prot · GC09106 · 1988-12-31 00:00:00 — En påtaglig brisl, som man kan rälla fill ulanlagändringar, gäller jusl informationen när ell besöksförbud är utfärdat, l.ex.informalion mellan åklagare och polismyndigheten där mannen bor ochpolismyndigheten där kvinnan bor, och mellan kriminalvården och den drabbadekvinnan. Framför allt måste ju kriminalvården veta när någon släpps ul att delfinns ett besöksförbud utfärdat för den mannen. Sädana här informationsinsatserkräver inga lagändringar, utan det är bara all juslilieminislern meddepartementet utarbetar fillämpningsföreskrifter ät de berörda. Delta är enlilen åtgärd som man kan vidla för all förbällra situationen för de drabbadekvinnorna. Är justitieministern villig alt medverka till det? 117KENT (): Jag lackar statsrådet för svaret. Jag vill säga så här: All utreda är nödvändigt för all fäbra beslutsunderiag. är saker och ting tillräckligt utredda, ibland ärgenomloppsliden i beslulsapparalen för lång. Händelser i samhället kräver oflasnabb aktion. En del sådana händelser, som faller inom områdena humanitet,ekologi och miljö, rättssäkerhet och rättstrygghet, kan kräva sädana raska lag. Jag vill dä strunta i politiken och sträva motanlipolarisering. Jag vill då samarbela över alla partigränser - det gälleräven en del motioner i sådana här ärenden. Om misshandlade och misshandelsholade kvinnor och barn Vi är ju här för atl tjäna medborgarna, och ingen grupp ivårl samhälle skall behöva uppleva rädsla. Jag tror alt alla kan samarbeta närvi upptäcker sådanl utan prestige och ulan låsningar. Tror statsrådet detocksä, och anser slalsrådel all frågan om samhällsskydd för förföljda kvinnorär ell sådanl fall, där vi omedelbarl skulle kunna pröva samverkan för en snabblösning? 118 (): Jag får lacka justitieministern för svarel.Även om innehållet var väntat, måsle jag säga all del var Iräkigl att noleradenna defensiva hållning. Jag vill till en början understryka atl jag inslämmer ivad samtliga föregående lalare har sagl i ärendel, och jag länker inle upprepadel. Jag går direkt på det som jag lycker är del vikligasle. Det finns frågor som faktiskt inte behöver dras ilångbänk. Frågan om besöksförbudslagen och de särskilda punkler vi nudiskuterar är klart utredda. Denna fråga behöver inle övervägas mer, som detstår i svarel. Del handlar om en enkel ändring. Jag har vid tidigaretillfällen presenterat elt färdigt lagförslag - 26 § - som ger en möjlighellill omedelbarl frihetsberövande för en person som överträder besöksförbud.Detta är enligl känd modell från rättegångsbalken-jag kan l.o.m. lala om alldel är 25 kap. 9 § om reseförbud -, och del går all analogisera. Jag vill fillägga med underslrykande: Delta är ingenbagalellag! Justitieministern ger allför ofla, även i svarel, sken av att dethär inte är någon särskilt viklig lag, men det är den. Den har dessulom eltmycket slorl symbolvärde för kvinnor som behöver känna rättstrygghet. Jag vill vädja till justitieministern all göra en insatsför kvinnofriden. Del behöver inle vara så all det bara var undermedeltiden som gjorde det, eller en borgerlig f.d. justitieminister, , som gjorde del, ulan nu har nuvarande justitieminister möjlighet all göra del. Tillsist vill jag be justitieministern notera denmanifestation som pågår just nu i kammaren - den är unik, juslilieminislern! 119 (): Också jag vill lacka för svarel, även omlyvärr inle heller jag är särskill nöjd med det. Del var ell svar som blandallmänheten brukar kallas det vanliga polifikersvard: Vi väntar pä enulredning, och sedan ... All del här är en myckel angelägen fråga visar lydliglraden av lalare från alla partier som har varil represenierade. Och del är intesä egendomligt. Om man någon gäng har kommil i konlakl med den oerhört tragiskaföreteelse som kvinnomisshandel är, vel man alt della skapar ell slarklengagemang. Samhällel har kommit ganska långt ål räll håll ibehandlingen av della problem, men ändå finns det en del bilar kvar. För kvinnornas skull, men