prot · GC09129 · 1988-12-31 00:00:00 — Det tar utskottsmajoriteten bestämt avstånd från. EFTA skallförbU vad det är. Skulle vissa länder av någon anledning, t.ex. ,lämna EFTA-samarbetet , om de skulle vinna medlemskap i den gemensammamarki\aden, blir EFTA en alldeles för liten organisation för att ta på sig heltandra arbetsuppgifter än de uppgifter som organisationen har i dag.Utskottsmajoriteten avvisar alltså denna tanke och har litet svårt att förståvad man från sida menar att EFTA skall användas till, utöver det somEFTA används till . Jag vill, Hksom någon tidigare talare redan har gjort,informera om att EFTA-delegationen, som har tillsats något förstorad,skall ha till uppgift att vara ett slags överläggningsorgan mellan regeringenoch . EFTA-delegationen kommer inte att fatta beslut, utan den kommeratt vara ett lämpligt instrument för att arbeta internt med EFTA-frågor ochfrån utrikeshandelsministern och hennes medarbetare få den information som ärrelevant för att riksdagspartierna skall ha bättre underlag då de följerutvecklingen i förhandlingarna. Den kritik mot den s.k. gröna boken som riktades frånmoderat sida, tror jag, delar jag inte. Jag tycker att den är en ganska braredovisning av vad som föregår. Det framgår ju där att det är ett mycketomfattande arbete som pågår i kansUhuset. Det finns anledning att uttalatillfredsställelse över att har fått denna redovisning och att noteraatt denna redovisning markerar att det finns en mycket bra grund för detfortsatta samarbetet inom kanslihuset. Om man läser de motioner som väcktes och sedanföljer arbetet i utrikesutskottet, kan man göra den iakttagelsen attcenterpartiet stod längre från oss andra än . Jag tycker att det ärbra att vi i utrikesutskottet har kunnat förhandla oss fram och ena oss omformuleringar som har gjort vissa farhågor onödiga. har slutit uppkring den stora majoritet som för övrigt finns i . Efter att halyssnat till noterarjag att vpk däremot står mycket längre från oss andra än . Om jag under replikskiftet får tid skall jag läsa upp endel av vpk:s reservation som inte läste upp, nämligen den sistadelen. Mina damer och herrar, läs den, eftersom denna del i reservationenegentligen är ett önskemål om en betydande samordning med . Vpk görundantag endast för punkter där utskottsmajoriteten i sin helhet har gjortundantag. Vpk;s reservafion slutar med ett yrkande om avslag på miljöpartietsmotioner. Det var en bra reservation, men det framkom inte riktigt av debatten. går vi vidare. Det kommer att bli flerEG-debatter i framöver. Det är bra, eftersom närmande tillden gemensamma marknaden naturligtvis är av historisk betydelse. Det innebärvikfiga steg i det svenska samhällslivet, på samma sätt som vårt närmande tilltredje världen och till andra länder. Vår internationalisering innebär enviktig historisk utveckling. önskar vi kanslihusets statsråd och tjänstemänpå olika nivåer all framgång i arbetet när det gäller att verkställa det beslutsom om några fimmar kommer att fatta. och den västeuropeiska integrationen 28PER () replik: Jag vill först med stor tillfredsställelsenotera att utrikesutskottets ordförande sade att årets betänkande harkompletterats och, som han sade, i någon mån förändrats i förhållande tillfjolårets betänkande. Jag skulle kanske använda litet mer drastiska uttryck förvad som har hänt, men jag tror att budskapet är kristallklart. När det kommerfrån utskottets egen ordförande bör det gå hem där det bör gå hem. Och jagdelar helt ordförandens konstitutionella anmärkningar och beklagar om jag pånågot sätt skulle ha skapat tvivel på denna punkt. Självfallet skall regeringoch förhandlare följa beslut. Därmed kommer de efter dagensvotering, om den går som förväntat, också att ha i uppdrag att förändra ochkomplettera, om jag får uttrycka mig på det sättet, den strategi som tidigarehar följts. När det sedan gäller själva förhandlingsmöjligheterna ärdet mer en fråga om bedömningar. Men när Sfig Alemyr sade att blir enjämbördig förhandlingspartner