prot · GC0986 · 1988-12-31 00:00:00 — Den i utredningen föreslagna separatmodellenär tilltalande enkel att förstå för gemene man, och den innebär med 30 %skattesats en lägre beskattning av själva sparandet i sig och att det blirmindre gynnsamt att låna, med utgångspunkt i sparandet. Det kan dock behövas sparstimulanser. Förutom attpensionssparandet behålls med bl.a. hjälp av avdragsrätt i deklarationen, anservi i centerparfiet att införandet av personliga investeringskonton kan ha storbetydelse. Dessa konton skall användas för i första hand boende ochnyföretagande. Att lånebelastningen på hushållen skall minska vad gällerbostadslånekostnader, genom att den egna insatsen ökas och därigenom det egnakapitalet, är ett viktigt mål. Det finns ett stort intresse för sparande med hjälpav personliga investeringskonton. Det kan i och för sig tyckas att det skulleminska skatteintäkterna mycket - det gör i och för sig ocksä det skattefriasparandet - men pä något sätt mäste inriktningen i samhället vara altmänniskor själva skall kunna ha en buffert och kunna göra en egen insats föratt bl.a. ordna sitt boende. I sambandmed kapitalbeskattningen är det också viktigt att komma ihåg attakfiebeskattningen skall ta hänsyn till att ägandet i samhället bör spridas. För det tredje skall skatt främja arbete och företagande.Det sker genom sänkta marginalskatter och marginaleffekter, genom sänkt skattför framför allt de mindre företagen och genom slopad förmögenhetsskatt påarbetande kapital i företag. Marginaleffekter på grund av t.ex bostadsbidrag ochdaghemsavgifter kommer att finnas kvar även efter reformen, fastän på en lägrenivå. Då är det också viktigt att inte höja de trappstegen, genom att görabostadsbeskattningen så betungande att högre bostadsbidrag behövs. Jag tänkerdå inte bara på fastighetsskatt och höjda taxeringsvärden utan också påförslagen att lägga moms på vattenavgifter, sophämtning, telefonavgifter, osv. Jag vill också betona vikten av att en kommandeskattereform verkligen tar hänsyn till egenföretagarna, som är hårtbelastade av både höga marginalskatter och höga egenavgifter. Vi har fråncentern länge hävdat att de mindre företagen bör få sänkta arbetsgivaravgifter,men vi har ännu inte fått gehör för det. För det fjärde skall skatt styra mot en god miljö ochenergi- och resurshushållning. Det handlar då om att ha styrmedel för det.Bl.a. har punktskatter varit styrande t.ex. när det gäller energipolitiken, mende har inte varit tillräckligt styrande. Jag tänker inte gå närmare in på det,eftersom vi framför allt behandlar inkomstbeskattningen. Men det ärvikfigt att kunna reducera beskattningen av arbete och att samfidigt kunnaordna resurshushållningen och energipolitiken bättre genom styrning medelstpunktskatter. Jag yrkarbifall till reservationerna 3 och 8 i betänkandet. Jag hade inte tänkt ta upp de dynamiska effekterna. Men dehar berörts av flera talare, och jag tror att det är viktigt att vi tar upp dendiskussionen. Dynamiska effekter innebär i och för sig inte bara ökat arbetsutbud.De medför också att man får en bättre fungerande ekonomi över huvud taget,t.ex. att människor kan klara sig bättre själva och att vi inte behöver ettalltmer ökande transfereringssystem. Det kan ge en bättre dynamik. Attinvesteringar görs i näringslivet, i stället för att pengar används tillspekulation, och att sparandet ökar ger i sig dynamiska effekter. Beroende på hur skattereformen kommer att se ut, kommer dedynamiska effekterna att te sig litet olika. Skall man i princip överfinansieraskattereformen, inte sänka skattetrycket nägot och inte räkna med någradynamiska effekter i inledningsskedet av skattereformen, tror jag att den intekommer att ge de dynamiska effekter som man eventuellt skulle önska att dengav. Då kommer krav på ökade transfereringar i stället, och det har i sig endämpande effekt på dynamiken. Jag tycker att det är vikfigt att komma ihåg att, vilketKjell pratade om, människor behöver få skatterna sänkta för att t.ex.kunna unna