prot · GC09114 · 1988-12-31 00:00:00 — Del är oerhört viktigt atl vi får la del av resultatet avutredningen, något som vi i har krävl . Sorn Chariolte säger går EG:slikalönedirekliv längre än den svenska jämslälldhelslagens förbud mol lönediskriminering.Det är en av orsakerna lill all vi i folkparliel krävde en skärpning avjämslälldhdslagen. EG-domslolen har ju ivingal fram förändringar i bädeDanmark och . I dessa länder har man alllsä ivingals ändralagsliflningen. Arbdsgivarna mäsle betala lika lön för likvärdigl arbele. Enligt den engelska lagen, som ju faktiskt varil enförebild för den svenska jämställdhetslagen, kan en domstol - om det inte finnsetl parlsgemensaml arbetsvärderingsverktyg - kalla pä en oberoende expert somdä skulle göra en värdering. Del vore inlressanl atl fä vela vad MargotWallström tycker om den idén. Jag har en känsla av atl många inle känner lill allSverige har anslulii sig lill konvenlioner som förpliktar oss att betala likalön för likvärdigt arbete. Andra länder har emellertid kommit belydligl längre- ulom, naturligtvis, kanske de länder som har planekonomi. För att kunna vidta en sådan här åtgärd fordras del enarbetsvärdering värd namnet. I bäde och - framför allt i -har man kommil belydligl längre än vad vi har gjorl när del gällerarbetsvärderingen. Del är viktigt all vi erkänner all det finns brister i vårjämställdhetslag. Vidare måste vi se lill all denna lag förbällras. Del är myckel allvarligl all man fakliski kan se ökadelöneskillnader mellan kvinnor och män. 1973 var genomsnittslönen för kvinnor71,av männens löner. 1983 var molsvarande siffra . Men 1985 sjönksiffran till - något som är oerhört allvarligl. Det är alltså enutveckling som vi verkligen måste göra alll för all vända. Del är en avanledningarna lill atl vi i folkparliel i årels parlimolion om jämslälldhelenkräver all JÄMFO skall prioritera forskning kring löner och löneulveckling iell jämslälldhdspers-pekliv. I varje fall av olika lal framgår del all del finns enenighel om all kvinnoyrkena mäsle uppvärderas. Men då behövs dd en systematiskarbetsvärdering. En sådan finns egenlligen bara på vissa områden inom denprivala sektorn. Inom den offentliga seklorn däremol finns del inle någonsyslemalisk arbetsvärdering. Ändå är del ju där som väldigl många kvinnorarbelar. Del är således viktigt all la reda på hur ett sådant härarbdsvärderingsin-slrumenl egenlligen skall se ul och vad man skulle kunnaanvända det till. Vi i menar atl det skulle vara ulomordenlligl braatl ha elt sådant instrument inle minst vid räiigångar i arbetsdomstolen menframför alll just när det gäller atl uppvärdera de s.k. kvinnoyrkena. Jag vill fråga: Vad menar med del somsägs i svaret om all man skall lyfla fram arbetsvärderingsfrågorna? Del vorebra atl få litet klarare besked om vad som ligger bakom de orden. Vidare: Är beredd all verka för alt vifär elt verkligt arbelsvärderingsinstrument för hela arbelsmarknadsseklorn, medeller ulan hjälp av EG? Ja, ärade riksdagsledamöter, försl ochfrämsl lycker jag all vi, när nu en ulredare har lillsalls som har allulvärdera jämslälldhdslagen, också måsle ge ulredaren och referensgruppen enchans alt genomföra della arbele. Han skall också lilla på hur en samordningmed EG skall ske och på vilka punkter som del kan behövas förändringar i vårlagsliflning för all frågan skall kunna drivas framåt All säga alt ulredning och slalislik skulle vara onödigaeller alt lala om något slags undanflykler är i del här fallel atl komma medmyckel missriktad krilik. Här behövs del synlighet Del är det vikliga i dettasammanhang. Del gäller alllsä all göra skillnaderna synliga och atl haordentligt pä fötterna när man diskulerar dessa saker. Jag erinrar rnig en arfikel i en lidning här hemma, därdel fanns en beskrivning av löneskillnaderna inom den offeniliga seklorn. Därslod del ocksä alt man egentligen inle har instrumenl för all analysera de härskillnaderna. Vi måste skaffa oss de inslrumenl och den fullödiga slalislik somvi kan behöva för