i och att det kan ske heltförutsättningslösa förhandlingar, osv., strider det bjärt mot vad andrasakkunniga personer har sagt om problematiken när det gäller att EG kommer tillförhandlingar efter att tolv stater med ibland betydande möda har förhandlatsig samman till en linje. Förutsättningarna för att i det läget kunnagöra något annat än att anta ett bud eller att förkasta det är snarastmikroskopiska. Det förvånar mig om Sfig Alemyr på allvar tror att anpassningeni mer än undantagsfall kan bli en fråga om att EG anpassar sig fill Sverige.Sfig Alemyr tillhör väl inte dem som trodde att EG skulleanpassa hela sin alkoholpolitik till den svenska för att italienare ochportugiser hade kommit underfund med att den är så mycket förnuftigare. Dessvärre finns det inga fakta som tyder på det. och den västeuropeiska integrationen 29PÄR () replik: Utskottets ordförande ärkonfunderad över centerreservationen när det gäller EFTA;s roll visavi andramarknader inom EG. Det är möjligt att mina pedagogiska talanger i utskottet harvarit Otillfredsställande. Men jag blir något konfunderad när jag hör StigAlemyr. Det stora felet med vår reservation enligt är nämligen attcentern vill att EFTA skall bli något annat än det har varit. Det tar StigAlemyr och den övriga utskottsmajoriteten avstånd från. Men är det verkligensant, och är det verkligen allvar? Det finns en väldigt klar strävan att göra EFTA till någontingannat än vad det har varit. Det har varit en frihandelssammanslutning somendast har sysslat med medlemsländernas interna relafioner. Såvitt jag förstårfinns nu en stark vilja från regering och riksdagsmajoritet att man skallstärka EFTA:s roll så att det kan vara ett stöd i våra förhandlingar med EG.T.o.m. kan man tänka sig gemensamma arrangemang mellan EFTA och EG. Därmed ärEFTA någonting annat än vad det har varit. Det ställer sig, såvitt jag förstår.Stig Alemyr bakom. Men vad vi har föreslagit är att man på samma sätt som mansamordnar och stöder varandra inom EFTA i relationerna till EG också skullekunna göra det i strävandena att nå ett intimare samarbete med t.ex. dennordamerikanska marknaden, den östasiatiska marknaden osv. Det är syftet medvår motion. Vi tycker nämligen att det är viktigt med ett nära samarbete medEG, men vi tycker också att det är viktigt med ett nära samarbete med andramarknader än EG och tycker att man borde pröva möjligheten att på samma sättsom i EG-frågan utnyttja EFTA för att utveckla den typen av relationer. Jag delar Sfig Alemyrs uppfattning att det är bra att vihar kunnat nå en så bred uppslutning kring så mycket i detta betänkande. Jaginstämmer i bedömningen att det inte såg riktigt så ut . Orsaken ärnaturligtvis sett ur vårt perspektiv att betänkandet har fått den karaktär dethar. Vi tycker alltså att de önskemål som vi har haft i väldigt hög grad harblivit tillgodosedda. Per har utförligt recenserat karaktären påbetänkandet. Vi tycker helt enkelt att det i allt väsentligt är ett brabetänkande. Vi tycker som sagt att det är glädjande att det har blivit en såbred uppslutning kring det. 30 (vpk) replik: Det är bra att Sfig Alemyr nu säger att detinte är fråga om förutsättningslösa förhandlingar utan att man har gjortförbehåll: Vi har gjort en bestämd deklarafion när det gällerarbetsmarknadspolitik, regionalpolitik och konsumentpolitik. Där skall det intebU någon försämring. Då är det alltså detta som gäller och inteförutsättningslösa förhandlingar. Men då borde inte heller utskottet ha skrivitdet och framfört sådana här motsägelser. har vi fått ett klart besked frånStig Alemyr. Sedan talar om samarbete med . StigAlemyr uttrycker sig mycket slarvigt. Om det bara handlar om samarbete medVästeuropa, , då kan vi vara fullständigt överens. Vpk har intenågot som helst emot samarbete med såväl som med ochvärlden utanför . Men det är inte detta som vi har reagerat mot. utan motden anpassning som nu håller på med gentemot EG. Det är någonfing annatän samarbete med , det är underkastelse. Vi kommer att