prot · GC098 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:8 1§ Justerades protokollet för den 4 innevarande månad. 2§ Kompletteringsval till valberedningen och talmanskonferensen Talmannen meddelade aff den socialdemokratiskariksdagsgruppen på grund av uppkomna vakanser efter ivalberedningen och talmanskonferensen anmält dels som ledamot ivalberedningen, dels ock som ledamot i talmanskonferensen. ledamoti valberedningen () ledamoti talmanskonferensen (s) 3§ Anmälan om utskottspresidier Talmannen anmälde att , efterdet att utskottets ordförande och vice ordförande avsagt sig sina uppdrag fillföljd av att antalet platser i utskottet hade utökats, hade återvalt OlleSvensson (s) fill ordförande och () till vice ordförande. (Jfr prof. 4 1 § den 5 oktober1988.) Talmannen anmälde vidare atf till ordförande resp.vice ordförande i övriga utskott hade valts följande ledamöter: () viceordförande 39 1988/89:8 justitieutskottet KarinAhrland (fp) ordförande () vice ordförande RolfDahlberg (m) ordförande () vice ordförande SfigAlemyr (s) ordförande PärGranstedt (c) vice ordförande i () ordförande RolandBrännström (s) vice ordförande DorisHåvik (s) ordförande GullanLindblad (m) vice ordförande DanielTarschys (fp) ordförande BoHolmberg (s) vice ordförande IngridSundberg (m) ordförande Maj-LisLööw (s) vice ordförande () vice ordförande BirgerRosqvist (s) ordförande RolfClarkson (m) vice ordförande () vice ordförande (fp) vice ordförande arbetsmarknadsutskottet () ordförande () vice ordförande OskarLindkvist (s) vice ordförande 4 § Föredrogs och hänvisades 1988/89:9till lagutskottet 5 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1988/89:N1och N2 till näringsutskoftef /89:Jol till jordbruksutskoftet /89:L1fill lagutskottet /89:Sol och So2 till socialutskoUet 1988/89:U1 fillutrikesutskoftet /89:Ubl till utbildningsutskottet 6 § Anmäldes och bordlades Proposifionerna 1988/89:14 om internationella förmynderskapsfrågor1988/89:15 om fortsatt giltighet av lagen (1952:98) med särskilda bestämmelserom tvångsmedel i vissa brottmål 7 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1988/89:15 av (vpk) fill bostadsministernom doping och kommersialisering inom idrotten: Dopingskandalerna vid i hargjort en hel värld uppmärksam på hur elitidrotten håller på att spåra ur. Fusk,lögner och pengarnas makt är elitidrottens vardag. Det gäller att vinna fillvarje pris. Den svenska elitidroffen är inte förskonad från dennautveckling, som i grunden strider mot en sund tävlings- och idroffsinställning.Elitidrottens roll som förebild och stimulerande faktor fill idrott och motioni en massrörelse kan med de senaste årens utveckling ifrågasättas. Elitidrottens sämsta sidor har stora likheter medsamhällsutvecklingens sämsta sidor: jakten på snabba klipp där alla medel ärfillåfna, egoism och hänsynslöshet gär före kamratskap och gemenskap. Denstarkes och "duktiges" rätt accepteras pä bekostnad av aff andrasorteras bort eller slås ut. Det räcker inte längre med atf ansvariga inom idrottensäger sig ta dopingproblemet på allvar och att man inför mer kontroll.Idrottsrörelsen måste själv svara på frågorna: Varför sker denna utveckling?Vilka drivkrafter ligger bakom? Vem skall hjälpa alla barn och ungdomar somena dagen fått en superidol och börjar med idrottsfräning, fantiserar om attvara stjärna och får veta att idolen är en fuskare? Vilkenuppfattning får barn och ungdomar av samhället när sådant sker och de aldrigfär en förklaring till varför? När regeringen håller sig med en idrottsminister vore detvälgörande om olika beslutande instanser kunde ha en ordentlig debatt medidrottens företrädare om utvecklingen samt på vilka villkor idrotten skallutvecklas. Idrotten lever fill stor del på skattepengar från statenoch kommunerna. Det sägs ofta atf samhället inte skall lägga sig ifolkrörelsens inre liv. Men i fråga om elitidrottens utveckling med bl. a.doping, sponsring och kommersiella