ocksä för deras barns skull,gäller det atl vi lar i de här frågorna med viss snabbhet. Det är ju dubbelttragiskt atl också barn ofla är inblandade. Den lyvärr ganska landlösa lag somträdde i krafl är brislfällig. Kvinnan är inte mer skyddadför trakasserier än hon var innan den lagen kom till stånd. Fä av kvinnomisshandelsfallenkommer lill domslol, av de fä fallen är del ännu färre sorn leder lill åtal, ochi bara en lilen del av dem utdöms besöksförbud. De som får besöksförbud äroftast mycket gravl belaslade män, som är belastade även i andra avseenden änkvinnomisshandel. När dä denne gravl belastade kvinnomisshandlande man slårutanför kvinnans dörr och bankar, hjälper det inte att tala om för honom atthan har besöksförbud - men det är det enda som går att göra ! En sådanordning är fortfarande inle godtagbar. Del är inte heller godtagbart med någon fördröjning närdet gäller atl avhjälpa delta missförhållande. I framställning saknade jag ordet"snabbt" - atl del snabbt skulle gä att hilta på åtgärder som hjälperupp della missförhållande. Kan jag få en sådan försäkran nu? Om misshandlade och misshandelsholade kvinnor och barn Jag vill säga all jag uppskattar det faklumall de som har ställt frågan represenlerar olika partier i . Problemelmed misshandlade kvinnor - som inle på något sätt är etl nytt problem i vårtsamhälle men som glädjande nog har uppmärksammals pä det säll som del förtjänarunder senare år - kräver en samlad, enig polilisk linje. Därför är jag litet besviken över atl flera avfrågeställarna skjuter in sig pä att besöksförbudslagen skall föreslåsförändringar innan vi får den rapport vi väntar från brottsförebyggande rådet. Del var beslut i som ledde till alt regeringenbeslutade all snabbt utreda besöksförbudslagen. Jag använde visst ordet "snabbi" i mitt svar,. Jag pekade jusl på att när beslutade om denna lag sågjorde man det snabbt, och man beslöl alt snabbi ulvärdera den för all snabbikunna föreslå ändringar och vidta andra åtgärder, när man fick kunskaper omvilken effekt den fält i prakfiken och vad som älerslår all göra. Vad gäller inställning att del är endefensiv hållning från min sida all inte nu föreslå en förändring avlagen om besöksförbud i enlighet med det förslag han har lämnat, måsle jag barasäga all jag inte förstår vad det defensiva skulle ligga i, när inte riksdagen- varken eller någon annan riksdagsman - har möjlighel allla ställning till elt sådant beslut. Varför komma med ell förslag innan man harunderlaget, när man inle har någoniing alt vinna på del tidsmässigt? Varför dåinte vänta på den snabba ulredning som en gång var ense om all viskulle ha? Dessutom vill jag påpeka för atl del,all döma av de motioner och andra förslag som har framförts av riksdagensledamöler i detta avseende, inle råder någon enighet om vilken lagteknisklösning vi skall använda oss av. När det gäller övriga frågor om informalion och upplysningkring dessa frågor delar jag hell frägeställarnas uppfattning, att där finnsmyckel kvar alt göra. Jag avser all ålerkomma med informalion eller förslaglill på vilkel sätt informalion skall ske. Jag kommer atl informera om vad jagavser atl göra i sädana hänseenden. Även vad gäller utnyttjandet av tekniskahjälpmedel anser jag atl det behöver vidtas ålgärder. Jag kommer alt agera såsnabbt jag någonsin kan. Prot.1988/89:106 28apri!1989 Om misshandlade och misshandelsholade kvinnor och barn 121 (); Del gläder mig all höra all justitieministernskall återkomma snabbt med förslag när det gäller information ochtrygghetsskapande åtgärder för misshandlade personer. Jag skulle vilja lämnaell par tips för della pä lilel längre sikl. Jag skulle vilja slä etl slag för alt vi pä siklytterligare stödjer kvinnojourer och brotlsofferjourer. Jag har också blivituppmärksammad på att alldeles för lilel forskning har bedriviis om varför mänmisshandlar kvinnor. Jag skulle önska alt vi tillsammans kunde enas om atlsalsa på della område. Dessulom behövs ännu slörre saisningar pä rehabilileringav väldsverkare, sä all alla de som vill ha rehabililering och känner behov avdel skall ha räll lill det, när del behövs. 