prot · GC09106 · 1988-12-31 00:00:00 — Skälen för denna ambition ärmånga och väl kända: framför allt miljöpolitiska och energipoliliska, men ocksåsamhällsekonomiska skäl. Regeringen vill uppnå del uppställda målet genom attvi här i landet får en modern och konkurrenskraftig järnvägstrafik som kan levaoch ulvecklas av egen krafl. ställs slora krav pä SJ alt erbjuda effektivatransporter till konkurrenskraftiga priser. SJ;s arbete inriktas på alt förvarje kund finna den bästa transportlösningen. Del är vikligl all nolera all SJhiltills har slutit kontrakt pä mergods än man förlorat. Del gods som man har skrivit kontrakt på har uppfyllt detre kriterier som krävs för att få en bra och lönsam järnvägsirafik, nämligenlånga avstånd, slora volymer och regelbundna transporter. De iransporluppdrag som SJ har förlorat uppfyller sällanmer än ett av dessa kriterier. Detta är viktigt att slå fast för alt bringaklarhet och balans i diskussionen. gjorde gällande alt cenlernskulle kunna fyrdubbla godslrafiken på SJ. Del var kontentan av hans resonemang.Della saknar naturligtvis varje uns av trovärdighet. För övrigl uppträder nuElving och hans partikamraler tillsammans med vpk och miljöpartisternasom de rika gåvornas förelrädare. Del saknas inle medel lill någonting, ochdärigenom blir del utomordentligt svårl att föra en debatt. gäller det alllsä all skapa en effektiv järnvägsirafiksom lever av egen krafl utan slatliga underskoltsbidrag. Men delta kräver enslor omslällning både vad gäller produktionsteknik och länkande pä detta område. Det återstår många förändringar för alt åsladkomma en brajärnvägsirafik med slörre andelar av marknaden än vad den har och för allskapa elt irafikfördagsom klarar all beiala löner och finansiera sinainvesteringar i lok och vagnar med hjälp av de pengar som man får in frånkunderna. angav genom sitt beslul för knappt etl år sedande mål som skall gälla. Målet är kortfattat att frakta ännu mer gods och ännumer personer på järnväg. Medlet är en modern och effektiv järnväg. Jag tror allriksdagen fattade etl klokl och framsynt trafikpoliiiski beslul.Banverkel, SJ, irafikhuvudmännen och många andra organ är i full färd medall verkställa beslutet. Del är självfallel en svår process. gäller det föralla parter atl arbeia hårt, och vi släller slora krav pä dem. För osspolitiker gäller det också att ha is i magen. Men som alltid gör det beståendemotstånd. Segt och snålt ser del bara lill hur allting har varil. sermotståndet de möjligheter som ligger i en förnyelse. Deballen kantas också avpåståenden och argumenl som ofta utgör lydliga tecken på brisl på kunskap. Dessvärre är det ibland ultryck för opportunism och missnöjesexploalering. Jag vill hävda all de som vill modernisera och förnya SJär järnvägens bäsla vänner. Atl bara slå vakt om järnvägen och konservera är enalllför passiv altilyd. Den är inle till gagn för järnvägen, och längsikligt ärden en olycka för trafikpolifiken. Vi har sagt all SJ skall ulvecklas lill atlbli ell bra irafikförelag, som kan överleva på egna meriler och som har kraflall klara konkurrensen från andra irafikförelag. Del är grunden för enframgångsrik trafikpolitik. Med den rollfördelning mellan regering, riksdag, banverkoch SJ som vi nu har och arbetar efler skapas ordning och reda i den meningenall vi bältre vel vad vi får för pengarna. I stället för atl i efierhand bidramed slora summor för alt läcka förlusler, köper vi nu den irafik som samhälletanser erforderlig och nödvändig. Vi vel vad vi belalar för. och vi vel vadpengarna används lill. Del rör sig faktiskt om ganska mycket pengar. Statensatsar betydande belopp av skallemedel pä järnvägen. Lät mig upprepa: 2,5miljarder i drift och underhåll, 10 miljarder i nyinvesteringar under denärmaste åren, 600 miljoner för köp av olönsam irafik, 500 miljoner förulveckling av godslrafik och nära lOOmiljoner i drifisbidrag lill länen.Sammanlaget ulgör det ca 4 miljarder . De som trots detta talar förall järnvägstrafiken ulsälls för myckelhärda lönsamhdskrav lalar mol bällre velande. 