krafters inflytande över toppidroffen måstesamhället reagera. Det gäller inte bara elitidrottens roll för massidroffensutveckling utan även snedfördelningen av sponsorpengar till idrotten. Det äringen tillfällighet att POOL 2 TUSEN med 47 specialförbund har bildats för affskapa ekonomiska resurser för atf utveckla bredden, mångfalden och kvaliteteninom idrotten. Detta är 47 förbund som inte fär del av de stora kommersiellasponsorsafs-ningarna på idrotten. Samhället, som enligt min och vpk:s mening ger alltförlitet stöd till aff bredda idrotten, måste ställa sig frågan på vilka villkorstödet skall ges. Det handlar om aff rädda idrotten kvar som en sundmassrörelse, där motions-och idrottsutövande kan ske pä någorlunda jämlikavillkor. Vpk har fidigare i olika sammanhang ställt krav pä attinkomsterna från tipsmedlen oavkortat skall gä till idrotten för att främja enallsidig idrotfssats-ning samt för atf motverka kommersialismen inom idrotten.Detta gamla vpk-krav är fortfarande mycket aktuellt, vilket inte minst detsenaste årets utveckling inom idrotten visar. Med hänvisning fill ovanstående vill jag frågaidrottsminister följande frågor: Föranleder den senaste tidensutveckling med doping inom idrotten några initiafiv från regeringens sida? Kan regeringenöverväga aff, som villkor för samhällsstöd, ställa krav pä idrottsrörelsen affstävja fusk och osund kommersiell utveckling? Vilka initiafivkan regeringen tänka sig för att skapa en mer jämlik förutsättning för olikaidrottsförbunds verksamhet? 1988/89:16 av (s) fill socialministernom ersättningarna åt HIV-smittade: Det finns - enligt vad som är känt- ca 80 patienter som är transfusionssmit-fade här i landet. De flesta ärbosatta i . Det rör sig om både män och kvinnor, även barnoch ungdomar. De har av olika anledningar fått blodfransfusioner på sjukhus,bl. a. vid förlossningar, trafikolyckor och operationer. fick de beskedom att de blev HIV-smittade vid ett vårdtillfälle för åtskilliga är sedan. Medsin livshotande sjukdom har de oförskylltdrabbats fruktansvärt hårt. De upplever att hela deras värld slagits ispillror, inte bara för dem själva utan även för de anhöriga. Det finns vidare åtta kända fall där partnern blivitHIV-smiffad. De som smittats inom sjukvärden får schablonersäff ningar mellan33 600 och , beroende på ålder, från läkemedels- ochpatientförsäkringen. Dessa ersättningar framstår som alltför låga. Det uppgesatt de smittade är om aff ersättningarna inte borde varaäldersrelaterade. Däremot erhåller infe de s. k. parfnersmitfade över huvudtaget någon ersättning därifrån. I ett känt fall har ett par med ettminderårigt barn smittats utomlands. Inte heller i detta fall gällerpafientförsäkringen. Det kan även nämnas atf ett tiotal HIV-smittade redanavlidit. De som fortfarande lever känner ständig oro över att deras fid snartär ute. De efterlevande är, och kommer i många fall atf bli, ekonomisktdrabbade. Deras ersäftningsmöjligheter har varit omstridda. Med sin livshotande sjukdom hårde drabbade fått uppleva enmycket svår isolering och utslagning, både i samhället och i vården. De uppleverstor oro och rädsla, vrede och bitterhet. Den bästa hjälpen har de haft av varandras inbördes stödoch hjälp. Det är också därför de sammanslufif sig i kamratföreningen , sombildades , men fortfarande saknar de en lokal för sina träffar och möten.De har varit hänvisade till konditorier och restauranger, vilket försvåratverksamheten. De hoppas få en lokal som kan bli en samlingspunkt inte bara förde fransfusionssmitfade utan även för blödarsjuka, med vilka samarbete inletts. Under den gångna verksamheten har bidrag lämnats avsocialdepartementet och . Men de ersättningar somutgått har varit otillräckliga. Verksamheten skulle kunna förbättras ochutvidgas. Föreningen har fått lita fill frivilliga arbetsinsatser, men skullebehöva åtminstone en deltidsanställd person. De drabbade liksom deras kamratförening oroas mycket