sig mer tid med sin familj. Man skall komma i håg attde som har barn hemma som inte är sä stora kommer att välja att vara hemma mermed sina barn om de fär den möjligheten. De kanske inte har räd att i dagminska sin arbetstid. Men om de får mer pengar kvar efter skatt kan de ha rädatt prioritera sina barn som de skulle vilja. Jag tycker att man skall ställadet mot detökade arbetsutbudet, som ensidigt förs fram när det gäller dynamiska effekter. Jag tror alt man måste väga in dynamiska effekter ifinansieringen. Det blir svårt att över huvud taget åstadkomma enfördelningspolitisk profil om man inte gör det. Det är mycket möjligt att manmäste se över skatteskalan också, för jag tror att fördelningspolifiken ärviktig för dynamiken i samhället. Skatt efter bärkraft har stor betydelse fördet vi kallar dynamik. Med anledning av matmomsen vill jag säga att det ärbesvärligt med åsikter som totalt har fastnat, trots att förutsättningarnaändras. För de har ändrats. finns det inga administrativa hinder. Det ärnästan att nedvärdera den fantastiska apparat vi har byggt upp för att hanteragranskning och kontroll, att säga att det inte går att klara. Attgränsdragningar i sig skulle vara så omöjliga att göra tror jag inte heller. Enviss anpassning får naturligtvis göras för att klara uppgiften. Men det är heltklart att sänkt moms kommer att leda till lägre priser på maten. Folkpartiettalade ju om att sänkt moms över hela linjen ger sänkta priser. Då måste detycka sä även när det handlar om matpriser. Sänkta matpriser har betydelse förden som har låga inkomster. Oavsett vilken stafistik man plockar fram harkostnaderna för boende, kostnaderna för mat betydelse förde människor som haren stor försörjningsbörda i förhållande till sin inkomst. Det är alldelesklart. I en reservation tillsammans med ochmoderaterna ger vi uttryck för vår gemensamma åsikt om beskattningen avanställdas vinstandelar. Vi har också en mängd särskilda yttranden angåendebarnpension, bilförmån och reseavdrag. Men jag ämnar inte gå in på de sakernanu, utan yrkar bifall till samtliga reservationer som står bakom. 83 BO () replik: Jag vill egentligenbara ställa en fråga till . Skattereduktionen skall finansierasgenom att oljeskatten höjs med per kubikmeter och kolskatten med 300kronor per ton, genom införande av en uranskatt samt med hjälp av litet annanbeskattning. Vilka får betalade här skatterna pä uppvärmning och el, och hurser fördelningseffekterna ut? 84KJELL () repHk: talade om att det går attfinansiera en sänkning av momsen. Visst går det. Man kan finansiera den påmånga olika sätt. Det är inte det som egentHgen förbryllar mig, även om jagtycker att finansierar sänkningen på ett mycket konstigt sätt. Centernvill höja momsen pä bilar och på kylskåp. Därmed ser man till att vi fär enmotsatt verkan på energipolitiken, en motsatt verkan pä miljön än den vi villha. Men visst gär detta. Får jag i diskussionen med fortsätta påsamma tema som tidigare, exemplet med torsken. Ni föreslår att man skall sänkamomsen på vissa baslivsmedel, bl.a. fisk. Men det skall vara obearbetadebaslivsmedel, dvs. torsken skall vara hel. Däremot skall man ha full moms påbearbetade livsmedel. Då är min fräga till : Vad är det för vitsmed att den som har råd att gå och köpa en hel, färsk torsk i Feskekörka skullefä sänkt moms,medan den förälder som rusar in i en butik pä vägen hem till barnen och köperfiskbullar eller litet djupfrysta torskfiléer skall behöva betala full moms?Det är konsekvensen av ert förslag. 