1 debalten hänvisar man ofta lill stora invesleringar somgörs i i övrigt. Siffror på 60 miljarder per är har nämnls. Mol denbakgrunden framstår ju våra saisningar som litet blygsamma. Skillnaden är att iSverige finns det beslul, medan det i finns planer, idéer, skisser ochförhoppningar. Jag kan bara konstatera atl de svenska godskunderna skulle hamyckel alt vinna på om dessa planer och idéer ute i blev verklighel. Deträcker inle alt godset kommer fram till . Det skall fram till , ,och . Vi får hoppas all ulvecklar sin järnvägsirafik pä elloffensivt sätt. Vi hävdar oss emellertid väl i ett europeiskt, och kanskeframför allt i elt nordiskt, perspektiv när det gäller järnvägslrafiken. Idebatten framhålls ibland som ell föredöme pä järnvägsområdet. Lål migdå påminna om atl ingel annal nordiskt land fraktar så mycket gods på järnvägsom . Inget annat nordiskt land har en så stor andel av singodstransport-marknad pä järnväg. Del trafikpolitiska beslutet innebär således att en klaroch tydlig arbetsfördelning nu har lagts fast. Staten tar ansvar förinfrastrukturen. Aldrig fidigare i modern tid har vi här i landel beslulal omatl salsa sä myckel pengar på järnvägens infrastruktur. Ändå lycker mänga atlvi inle satsar fillräckligl, och det kanske är riktigt. Jag skulle naturligtvisgärna se all vi kunde gå fram snabbare. Våra skattemedel skall emellertid räckatill många andra områden än järnvägen. 1 en regerings uppgifter ingår ofla denobekväma uppgiften atl priorilera mellan olika angelägna ändamål. När nu konkurrensen om tillgängliga invesleringsmedel ärslor blir del nödvändigt atl pröva andra säll all lösa finansieringen avangelägna objekl. Elt sätt är all andra intressenter än staten medverkar. Ellexempel på del är den modell som ulskollel nu föreslår för ulbyggnad avdubbelspår pä sträckan , där regionala och lokalainlressenler förutsätts bidra med en tredjedel av kostnaden. Det här ligger ilinje med vad sorn uttalades trafikpolitiska beslut, som RuneJohansson myckel tydligt har redovisat. Det ulgör en parallell lill deekonomiska lösningar man har gjort i och som planeras påandra håll. Det är alltså inte mera dramatiskt än sä. Del borde ändå gå alt fåen bred uppslutning kring detta. Lät mig bara under den sista kortfattatkommentera uttalanden. Hon gjorde eskatologiska utflykter.Vpk:s trafikpolitik passar nog bäsl långt borlifran verklighetens domäner. Honhänvisar patetiskt lill en överenskommelse i samband med del här beslutet . Samiidigi påslår hon all bensinskallehöjningen på skulle hatillfört 10 miljarder, när del är fråga om drygl 1 miljard. Om man är såvårdslös med underlagd i diskussionen kan man naturligtvis få pengarna atträcka långt - i teorin, men inte i praktiken. Allra sist vill jag ta upp atl ondgjordesig över att vpk-gruppen inle hade fält iräffa mig före denna deball. Jag harerbjudit två datum för överläggningar med vpk-gruppen om trafikpolitik. Jagföreställer mig emellertid alt den här debalten är en diskussion för riksdagen.Del skulle närmast vara olämpligl om vi skulle ha någon separal uppgörelse föreden här Prot.1988/89:106 diskussionen i . Regeringen har lagt fram enproposition till 28 april1989 , och är del riksdagensom beslutar ulifrån irafikutskollels 19 () replik: Jag och uppträder som de rika gåvornasgivare, sade kommunikationsministern. Jag vel inte riktigt vad han menar meddel. Han kanske tycker alt vi hade tagit pä oss spenderbyxorna och varil förfrikostiga när del gäller satsningar pä järnvägen. De ökade saisningar som vi vill göra på drifl och påresurser för all köpa interregional persontrafik osv. är lill fullofinansierade i värt budgetalternativ, som vi har presenterat. Vi har såledesvalt alt prioritera resurser på del här områdel. Vi gör del därför att vi serkrafliga saisningar på järnvägen som enda möjligheten att klara en del avsamhällets lolala miljöpolitiska mål. Om vi verkligen skall klara av all minskatrafiksektorns slora del av ulsläpp av koloxid, kväveoxider, kolvälen