underkasta ossEG:s lagar och bestämmelser, som i många fall är mycket sämre än de som visjälva har, vilket inte minst Per har visat på här. talar sedan om transnationella företag ochsäger att anpassning inte sker för deras skull. Jag är inte så säker på det.Den hitfills förda politiken gynnar dessa företags internafionella ambitioner.Det är dessa som driver på EG-frågan och helst vill ha medlemskap. Det kommeratt försvåra för oss att föra en självständig ekonomisk polifik. Så säger att vi skall slå vakt om det vi har vunnit. Då vill jag fråga: Hur ärdet med anpassningen på det ekonomiska området - avskaffandet avvalutaregleringen, skattepolitiken, regionalpolitiken och räntorna? Det pågåralltså en anpassning och en försämring. Avskaffar man valutaregleringen vet juvar och en, inte minst , vad det kommer att få för konsekvenser. och den västeuropeiska integrationen 31INGEMAR () replik: Som jag nämnde i mitt anförande var det på tvåpunkter som vi från hade reservationer förra året:valutaregleringen och etable-ringsreglerna för utländska företag. Reservationenom valutaregleringen har fallit bort. Kvar står vissaformuleringsskillnader, kanske också värderingsskillnader, när det gälleretableringsfrågan. Vad handlar det egentligen om? Låt mig ta , urtypen förmultinationella företag, som exempel - låt vara att det är ett amerikanskt företag.IBM har en enhet i utanför . producerar skrivare för del av världen och ger sysselsättning för några hundra personer i vårtland. Är det bra att det kan finnas här, eller är det inte bra? Enligt minmening är det bra, inte av omtanke om utan därför att det tillför densvenska ekonomin och de svenska medborgarna mervärde. Min enkla mening är attvi skall behandla företag på likartat sätt, oavsett om ägarna är utländskaeller svenska. Det betyder inte att vi inte skall ha regler, utan det betyderatt reglerna skall vara detsamma. undrar jag om det bara är de företag somvill komma hit som vi skall fortsätta att diskriminera eller ocksåföretag som redan finns här? På den här punkten är majoriteten otydlig. Detsägs att kan det anses vara nödvändigt med en viss reglering avutländska företags förvärv och utländskt ägande i svenska företag, menutskottet vill inte utesluta att det kan bli aktuellt med enändring av reglerna. Jag skulle vilja fråga vad innebörden av detär. Är det möjligt att fortsätta vidmakthålla önskan om att bli delaktig i defyra friheterna på detta område och samfidigt ha en nationellt avvikandelagstiftning? Innebär inte likabehandlingen, som vi har som princip iförhandlingarna mellan EFTA och EG, att den också på denna punkt måstetillämpas? Vad avses med "nödvändigt"? Jag skulle vilja säga att det nog är klokt att inte gå förlångt i sitt försvar för den nuvarande diskriminerande inställningen tillutländska företag. Det kan gå som i fråga om valutaregleringen. Jag tror attdet vore bra om vi menade allvar med att eftersträva likartade villkor förutländska och svenska företag. och den västeuropeiska integrationen 32STIG ALEMYR (s) replik; När det gäller den sistnämnda punkten beklagarjag att jag i mitt första anförande inte hann ta upp frågan. Jag vill gärnatill säga att det är möjligt att om vi hade haft ytterligareen vecka på oss hade vi kunnat skriva ihop oss även på den punkten. Jag ser desvårigheter som påpekar. Men har utskottet citeratnäringsutskottet, som är specialist på detta område, och valt att inte göraegen bedömning. För min egen personliga del tror jag att det kan bli nödvändigtatt i en inte alltför avlägsen framtid ändra det svenska regelsystemet. Jag hari princip samma uppfattning som , men utrikesutskottet har valtatt citera näringsutskottet. Till Per vill jag säga att de förtydliganden somutskottet har gjort på vissa punkter är ett resultat av att det har gått ett årsedan förra betänkandet. Tiden har inte stått sfilla, utan det har hänt mycketsåväl inom EG som i diskussionerna mellan oss och EG. Då för utskottet fram,intill den nuvarande diskussionsnivån, en del