85 () replik: Det är fantasfiskt vilken indignation detväcker hos - och jag utgår från att det gäller hela folkpartiet- när man talar om att försöka sänka matpriserna i värt land. Jag mäste sägaatt jag tycker att det är av mindre betydelse var exakt man sätter gränsernanär man skall bestämma sig för detta. Det är principen som är viktig.Egentligen skulle vi i ägna oss mer ät grundläggande viktigaprinciper i den politiska debatten, än att sänka oss ner i fiskedjupen, där vieventuellt kan fånga detaljer, som sätts upp som stora staket dä någontingviktigt eventuellt skall genomföras. Jag tycker inte att det för fram om dessagränsdragningar har någon relevans. Vi lade fram ett förslag i en motiontidigare för att visa hur det kunde se ut. Vi har sagt att vi tänker finansieraden sänkta matskatten totalt i den kommande skattereformen. Därför har visläppt kravet pä att höja momsen på de nämnda kapitalvarorna. Vi är inte sämreän alt vi kan ändra på en viss inriktning då förutsättningarna ändras, eftersomvi skall genomföra denna skattereform. Till vill jag bara säga att vårt förslag omhöjda punktskatter innehåller i sig en mycket viktig miljödel. Man kan frågasig hur stor uppslutning det finns i när det gäller att tillgodosemiljön. Energipolitiken skall styras sä att vi fär både en bättreresurshushållning och en bättre energianvändning. Men vi hör aldrig talas omvad del kommer att kosta om vi t.ex. skall behålla kärnkraften och underhälladen. Vi har inte fått höra vad det kan kosta i ökade energipriser att vara fasti det energisystem som finns . Jag vill bara säga att höjda punktskatterenligt det här förslaget slår mindre hån än moms pä energi, som diskuteras iden utredning som arbetar med detta. 86KJELL () replik: säger att det inte spelar sästor roll och att man inte skall fästa sig så mycket vid hur förslaget ärutformat. Men det tycker jag att man skall göra. Jag tycker att man skall fästamycket stor vikt vid utformningen. säger att det är principen somär viktig. Det tycker jag inte. Ni talade om vardagsmat och förde in ett helt nyttbegrepp, som är något svårt att definiera och något svårt att särskilja. Vadfår er att föreslå att jag, om jag går in i en butik och köper en elleren annan ädelfisk, skall ha nedsatt moms pä den, eftersom det är vardagsmat,men att jag, om jag köper fiskbullar, som sannolikt inte är malda av ,skall betala full moms pä dem? Visst är det intressant, , ochsvårt att förstå hur man kan gynna barnfamiljer, pensionärer och dem som hardet litet knapert ställt genom att lägga fram och genomföra sådana fö.rslag. 7 protokoU 1988/89:86 87 BOLUNDGREN (m) replik: Jag kan i viss utsträckning förstå att GörelThurdin inte ville svara på min fråga, men den är ändå relevant, eftersomcentern föreslår en skattereduktion 1990 för att på det viset få en brafördelningsprofil när det gäller skatteuttaget. Jag vill fråga en gång till, och försök attsvara exakt på frågan: När det gäller den höjda oljeskatten som påverkaruppvärmningskostnaderna, när det gäller uranskatten som ökar elkostnaderna -vilka fär betala dessa skatter, och hur ser fördelningseffekterna ut? 88 () replik: Jag hade inte tänkt föra någon läng debatt ommervärdeskatt och matmoms med , men det gär ju inte attundvika. För att skall fä sova gott så lovar jag att jagvisst skall se till att fiskbullarna går att inhandla utan matmoms. Det trorjag inte är något större problem. Det är riktigt att de höjda punktskatterna kostar en delför hushållen, men med det förslaget blir kostnaderna mindre än med detenergisystem som vi har . Vi har haft alldeles för litet av debatt omframtida energipriser. Energikonsumtionen torde vara betydligt högre förhöginkomsttagare än för låginkomsttagare. Har man lägre inkomster reflekterarmen säkert mer över både hur man bor och hur man använder energi. Jag trorocksä att man kan utgä ifrän att höginkomsttagare i regel bor på större ytor,om inte annat. Jag ser att skakar på huvudet. Vi tar in detta i en totalskattereform, där andra vill lägga än mer på hushällen när det gällerenergibeskattning. Det är klart att klarar sig - hanvill ju bara sänka skatterna. Jag ser att han nickar instämmande. Sedan villhan inte vara med och finansiera skattesänkningarna, och då gör mandel enkeltför sig-jag förstår det. Dä kan man ifrågasätta det mesta av den finansieringsom föreslås och där kanske flera partier sä småningom måste ställa upp för attklara hem en skattereform, som de facto även vill ha. 89LARS (vpk): Jag har anmält mig