osv.,menar vi från cenlern all saisningar i den här slorieksordningen måsle göras.Del skulle vara inlressanl atl få höra hur ser pä delta. Hanberörde över huvud lagd inle sambandet mellan irafik och miljö i sillanförande. Hur vill kommunikafionsministern minska ulsläppen av kväveoxider,koloxider och kolväten från trafiksektorn? Jag slällde också renl allmänt en fråga i mill förslåinlägg som jag inle har fått svar på . Det vore vänligt avkommunikationsministern om han ville svara på den. Frågan handlar om irafikenpä alla de turer och banor där man nu har gjorl s.k. rädrumsbeslällningar. Vadkommer atl hända med den trafiken när rådrummet går ut? Jag vet att det skallske överläggningar med lokala och regionala myndigheter och trafikföretag osv.Om man nu i etl antal fatliga kommuner inte anser sig ha råd atl ta helakostnaden, för trafiken, vad kommer i sä fall all hända? Vilka ärkommunikationsministerns intentioner? Det är ganska mycket tågtrafik som nuligger i den s.k. rädrumsbeställning som transporträdet har gjorl för 120 milj.kr. När del gäller mälsällningarnakring godslrafiken har inle minst regeringen i flera är talat om målet med denmycket krafligl ökade kombitrafiken osv. står kommunikationsministern här iriksdagens talarstol och är litet stolt över att man har tagit meragods i kombilrafik än man har förlorat i vagnslasllrafik och annal.Målsältningen har verkligen krympt dramatiskt. Eflersom min laletid är uteskall jag nöja mig med delta. Jag efterlyser dock svar på frågan om Irafiken päde banor där del finns rädrumsbeslällningar. Anf.20 () replik; Del var ell långt och sansat anförande somkommunikalionsminislern här presterade, och del var inle myckelkonlroversielll i del. Man kan se det här inlägget mot bakgrund av atl delfanns en ganska omfattande enighel om del viktiga beslul pä järnvägens områdesom fattades för etl är sedan. Jag har en del frågor lill kommunikationsministern,eflersom jag inte fått mina frågor besvarade efler upprepade frågor till RuneJohansson. Det kanske kan tyckas atl det blir onödigl många upprepningar, menjag vill ändå lillkommunikalionsminislern, som kanske har lättare atl ge ell klarl svar, ställaföljande frågor: Hur länker man sig att SJ skall ulvecklas i framliden ijämförelse med det förslag vi fört fram om att genomföra en bolagiserlng? Ärdetta så kontroversiellt för socialdemokraterna atl man lills vidare inle villatt den här frågan skall tas upp? Jag tror all del skulle vara en injektion och en storframgång om SJ skulle kunna ulformas som ell aktiebolag med den störreflexibilitet och självständighet som detta innebär för elt förelag. Jag unnarverkligen SJ alt vara med om en sådan utveckling, och den kan drivas påyllerligare om man accepierar en bolagiserlng. En annan fråga gäller upphandling i konkurrens. Detta hardelvis att göra med föregående frågeställning. Jag tror all det skulle varalill mycket slor nytta och innebära elt fall framåt för SJ om man även på deltaområde skulle få klarare besked om hur upphandling skall ske när del gällerirafikljänster-na. Jag skulle hälsa ell klargörande fränkommunikationsministern även i denna fråga som en viss framgång. 21VIOLA (vpk) rephk: Jag blir nästan litet förlägen när jag hörGeorg använda sådana otroliga brösttoner. Han är ju trots alll inleså gammal som kommunikationsminister. Jag lycker inte atl någon har anledningall slä oss i huvudel för brislande kunskaper, framför allt inle GeorgAndersson. Han använde ocksä elt lustigt litet grepp, som jag känner igen,eflersom jag var på samma konferens om trafiken som för ungefär etlhalvår sedan. Hon uppmanade alla, poliliker och andra, atl ha is i magen. Jag känner få som har så myckel is i magen som - is i hela kroppen, skulle jag vilja säga. Det jag harförsökl all la upp här handlar om lilel andra ling än det ni gnetar om när niyttrar er i sådana här sammanhang. När jag talar om att SJ skulle kunna ligga i hela folketshänder, menar jag faktiskl allvar. Jag vel alt det finns en myckel slark