all följa denna fråga också i forlsällningen. Vi har ävenunderlecknal ;s konvenlion, som vi självfallel skall följa upp. När del gäller arbdsvärderingsinslrurnenld anser jag alldel blir en av de allra viktigaste frågorna framöver. Det hänger mycket påparterna på arbetsmarknaden, och det är vikligl all på olika säll - vilkel jagär i färd med att göra - dryfla frågan med arbetsmarknadens parter. Del är inlenågon okontroversiell fräga - alla som siller här vel nog all den kan varakänslig -rnen del är myckel vikligl all vi lar upp den. När del gäller referensgruppen och ulvärderingen avjämslälldhdslagen skall jag bara säga all referensgruppen har träffats och alldel pågår ell myckel iniensivl arbele i ulredningen. På del slatliga områdel - del har jag sagl som svar päinterpellationen - är synlighet av avgörande belydelse i jämställdhelsarbetetDärför har vi påbörjat elt samarbete med slatens arbetsgivarverk för all juslfå fram statistik, som kan belysa skillnaderna mellan kvinnors och mäns lönerinom i första hand statsförvaltningen. Det handlar också om atl ta fram olikaindikatorer, som utbildning, ålder och annal, och sammanställa dem. Jag länkerse lill all det startas en försöksverksamhel på nägra slatliga myndigheter, ochhur den skall utformas närmare diskuteras . Huvudansvaret för dessa frågor - jag upprepar del - vilarnaturligtvis på arbetsmarknadens parter. För slatens del har arbetsgivarverketen central roll. Jag utgår från, precis som jag sade i mitt svar, att parternai ökad ulslräckning beaktar jämslälldhetsfrågorna i sill arbele, i synnerhetfrågor orn löner och arbetsvärdering. 119CHARLOTTE (): Del är ganska lydligl all EG driver på idenna fråga, eflersom den inle har blivit framlyft tidigare men i sambandmed harmoniseringen kommer upp. Slalsrådel har fullsländigl räll i alt del inleär sä enkelt, framför allt beroende på arbdsmarknadsstrukturen. Skattehöjningarnakan nämligen bli gigantiska i värt land, vilkel inträffar när kollektivavtalenär juridiskt bindande och arbetsgivaren dessulom har bevisbördan - nägol somocksä EG 7 protokoll 1988/89:114 är pä vägall införa. Dä kan man hamna i den silsen all arbdsgivaren skall bevisa all mänsom kollekliv är mer kompetenta - vilket vi får hoppas atl arbetsgivaren inteklarar - och då blir kostnadsökningarna gigantiska. Det är den seklor som skallbetalas med skatter. Det är alllsä problematiskt all klara della jusl iSverige. Det är lällare i länder som inte har så stor offenllig seklor. En annan effekt som nationalekonomiska institutionen iLund har påpekat och som kan driva fram lönerna i är den pådrivandeeffekien från EG. Svenska läkare, sjuksköterskor, daghemsföreslåndare och andrayrkesgrupper har nämligen fri dableringsrätl i EG, och del kan långsikligl fålönehöjande effekler hos oss, iror nalionalekonomiska inslilulionen i . Jag tror alt statsrådet och jag är ganska enigai syftet, men frågan är inle sä läll atl lösa. Jag tror att slalsrådel hällermed om atl EG har varil den pådrivande inslilulionen när det gäller atlförbällra kvinnors löner jusl pä della omräde. 120 (): Jag framför inle någon missriktad kritik molden utredare som håller på med översynen av jämslälldhdslagen, ulan vi ifolkparliel är myckel inlresserade av just denna utredning. Del var folkparlielsom drev fram jämslälldhdslagen, och vi har funnit alt det finns anledning attse över den och skärpa den. Därför är det inte sä märkvärdigt all vi också villha inblick i arbetet, vill vela vad som sker och se lill atl våra synpunkter päjämställdhelslagen finns med i arbelel. Vi har frågat bl. a. JämO hur arbelel gär, men har lyvärrinle heller från henne fäll något konkret svar. Vi är alllsä förvånade över att det har skett enförlängning av den tid som vi från början hade fåll reda på all ulredningenskulle ta, och vi vill veta vad som är anledningen till detta. Svårare är delinte, . Alla vel all frågan om lika lön för likvärdigl arbele ärmyckel kontroversiell och att kvinnoorganisationerna driver frågan mycketstarkt