for att tala , men efter att ha hört de här intressanta inläggen kanske jag behövernägon minut för att även kunna kommentera dessa inlägg. Jag har intehaft förmånen att kunna gå in i de tidigare replikskiftena. Det finns mycket att säga om detta betänkande, men jagskall begränsa mig till de inledande momenten. från vpk kommeratt ta upp andra moment, bl.a. momsmomentet. I likhet med alla andra debatter handlar ju den härdebatten inte om att fä någon att ändra ståndpunkt till den votering som viskall företa om någon timme. Vi vet ju hur det kommer att gä i den. Mendebatten handlar om att kanske fä nägon att ändra sinnelag till de voteringarsom vi skall ha . 1 denna sfilla vecka blir debatten om detta betänkande uppenbariigenjust stilla. Lika uppenbart är det att debatten blir nog sä intensiv vad gällerde kommandeförändringarna av skattesystemet. Under mänga är har och krävt storaskattereformer. Ingen kan anklaga dem för bristande ihärdighet i dessa krav.Även till detta återkommer motionerna som ett säkert vårtecken. Likasäkert har de avslagits och kommer de att avslås. Under alla dessa är har nyliberalerna likt folket i förskingringenfäll återupprepa "nästa är i ". Och de lär få säga sä ävendenna påsk. Men kanhända blir de bönhörda nästa vär, för nu har delar avsocialdemokratin gjort sin Canossavandring, och det som inte kunde sägas tillvalet och det som inte kan göras vären 1989 kanske blir sanning till vären1990. Så blir fallet om den socialdemokratiska riksdagsgruppen väljer denhögersväng som kanslihushögern önskar. Å andra sidan är polifik det möjligas konst, och vad somvissa ministrar önskar låter sig inte allfid göras. I debatten om det kommandeskattesystemet har vi noterat hur man på andra sidan kanalen tagitintryck av kritiken. Så kom det nya förslaget, PM 100, ett Columbi ägg som villgöra troligt att slopade statsskatter mest gynnar de breda löntagargrupperna.De som tjänar . fär en skattesänkning på . De som tjänar . -del tjänar låginkomsttagarna bland höginkomsttagarna - fär 75 000 kr.i skattesänkning. Detta säger man gynnar mest de vanliga breda löntagargrupperna. Visst tror jag att experterna kan räkna, visst talar desanning. Men det finns också en selekterad sanning. Och det är den mannu rör sig med. Riktlinjerna från PM 50 ligger nämligen i allt väsentligt fastäven i PM 100. Vårens modellbeteckning är ny, men grundkonceptet är exaktdetsamma. Det följer principen "gammalt vin i nya läglar". Därförtror jag att vi kommer att ha kvar fördelningsdebatten, trots att den blir aven ny årsmodell. I det betänkande som vi just nu formellt debatterar finnsnågra inledande moment som är väl värda atl betänka. I reservationerna 1 och 2 kan vi skönja en skattepolitisklinje, en skattepolitisk linje 1 där nyckelordet bakom skattepolitiken är"tillväxt". Bakom dessa reservationer finns en förhoppning om ellslags skattepolitikens perpetuum mobile, maskinen som genererar sin egenkraft. Den har ingen lyckats skapa inom mekaniken, och jag betvivlar att nägonkan göra det inom skattepolitiken. 1 reservationerna 3, 4 och 5 kan man se konturerna av enannan skattepolitisk inriktning. I dessa reservationer talar man omfördelningspolitik, skatt efter bärkraft, problem med höga kommunalskatter,krav på slopad matmoms och krav på regional balans. Det är samma krafter somhade en likartad syn pä kärnkraften, och jag tror att man snart kan tala om enskattepolitikens linje 3 eller en röd-grön allians, om ni så vill. Fasthittills är det väl endast vi i vpk som fått svara för det röda inslaget. 