punkter. Det kommer vi att göraom igen. Vi försöker följa utvecklingen och göra de för viktigapreciseringar som kan bli nödvändiga. Jag noterar att har anmält 13 talare i dennadebatt. Om vi alla hade gjort likadant, då hade det varit 100socialdemokratiska talare och ungefär 250 av ledamöter, kanske fler,som gått upp i denna debatt. Det hade varit orimligt. Jag skulle vilja vädja till miljöpartisterna om derasmedverkan till ett rimligt genomförande av arbete. Det medverkar maninte till om man anmäler nästan hela riksdagsgruppen till en och samma debatt. Till Per vill jag också säga att det kan varasvårt med förhandlingarna. Jag är inte säker på att varje bud som Sverigelägger automatiskt accepteras vid förhandlingarna - då är det ju heller ingaförhandlingar. Vi får ju göra det bästa av situationen med utgångspunkt i detsom lagts fast i betänkandet. Till vill jag gärna säga att jag fortfarandeinte förstår detta med att förändra EFTA. Är det alldeles säkert att det, om vivill förbättra villkoren för bilhandeln t.ex. med , behövs ensamverkan med ? Är det kanske inte bättre att det sker bilateralaförhandlingar mellan och andra länder? Vad vinner vi på att i detsammanhanget förhandla via EFTA? säger att jag använder felaktiga ord. Vadjag har gjort är att jag har hänvisat till utrikesutskottets betänkande ochyrkat bifall till hemställan i detta. Jag använder de formuleringar som finns ibetänkandet. Men i hög grad har jag valt att tala om samarbetet. Det är jutrots allt detta som skall leda fram till en samverkan på väsentliga områden. 33PER () replik: För det första har fullständigtmissuppfattat hur fungerar. Miljöparfiet fungerar inte som vissastora centralisfiska partier. Vi anmäler inte talare till debatter. Grönariksdagsledamöter anmäler sig själva till de debatter som de anser varaviktiga. Såvitt jag förstår är det deras grundlagsenliga rätfighet. Det voremig främmande att på något sätt tafsapå den rätten. Det här får väl snarare tolkas som ett uttryck för att grönariksdagsledamöter uppfattar EG-frågan sådan den är, nämligen som en allfråga.De synpunkter som framkommer i utskotten - i varje fall i de flesta avutskotten - är väl värda att framföras. För det andra noterar jag att vi är fullständigt överenspå en punkt, nämligen att tiden inte har stått stilla. Jag skriver alltså heltoch hållet under på detta. Dessutom har utskottet, i varje fall delvis, förtupp EG-betänkandet på en ny diskussionsnivå. Det är alldeles utmärkt. Vi ärfullständigt överens. Jag hoppas att detta kommer att fortsätta - och t.o.m. iännu snabbare takt än som är fallet. På den tredje punkten blir jag nästan upprörd. Jag skalldock bespara kammaren denna min upprördhet. Jag avstår således från att visaatt jag blir upprörd. Med viss skärpa vill jag ändå framhålla att jag vändermig emot att utskottets ordförande, efter det att utskottet har tagit ställningtill företagsuppköpen, framträder offentligt här och säger att han egentligeninte har samma uppfattning. Han tror att man kunde ha kommit närmare denborgerliga nyliberala låt-gå-linjen, om man hade förhandlat ytterligare något. Med tanke på vad ordföranden i utrikesutskottet tidigaresade om de konstitufionella aspekterna måste jag fråga: Vad är poängen med attsäga detta offentligt i debatten här i kammaren? Är det för att regeringen ochEG-förhandlarna skall förbereda sig på att Sfig Alemyr ett kommande år harförhandlat färdigt med och - dvs. att man inrättar sigefter att de sista hindren för utländska företags uppköp av plockasbort? Jag tycker att det gjorda uttalandet är anmärkningsvärt. Hade det varit"tekniskt" möjligt, skulle jag fakfiskt ha yrkat attutrikesutskottets ordförande tog tillbaka sitt uttalande. Det måste väl ändåvara ordförandens sak att stå för det betänkande som han själv signerat utanatt i den första debatt som äger rum och som gäller detta betänkande skapaoklarheter om vad betänkandet egentligen betyder. och den västeuropeiska integrationen 34PÄR () replik: Först något om EFTA och