Del kan vi också vara överens om att vi kan göra tillsammans. Alla velockså hur det gick , när brandmännen fick reda på atl man inom vårdenhade fåll elt avtal som de själva kanske inte hade räknal med. De reageradestarkt när jusl kvinnor som jobbar inom vården fick ett rättmäiigi avial. Del är alltså viktigt att frågan omarbetsvärdering verkligen löses. Jag vill nu gärna av få eltklarl besked om huruvida hon är beredd alt jobba för atl det görs enarbetsvärdering över hela arbetsmarknadsfältet. gör en lilel vårdslösoch svepande beskrivning, både av EG:s arbele och av vad som händer i vårl egelland. Om man skall vara riktigl noggrann togs frågan om lika lön och ävenfrågan om arbetsvärdering, om än i någol försiktiga ordalag, upp redan ijämställdhels-propositionen. I den handlingsplan som harutarbetats finns konkreta mäl uppsatta för arbetet med dessa frågor, och det ärinle atl förakta. Jagförslår och respeklerar åsikl all vill Om bristen på arbetskraft följautredningen och se hur den går. Det var lilel synd all den slartade senl, Prot. 1988/89:114 men arbelel är i full gång. Del är viktigt alt följa deloch se lill all del blir resullal . Ja, vissl är jag beredd au arbetamed arbetsvärderingsfrågan på alla de säll som jag kan, fortfarande med detta iåtanke att arbetsmarknadens parter är i allra högsla grad inblandade. Jagtänker göra vad jag kan för atl driva pä frågan om ett arbetsvärderingssyslem,som är elt myckel vikligl instrument framöver. 122CHARLOTTE (): Jag förnekar inle på någol säll de insalsersom har gjorls. Däremot är det en väldig skillnad att EG går längre när detgäller lönedirektiven än vad vi gör i . Del är del som det handlar om. Del är angelägel all göra någoniing. Tiden bara rinner iväg, och samiidigi rulschar kvinnor de faclo efter när det gäller löner. EnliglSCB:s senaste siffror lär chefslönerna för män ligga över lönernaför kvinnor, och sedan följer hela skalan rakl igenom. Del borde vara noginformalion för alt man skall inse alt del är angeläget all göra någoniing pä dellaområde. Man måsle ändå konsiaiera all statsrådet har en finframförhållning. I den viktigaste jämställdhdsfrägan, dvs. lönerna, liggerSverige 10-20 är efler . Jag måsle nog proleslera mol den beskrivningen.Det är en sak med EG-direkliven och en annan sak hur de enskilda länderna leverupp lill direktiven. Man kan också ifrågasätta om vi i lagstiftningen ligger sålångl efter. På en punkt går den svenska jämslälldhetslagen längre vad gällerkrav på akiiva åtgärder- någol som inte återfinns i EG-direktiven. Jag anserockså all debalten irols allt blir mer och mer inlensiv och alt delta mäsleföljas upp ordenlligl. Det kommer all bli en alll hetare fråga, eftersomarbetsmarknaden förändras som den gör, och arbetskraftsbristen, inte minslinom den offentliga seklorn, kommer all driva denna fråga framäl. Våra mäl ochkonkrela planer är i allra högsla grad definierade och väl formulerade i vårahandlingsplaner. Tredje vice lalmannen anmälde allChariolte anhållil all lill prolokollel få antecknat atl hon inleägde rätt till ytterligare inlägg. Överläggningen var härmed avslutad. 20 § Svar på interpellation 1988/89:213 om bristen påarbetskraft 124 Arbetsmarknadsminister : Herrtalman! har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för all ökafillgången på arbdskrafl. Jag vill peka på all hela arbetsmarknadspolitiken ärinriktad på atl skapa Om brislen på arbetskraft balansmellan ulbud och efierfrågan på arbelsmarknaden och atl långsikligl höjaarbdskraflsulbudd. En rad ålgärder har vidlagils för atlstimulera arbetskraftsutbudet och underlätta rörligheten pä arbelsmarknaden.Särskilda resurser har avsatts för atl underlätta för deltidsarbelslösa alt fäönskad arbetstid. Insatser har gjorts för alt flyktingar och andra invandraresnabbare skall komma i arbete. Regeringen har salt upp konkrela mål för atlminska långtidsarbetslösheten, vilket också lyckats mycket väl. Vi går nuvidare och sätter upp mål för all antalet arbetshandikappade som får arbeleeller