1senaste numret av och Departement kunde vi t.o.m. fä en grafiskillustration på omslaget till denna glidning i politiken. rör det sig t.o.m. om en bredare samsyn än den iförutvarande linje 3.1 kraven på åtgärder mot stigande kommunalskatter och förfördelningspolitisk rättvisa finner man en bredare bas än hos linje 3, en bredbas som rymmer betydandedelar av fackföreningsrörelsen. Visst finns det skillnader inom denna bas, menskillnaderna är inte större än de går att överbrygga. yrkar jag naturligtvis bifall till reservation nr 4från vpk. Vi avser inte att stödja någon annan reservation. Men jag villunderstryka att det gär att bygga upp en samsyn kring den breda basensskattesyn. Och det finns plats för fler parfier! Vi i vpk har valt att i vår reservation särskilt hårttrycka på kommunalskatternas betydelse. Vi gör det för att dessa iverklighetens värld skapar vida större problem än marginaleffekter frånstatsskatten. Man talar gärna om Wigforss i skattedebatten, och vissa säger atthans skalor inte alls gav lika höga marginaleffeker som dagens skalor. Å andra sidan låg kommunalskatterna då på en väsentligtlägre nivå. talar man om slopad statsskatt och en marginalskatt pä ,men då glömmer man att kommunalskatterna i många kommuner redan ligger över30-procentsnivån. Det är alltså orimligt att tala om marginaleffekter ochskatter utan att tala om den "grundbult" som utgörs avkommunalskatterna. Att sänka kommunalskatterna med runt . skulle kostaca 60 miljarder. Det skulle sänka marginalskatterna med . Men dåskulle skatterna sänkas underifrån; det skulle således bli en skattesänkningockså för dem som tjänar minst. Vad man har diskuterat i är egentligen -det ger jag rätt i - inte skattesänkningar utan skatteomläggningar:från direkt fill indirekt beskattning av hushåll, och enbart en omfördelninginom beskattningen av juridiska personer och företag. I klartext har mandiskuterat att gå från progressiv till rak eller rent av regressiv beskattning. I , som i mängt och mycket är förebilden förden tänkta reformen, nöjde man sig inte med detta, utan man omfördeladeskatteuttag från hushåll till företag. omtalade skatterevolution innebar att företageninom en femårsperiod skulle betala in runt mer i skatt.Vill man inspireras av , borde man kanske överväga att hellre löpa denlinan ut. Den effektiva företagsbeskattningen i är som bekant intesärdeles hög, speciellt inte på storföretagen, medan vinsterna är just särdeleshöga. Detta faktum förtjänar uppmärksamhet också när mandiskuterar det s.k. skattetrycket. Det är inte bara skattekvotens storlek somär intressant, utan också vem som betalar skatten och vad den används till. Atthöja skatt för att få fler JAS-plan är inte bra, men att höja skatt för attkorta vårdköer kan vara nödvändigt. Men detta utvecklar vpk i sitt särskildayttrande nr 1. I dagens votering kommer vi att stödja utskottet under dettamoment. Angående skatteskalorna avser vpk att stödjautskottet. Vi gör det, medvetna om att frågan återkommer. Vi kommer då attlägga fram yrkanden för att ge besluten en rimlig fördelningspolitisk profil. Jag yrkar vidare bifall till vpk-motionen Sk444, yrkande16, under moment 26. Det föreligger ingen reservation på den punkten, så jagyrkar därför bifall till motionen. Så en kommentar speciellt till socialdemokraterna. Idagarna har man på ledaravdelningarna spekulerat om vad PM 100 betyder förolika grupper och om det verkligen går att skapa en majoritet för enskatteomläggning. menar att ingenting kanvara enklare för er. Det går säkert alldeles utmärkt att få stöd frånfolkpartiet och för de bärande idéerna i PM 100. Det kanske rent avär möjligt att upprepa manövern från kärnkraftsomröstningen och skapa enskattepolifikens linje 2 tillsammans med . Men har ni politiskt rådmed den manövern? Kan man vinna hela världen men förlora någonting annat? Detkan visa sig vara en pyrrusseger. Villni, så finns det en annan lösning. Det går att söka sig fill den linje 3 iskattepolitiken som jag inledningsvis skisserade. Då kan en skattepolifikbyggas upp från en bred bas, i samklang inte bara med de partier som jag harnämnt utan också med fackföreningsrörelsens värderingar. Valet är ert - detborde vara lätt! Det handlar inte om några kluriga matematiska beräkningar - det handlar om politiskvilja. Därär det kanske slut på de som jag anmält mig för, men jag finnerockså anledning att något kommentera en del av de andra anförandena. BoLundgren och talade mycket om de