opionför detta och all regeringen skulle kunna känna råg i ryggen och driva igenomvissa verkligt radikala, bra och miljövänliga beslul. Men regeringen skäms inlelängre över att applåderas av i denna kammare. slutat med della, de orkar väl inte applådera längre. Man säger så här:Nej, i den frågan har vi ingen reservation, vi har ju fåll igenom våra förslag.Så är det på punkl efter punkl, . Jag skäms näslan litet för er skull, vi tillhör ju ändåarbetarrörelsen, både vpk och socialdemokraterna. Men jag känner framför alltmånga av era kämpar ule i landel som känner slor sorg över den här nyapolitiken. spelar okunnig, eller försöker anklaga migför okunnig-hel. Jag vel all bensinskatten gav över en miljard per år.Regeringen ville anslå över en miljard , eller hur? Om jag harförstått saken fel skall jag inte vara sämre än atl jag skall erkänna alt jaghade fel. Men jag tycker alt använder talen lilel konstigt. sade all det i finns beslul menall del i andra länder bara finns skisser. Jag kom hem från för envecka sedan där jag hade varil pä trafiksludieresa. Resandet var därfantastiskt i praktiken. Erkänn sveket, , när chansen nu finns. 22ROY () replik; När det gäller SJ:s framgångar och framåtandafär jag instämma i det som har sagt. Han lalade länge om delnya SJ och om hur man där kämpar, reformerar och är offensiv. Del är myckelbra. Del är inle i den frågan som vi inte är överens. Vi är helt överens om att man inte bara skall betala utunderskotlsbidrag. Del är därför som stödjer väglrafikmodellen.Del vi inle är överens om är de slora satsningar som behövs pä järnvägensinfraslruklur, dvs. Den frågan gled över myckelsnabbt. Det är där vi vill salsa pengar sä all det skall finnas järnvägar somdel går all köra på, snabbi och effektivt och lill rätt slällen. Man måsle skapa en ny järnväg som klarar de transportbehovvi har här i landel ulan all vi för den skull behöver släppa ut sädana enormamängder kväveoxider, kolvälen, koldioxid och annat som fördärvar miljön. Jag kommer in på miljömålen, som ocksågled förbi med tystnad. Vi klarar inle all nä de cenlrala miljömålen om vi inlegör något radikalt ål irafiken. Vi vet om alt del inle kommer all räcka med denkatalytiska avgasreningen. Vi vel om all del inle kommer atl räcka med de nyaavgasbestämmelserna för dieselfordon. Kunskapen om detta finns. Om naturen skall klara sig behöver vi minska ulsläppenrejält pä en del håll i landel. Det är fråga om en minskning av ulsläppen avkväveoxider, och i en del fall kolvälen, . Menkommunikalionsminislern glider bara förbi den här frågan, slälar över och sägerall della nog inle är några problem. Men del är oansvarigl av regeringen attinle aktivt följa upp de miljömål som beslulal om. Jag är medvelen omall del kräver stora uppoffringar för alt vi i skall klara av att uppnåde här miljömålen. Men jag ser ingen möjlighet atl vi skulle kunna undvikauppoffringar. En uppoffring är all vi fär höja bensinskallen för all vibl.a. skall kunna finansiera en rejäl salsning pä järnvägarna. Med den höjningmiljöpartiet föreslagit av bensinskatterna klarar vi av atl salsa mer än de 65miljarderna pä lio är. Del är också rimligt all höja bensinskalten, och för dendelen också kilomderavgiflen, av del skälet att man då dämpar jusl den irafiksom skadar miljön värst. Av samma anledning borde det också införas rejälamiljöavgifter på flyget - inte de små som infördes i höslas - eflersom definansierar och dämpar och bidrar till all vi kan skapa en ny trafikpolitik häri landel. Det vore bra om kunde ge ell svar och redogöra förhur han länker sig att trafikens miljöproblem skulle kunna lösas lill 1995. Delär dock kväveoxider som skall borl lill dess. 23Kommunikationsminister : Fru lalman! 