ulbildning skall öka. Regeringen har också satt upp mål för atl bryla denkönsuppdelade arbelsmarknaden. Medel har satsats pä en mängd projekt för atlunderlälia för kvinnor alt kunna få tillträde till tekniska arbeten. Insatserhar gjorls för alt påverka arbetsmiljö, arbetstidens förläggning,personalutbildning osv. för all möjliggöra för kvinnor all kunna ta arbete inomdessa områden. Genom en aktiv regionalpolitik försöker vi påverka förelagall förlägga sin verksamhel lill orler med en god arbdskraflslillgång. Regeringen har i komplelleringspropositionen föreslagitåtgärder som syflar lill att dämpa överhettningen i ekonomin. Ålgärderna syflarocksä lill all dämpa efierfrågan på arbetskraft. vidtas ytterligareåtgärderför all öka arbdskraflsulbudd. Yllerligare insatser görs för all flyktingar och andrainvandrare skall fä arbele. För alt underlätta rörligheten inom den nordiskaarbelsmarknaden föreslås all bidrag till s.k. sökanderesor ges även tillarbetssökande från . AMS får möjlighel alt använda yllerligare medel förrehabilitering av byggnadsarbdare inom den s.k. Galaxen, ochförsöksverksamhelen med flexibla lönebidrag ulökas lill att omfalla yllerligarefem län. Inom regeringskanslid bereds frågan omvilka förändringar vi bör vidla för atl underlätta för förtidspensionerade,som sä önskar, atl återgå lill arbelslivel. Den av regeringen lillsalla arbelsmiljökommissionen harlill syfle all iniliera åtgärder som minskar uislagningen från arbelslivel ochminskar omfattningen av arbdsskador, långtidssjukskrivningar ochförtidspensioneringar. Betydelsefull är ocksä den skallereform som förberedsinför 1991. Den sänkning av skallen på arbetsinkomster som planeras förväntasposilivl påverka arbelskrafisulbudel. Jag vill också peka på den myckel kraftiga lillväxl somskell av arbetskraften under del senasle ärel. en ökning med 50 000 personermellan 1987 och 1988. Samiidigi har antalet limmar per sysselsatt stigitUtlryckl i arbetade limmar är sysselsällningslillväxlen 1988 den krafligaslesom har regislrerats. Tillväxlen i ulbudel har fortsatt all vara hög. I mars 1989var lillväxlen 50 000 personer och 75 000, jämförl med mars och april1988. Översirömning-en frän dellidsarbeie till heltidsarbete fortsätter. Detta visar pä atl del finns en arbelskraftspolential allla lill vara. Människor söker sig ul på arbelsmarknaden i ökad utsträckning närde ser Om bristen på arbetskraft möjligheleratt få arbete. Det är viktigt atl vi lar vara på människors vilja alt Prot.1988/89:114 arbeta och all vi är beredda all göra nödvändiga förändringar päarbdsplal- serna, sä att även människor med nedsattarbetsförmåga får möjlighet att ge sill bidrag på arbelsmarknaden. 125 (): Jag tackar statsrådet för svaret. Sedan jag väckte min inlerpellalion, har regeringenpresenleral sin kompldleringsproposition, som innebär en i slorl sell helt nybudgel och drasliskl förändrade föruisällningar för såväl den ekonomiskapolifiken som arbdsmarknadspoliliken. Arbdsmarknadsminislerns svar andas islorl sell tillfredsställelse med sakernas tillstånd. Vad göras skall är redangjorl eller pä gång. Av svarel atl döma finns inte den kris som föranlettregeringen all lägga fram sill panikpakd. Induslrin kan inle få den arbdskrafl den behöver. Högkonjunklurenkan inle utnyttjas. Tillväxten är låg, produktiviteten likaså. Löne- och prisutvecklingenär alltför snabb. Vi förlorar marknadsandelar. Bytesförhållandena med utlandetförsämras. Vi har avsevärda regionala obalanser. Den offentliga sektorn är ikris och får inle heller den personal den behöver. Samiidigi har vi en avsevärdulslagning från arbelsmarknaden. Frånvaron är hög. Koslnaderna förarbetsmarknadspolitiken och uislagningen är mitt i högkonjunkturenanmärkningsvärt hög. Vad gör då regeringen? Arbetsmarknadsministern redogör förolika insalser för invandrare, handikappade och vissa andra grupper pä arbetsmarknaden.Dessa insatser är nalurliglvis nödvändiga och föga konlrover-siella, men kaninle få annal än marginella effekter. Detsamma