samarbetet med andramarknader än EG. Vårt förslag innebär naturligtvis inte att alla våraförhandlingar med andra länder skall ske genom EFTA. EFTA-linjen beträffandesamarbetet med EG innebär inte att alla våra förhandlingar med EG eller enskildamedlemsstater i EG skall ske genom EFTA. Vad vi föreslår är helt enkelt attmöjligheterna skall prövas att utnyttja EFTA som ett stöd i våra strävanden attfå ett närmare samarbete, att undanröja handelshinder osv. också när det gällerandra marknader än EG. Vi tycker nämligen att det är viktigt att visa ett iprincip likartat intresse för andra marknader. Vi borde utnyttja EFTA på sammasätt som vi försöker göra i våra EG-relationer. Jag noterade att gjorde vissa glidningar ifråga om utländska företagsförvärv liksom också, tyckte jag, i fråga om de kravsom vi bör ställa för att vi skall kunna acceptera resultat av förhandlingarmed EG jag gör den bedömningen att personligen får stå för dessauttalanden. Vi för vår del håller fast vid skrivningen i det betänkande som vistår bakom. 4 protokoll 1988/89:129 Prot,1988/89:129 Anf. 35 (vpk)replik; 6 juni1989 Fru talman! Bara helt kort. Jag kanhålla med Per om att och den viisi europeiska Inlegrii-tioneu Alemyr görytterligare glidningar. säger att det handlar om samarbete. Detär ytterligare en viktig markering. Men då är och jag inte detminsta oense. Jag trodde att det handlade om någonting annat i den process sompågår när det gäller och EG. Jag befarar att i sin sista replik kommer attberöra vår reservation. Eftersom jag inte har rätt till ytterligare replikmåste jag få säga att jag inte har varit tillräckligt uppmärksam på denolyckliga formulering som jag i hettan och brådskan varit med om att godkänna isamband med utskottsbehandlingen. Men jag har ju gjort ett tillrättaläggande.Vi kommer alltså att stödja samtliga reservationer. Därmed anserjag problemet vara ur världen. ; Vi vet att vid något tillfälleinför EG-parlamentariker har sagt att neutraliteten hindrar ettsvenskt medlemskap. Jag vill fråga om han kan ställasig bakom ett sådant yttrande och vad han i så fall menar med det. 36 () replik; Jag ber att få tacka för detuttalande som han gjorde om behovet av lika behandling av svenska och utländskaföretag. Jag tror att det är framsynt och klokt att utgå från att vi måsteavstå frän diskriminering har i om vi skall uppnå målet att inte blidiskriminerade inom EG-omrädet. Jag uppfattar uttalandet som en tolkning av StigAlemyrs och socialdemokraternas åsikt och ståndpunkt i denna fråga och inte somett konstitutionellt våldförande på utrikesutskottets ställningstagande. Jagvill tillägga att jag hoppas att åsikt ar, eller kommer att bli.regeringens. 37 () replik; Jag har icke glidit ifrån utskottets skrivningom företagsförvärv. I betänkandet står det att utskottet utgår från attbestämmelserna kan komma att behöva ändras. Det är vad som har betonats. Vi harinte låst oss på den punkten. Även därvidlag får vi se vilkaförhandlingskrav som icommer från olika sidor och vad resultatet avförhandlingarna kommer att bli. Jag har inte ifrågasatt medlemmarsgrundlagsenliga rätt att delta i debatten; jag diskuterar närmast omdömet. PerGahrton är upprörd men vill inte visa det. Det tycker jag är synd. Vi har haftnågra högtidsstunder i kammaren när Per har gjort bort sig i sinupprördhet, så jag har ingenting emot att vi fär uppleva det en gång till. Men jag vill till Per mycket bestämt säga vad jagredan har sagt ; Mitt ställningstagande och min personligadeklaration när det gäller en möjlig ändring framöver av etableringsreglernaär-täckt i den reservation i utrikesutskottet där man säger att dcHcke ärotänkbart att reglerna kommer att behöva ändras. citerar ett uttalande som jag har gjort vidénkonferens med 50 parlamentariker från ,nämligen att neutralitetspolitiken för närvarandeicke möjliggör ett svenskt medlemskap - och det står jag för. Jag har ingenmöjlighet, fru talman, att säga något om hur världen kommer att se ut ; jag har ingen aning. Jag vet inte hur