avtidsutdräkten med behandlingen av deras ärenden. Det rör sig inte bara omförbättrade ekonomiska ersättningar, som är berättigade, utan även om ökadförståelse för deras ytterst utsatta situafion, vilket i hög grad är påkallat. Mot bakgrund av det anförda får jag ställa följande frågortill socialminister : Vilka åtgärderkommer aff vidtas för att ge de parfnersmitfade ersättning? Kommer åtgärderaff vidtas för att höja schablonersätfningarna? Kan deefterlevande och de utomlands HIV-smittade påräkna att få ersättning? Hur bedömersocialministern betydelsen av en utökad och förstärkt verksamhet inomkamratföreningen ? Prot.1988/89:8 8 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågorframställts Meddelande om frågor 1988/89:81 av () till utbildningsministernom introduktionskurserna för invandrare, m.m: går avstatsbidraget för grundvux fill invandrarnas och flyktingarnas behov av attlära sig läsa och skriva svenska samt att räkna. Tyvärr ställs invandrarnasbehov därmed mot andras behov av samma sak. finns ävenintroduktionskurser för invandrare fill gymnasiestudier. Dessa har tidigarevarit tvä terminer långa. har regeringen rekommenderat fyra terminer, utanatt öka resurserna. Detta betyder atf framför allt de regionalpolifiskt utsattalänen måste ställa de regionalf anpassade gymnasiekurserna motintroduktionskurser för invandrare, eftersom dessa båda utbildningar betalas ursamma resurs. Avser regeringen atf vidta sädanaåtgärder att de utbildningspolitiska målen i grundvux för olika grupper kanuppnäs och utsatta regioner få fortsatt möjlighet atf ha regionalt anpassadekurser? 1988/89:82 av () till socialministern omplaceringen av barn i fosterhem m.m.: i harpolisanmält en fosterfar vid ett fosfer-vårdshem i . Anklagelserna gällersexuella övergrepp och psykisk och fysisk tortyr. Medanledning härav vill jag fill socialministern ställa följande fråga;. Avser regeringen atf med anledninghärav företa en översyn av de regler som gäller vid placering i foster- ochfosfervårdshem? 1988/89:83 av (vpk) fill industriministernom statliga företags handläggning av personal- och arbetsmiljöfrägorna: Vid SSAB-Luleverken görs nu enganska omfattande reparation av koksverket. Skrämmande detaljer om hur manåsidosatt skyddsföreskrifter har blottats i samband med dessareparationsarbeten. SSAB-Luleverken, under ledning av sin ordförande , har handskats mycket nonchalant med personal- ocharbetsmiljöfrågorna. Det statliga företaget har infe ens låfit översättaskyddsföreskrifterna fill ungerska, vilket är det språk de som utför arbetetbehärskar och förstår. Arbetena har alltså fortgått med klara dödsfallsriskerenligt den läkare som fått behandla några av dem som skadats i samband medreparationsarbetena. Mot dennabakgrund frågar jag industriministern: Kommer regeringen att fa några inifiativ för att förbättrastatliga företags handläggning av personal- ocharbetsmiljöfrågorna? 1988/89:84av () till utbildningsministern om gymnasieskolansintagningskapacitet: I den regeringsförklaring som statsministern avgav vidriksmötets öppnande sägs att alla ungdomar skall beredas plats igymnasieskolan. Med anledning härav vill jag ställa följande fråga fillutbildningsministern: Vilka åtgärder kommer regeringen atf vidta för aff dettalöfte skall infrias? 1988/89:85 av () till statsrådet om åtgärder för att hindra atf familjer splittras till följd avutvisningsbesluf: Under den senaste fiden har enstark opinion i upprörts över beslutet atf utvisa familjen . Mänga har dessutom upprörts över själva handläggningen av fallet.Trots detta har utvisningsbeslutet verkställts. Vid ufvisningsfillfälletbefanns dock familjefadern, , vara i så dålig psykisk konditionatf han fick stanna i . Detta oaktat sändes resten av familjen i vägtill . Enligt uppgift har den äldste sonen gripits vid ankomsten. Mot denna bakgrund ber jag att få ställa följande frågatill invandrarministern: Vilka åtgärder är regeringen bereddatt vidta för att förhindra att familjer splittras i samband medutvisningsbeslut? 