gäller de andra åtgärderarbetsmarknadsministern nämner, tex. sökanderesorna från och, enligltidigare beslut, frän . I budgetpropositionen kunde vi läsa bl.a. atldet lolala skattetrycket inte borde stiga yllerligare. Höga skallesatser sadesorsaka störningar i ekonomin och försvårade möjligheterna all få ner pris- ochlöneökningslak-len. Likaså aviserades slruklurförändringar inom den offentligaseklorn. har regeringen svängt . Sammanlagtföresläs nu skattehöjningar på . Det blir ungefär 6 000 kr.per hushåll. Den polilik som inneburil atl skaltdryckd sligii med 75miljarder kronor forlsäller därmed. Deslo mer anmärkningsvärl är atlarbetsmarknadsministern nu hänvisar till den tänkta skallereformen inför 1991och säger att den sänkning av skallen på arbetsinkomster som planeras förvänlasposilivl påverka arbelskraftsulbudel. Om arbelsmarknadsminislern har denuppfaltningen, varför släller hon sig då bakom en höjning av skatterna påarbetsinkomster nu? Jag vänlar med stort inlresse pä arbetsmarknadsministernsförklaring av hur de föreslagna skattehöjningarna skall kunna öka utbudet päarbetskraft Jag skulle också gärna vilja ha ett besked om hur vård-och omsorgsseklorn skall kunna möta förvänlningarna från såväl personalen somfrån alla dem som är hänvisade lill dess Ijänsler, om lönekoslnaderna ochskallerna ökar. Hur skall kommunerna klara detta ulan ytterligareskaltehöjningar? Än meranmärkningsvärd är den dämpning av efterfrågan pä arbdskrafl 101 Om bristen på arbetskraft somregeringens förslag innebär. Regeringen avser uppenbarligen atl arbetsplatserskall slås ul och alt personalen via arbetsmarknadspoliliska ålgärder skallslussas över till verksamheter som regeringen bedömer vara mer angelägna. Vadregeringen föreslår, herr talman, är ingenting mindre än atl inflationstrycketskall dämpas med hjälp av arbelslöshel. Del är en melod för atl ökaarbelskraftsulbudel som jag sannerligen inle väntade av en socialdemokraliskregering och inte av nägon annan svensk regering heller. Får jag fråga arbetsmarknadsministern; Vilka är det somskall slås ut, och vart väntas de la vägen? : Hur skall en själle semestervecka kunnamedverka lill alt avhjälpa brislen på arbetskraft? 126 (): I deballen om den inriktningsom ekonomiskpolilik skall ha i värt land har den fulla sysselsättningen satts som ett högtprioriterat mål. Från sida har vi i bl.a. dearbetsmarknadspoliliska parlimolio-nerna betonal all vi aldrig kan accepteraall arbelslöshel används som medel för all uppnå andra mål. Bl.a. har viunderslrukil all den fulla sysselsällningen, jämsides med en låg inflalion, ärav avgörande belydelse för alt uppnå vikliga fördelningspoliliska mål och ökadjämslälldhei mellan kvinnor och män. Som en följd av den långa internationellahögkonjunkluren har huvudtendensen på arbetsmarknaden varit en kraftig ökningav antalet lediga platser. Den stigande efterfrågan på arbetskraft, som varmärkbar redan tidigare, har fortsatt och . Etl av de slora problemeni dagens är alltså all arbetsutbudet är för lågt Vad gör dä regeringen, herr lalman? man föreslår olikaålslramningar i ekonomin. Det är knappast troligt all vare sig höjningar avarbelsgivaravgiflerna eller tvångssparande kommer all öka arbelskrafisulbudel.Alla dessa förslag ger ju primärt en annan signal lill folk, nämligen;anställ inga nya och se fram emol minskad lön! Vidare kan man erinra om atl enligl konjunklurinslilulelsundersökningar uppger huvudparten av induslrifördagen all brislen päyrkesarbdare är ell av de främsla hindren för en produklionsökning. Del finnslecken som lyder på all denna brislsilualion kommer atl forlsälta även underhela dena är. Länsarbetsnämndernas prognoser redovisar inga teckenpä försvagning i efierfrågan på arbetskraft Det finns dessulom en bdydandeosäkerhet I ell längl perspekfiv gäller också all vi får någontingsom ofla kallas för "ålderschocken" och elt genomslag av den. Vikommer atl erfara en myckel snabb ökning av andelen äldre. Även andra uppgiflertalar sill lydliga språk: förverkligandd