länderna deklarerar sinneutralitet osv. Vi har sagt i vårt utlåtande , som så tidigare,att definierar sin egen neutralitetspolitik och från fall till fallbedömer om neutralitetspolitiken möjliggör eller hindrar en viss lösning. Diskussionernaom detta hade vi. som också har noterats, när vi blev medlemmari Förentanationerna, när vi blev medlemmar i osv. Det aren kommandegeneration som får göra de här bedömningarna. Därför står jag alltså för detuttalande jag gjorde inför de gästande EG-parlamenta-rikerna. att Sverigesneutralitetspolitik gör det omöjligt att söka medlemskap i . Prot.1988/89:129 6junil989 och den västeuropeiska integrationen Förste vice talmannen anmälde attPer och anhållit att till protokollet få antecknat att deinte ägde rätt till ytterligare repliker. 38 FÖRSTE VICE TALMANNEN; Jag får meddela att anslag nu harsatts upp om att detta sammanträde skall fortsätta efter . antog medbred majoritet utrikesutskottets hemställan i dess betänkande över regeringensproposition med förslag till riktlinjer för medverkan i detvästeuropeiska integrationsarbetet. Dessa riktlinjer har utgjort en god grund för regeringensarbete under det är som gått. Vi har gjort avsevärda framsteg mot de målriksdagen antagit. Den breda enighet som rått har varit en styrka i dediskussioner och förhandlingar som förts med företrädare för andra länder. hade vi en handelspolitisk debatt,där jag gav en fyllig redogörelse för arbetet med den västeuropeiskaintegrationen, och jag tycker inte att det finns skäl att nu ta upp kammarenstid med att upprepa vad jag sade vid det tillfället. Men vad jag kundekonstatera var att förbindelserna mellan EFTA och EG nu präglas av en intensivaktivitet. har EFTA-ländernas överläggningar medEG-kommissionen i huvudsak baserats på den s.k. Luxemburgdeklarationen från1984. Målet är ju där att skapa ett dynamiskt europeiskt ekonomiskt samarbete;inget potentiellt samarbetsområde utesluts på förhand. Dessa diskussioner harefter hand breddats och fördjupats. EFTA och EG har upprättat gemensammaarbetsgrupper på de flesta tänkbara samarbetsområden - det handlar nu om etttrettiotal. En hel del konkreta resultat har kunnat noteras, i första hand påvaruområdet. EFTA:s kommande ministermöte i nästa veckablir en kontrollstation. Vi hoppas då kunna ta ytterligare ett steg framåt. Framför allt vill jag peka på det enhälliga beslutet iEG:s råd att öppna COMETT-programmet för EFTA:s medlemsländer. Detinnebär ett genombrott på utbildningsområdet och kan öppna vägen för deltagandeockså i andra program som och of Europé. och den västeuropeiska integrationen möjligheterfill framsteg när det gäller offentlig upphandling, små och medelstora företagoch exportrestriktioner. Parallellt med detta har diskussioner inletts om en nyansats för EFTA-EG-samarbetet i enlighet med det beslut som fattades vid detgemensamma ministermötet i . Dessa diskussioner förs mellanEFTA-länderna å ena sidan och å den andra. En särskildstyrgrupp har upprättats för att leda arbetet. Denna grupp möttes för förstagången . Då kom man överens om organisation och tidsplan för detfortsatta arbetet. Beslutetgår i korthet ut på följande. I en första fas, fram till , skall parternagemensamt gå igenom alla potentiella samarbetsområden i syfte att undersökaförutsättningarna för ett samarbete. För detta ändamål har fyra arbetsgrupperupprättats: en för varor (EFTA-ordförande ), en för tjänster och kapital(EFTA-ordförande ), en för personers rörlighet (EFTA-ordförande )och en för övriga områden såsom forskning och utveckling, konsumentpolitik,miljöpolitik, sociala frågor, medborgarnas etc. (EFTA-ordförande ). I ett andra skede, fram till mitten eller slutet avoktober, skall parterna diskutera legala och institutionella frågor. I dettaligger frågor som har avseende på informationsutbyte, samråd, medinfiytande ochgemensamt beslutsfattande liksom övervakning, tillämpning och tvistlösning. Fördetta ändamål skall ytterligare en arbetsgrupp upprättas (EFTA-ordförandeSchweiz),