122MARGO (vpk): Först skulle jag vilja rätla ett uttryck somjustitieministern använder. Hon lalar om problemen med kvinnomisshandel isamhället. Jag tycker atl del är etl någol svagl ord. Kvinnomisshandel är enoerhörd skamfläck i värl samhälle, som säger en hel del om hur del ser ut médjämställdheten i värt land när man börjar skrapa litet på ytan. Del är enskamfläck vi inle lolererar längre. Inle heller är del så, justitieministern, att vi i dagbara diskuterar lagen om besöksförbud. Jag är överens med justitieministern omalt vi kan vänta lilel med all gå in och göra de direkla lagändringarna, om delnu är slraffskärp-ningar och annat som behövs, tills denna översyn är klar. finns ju sä myckel annal vi kan göra omedelbarl, i vänlan pä dennaulvärdering och översyn, l.ex. de ålgärder jag log upp när de gällerinformationen mellan myndigheterna och den drabbade. Det behövs ingalagändringar. Vi behöver inle vänla lill hösten. Juslilieminislern kanomedelbarl vidla de ålgärder som behövs, utan några beslul av . 123 (): Del behövs snabba ålgärder här. Denna lagstrovärdighet är i fara. För del första, om kvinnor inle kan lita på all lagenfungerar, är del heller ingen som känner intresse av atl använda den. För del andra vill jag meddela juslifieminislern all delfinns mängder av förslag all la slällning lill. Hos juslitieulskotiel ligger ensvärm av motioner från samtliga partier, inkl. socialdemokralerna. Del är baraall la för sig. Slulligen noterar jag atl jusfilieminislern uppskattar atldel är en gemensam auktion. Den är faktiskt unik, som jag har sagt. Vi välkomnarjuslilieminislern till denna gemensamma manifestation. Del är myckel enkell alllösa delta, om man vill. Del är bara atl ge en lilen signal om varjuslilieminislern slår, så kommer jusiiiieulskollel alt fatta etl beslut, somvi har diskuterat . 124 (): Jag vill lacka justitieministern för alt honi sä stor ulslräckning använde orden "snabbi", "fort" och"snarasl" i sitt svar. Det lycker jag var positivt. De män som misshandlar kvinnor är ofta uppfinningsrika ochdukliga på en mängd olika saker. De är dukliga pä atl finna sin familj, hur brakvinnojourerna än försöker hjälpa till med jourlägenhder och andra arrangemang.Därför skulle jag vilja fråga juslilieminislern vilket råd jag skall ge dem somfrågar mig: Hur skall jag bära mig ål när min man slår och sparkar pä dörrenoch vill komma in? Vad skall jag göra? Del räcker inle alt ringa polisen. Dehar bara att klappa honom pä axeln och säga: vän, gå här ifrän. Dethjälper inte mig. Om misshandlade och misshandelsholade kvinnor och barn Avdet jag hör här fär jag plötsligt en känslaav atl del kanske inle är känt, ens bland ledamöler, vilkelomfattande arbete som pågår ule i samhällel när del gäller atl hjälpa, stödja,förhindra och förebygga övergrepp mol kvinnor och barn. Del är inle så atlingenting har gjorts eller att inlressel för dessafi-ågor skulle vara litet. När jag reser runt i landet och träffarrepresentanter för rättsväsende, organisationer och misshandlade kvinnor kanjag konstatera all ett omfattande utvecklingsarbete pägår. Men jag delarIngbritt Irhammars uppfattning atl vi behöver mer av kvinnojourer och liknandeorganisationer, som kan ge stöd lill kvinnorna. Vi behöver l.ex. ulvecklasamarbelel mellan de ideella kraflerna och de sociala myndigheterna. Vi behövermera forskning kring detta. BRÅ hade för sedan etl stort seminarium omforskning kring kvinnor och broll. Del behövs mer av rehabiliteringsålgärder. Del pågår mångaprojekl inom kriminalvården, såvill jag förstår framgångsrika sådana, för atlulveckla metoderna för atl behandla dessa män. Vi skall jobba vidare med allldelta. Men arbetet pågår också. Glöm inte borl det! Inilialiv las icke bara i . Initiativ las ute päfältet, av alla de människor som arbetar inom olika yrkeskategorier som ärinvolverade i delta arbete. Talmannen erinrade om debattreglerna vid frågesvar. 