40 miljarder på järnvägaroch 60 miljarder pä asfalt, det är myckel pengar, . Hur niskall finansiera del vel jag inle. När del var fråga om all höja bensinskallenmed gjorde ni en dygd av all säga nej lill del förslagel. Och gör niväl en dygd av atl säga nej till de förslag om inkomstförstärkningar ochåtstramningar i ekonomin som föreligger. Del är lilel svårl atl bli irovärdignär man hanterar siffror sä vårdslöst. Trafik och miljö är en utomordentligtcentral fråga. trafikpolitikenär den kanske viktigaste miljöpolitiska frågan just . Därför krävs radikalagrepp och omfattande ålgärder i fråga om saisningar på järnvägstrafiken,utvecklingen av godslrafiken och persontransporterna, men framför alltbeiräffande rening av bilavgaserna. ligger i täten i när detgäller reningskrav, och vi i arbetar intensivt för atl fä övriga Europa,bl.a. , all slälla samma krav, så att bilavgaserna blir renare. 1Sverige finns del 3,5 miljoner bilar på vägarna, därlill kommer laslbilar ochbussar. Vi kan inte trolla bort dem på en gäng. Även en stor salsning påjärnvägen innebär alt en dominerande del av irafiken går på landsvägarna. Vikommer inte all klara av miljöproblemen om vi inle kan rena bilavgaserna. Delär den slora utmaningen, parallelll med järnvägssatsningarna. vill all jag nu skall ha synpunkter pårådrumsbeslällningen . Men vi har ju byggt upp en decentraliserad verksamhelnär det gäller trafikpolitiken i den meningen att länstrafikhuvudmännen har eltmycket viktigt ansvar. Det är vikligl atl de nu får möjlighet all diskutera hurde vill ha det ute i länen. Jag tycker all vi med vissl förtroende skall sevilka prioriteringar och avvägningar som länshuvudmännen gör ute i länen ochocksä tillmäta dem sunt förnuft och god vilja, bl.a. när del gäller all satsapå trafikvänliga transportsystem. I fråga om utvecklingen av godstransporterna är detintressantaste lolalvolymerna. Man kan dä konstatera att SJ redan nu vinner mergods än del förlorar. Skulle man räkna om del till lonkilomdrar, tror jag migveta all siffran skulle visa sig vara ännu mer positiv. hänvisade till den breda enighel som myckelriktigl fanns bakom det trafikpolitiska beslut som har fattal. Närman hör , och verkar det som om delfinns myckel slora spänningar. talade om den nya politiken somnu presenteras. Men det är ju etl förverkligande av den politik som lades fastav denna riksdag . Därefter gick vi lill öppna och fria val ochhade omfattande diskussioner i diverse ämnen. Och det var väl känl vad dennaIrafikpolilik innebar. gäller del atl också ha civilkurage, i ryggen kanske är elt annat ultryck för samma sak, atl slå för sina besluloch alt ha kraft att genomföra dem till gagn för järnvägslrafiken och till gagnför ulvecklingen, sä atl del inte blir en konservering som leder till att SJdrivs ut frän transporlmarknaden. frågade om bolagiseringen av SJ. Jag finnerinte något skäl atl föra fram förslag om bolagiserlng av SJ. Också i dettahänseende lycker jag all del är viktigt atl SJ får arbetsro och får arbeiaunder de former som har fatlal beslut om. Jag sade något om all en del debattörer i dennairafikpolitiska debatt avslöjar bristande kunskaper, och genast kände sig ViolaClaesson träffad. Jag vel inle varför. Jag tänkte inle på henne i della fall,men jag tänkte på henne när jag talade om missnöjesexploalering. Det tycker jagär en bra karakiärislik när det gäller sätt all diskulerairafikpolilik. När del gäller de 10 miljarderna sviker vi inte. Vi stårfast vid delta. Jag har offentligt i mänga sammanhang och även tidigare här ikammaren sagl all jag lycker atl det vore önskvärt om vi fick fram mer pengaroch snabbare. välkomnarjag alla inilialiv och idéer när del gäller alt fä fram mer pengar utöver demsom staten kan satsa, genom l.ex. Andra finansiärerkanske också är beredda att gå in. Men utbyggnaden måste naturligtvis skeulifrån en samhällsekonomisk bedömning och utifrån de prioriteringar sombanverket nu har i uppdrag att göra. I detta sammanhang kommer också Blekingekustbana in i bilden. Den tillhör slomnäld, och del ingår i banverkels uppdragalt bedöma denna och även andra angelägna objekl. sade att vi måsle göra något radikall. Det ärprecis vad vi häller på atl göra, men vi måste arbeta inom de ramar som detekonomiska utrymmet medger. Vi måsle i synnerhet när det gäller