1988/89:86 av () fillarbetsmarknadsministern om norra län som temporärt stödområde: Den inomregionala obalansen iKalmar län är besvärande. har länet minskat sittinvånarantal med 3 467 invånare. har de sex kommunerna inorra länsdelen minskat med 3 820 invånare. Mer än hela länetsbefolkningsminskning har således drabbat norra län med ökade regionalaproblem som följd. i län begärde aff norralänsdelen av regeringen skulle förklaras som temporärt stödområde och därmedkunna få lokaliseringsbidrag och lån enligt de regler som gäller för stödområdeC. Något besked från regeringen har ännu inte erhållit. Jag vill därför fråga: Ärregeringen beredd att förklara de sex nordligaste kommunerna i län somtemporärt stödområde? 1988/89:87av () fill bostadsminisfern om nybyggnadslåne-förordningen: Nybyggnadsläneförordningen hargenom regeringsbeslut ändrats. Ändringen innebär att dengaranterade räntan för småhus avsedda för uthyrning höjs frän fill 4,. Det anmärkningsvärda med denna ändring är atf den har retroaktiv verkan.Ändringen avser således även beviljade, men ej utbetalade län. Det är infe acceptabelt atf låntagare som beviljats lånunder vissa angivna förutsättningar får dessa ändrade på det sätt som skett. Prot.1988/89:8 Med hänvisning fill vad som anförtsvill jag fråga bostadsministern; ----------------------- Vilka motiv har regeringen för atf ge ändringen i nybyggnadslåneförord- Meddelande om frågor ningen retroaktiv verkan? 1988/89:88 av () fill miljö- ochenergiministern om åtgärder mot direktverkande eluppvärmning i bostadshus: Vid folkomröstningen om kärnkraftenår krävdes på linje 2:s valsedel att "Åtgärder vidtas för atf styraelkonsumtionen bl. a. för att förhindra direktverkande elvärme i nypermanenfbebyggelse". Tanken var uppenbarligen aff sådan elvärmeförsvårar kärnkraftsavvecklingen, kanske också att systemet är onödigt sårbart.Linje 2 utropade sig till folkomröstningens segrare. Socialdemokraterna ochfolkparfiet som stod bakom linje 2 har under hela 80-falet haft majoritet ipariamenfet. Trots detta har utbyggnaden av direktverkande elvärme fortsatt istor skala. Marknadskrafterna har uppenbarligen varit omöjliga aff betvinga. Jag frågar statsrådet hon kan förklara detta misslyckande och hur regeringen vill förhindra attdirektverkande el installeras i framfiden när nu bostadsbyggandet ånyo far fart. 1988/89:89 av () fill jusfitieministern omåtgärder mot rymningar från kriminalvårdsanstalter; Återigen har rymningar skett frånen kriminalvärdsansfalf. Pä var det fem interner som formligengjorde strömhopp ut från Väsferviksanstalten. Enligt tidningsuppgifter behövdefångarna endast bryta upp ett fönsterlås för atf via en brandutgång fa sig utfrån anstalten. Rymningarna bör ses mot bakgrund av de många löften ochförsäkringar som ett par av den senaste tidens justitieministrar utfärdat omatf vidta olika åtgärder i syfte att förhindra rymningar åtminstone från deslutna kriminal-vårdsanstalferna-. Men sker alltså rymningbehändigt just från en sluten anstalt. Vad tänker justitieministern vidtaför åtgärder för atf tidigare socialdemokrafiska justitieministrars löften omåtgärder mot rymningar från fängelserna infe skall framstå enbart som tomtprat? 1988/89:90 av i Bengfsfors (c) filljusfitieministern om organisationsanslutningen fill polifiskt parti: När kollektivanslutningen till detsocialdemokrafiska parfiet upphör 1990 skall den nya anslutningsformen -organisationsanslutningen - vara genomförd. Denna nyaanslufningsform är även den kränkande för den enskilde. Medlemsavgiften baseras på det totala antalet medlemmar ifackorganisationen, således får alla oavsett partitillhörighet bidraga medmedlemsavgiften. Återigen visar socialdemokraterna prov på dåligt omdömeoch accepterar infe den enskildes integritet. I defta fall är till och medreservationsrätten borttagen. Hurmänga fackliga organisafioner är organisafionsanslutna fill------------ Avser justitieministern affmedverka till aff även denna nya ansluf ningsform kommer atf upphöra? Medanledning härav vill jag fråga jusfitieministern; 1988/89:91 av () fill socialministern omdet statliga bidraget fill de neurosedynskadades förening: Av massmedia har framgått att deneurosedynskadades förening statliga bidrag med motiveringenatt de saknar handikappolifisk målsättning. Avser socialministern atf vidtanågra åtgärder med anledning av detta beslut? 