126 MARGÖ (vpk): Visst pågår del etl enorml arbele ule ilandet för att hjälpa misshandlade kvinnor. Merparten av del arbelel Svararalla våra kvinnojourer för, kvinnojourer som jobbar på ideell basis utantillräckligt stöd från samhället. Det är vi myckel väl medvelna om. Jag skulle vilja frågajuslilieminislern, när hon hänvisar lill samhällels insatser och forskning:Pågår del över huvud taget några forskningsprojekt i värt land omkvinnomisshandel och orsakerna lill kvinnomisshandel? Om inte, när ämnarjuslilieminislern la inilialiv lill alt vi får en sådan forskning här iSverige? 127BENGT (): Det iir riktigl, som justitieministern säger,atl del görs en hel rad bra saker ule i vårl land. Fattas bara annat! Jag ärdjupl imponerad, särskill av kvinnojourerna. Jag kan anförtro justitieministernatt jag själv har Prot.1988/89:106 medverkat till startandet av åtskilliga sådana. Men vi diskuterarju förbätt- ringar på vissa enskilda punkter.Det vi nu lalar om skulle innebära en klar ----------------------- förbättring.Därför vill jag än en gång säga: Bagatellisera inte besöksförbuds- Omprivatpraktiseran-jgggi Qg jjjjg f kvinnor och kvinnors trygghet. desjukgymnasters eko- jg yjn gfinra om att del las inilialiv från många olikahåll. nomiskavillkor också komma från . Denhär manifestationen är en övertydlig polilisksignal lill regeringen och juslilieminislern all göra någol på den här punkten -och göra det nu! 128 (): Jag är medveten om att del pågår ävenpolitiskt mycket vikfigt arbete i samhällel. Del är glädjande alt höra atljustitieministern är beredd alt satsa mer på rehabilitering och forskning. Jag kan påminna om atl det fattades beslut så sent somdenna vecka på det här området. Det fanns en cenlerreservalion i kammaren omrehabilitering av alla väldsverkare som var i behov av del. Reservationenavslogs faktiskt av den socialdemokratiska majoriteten. Likadant hade vi enmotion och en reservalion om ökad forskning när det gällde kvinnor och brott.Dessa avslogs också. Likaså hadde vi för litet mer än enreservation om ökade anslag till kvinnojourerna. Även den reservationenavslogs. Jag hoppas atl det blir en förändring i fortsättningen. Överläggningen var härmed avslulad. 23 § Svar på fråga 1988/89:584 om privatpraktiserandesjukgymnasters ekonomiska villkor har frågat mig vilka ålgärder- förulom sedvanlig taxerevision mot bakgrund av gällande kostnads- och prisökningar- som regeringen länker vidla för alt förbällra de privatpraktiserandesjukgymnasternas ekonomiska villkor. Frågan har ställts mol bakgrund av denkoslnads- och inläktsundersökning som hargenomfört på uppdrag av regeringen avseende de försäkringsanslulnaprivatpraktiserande sjukgymnasterna. Den nu gällande behandlingslaxan gäller t.o.m. utgången avjuni 1989. En ny taxa kommer senare i vår att fastställas av regeringen efterförslag av . Verkel utarbetar sill förslag lill laxa efteröverläggningar med , som förelräder deprivatpraktiserande sjukgymnasterna. Enligt utredningsuppdraget till riksförsäkringsverketskulle resultatet av den företagna kostnads- och intäklsun-dersökningenutnyttjas i verkels överläggningar om behandlingstaxans nivå m.m. fr.o.m. den 1juli 1989. Dessa överläggningar pågår nu mellan parterna. Mol denna bakgrund är jag - i avvaktan på resultatet avdessa överlägg ningar - inte beredd att nu diskutera behovet av eventuella åtgärder 104 angående de anslutnaprivatpraktiserande sjukgymnasternas ekonomiska 130GULLAN (): Jag ber alt få tacka socialministern försvaret, som tyvärr endast är en redogörelse för handläggningen av laxefrågan. Jag har med denna fråga följl upp en inlerpellalionsdebaltjag hade med förutvarande socialminister den 8 december 1987.Hon utlovade då jusl den koslnads- och inläklsundersökning som socialminislernnu hänvisar till. Nägon ulredning hade då inte gjorts , ochförhållandena har som bekant ändrats en hel del. I den undersökning som presenterades säger man:"Vad