trafikpolifikenarbeia utifrån en realislisk grund men med målsättningar som siräcker sig långtin i framliden. Del är nämligen stora och siarka strukturer vi arbetar med ochstora och långsiktiga invesleringar. Del gäller därför alt man har målet klarlför sig och arbeia målmedvetet. Det krävs också ell vissl tålamod. Jag villdärför uppmana alt inte ule i bygderna föra ul budskapet atl mankan förändra trafikpolitiken i grunden över , delta bidrar lillorealistiska förväntningar. Del är myckel långsiktiga projekl som vi arbetarmed. Men vi arbetar utifrån hell andra förutsättningar än tidigare, vilkel jagtycker är hoppingivande. 24 () replik; Lål mig på en punkl instämma i del somkommunikationsministern sade. Han sade alt del är svårl alt bli trovärdig närman handskas slarvigt med siffror. Det skall jag gärna hålla med om.Kommunikationsministern handskas lika slarvigt med siffror som gjorde. Jag förstår inte var ni har fått det ifrån att vill satsa60 miljarder på asfallering av vägar. Del är helt fel. 500 milj. kr. per är itio är blir såvitt jag förstår och inte några 60 miljarderkronor. Jag sade lill att nollorna är viktiga i matematiken,åtminstone när de står efter en annan siffra. Det gäller att hälla ordning pådem. När det gäller miljösynen påtrafikpolitiken är del i och för sig ell bra sleg med krav pä renare bilar,bl.a. kalalylisk avgasrening, strängare krav på dieselfordon, osv. Problemel äratt det inte räcker. Med den krafliga ökningen av bilismen äts ju dessa reningsåtgärderupp alllför snabbi. Därför krävs del helt andra trafiksiruklurer för all man påsikt skall kunna lösa detta problem. Det är här som man måsle sätta injärnvägen i det miljöpoliliska sammanhanget. Man måsle ju ha en helhelssyn pämiljöpolitiken. Den påverkar ju alla andra politiska arbetsfält, inle minsltrafikpolitiken. En av de stora brisierna i regeringens nuvarande miljöpolitikär alt del saknas en helhelssyn. Del märks inle minst i det betänkande som vinu behandlar om järnvägsirafik. Anf.25 () replik: har en väldig övertro, måstejag säga, på avgasreningens möjligheler. Jag måsle rekommenderanaturvårdsverkets rapporter i ämnet, som visar all vi trots avgasreningen inleklarar de miljöpolitiska mål som redan har antagit. Katalysatorn är myckel effektiv. Det är svårl all fä fram ännu effeklivareavgasrening, för all inle säga omöjligl. Då handlar del om alt se sig om efterandra Irafikslag, andra kommunikationssystem och andra säll att lösa irafik-och kommunikalionsproblem. Dä är del spårbundna, eldrivna trafiksystemet myckelintressant jusl därför atl del är oerhört energieffeklivi och, delvis lillföljd av all del är energieffeklivi, mycket miljövänligt. Jag håller med om alt vi inle skall konservera sådant somär dåligt, som gamla banor som ligger på fel ställen. Då skall man bygga nyabanor, även om det går åt rätt mycket pengar ur vår budgel, för del kostar attbygga nya banor. Man skall räta ut dem som ändå ligger pä något så när rättslälle. Men man skall inle tro atl alll fixar sig av sig självl bara därför atlman har gett SJ mera kommersiella direktiv. Man måste se till att SJ har brabanor att köra på. Det är statens ansvar. Dessutom är det faktiskl statensansvar att köpa den trafik som är samhällsekonomiskt och socialt motiverad. Jagkonslalerar än en gång att man från fjolåret sänker anslaget för SJ för köp avpersontrafik med 300 milj. kr., nästan en iredjedel. Del är bara att beklaga.Del är då inte all undra på all SJ får lägga ner turer än här än där i landel istället för alt vara offensivt och fånga upp den trafik som redan finns, byggaul, förbättra och föra över trafik på järnvägarna. Del är det som det handlarom. Vissl är del de totala godsmängderna som är del vikliga.Jag konstaterade tidigare i ett anförande all man på en del håll redan är uppei kapacitetslakel, l.ex. på norra stambanan på flera slällen. Del är en avanledningarna till all man inte har kunnal ulveckla personirafiken specielllbra och har måst släppa en del av den kortväga godslrafiken.