av de äldres rälligheler kommer allslälla ökade krav pä de åldersgrupper som befinner sig i förvärvsarbete. Denna demografiska ulveckling innebär atlförulsätlningarna för svensk ekonomi - och även för del svenska samhällel iövrigl - förändras fundamentalt. På det sociala området kommer nya och slörrekrav atl slällas. Pensionssysiemd kommer all ulsällas för nya anslrängningar.Redan i dag kan vi konsiaiera all förlroendel för ATP-syslemds möjligheter atluppfylla sinaförpliktelser mot framtidens pensionärer är lågt hos många människor. Vi haralltså allvarliga problem både pä kort och på lång sikl. För att uppnå målet att öka förvärvsfrekvensen i samhälldmåste ju olika medel finnas. Folkpartiels förslag om en delvis tidigarelagdmarginalskalte-reform är elt sådant medel. En möjlighel för flyktingar lillarbele i vänlan på myndigheternas beslul om uppehällslillslånd är ell annal.Genom all öka möjligheterna för pensionärer atl stanna kvar i arbelslivelskulle arbetsutbudet kunna öka yllerligare. har för pensionärernasdel föreslagil ell grundavdrag på . I vad gäller stödet fill arbetshandikappade har riksdagendrivit regeringen framför sig. Så sent som reserverade sigsocialdemokralerna mot arbelsmarknadsulskoltets förslag att öka anslagen tilllönebidrag för arbetshandikappade. Min slutsats är atl regeringen talar om all ökaarbetsutbudet men atl den gör ytterst litet ål saken. Jag är fasl övertygad om alt det enda rätla vore omriksdagen redan nu kunde fatta beslut om all l.ex. Förhur kan ell skallesyslem som enligt finansministerns uppfallning är"perversl" ge de rätta signalerna till svenska folket? Arbetsmarknadsministern och vi som har gjortinlägg här i debatten är alltså överens om all utbudssidan bör stimuleras.Frågan blir ju då; Varför vänta fill 1991? Jag skulle vilja uppmana arbetsmarknadsministern att hälsalill finansministern och säga alt en delreform pä skalleomrädd är angelägen.Hälsa ocksä civilministern och påminn om den offentliga sekiorns reformering.Men i bägge fallen, herr talman, är det bråttom. Vad göras skall är redan gjort säger . Del inlryckel lycker inte jag all milt interpellationssvar har givil.Jag anser visserligen att en lång rad saker under en lång följd av år hargenomförts genom en konsekvenl ekonomisk polilik, genom en braarbdsmarknadspoli-lik, genom bra redskap, som vi i den här salen i storastycken har varit ganska överens om. Däremot tycker jag atl många av deredskapen är hållbara. Några utvecklas ständigt och kommer attbehöva förnyas. Ett av dem nämnde jag i milt svar, nämligen del faklum alt vibehöver se över l.ex. sådana hinder som finns för alt människor som stårulanför arbelsmarknaden skall kunna komma lillbaka i arbetet. Del är elt problem all det finns stor efierfrågan pä arbdskrafli . Pä en del häll råder arbetskraftsbrist. Del är också ell problem.Regeringen har föreslagit ålgärder för atl öka arbelskraftsulbudel och för alldämpa överhettningen i ekonomin. De åtgärderna diskuteras för närvarandeintensivt i utskottsbehandlingarna. Men långsiktigt innebär naturligtvissilualionen en möjlighet alt nu göra del som vi har gjorl tidigare under mängaär, nämligen atl successivi omstrukturera näringslivet, så alt arbeiskraften påarbetsplatser som inle fungerar särskilt bra kommer över i bättre arbetsmiljöeroch på bällre arbetsplatser. SonjaRembo sade i sitt inlägg med förvåning i röslen all sådan polilik Om bristen på arbetskraft Prot.1988/89:114 aldrig har förts tidigare. Hon irodde inte alt något parli idenna riksdag skulle 16 maj1989 kunna föreslå en sådan polilik.Men, , hela arbetsmarknads- I polilikens ulformning, helaarbdsmarknadspolilikens samarbete rned den Om brislenpå arbets- , . ,..,., , , ,, ' ekonomiska politiken innebar jujust detta atl successivi bidra irll alt lornya induslrin,näringslivet och den offentliga sektorn rned hjälp av all stolla enskildaindivider i förändringen all gä frän ell arbele lill etl annal. När detgäller anlalel arbdslimmar nämnde jag inledningsvis all antalet