man ulan ivekan kan fastslå är all den andel av de egna intäkternafrån behandling enligt taxa som gick åt för all läcka de praklikkoslnader somdenna verksamhel förorsakat, var betydligt slörre 1987 än 1979." Del visade sig atl lokalkostnaderna utgör en iredjedel av denlotala praklikkoslnaden. Av utredningen framgår också all av dehellidsarbelande privatpraktiserande sjukgymnasterna arbetar mer än normalheltid , närmare bestämt 2 055 limmar . Om man baserarndloinläklen för dessa privalprakliserande sjukgymnasier, som framräknals lill135 . i snill pä en normal arbetstid, blir ndloinläklen för deras delfaktiskl inle mer än . Del är en skäligen mager lön för enmyckel välutbildad och erfaren yrkeskår - eller hur? Håller socialminislern med mig om att del är principielltvikligl atl denna kår har rimliga betingelser i sill arbele? Ansersocialminislern all sjukgymnasterna är en viktig yrkeskår i vården? Om privatpraktiserande sjukgymnasters ekonomiska villkor Självfallel är vi överens om altsjukgymnasterna är en viktig yrkesgrupp. De bör naturligtvis också ha rimligaarbetsvillkor. Del är bl.a. därför som denna undersökning har gjorls. Man villfä en bra fakiaunderlag för de överläggningar som jusl nu pågår. Innanöverläggningarna är slulförda vill jag, som jag sade i svarel, nalurliglvisinte ullala någon mening om exakl vad laxan skall vara. 132 (): Jag kan delvis ha förslåelse för della. Menjag vill nämna en siffra som är viklig i sammanhängd. Om man jämför lönen fören anslälld fördagsgymnasl med dem som driver privatpraktik, finner man attersättningen är belydligt sämre för de privatpraktiserande. De bör alltså fäen skälig uppräkning för sitt arbele. De utgör ju en myckel viklig yrkeskår.Jag är lacksam för all socialminislern sade så. Del är av delegitimerade sjukgymnasterna som har privatpraktik, och de ulför ungefärhälflen av sjukgymnastbehandlingarna i den öppna vården. Del är då mycketviktigt atl vi värnar om den kåren. Jag hoppas alt socialminislern gör vad hankan för all de skall få en ordentlig uppräkning. Del är nödvändigl om vi skallha kvar några privalprakliserande sjukgymnasier. Överläggningenvar härmed avslulad. protokoll 1988/89:106 Prot.1988/89:106 24 § Svar på fråga 1988/89:592 om rätten till god sjukvård Om rätten tid god sjukvård har frågat mig om jag är bereddalt la initiativ för all trygga allas rätt lill en god sjukvård. Anledningentill frågan är alt del i debalten ibland ifrågasatts om sjukvårdshuvudmännenlever upp till målet om rätlen lill en god sjukvård. Hälso- och sjukvårdslagen slår fast atl målel för hälso-och sjukvärden är en god hälsa och en vård pä lika villkor för helabefolkningen. Ansvaret för att utforma och utveckla vården mot delta mål liggerpå de enskilda sjukvårdshuvudmännen. I den senaste överenskommelsen mellan staten ochsjukvårdshuvudmännen om ersättningar från sjukförsäkringen, vilken godkändesav regeringen i går, har uppmärksammats att gemensamma insalser krävs för allförbättra fillgänglighden lill värd och öka kapacilelsulnytljandet inomvårdorganisationen. Staten och har kommit överens om altvidta en rad åtgärder. Bl.a. avsätts särskilda medel frän sjukförsäkringen förall främja etl positivt förändringsarbete. För att genomföra de olika insalsersom staten och har kommil överens om skall en särskildledningsgrupp bildas, där staten och landslingen fill lika delar är representerade. är exempel pä ålgärder som regeringen konlinuerliglarbelar med. Något ytterligare initiativ är inte akluelll. Då , som framställtfrågan, anmält all han var förhindrad alt närvara vid sammanträdet, medgavtalmannen att i slällel fick della i överläggningen. 