dynamiska effekter som de villgöra gällande att skattereformen skall få - det är den stora poängen med den.Det vet väl alla människor att det uppstår dynamiska effekter - det finns jugott om bevis för det, tycks man vilja säga. Men var någonstans finns bevisenför det? Samhällena är inga laboratorier. Det går inte att visa på enklakausala samband i nationalekonomin. Nationalekonomins internationella namn ärjust polifisk ekonomi - det är en värderingsrik vetenskap. Vihar här talat om de dynamiska effekterna i . Men där ökade man juskatteuttaget pä företag! Det är en väsentlig skillnad. Vad man gjorde i USAskulle kanske kunna kallas för ett slags nykeynesianism, i och med att manstimulerade utbudet, dvs. efterfrågan, inom försvarsindustrin till rentastronomiska siffror, vilket satte snurr på hjulen. Det ledde i och för sigockså till ett gigantiskt budgetunderskott. Det är baksidan av den s.k.dynamiken, att vi har ett allvarligt hot mot hela världsekonomin på grund avdessa gigantiska budgetunderskott som härrör från skattesänkningar. Vi har ju iden svenska politiken bitter erfarenhet av gigantiska budgetunderskott, som vihaft svårt att få ned och fått kämpa med. Mantalar om arbetskraftsutbudet - det är väl självklart, säger man, att det blirett ökat utbud av arbetskraft. Det finns mig veterligt två undersökningar pådet området: en norsk och en svensk. I den ena undersökningen sägs det att omman gör en marginalskattesänkning med ökar arbetskraftsutbudet medkanske . Å andra sidan tappar man lika mycket i skatteintäkter, så det gårungefär jämnt upp. undersökningen påpekas mycket riktigt att människor med hög marginalskattoftast jobbar för fullt. Om man har mycket höga inkomster har man ofta enposition där det förutsätts att man arbetar . De människornahar så att säga inget utrymme för att öka sitt arbetskraftsutbud. Detär också så att man vanligtvis har chefslöneavtal som säger att man inte harrätt till övertidsersättning. Det är klart att man inte tjänar någonting mer påsin övertid, eftersom man inte får en enda krona mer när man jobbar över - det stär i depersonernas avtal. Det är ett känt faktum att dessa chefslöneavtal finns inomprivat näringsliv och även inom offentlig förvaltning. Det är så attsäga avtalet och inte skattesystemet som gör att de inte kan jobba över. Men jag tror att det på ett sätt är riktigt att den härreformen har en dynamisk effekt, dvs. att man fär ett ökat utbud avarbetskraft. Men det är inte genom morotseffekten utan det är genompiskeeffekten som det framför allt uppnås. När man sänker marginalskatterna,när man sänker statsskatten, och finansierar det med ökad indirekt beskattningfär läginkomsttagarna ingen vinst av skattesänkningen, men de fär vara med ochbetala skattesänkningen för de bättre ställda. Vill man dä ha oförändratkonsumtionsutrymme måste man göra någonting. Då fär man öka sinarbetskraftsinsats. Vilka finns dä i den gruppen? Jo, det är kvinnor i de ungafamiljerna, där kvinnan ofta har gått ned i arbetstid för att få tid för sinabarn. Så är det i verklighetens värld. Vad tvingas den familjen då göra? Jo,öka sitt utbud av arbetskraft. Det är också vad nationalekonomer har sagt: Orsaken tilldet ökade utbudet av arbetskraft står icke främst att söka isänkta marginalskatter - det är kvinnorna som ökat sitt utbud av arbetskraft -utan i att familjerna fått försämrade realinkomster. Den som då haft möjlighetatt satsa litet mer tid har gjort det. - Det blir nog en dynamisk effekt, meninte alls den dynamiska effekt som ni tror; det är inte moroten utan piskan somåstadkommer den. Vad barnfamiljerna i behöver är - tror jag - inteatt jobba ännu mer. En av orsakerna till de problem vi redan har i samhället ärnog alt de redan tvingas jobba så hårt. Jag skall sluta nu - jag har redan överskridit den angivnatiden tillräckligt. Jag yrkar alllsä bifall till reservation 4 och tillmotionen Sk444, yrkande 16. 90BIRGER (): Jag skall börja med att citera en känd miljö-och energiminister som har sagt sä här: