigtatt en förstärkning görs. Det finns ett behov av den, uttalar utskottet. 27 () replik: Jag skall inskränka mig till att kommenterasyftet med fredsanslaget, speciellt projektstödet. Jag menar att det är en felaktig argumentation att enannan inriktning skulle förfela hela syftet. Eftersom just miljöförstörelsen , i framför allt utvecklingsländerna, är sådan att den verkligen kan hotafreden på många punkter är den en av de väsentliga orsakerna att angripa föratt förhindra en framtida ofred. Det vore oklokt att inte angripa en av de väsentligaorsakerna. Man skall naturligtvis inte vänta så länge att konflikthotet blirreellt. På flera ställen i världen finns exempel på att det kan uppståallvarliga konflikter kring frågor om just vattendrag. Därför är det viktigtatt arbeta för atl vidga inriktningen av detta anslag. Det innebär för denskull inte alt det behöver bli hur omfattande som helst. Nägon form av sållningfär naturligtvis ske. 28 () replik: Lät mig göra ett förtydligande. I den mån detfinns organisationer som pekar ut miljön som ett konflikthot av betydelse ochnägot som man vill studera, kan jag nämna atl det redan nu finns möjligheteratt söka och få anslag för detta. Låt mig bara som exempel nämna attMiljöförbundet nu har en delegation på tio personer fränBaltikum här för att lära sig av svenska förhållanden och förmedla kunskaperfrän om hur miljöproblemen kan ställa till det där. 29 () replik: Det är jättebra, och del innebär alt vi är päväg ät rätt håll. Jag förstår bara inte varför man i utskottsbetänkandet intekunde skriva att denna utveckling var på gång. Det borde man ha understrukit. 30 (): Eftersom jag var sen atl anmäla mig till denhär debatten kommer milt inlägg litet grand som jästen efler degen. Låt migdock först yrka bifall till de reservationer som står bakom ochdärefter göra några reflexioner kring ett par av de frågor som behandlas iföreliggande betänkande. Den första reflexionen är glädjande, nämHgen utskottetsbehandling av förslaget om en internationell kunskapsbank för omställning frånmilitär till civil produktion. Den frågan har redan kommenterats flera gångerunder denna debatt. Frågan har ocksä tagits upp i en motion av BirgittaHambraeus och i . Därför har jag särskilt velat nämnaden saken. Det är roligt att vi har kunnat samla utskottet medutgångspunkt i ett antal enskilda motioner till en åtgärd på detta område. Detär värdefullt att en sådan kunskapsbank kan komma till ständ. Det är ocksä braatt den njugghet som regeringen har visat i detta fall inte har fått sinefterföljd i utskottsbehandlingen. Vissa anslag m.m. inom område Vissa anslag m.m. inom utrikesdeparte mentets område Sedan, fru talman, har vi ett något olustigare kapitel,och det gäller turerna kring F 3-anslaget, det anslag som ger stöd tillföreningslivets arbete på fredsområdet. Som konstaterats tidigare under debatten har riksdagenbeslutat om en successiv utbyggnad av F 3-anslaget. Det var, som ocksäframhållits, klart att detta skulle ske med friska pengar. Men så har inteskett, utan man har finansierat den utbyggnad som har gjorts genom attskära ned i UD:s budget. Vad som i realiteten händer är att man lägger nedgeneralkonsulatet i för att finansiera en ökning av F 3-anslaget.Enkelt uttryckt kan man bekriva det så. Detta strider mot intentioner, och del är enolycklig åtgärd som försämrar våra möjligheter att företräda intresseni ett av tradition mycket viktigt område för oss i . sade tidigare i debatten med emfas attden inställning som låg bakom riksdagsbeslutet om att utbyggnaden av F3-anslaget skulle ske med friska pengar stod fast. Det innebär såvitt jagförstår att det inte skall behöva läggas ner några fler generalkonsulat för attfinansiera den fortsatta utbyggnad av F 3-anslaget som har tagitställning till. Det hade varit bra om den socialdemokratiska majoritetenvarit så konsekvent i sitt ställningstagande att den inte godtagit denedskärningar som görs för att bl.a. finansiera den här kostnadsökningen. Enlogisk konsekvens av eftertryckliga deklaration här bordealltså vara att man gick emot nedläggningen av generalkonsulatet i . F 3-anslaget är ett viktigt anslag, men det råder vissaoklarheter om reglerna för dess tillämpning. Det gör atl del ibland kanuppfattas som en smula nyckfullt vilka som får resp. inte fär stöd ur F3-anslaget. Jag vet att detta upplevs som ett problem blandfredsorganisationerna. Det vore bra med ett bidragssystem som verkade mergenerellt och mer förutsägbart än anslaget gör. Jag tycker, fru talman, att en utmärkt illustration päoklarheten i hur F 3-anslaget skall användas är den idé som dök upp här pävårkanten, nämligen att pengarna skulle användas för atl finansiera kulturellaaktiviteter och kulturella kontakter med de baltiska republikerna. Idiskussionen framfördes t.o.m. idéer om att ett par i anslagetskulle överlämnas till för hantering. Man har alltså sett F 3-anslaget som litet av enpenningpåse att ta ur vid behov, även om användningsområdena kanske inte är deman först har tänkt sig. I utskottet har vi godtagit att F 3-anslaget utnyttjas,men det har vi gjort med en viktig reservation. Om det visar sig att det blirbrist på medel för det som anslaget är avsett för, nämligen slöd tillföreningslivets arbete pä fredsområdet, då skall anslaget tillföras medel. Nuvet jag att behovet av pengar överstiger de medel som finns alt få ur F3-anslagel. Jag förutsätter därför att regeringen kommer att i tilläggsbudgetföreslå ytteriigare medel, åtminstone 2 milj. kr., till F 3-anslaget. Men nägonsärskilt lycklig lösning av frågan är inte den här konstruktionen. Det visarattvi behöver ett bättre och klarare regelsystem för hur F 3-anslaget skallanvändas. 31KARL-ERIK SVARTBERG (s) replik: Vad UD har gjort när man vill avvecklageneralkonsulatet i är en sedvanlig prioritering. avserman att upprätta etl lönat generalkonsulat i , , och älerupprättaell lönat generalkonsulat i . Man har således bedömt att det ärviktigare att ha generalkonsulat i och än i . Det ärinte fräga om att dra in nägra pengar, utan man har gjort en prioritering avdetta slag. Vissa anslag m.m. inom område 32 PAR () replik: Självklart är inga pengar i detta sammanhangöronmärkta. Men vad vi vet är alt UD fick krav pä sig att genombesparingar finna utrymme för en uppräkning av F 3-anslaget. Det var i denprioriteringsomgången, naturligtvis tillsammans med andra önskemål i UD, somman var tvungen att slakta generalkonsulalet i . UD bedömde naturligtvis inte generalkonsulatet där somonödigt eller att det är bättre att vara utan det. Åtgärden framtvingades avden omprioritering av de ekonomiska resurserna som UD tvingades genomföra,bl.a. för atl få utrymme för en höjning av F 3-anslaget. gör jag medvetet enförenkling, men jag tycker att det är ett bra sätt att illustrera effekten avatt det som och jag är överens om, nämligen att anslaget F3 bör tillföras friska pengar, inte har tillämpats. Det är det förhällandet somhar framtvingat omprioriteringarna som har gått ut över generalkonsulalet iMinneapolis. Det är det ena. Det andra är som sagt att när vi utökar F3-anslagel måsle vi försäkra oss om att det används långsiktigt till del vivill att det skall användas till. Vi måste se till att det riksdagenförhoppningsvis kommer att säga - alltså att det måste tillskjutas medel om detuppstår brist pä pengar-verkligen genomförs. Det fär inte vara så att regeringen i efterhand urholkarriksdagens avsikt att förstärka föreningslivets fredsverksamhet genom attförsöka använda de här pengarna lill andra ändamål. Jag hoppas attsocialdemokraterna här i kammaren ställer upp på att kräva av regeringen atttillföra ytterligare pengar, om det visar sig behövligt. Sedan tycker jag, trots allt, attlärdomarna av turerna runt anslaget är att vi behöver bygga upp ettordentligt bidragssystem för information, studier och forskning om freds- ochnedrustningssträvanden, så alt föreningslivet pä förhand kan veta vilka typerav resurser det kan vänta sig för sin verksamhet. 33PAUL CISZUK (mp): Frågan om en kunskapsbank för omställning avförsvarsindustrin, som tagits upp i flera motioner, har berörts av fleratalare här och alla har varit mycket glada åt utskottets positiva skrivning.Det är jag ocksä. Tre motioner hade velat gå ännu litet längre och ocksäskjuta till pengar, och det kunde ha varit välmotiverat redan detta budgetår,eftersom saken är så väl utredd och ett konkret förslag finns. Men jag nöjermig med den positiva skrivningen: "Om medel för en inledning av dettaprojekt inte ryms i det nu framlagda budgetförslaget utgär utskottet från attregeringen inför nästa ärs budgetbehandling prioriterar inrättandet av enkunskapsbank för Vissa anslag m.m. inom område "Det är mycket bra. Vad som gör mig betänksam är däremot den moderatareservationen, där det sägs att det inte behövs någon statlig finansiering, fördetta kan industrin klara själv. Det låter vettigt och riktigt i och för sig,men vi har upplevt en väldig försvarspolitisk debatt, där detnästan har framstått som om försvarsindustrin skulle vara det viktiga - vimåste skjuta till pengar för att klara vår stora försvarsindustri! Hur går den här logiken ihop? Kan industrin klara av attgöra den här omställningen utan vidare? Eller skall man tolka moderaternasuppfattning så att någon nedrustning aldrig kan komma i fråga? En sådan härkunskapsbank kan ju inte åstadkommas hej svejs, vilket antyds i den moderatareservationen, om behov uppkommer. Det är ett långsiktigt arbete att bygga uppen kunskapsbank. Det vardet om detta. sade någonting myckel egendomligt, somexempel på stolligheter, nämligen att vi vill avträda . Varkommer det ifrån? Vad finns det för belägg? Jag vet att det har skrivitsdumheter, i t.ex., med anledning av den försvarspolitiskadebatten