prot · GC0951 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag delaruppfattningen att det är viktigt att de politiska partiernas - i och för sigibland olika - värderingar inte leder till att vi inte försöker hitta lösningarpå sädana problem som vi ändå är överens om är svåra och måste ha en lösning.Välkommen i den diskussionen, ! 28 (): Det kan nog bli nödvändigt med åtgärder för att se till att de lagarsom har införts skall kunna vara mer verkningsfulla. Jagfortsätter att gå igenom min lista över förslag och åtgärder som vi har lagtfram från sida, för att åtminstone föra fram dem igen. Den somhör det kanske anpassar sig till tankegångarna mer och mer för varje gång. Vihar föreslagit konfrontation mellan brottsling och offer- naturligtvis påoffrets villkor. Vi tror nämligen att en brottsinsikt hos brottslingen ärmycket värdefull. I de fall där offren orkar med en sådan konfrontation skullebrottsinsikten kunna öka. Vad är justitieministerns syn pä det? Jaghar inte hunnit gå in på syn i fråga om att skydda offren, och jagskall nämna några åtgärder som vi vill vidta på detta område. Vi vill ökastödet och hjälpen, och sädana åtgärder har också påannonserats frånregeringen. Jag vill därför tipsa om ett par saker. Förstoch främst skall polisen allfid ha tid att ta sig an offret. Vidlägenhetsinbrott bör offret automatiskt få besök av polisen. Polis och åklagareskall automatiskt driva offrets skadeståndskrav och sak i domstol och äventidigare. Närskadestånd har utdömts borde det vara statens uppgift att gå emellan ombrottslingen inte kan betala. Det är särskilt viktigt om brottslingen t.ex. ärvillkorligt frigiven. Stödet måste alltså öka på den sidan. Närdet gäller kvinnor som har utsatts för våld föreslår i en motionfill årets riksdag att straffskalan skall utökas till tolv månaders fängelseför att anhållan skall kunna göras före häktning. Viföreslår också att vissa offer som känner sig mycket utsatta och rädda -det finnssådana extrema fall - borde ha rätt till trygghetslarm, lika väl som sådanafinns inom åldringsvården. Vivill ytterligare förbättra möjligheterna att få hjälp av målsägarbiträde. Dethar visat sig, trots att lagen inte har varit i kraft så länge, att det kanvara svårt att få stöd och hjälp . Detgäller naturligtvis också att vara mera restrikriv med permissioner förbrottsaktiva, då många brott begås under permissioner. Anf.29 (): Jusfitieministern säger att upptäcktsrisk och därmed bestraffningsriskinte minskar benägenheten att begå brott. Jag vill då peka på en specialinsatssom polisen i gjorde . Under bevakadenågra tiotal poliser ett mindre område i city. Underdenna korta tid greps nära 30 personer misstänkta för bl.a. skadegörelse,stöld, rån och misshandel. Till detta kom att 30 trafikbrott rapporterades ochatt 20 minderåriga kördes hem eller till sociala myndigheter. Efter hand spredsryktet om denna intensiva polisinsats i city, och det resulterade i attbrottsligheten minskade kraftigt därefter, dä människor fick klartför sig att polisen snabbt kunde vara pä plats om brott begicks. När det gäller registrering håller jag medjustitieministern om att åtgärder självfallet skall vidtas så fort man får redapå att barn eller ungdomar far illa. Men justitieministern måste väl ändå irimlighetens namn hålla med om att det är lättare att vidta riktiga åtgärdermot en viss typ av brottslighet om man känner fill den brottsligheten närmare. Omförsvarets roll i den offentliga försvarsdebatten Till vill jag säga attförslaget om konfrontation mellan offer och brottsling är en idé som harprövats inom ramen för vissa brottsofferjourer, och jag kommer med intresse attfölja hur de experimenten utvecklar sig. När det gäller förslaget att polisen skall besöka offren isamband med brott vet jag att polisen har ambitionen att i största möjligautsträckning arbeta på det sättet. Det har ganska genomförts vissa lagjusteringar somökar möjligheten att få målsägarbiträde och åklagare som biträder vid talan omskadestånd i bl.a. brottsmål. För att förebygga alla missförstånd vill jag säga tillJerry att avsikten med mitt påpekande inte var att säga attupptäcktsrisken inte har betydelse för benägenheten att begå brott. Vad jagreagerade mot var sätt att framställa det så attupptäcktsrisken var det huvudsakliga skälet för att människor avstod frånbrott. Upptäcktsrisken har givetvis betydelse för brottsbenägenheten. Överläggningen var härmed avslutad. 