134 (); Jag vill lacka socialminislern för svaret. Vi är hell överens om del som står i hälso- ochsjukvårdslagen, dvs. alt alla skall tryggas rätten lill en god sjukvård och alldel skall vara lika villkor för hela befolkningen i vårt land. Men del har avolika skäl visat sig inte vara så lätt atl vare sig i storstäder eller iglesbygden leva upp till detta. Man har kommit överens mellan staten ochsjukvårdshuvudmännen all förbällra tillgängligheten lill värd och ökakapacilelsulnytljandet. Del är en absolut nödvändighet. Vi fär bevittnaall del l.ex. i glesbygden är fruktansvärt ont om läkare. Vi kan bevittna här iStockholms län hur narkosskölerskorna av olika skäl säger upp sig.Strålbehandlingen har med hjälp av majoriteten i blivitkoncenlrerad till elt ställe sä alt patienter som är svårl sjuka ifortsättningen får flyttas. Frän klinikföreslån-dare har jag fått omvittnat atldel råder slora svårigheler när det gäller alt besälta olika tjänster till densommar som ligger framför oss. Kommer man i denna ledningsgrupp alt la upp frågor soml.ex. att ulföra en probleminventering för atl se hur det är pä vårdområdet när del gäller sjukvårdspersonalen och deras arbetstider? Jag tror all vi där har själva grunden lill det hela. Det gäller också löneförbättringar och sådant. Jag vill 106 dä fråga: Ingår detta i delförbättringsarbete som socialminislern här säger atl ledningsgruppenskall ta hand om? De exakta arbetsuppgifterna förledningsgruppen har ännu inte angivits. Vissa riktlinjer har dock dragits upp iunderlagd för beslutet. Syftet är ju då all öka tillgängligheten och förbällrakapaciteten inom hälso-och sjukvärden. Delta kan ske på olika sätt. Som exempelkan nämnas all man skall upprätta en handlingsplan för atl förkorta vårdköerna.Man skall inventera situationen i fråga om s.k. klinikfärdiga patienter,väntelistor lill operationer m.m. Särskild expertis skall slällas tillsjukvårdshuvudmännens förfogande för atl hjälpa lill alt lösa dessa problem.Dessulom skall man få lill stånd en dialog och ell erfarenhetsutbyte mellansjukvårdshuvudmännen. Del har ju visal sig atl förhållandena är ganska olikainom olika landstingsområden. Även om inte arbetet ännu är upplagt i detalj,innefallar det en rad olika ålgärder på detta område. Det föreligger naturligtvis inga hinder för den härledningsgruppen att ocksä la upp frågan om arbetsfiderna. Jag vel alt på denpunklen har redan etl arbele i gång, som avserpersonalförsörjningen över huvud tagel. Dessa frågor diskuteras också inomregeringens hälso-och sjukvårdsberedning. Vi försöker från flera häll alt kommalill rälla med de brister som finns inom olika delar avsjukvården. Om stadigt bidrag tid Stiftelsen 136 (); Del var i och för sig posilivl att höra vilkafrågor den här gruppen kommer all arbeia med. Jag vill redan nu säga all jaghoppas all man kommer att arbeia mycket skyndsamt, eftersom del är myckel storagrupper av människor som vänlar på atl få behandling och som är oroliga -särskilt - för atl inte få den värd som de nödvändigtvisbehöver. Jag är dock inte rikligt nöjd när del gäller juslsjukvårdspersonalens situation. Specielll i de överhettade storstadsområdena ärdet nog alldeles nödvändigl att man gör en grundlig probleminvenlering för altvi skall kunna få personal lill vården. Man måste få klart för sig vilkenorsaken är lill atl det pä sä många häll råder en sådan brist. Man måsle kommatill rälla med silualionen för dem som arbelar troget och kämpar till en låglön - till övervägande delen kvinnor. Så länge dessa förhållanden råder innebärdelta en osäkerhet för såväl patienter som för personalen. Jag önskar all också personalens silualion tas upp i ensådan probleminvenlering. Även arbetsfiderna borde undersökas grundligt. Vissalandsting vill göra försök av denna lyp, men de har stupat pä grund av brist päresurser. Överläggningen var härmed avslulad. 25§ Svar på fråga 1988/89:602 om statligt bidrag till Stiftelsen 137Utbildningsminister : Herr lalman! har frågatmig om jag är beredd all kompensera Sliflelsen Västerbotlensmusiken för ökadekostnader med anledning av överlagandel av ansvaret för Regionmusiken ochRikskonser- Om sladigt bidrag lill Stiftelsen ler samtompröva slatens anslag för regional musikverksamhet. Sliflelsen Västerbotlensmusiken fär slalsbidrag via tväanslag på statsbudgeten.