i . Vi står för en politik, vilket framgår av l.ex. vår motion210, som innebär att vi verkligen vill försvara landet - hela landet - ochsätta realitet bakom orden. Alla partier måste ju säga att varje del av landetskall försvaras, men vi vill göra det till ett trovärdigt uttalande. Det parfi företräder har medverkattill en energipolitik som lett fill att det finns tolv atomminor runt Sverigeskuster. Det menar vi är helt oförenligt med ett försvarbart samhälle. Attkärnkraftverken är mycket sårbara ur militär synpunkt får man, verkar det som,inte tala så mycket om. Är det detta syftar på? För del vill vi göra försvarspolitikentrovärdig genom att avveckla kärnkraften. Det är de sakerna man måste trycka på. Men jag skullegärna vilja höra av vad han egentligen menar med silluttalande. Är det någonting annat? 34INGER (): Jag beklagar att inte var här ikammaren från början, för då hade han hört vad jag sade i mittinledningsanförande. Det är självklart att vi moderater är positiva, sade jag,till alla åtgärder som stöder nedrustning och en fortsatt fredlig utveckling -det tar litet att vidareutveckla det . Det är viktigt att vi har ett försvar som kan garanteravårt eget lands säkerhet, ett försvar som skyddar oss mot angrepp frånfrämmande makter. Det är vär uppgift att se till att svenska folket kan lita päoss i det avseendet. När det sedan gäller kunskapsbanken anser vi att det ärnågonting som företagen och industrins branschorganisationer skall kunna sköta.Det finns utredningar gjorda, och vi anser att åtgärderna bör kunna bekostas av Det har fidigare förekommit och förekommer även nu omställningar frånrent militär produkfion till civil produktion. Skulle det visa sig att det uppslår ett akut behov, atlindustrin inte klarar det här, finns det ju möjlighet för regeringen attåterkomma med förslaget, sä att vi fär ta ställning till det då. 35 (): Det kan vara så dags då, . Sedan vill jag upplysa om att jag var här och hade nöjetatt avnjuta de vackra orden i inledningsanförande. är det baradet att det egentligen inte är orden som gäller i politiken, utan det är attfatta beslut och att våga skjuta till resurser. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om kulturutskottetsbetänkande 12.) Kammaren övergick till attdebattera kulturutskottets betänkande 12 om ungdomsfrågor. 36LARS (): betänkande nr 12 innehållersedvanliga anslagsfrågor, och partiernas ståndpunkter härvidlag är ocksävälkända. Det finns därför ingen anledning fill utförliga kommentarer. Det ärdock angeläget att något vidga perspektivet. I ett sociaHsfiskt samhälle drar staten in så mycket i skatteratt enskilda människor, företag och organisationer blir mer eller mindreberoende av bidrag för att kunna existera. Detta hämmar självfallet en kreativutveckling och begränsar självständigheten. För oss moderater, som värnar omindividens frihet, är det lika självklart att slå vakt om ungdomsorganisationernassjälvständighet och ekonomiska oberoende. Man kan stärka ekonomin pä många olika sätt. Vi har ocksåi motioner anvisat möjliga vägar. Låt mig erinra om atl befriades de ideella föreningarna i stor utsträckning fräninkomstskatt. En allmännyttig ideell förening är berättigad tillett grundavdrag pä . För att ytterligare förbättra föreningarnassituation och förenkla deras administration bör grundavdraget höjas lill ca . i dagens penningvärde och värdesäkras. Reklamskatt tas ut på annonser it.ex. Denna skatt bör kunna slopas under förutsättning att dettainte snedvrider konkurrensen med kommersiella media. En av de största finansieringskällorna för ideellaföreningar är lolteriverk-samhet. har statens andel kraftigtökat på grund av en ohämmad marknadsföring och genom monopolställningen. Deideella organisationernas andel har i motsvarande grad minskat. För att rådabot på detta missförhållande lade moderata samlingspartiet framförslag som - till skillnad frän propositionen - skulle ge idrottsrörelsen ochandra ideellaorganisationer en kraftigt utökad möjlighet till självfinansiering genomlotterier. Vi anser - - att statens ungdomsrådunder en övergångstid bör avvecklas. Ungdomsorganisationerna själva eller derassamarbetsorgan bör ta över. Vi anser ocksä - liksom tidigare är - atl den övreåldersgränsen för statsbidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhetbör sänkas från till . Genom denna besparing vill vi anslå 2 milj.kr. till förstärkt ledarutbildning. När det gäller bidrag till lokal ungdomsverksamhet har vimoderater- - inte medel atl förstärka det stöd som staten ger till denlokala föreningsverksamheten. En statlig utredning. Mål och resultat - nyaprinciper för det statliga stödet till föreningslivet, har lagt fram sinaresultat. Vi avvaktar med spänning den beredning av dessa som pägår inomregeringskansliet. Delta lokala bidrag går enligt gjorda beräkningar till 83 %till idrottsrörelsens ungdomsverksamhet.