5§ Svar på interpellation 1988/89:87 och fråga 1988/89:347 om försvarets roll iden offentliga försvarsdebatten har mot bakgrund av en av överbefälhavarennyligen genomförd annonskampanj frågat om jag kommer att vidta några åtgärdermed anledning av att försvaret lägger ut nästan 3 milj. kr. på en annonskampanji dessa tider, dä man tydligen är i skriande behov av pengar, och om jag ärberedd att ta inifiafiv för att den rådande synen på försvarets roll iden offenfiiga debatten skall fortsätta gälla. har mot bakgrund av annonskampanjen frågatstatsministern om han - som uttrycker det - har för avsikt attstoppa militärens propaganda. Frågan har överlämnats fill mig för besvarande. Jag vill inledningsvis beröra de statliga myndigheternasinformafionsverk-samhet. 1988/89:51 Islutet av konstaterades ökade krav på en allsidig och objekfiv informationfiU medborgarna om det allmännas verksamhet. bildades därför meduppgift att verka för samordningav de offentliga organens informationsinsatser utifrån individens ° informationsbehovoch i syfte att samhällets resurser för informationsverk- samhet skulle utnyttjaseffekfivt. Nämnden avvecklades vid utgången av med mofiveringen attmyndigheternas kompetens inom området byggts ut och att praktiskt taget allamyndigheter hade informationsansvariga tjänstemän. Avintresse i detta sammanhang är att dåvarande budgetministern ibudgetpropositionen 1979 vid behandlingen av nämndens anslag anförde atthuvudregeln borde vara att myndigheternas information skall vara värde-ringsfrioch endast avse frågor som statsmakterna redan har beslutat om samt attopinionsbildning före beslut bör överlåtas på politiska partier, andraorganisationer och massmedierna. Jag förmodar att det kan vara detta som GudrunSchyman syftar på då hon i sin interpellation talar om en tyst överenskommelse.Något direkt förbud mot opinionsbildande information har dock inte utfärdats. Ifråga om försvarsupplysning sägs i regleringsbrevet för myndigheterna inomförsvarsdepartementets område att myndighet som lämnar information tillallmänheten om sin verksamhet skall dels redovisa huvudpunkterna i säkerhets-och försvarspolifiken, dels sina uppgifter och sin verksamhet inom ramen förden fastlagda säkerhets- och försvarspolifiken. Personalensskyldigheter i fråga om att lämna försvarsinformation behandlas också i dets.k. tjänstereglementet för försvarsmakten (FFS 1983:31). Där sägs bl.a. attförsvarsinformationens ändamål är att sprida kunskap om vår säkerhetspoHtik, omtotalförsvaret samt om det militära försvaret och dess roll i totalförsvaret.Försvarsinformationen skall vidare skapa tiUit till vårt försvar och våraförsvarsmöjligheter. Försvarsinformationen skall utgå från de mål försäkerhetspolifiken som regering och riksdag har fastställt. Den skall inriktaspå att belysa de uppgifter som regering och riksdag har lagt på försvarsmakten.Dessa riktlinjer måste naturligtvis också tillämpas på myndigheternasförsvarsinformation. Attjag här relativt utförligt behandlat försvarsinformationen beror på att jagvill klargöra att förvarsinformafion är en fullt legifim och önskvärdverksamhet för våra myndigheter. Den informafionskampanj som överbefälhavarennu genomför ger emellertid anledning till vissa överväganden. JagviU inte påstå att kampanjen som helhet formellt strider mot de krav som äruppsatta för försvarsinformationen. När det gäller enskilda inslag i kampanjen,sedda mot bakgrund av tidpunkten för den, är jag dock något tveksam, eftersomdet här tydligen har uppkommit en del missförstånd hos den allmänhet somkampanjen riktar sig fill. Somsvar på de konkreta frågor och ställt vill jagsäga att jag inte avser föreslå regeringen att vidta några åtgärder medanledning av de affischer och annonser som visats. Däremot avser jag att medöverbefälhavaren ta upp vissa principiella frågor om försvarsmyndigheternasinformationsverksamhet. 32 (vpk): Jag skall be att få tacka försvarsministern så mycket för svaret ochför den grundliga genomgången av försvarsinformationsfrågan. Jag vet egentligeninte varför försvarsministern har gjort den, för jag har faktiskt inte på någotsätt ifrågasatt de statliga myndigheternas legitima rätt att bedrivainformafionsverksamhet. Mankan naturligtivs ifrågasätta kostnaderna, särskilt i tider av sådan ekonomiskkris som försvaret - åtminstone enligt militärerna själva -befinner sig i.Enligt de efterforskningar som jag har gjort är kostnaden förinformationsverksamheten för samtliga försvarsgrenar, dvs. försvarsstaben,arméstaben, marinstaben och flygstaben, totalt nästan 25 milj. kr. av de pengarna går till information i samband med rekrytering, men denstörsta delen går, såvitt jag har förstått, till att ge ut de olika stabernasegna tidningar. Jag måste erkänna att jag inte läser dem regelbundet, så jagkan inte uttala mig om informationsvärdet i dem, men om tonen är likadan idessa tidningar som i den informationskampanj som har föranlett den härdiskussionen, tycker jag att det finns all anledning att vara betänksam. Densärskilda informationskampanj som fått 3 milj. kr. i anslag, utöver detårliga anslag som försvarsstabens informationsavdelning annars har, är osmakligpå mänga sätt. Kampanjen sammanfaller i tiden med en försvarsdcr batt somensidigt propagerar för mer pengar till militären, där generaler och majorerfullkomligt dränker okritiska massmedia i mer eller mindre paranoida hotbilder,som beskriver ökade risker för isolerade fientliga angrepp pä . I dettaklimat tar militärer internafionella nedrustningsförslag fill intäkt för enökad upprustning av det svenska försvaret! har världen inlett en nyavspänningsfas, som förmodligen har förutsättningar att bli mer djupgående ochvaraktig än någon tidigare. Medeldistansvapen skrotas, gör ensidiganedskärningar av sina konvenfionella styrkor och de internationellanedrustningsförhandlingarna har äntligen gett nytt hopp. Detnaturliga i ett sådant läge vore förstås att regeringen, utifrån det förändradeinternationella säkerhetspoHtiska läget, gjorde en ordentlig översyn av detraditionella hotbilderna, innan den över huvud taget gav några ökade anslagtill militiären, vare sig det gäller informafion eller annat. Detandra osmakliga i annonskampanjen är tonen. Vad betyder det egentligen när mansäger att "Varje land har en armé, sin egen eller någon annans."? Vadbetyder det egentHgen när man säger att "är fantasfiskt - detfinns det fler som tycker."? Jo, enligt min mening betyder det att manvill framkalla fiendebilder, att försvarsstaben vill få oss att tro att fiendenlurar runt knuten, står beredd vid våra gränser och tänker kasta sig över ossom vi inte "visar tänderna", dvs. om vi inte visar upp ett förstärktmilitärt försvar. Det är en hotfull demagogi som uttrycker exakt den mentalitetsom håller världens kapprustning i gång. Kampanjenhar väckt anstöt på många håll. Militärer vid nedläggningsho-tade förband harreagerat av ekonomiska skäl och har dessutom påpekat för mig att detföreslagits att anslaget skall utgå , dvs. under ytterligare tvåår, och därmed kommer att belöpa sig fill 9 milj. kr. Omförsvaretsroll i den offentliga försvarsdebatten 3Riksdagens protokoll 1988/89:51-53 Prot.1988/89:51 mina frågor till försvarsministern är därför om detta är santoch om anslaget 17januari 1989 har beviljats. ' Också den allmänna opinionen harreagerat och bl.a. kanaliserat sina Omförsvarets roll iden t a - y .i i j u i j _ . , protester genom fredsrörelsensmotkampanj, som resulterade i en helside- sannons iExpressen dagen före . Jag kan försäkra försvarsministern attvartenda öre till den annonsen var bekostat av oss själva, inte av Såvitt jagkan förstå av interpellationssvaret har också försvarsministern reagerat.Sin vana trogen är han inte så tydlig och inte så mångordig i sin kritik,kanske beroende på tidigare erfarenheter - vad vet jag- men bakom beskedetatt försvarsministern skall "ta upp vissa principiella frågor om försvarsmyndigheternasinformationsverksamhet" utgår jag ifrån att det döljs enäkta upprördhet över annonskampanjens utformning. skulle jagvilja veta vad det är för frågor som försvarsministern då tänker ta upp i sinaöverläggningar med överbefälhavaren och vad de annars är 33 (): Också jag får tacka för svaret, och jag ärlätt tillfredsställd över att försvarsministern är något irriterad på ÖB - dettycker jag mig kunna läsa ut mellan raderna - och över den miljonsatsning påannonser och annat där man fört ut ren militärpropaganda. Jag tycker också attdet är bra att statsrådet skall ta itu med frågan, och jag ställer samma frågasom tidigare framförde: Vad innebär det förhållandet att manskall ta upp diskussioner med ÖB? Det märkliga är att budgeten för denna enda annonskampanjär större än det civila försvarets hela informationsbudget. När skall detcivila försvaret få några pengar för att informera om det sårbara samhälle somsocialdemokrater och andra partier har byggt upp och vilka risker som dettaför med sig? När jag tog del av kampanjen blev jag ganska beklämd. Nupågår en intensiv period av nedrustning och avspänning, men svensk militär förkampanjer som kunde höra hemma i eller under det kalla krigetsdagar. Det är ganska nedslående. Jag tycker att ÖB visar en stor brist påomdöme. Jag har inget som helst förtroende för en militär ledning som kan betesig så omoget, så omedvetet och så omdömeslöst som här har skett. Jag förståratt försvarsministern inte kan instämma med mig i denna kraftiga krifik, menhan kanske gör det tyst. Nedrustning och fredsarbete borde faktiskt gälla ocksåvårt land. Militären kostar 70 milj. kr., och vill den alltså ha mer pengar. För det ändamålet ägnar man sig åt kampanjer som dels är att anse som hets mot folkgrupp, dels håller samma moraliska och estetiska nivå som bilförsäljning eller något sådant. Det civila försvaret står i själva verket när det gälleratt informera helt utan resurser. har fråntagits medel efter den underbara natten mellan och socialdemokraterna då riian ägnade sig åt att plocka över pengar från civilförsvaret till detmilitära försvaret. Man har också klart och tydHgt beskrivit hur enormt sårbart vårt land är. När skall civilförsvaret få medel och resurser att föra ut sin syn idetta 34 sammanhang, t.ex. 3 milj. kr., sommilitärens propagandakampanj kostade? Jag vill bara göra någon kommentar till detsom har redovisats här. Vad jag ville säga med mitt svar var att det ärbetydelsefullt att den information som lämnas av myndigheterna också uppfattassom just information. Uppenbarligen har ju den informationskampanj somförsvarsstaben genomfört missuppfattats av vissa, och det är naturligtvis intebra. Vårt försvar är ett hela folkets försvar, och det är ett förtroende somskall vårdas. Det framfördes ocksä en fråga om hotbilderna. En översynav hotbilder och säkerhetspolifik skall ju nu genomföras av den s.k.försvarskommittén, som regeringen har tillsatt. Av svaret framgår ju också attjag direkt med överbefälhavaren skall ta upp vissa principiella frågor ommyndigheternas informafionsverksamhet, och jag hoppas på tillgift från de bådadeltagarna i debatten om jag vill föra den överläggningen direkt medöverbefälhavaren. 35 (vpk): Jag kan inte utan vidare säga att jag inte har någon somhelst tilltro till försvarsministern. Jag är alldeles ny här i ochhar inte så lång erfarenhet. Jag ställer naturligtvis mycket storaförhoppningar fill de överiäggningar som försvarsministern nu skall ha med ÖB, ochjag hoppas också att försvarsministern därvid vidarebefordrar vad som som sägsav hans underlydande. När jag i en radiodebatt talade med den som påförsvarsstaben var ansvarig för försvarskampanjen, var denne mycket förtjustöver utfornmingen av kampanjen. Han var också oerhört förtjust över det väldigagensvar som han tyckte sig ha fått från allmänheten. Han sade att folkverkligen hade hört av sig i mängd, och detta hade ökat intresset för försvaretoerhört mycket. Vi hade mycket olika uppfattningar om hur verkligheten ser ut idenna fråga, och jag gläder mig åt att försvarsministerns bild är betydligtmera lik min än den ansvarige tjänstemannens. Jag skulle vilja ge försvarsministern ett tips inför deförestående överläggningarna, vid vilka jag inte kommer att ha förtroendet attfå närvara. Jag antar att försvarsministern har sett en helsida i DagensNyheter som infört om att JAS Gripen lyfter och omatt behöver visioner. Visionen i det sammanhanget gällde JAS-planet,vilket som vi alla vet kostar oerhört mycket pengar, inte ens är klart ochdessutom bygger på tanken på export. Det är en i den politiska diskussionen numycket aktuell fråga. En kraftig fredsopinion i vänder sig emot exportav krigsmateriel över huvud taget. En av undertecknarna av helsidan är , och bakom dem ligger statliga pengar. Jag har inte kontrolleratderas budget för information, men jag menar att denna helsida, som jag är säkerpå att försvarsministern har läst , är en fantastisk partsinlaga.Det är inget tvivel om den saken. Jag skulle vilja skicka med den här helsidan tillöverläggningarna med ÖB med förhoppning om att också denna fråga kommer upp pådagordningen. I övrigt får jag hoppas att jag får rapporter frånöverläggningarna, så att mitt förtroende för försvarsministern kan förbhobrutet. Om försvarets roll i den of fen tliga förs varsde-batten 36 BIRGERSCHLAUG (mp): Eftersom regelnhar blivit den att man tar pengar från det civila försvaret och lägger på detmilitära, kan annonskampanjen ses ocksä i det perspektivet. Här tar manytterligare pengar frän civilförsvaret och lägger över på det militäraförsvaret. Därför ställer jag fill försvarsministern frågan om han är villigatt öka informationsbudgeten också för den civila sidan. Den stora kris som vii dag har gäller den civila delen av försvaret, sårbarheten osv. TillGudrun vill jag bara säga att det inte är försvaret som har satt inannonsen utan militären. Överläggningenvar härmed avslutad. 6 § Svar påinterpellation 1988/89:84 om systemet för älgjakt har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta föratt få länsstyrelserna att i sina älgjaktsbeslut följa intentionerna iriksdagens beslut om ny jaktlag. Efterriksdagens beslut om ny jakfiag har utfärdat en nyjaktkungörelse. Kungörelsen består av föreskrifter och allmänna råd om bl.a.registrering av licensområden för älgjakt. De allmänna råden bygger på uttalandeni lagens förarbeten. Närdet gäller egenfiigt licensområde, eller A-område, vill jag framhålla följande. Iförarbetena till den nya jaktlagen framhålls vikten av att få till stånd ettsystem, som är dynamiskt i den meningen att en förbättrad samordning hela tidenskall eftersträvas för bildande av licensområden, vilka är fillräckligt storaför en s.k. produktionsanpassad jakt, dvs. en jakt som är anpassad tillälgproduktionen på den mark som står fill förfogande. harsärskilt understrukit att ökade krav bör ställas på de egentliga licensområdenasstorlek och arrondering. produktionsanpassad avskjutning förutsätter att man fäller både vuxna djuroch kalvar. Detta skall normalt återspeglas i tilldelningen för varje enskilt licensområde.Detta är emellerfid inte möjligt i de minsta s.k. A-områdena, som bara kantilldelas ett vuxet djur per är. Det är alltså en strävan att åstadkomma enproduktionsanpassad avskjutning som, tillsammans med jakfiagens bestämmelse omatt ett egentligt licensområde skall kunna filldelas minst ett vuxet djur perår, utgör bakgrunden till allmänna råd om vilka krav som börställas på sådana licensområden. Närdet sedan gäller de s.k. särskilda licensområdena, eller B-områdena, harriksdagen i fem punkter angett vissa principer, som bl.a. bör vara vägledandevid bedömningen av om det finns särskilda skäl för en registrering.Länsstyrelsens beslut är emellertid också beroende av att andra villkor äruppfyllda, t.ex. att arealen inte är alltför liten. Ettbeslut av en länsstyrelse att under en eller endast tillåtakalvjakt inom B-områdena har kommit till för att kunna tillåta så lång jakttid sommöjligt för dessa områden. Alternativet skulle ha varit en kortare jakttid Prot. medrätt att fälla endast ett vuxet djur. Denna utformning av tillståndet ärett sätt attdels få till stånd något av en produktionsanpassad jakt även inom '7 7~! dessaområden, dels möjliggöra en förmånligare jakt för jakträttsinneha- , J s Sammanfattningsvis anser jag attjaktkungörelsen står i överensstämmelse med beslut och innehåller deföreskrifter och allmänna råd som behövs för att länsstyrelserna i sinaälgjaktsbeslut skall kunna följa intentionerna i beslut om nyjakfiag. Några åtgärder av det slag efterlyser behövsdärför inte. 38 (): Jag får tacka för svaret. Tyvärr tycker jag att svaret är helt värdelöst. Jag harfrågat jordbruksministern varför råd och anvisningar kringden nya jaktlagen inte överensstämmer med riksdagsbeslutet. Statsrådet läser dåinnantill ur den försvarsskrift som gjort. Har intejordbruksministern någon egen uppfattning i de här frågorna? Finns det ingen pådepartementet som kunde ha satt sig ned och jämfört riksdagsbeslutet ochjaktlagen med anvisningar? Lät mig nuta svar bit för bit. Så här står det i svaret: "Kungörelsen består avföreskrifter och allmänna råd om bl.a. registrering av licensområden förälgjakt. De allmänna råden bygger på uttalanden i lagens förarbeten." Skall inte de allmänna råden bygga på vad riksdagenfakfiskt beslöt, inte på uttalanden i förarbetena? Det är min första följdfrågatill jordbruksministern. I svaret heter det vidare: "harsärskilt understrukit att ökade krav bör ställas på de egentliga licensomrädenasstorlek och arrondering." Det är inte sant att jordbruksutskottet har talat förökade arealkrav. I jaktlagens 33 § anges kravet vara en årlig avskjutning avett vuxet djur. påstående att arealkravet för A-licens skallvara tvä djur är ett byråkratiskt påhitt utan stöd i gällande författning. Minandra följdfråga till jordbruksministern blir därför: Skall rättasig efter riksdagsbeslutet och jaktlagen eller efter egenhändigttillverkade allmänna råd? Det vill jaktlaget där hemma ha svar på. I andra stycket pä s. 2 i svaret sägs om B-områdena:"beslut är emellertid också beroende av att andra villkorär uppfyllda, t.ex. att arealen inte är alltför liten." Det finns endast ett arealkrav i riksdagsbeslutet, och detär att B-områdena inte skall vara mindre än . Den ena av de markägare som jag personligen känner till som fatt avslag på sin ansökan omB-licens har , den andre har . Båda uppfyller klart punkt 4 i de särskilda villkoren, den förste dessutom klart punkt 2. Alltså strideravslagen direkt mot riksdagsbeslutet. Min tredje följdfråga blir därför: Vadanser jordbruksministern att de båda och andra i deras situation skall göraför att få sin rätt? I svaretfortsätter jordbruksministern: "Ett beslut av en länsstyrelse att 37 under en eller flera dagarendast tillåta kalvjakt inom B-områdena har kommit till för att kunna tillåtasä läng jakttid som möjligt för dessa områden." skall ju vara valfritt djur. Tag nu t.ex.Kalmar län. Där beslöt att jägarna pä B-områden, alternativtgenerella områden, fick jaga endast , fick jaga endast handjur ochunder endast kalv. ökar man tilldelningen till A-områdena!Var finns överensstämmelsen med riksdagsbeslutet och jaktlagen? Det är minfjärde följdfråga till jordbruksministern. Hur skall de drabbade i det härfallet få rätt? Tillsist säger jordbruksministern att han anser "att jaktkungörelsen står iöverensstämmelse med beslut och innehåller de föreskrifter ochallmänna råd som behövs för att länsstyrelserna i sina älgjaktsbeslut skallkunna följa intentionerna i beslut om ny jaktlag". Men deallmänna råden följer ju inte riksdagsbeslutet, och många länsstyrelser gör detinte heller! Tänker verkligen inte göra någonting åtmissförhållandena?