1988/89:92 av () till statsrådet om beredskapsarbete för asylsökande: Väntetiderna för asylsökande ärfortfarande oacceptabelt långa. Många flyktingar bryts ner under denofrivilligt sysslolösa väntetiden. ropar företagen på arbetskraft. Mot denna bakgrund vill jag frågainvandrarministern om han är beredd att verka för att kommuner fär möjlighetatt inrätta beredskapsarbete för såväl flyktingar som asylsökande. 1988/89:93 av () till justitieministernom åtgärder för att förhindra att barn utnyttjas för pornografiska alster: I massmedia har flera uppgifterfigurerat som utpekar som stor exportör av barnpornografi i form avbilder och videofilmer. Uppgifterna är upprörande och chockerande. sägsatt en pågående utredning i frågan infe kan presentera något resultat förräntidigast 1989. Det kan inte vara rimligt att så lång fid skall förflytainnan svenska myndigheter reagerar för atf minska de oerhörda övergrepp sombarn utsätts för. Mot dennabakgrund vill jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser jusfitieministern vidta för att snabbt bekämpa demänniskor som utnyttjar barn för pornografiska alster och som driver handel meddessa? 1988/89:94av () till utbildningsministern om kvaliteten på högskolansgrundutbildning: Problemet med kvaliteten inomhögskolans grundutbildning har på nytt uppmärksammats i massmedia. Förutombristen på resurser gäller krifiken den ofillräckliga pedagogiska kompetensenhos lärarna. Jag vill fråga utbildningsministern: ----------------------- Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta för att förbättra högskolans Meddelandeom frågor grundutbildning och förbättra lärarnas pedagogiska kunskaper? 1988/89:95av () fill utrikesministern om tillämpningen i avFN-deklarafionen om mänskliga rättigheter: Regeringen i har nyligeninlett den utplåning av jordbruksbyar, bl. a. i , som beslötsredan 1972 men som man inte satt i verket. Många tusen byar, i förstahand de områden som bebos av landets etniska minoriteter, kommer atf jämnasmed marken. Det officiella skälet fill utplåningen av byarna och derasmånga hundra är gamla kulturtraditioner är att jordbruket i landet på deftasätt skall effektiviseras. För de berörda människorna framstår åtgärden istället som kulmen pä många års förföljelse av de nationella minoriteterna.Något liknande övergrepp mot en hel befolkningsgrupp torde infe ha förekommit iEuropa sedan . Men utplåningen av de rumänska jordbruksbyarna har dockbara hunnit börja. Det finns alltjämt möjligheter att genom kraftfullainternationella påtryckningar förmå den rumänska regeringen att överge sinaplaner. Motbakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesministern: Är regeringen beredd atf införFörenta nationerna och den internafionella säkerhefskonferensen i inomramen för den s. k. ESK-processen aktualisera detta brott mot de mänskligarättigheterna i ? 1988/89:96 av i (m) fillkommunikationsministern om fidsschemat för en fast förbindelse mellan ochKöpenhamn: Sedan mycket läng fid fillbaka harfrågan om fasta förbindelser mellan och debatterats. Mångautredningar har presenterats i ärendet. Under valrörelsen vid ett besök i sig statsministern ytterst svävande om fidpunkten för ett beslut iovan nämnda fråga. Det är av stor vikt att ett besked om en fast förbindelsemellan och aktualiseras. Vilket tidsschema gäller förnärvarande avseende ett beslut om en fast förbindelse mellan ochKöpenhamn? 9 § Kammaren åtskildes .