prot · GC099 · 1988-12-31 00:00:00 — Sedanvill jag hälla med om att det infe handlar om 40, 60 eller 80miljoner utan belopp i klassen om vi skall klaradet här behovet. Det var därför som jag tillät mig atf säga atf infe hellerfolkparfiet har redovisat förslag fill finansiering av det ni säger er varaintresserade av atf klara. Jag upprepar vad jag sade i mitt inledande svar: Vidiskuterar nu ingående hur dessa mycket vikfiga frågor skall kunna förframfiden, och jag hoppas att vi skall kunna återkomma med en bra lösning. Anf.24 (): Jag har varit i , och har jag varit med omatf avge reservation till förmån för högre anslag fill det här ändamålet. Haderiksdagen beviljat de anslagen, sä hade vi kommit mycket, mycket längre än vikommit . Detär klart att jag också är medveten om att det behövs mer än 100 miljoner. Jagsade ju att det för de mest akuta behoven behövs ungefär 600 miljoner - påområden som vi redan har tagit ställning till. Därför är det orimligt att föraden här diskussionen. Slutligen,när det gäller strid om ord, vill jag säga atf jag strider infe om ord. Det ärmiljöministern som gör det, när hon tycker sig ha hittat en lucka iNaturskyddsföreningens fråga. Det är ju defta som det gäller, och det är därförsom jag vill säga: Miljöministern vet så väl vad Svenska naturskyddsföreningenoch miljörörelsen menar med en procent av den produktiva skogsmarken. 25 (): Det normala, , om man har fått en oklar fråga, är atf manfrågar frågeställaren först. Vad jag fick veta är atf ni inom departementet ochinom hade tittat noga på den här frågan fränNaturskyddsföreningen, när det gäller vad menar med skognedanför fjällkedjan, men tydligen inte frågat hos själva Naturskyddsföreningenvad man menade; det hade ju förenklat saken litet grand. Mendet väsentliga är att ser man pä södra och och mellerstaNorrland, finner man atf det är mycket dåligt där. Det är alltså oftast underen promille som avsätts som reservat, och det är alltså detta som detegentligen handlar om. När det gäller fjällnära skogar, relafivt lågprodukfiva,i inland - och i norra - är ju en del sädana skogar skyddadenu. Men hur är det med de verkligt produkfiva skogarna? Prot.1988/89:9 Hur är det med den flora och fauna som är knuten dit? Det ärju där vi har 13 oktober1988 många av de utrotningshotade växt- och djurarterna - hackspettar,ugglor, ] T orkidéer och en del andra växter avintresse. När får vi skydd för dem. Om miljölagstiftningen . . , , , * * Birgifta ? Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på fråga 1988/89:45 om miljölagstiftningen 26 Miljö- och energiminister : Hans Leghammar har frågat mig när vi får enmiljölagstiftning som sfär i relafion fill vad naturen verkligen tål och vilkadelmål som är uppställda. Genom de beslut som fattade medanledning av regeringens propositioner om miljöpolifiken och trafikpolitikeninför liksom om miljöförbättrande åtgärder i jordbruket och om enomställning av energisystemet har en fast grund lagts för det fortsattaarbetet med atf förbättra vår miljö. Som framgår av den lämnade regeringsförklaringenkommer all miljölagsfiftning aff ses över och samordnas. Förslag fill en nynaturvårdslag liksom ytterligare skärpningar av miljöskyddslagen kominer attutarbetas under innevarande mandatperiod. finns emellerfid en omfattandemiljölagsfiftning. Jag vill här betona vikfen av att denna lagstiftningtillämpas fullt ut. Regeringen har således inom ramen för gällande lagsfiftningvid flera tillfällen skärpt sin praxis vid fillämpningen avmiljöskyddslagen vad gäller både fillstånd och villkor. Utgångspunkten för kommande lagsfiftning är atf hänsynentill miljön skall ha en framträdande plats och således väga tyngre än hittillsinom samhällslivefs alla områden. Vid prövningen av miljöfarlig verksamhet ärmålet att ufsläppsnivåerna sänks fill vad naturen tål eller helst ännu lägre.Detta synsätt kommer att prägla det lagstiftningsarbete inom miljöområdet somnu har påbörjats inom . 27 HANS LEGHAMMAR (mp): Jag tackar statsrådet för svaret, men tyvärrkonstaterar jag atf miljöministern inte har svarat på min fråga. Regeringensföreträdare svarar ofta med vackra ord i ärenden som rör miljön, men när tänkerman gä från ord fill handling? Miljöministern nämner i sitt svar inte ett ord om närvallöftet skall vara infriat. Jag förväntar mig fakfiskt atf en tidsplanupprättas för när miljö-skyddslagstiftningen skall stå i relafion fill vadnaturen verkligen tål. Blir det under den här mandatperioden eller under nästa?Eller var det bara vackra ord i valrörelsen? Det var faktiskt ett vallöfte. 28 Miljö- ochenergiminister : Herr talman! Vi har två problem att tackla på dethär området. Det ena är att verkligen utnyttja de möjligheter som nuvarandelagstiftning ger. Där pågår ett arbete både med de beslut som regeringen fattaroch med de projekt som har satts i gäng ute i länsstyrelserna. De visar medstor tydlighet att man hitfills infe har utnyttjat möjligheterna så mycket somman skulle kunna göra. Där pågår nu som sagt ett arbete. Närdet gäller arbetet med att ytterligare skärpa lagstiftningen har jag medvetetavstått från att ange en tidsplan på grund av att jag inte utesluter attvissa saker kan göras mycket snabbt under det närmaste året. Annat kommer affvisa sig vara komplicerat, eftersom det är mycket stora olikalagstiffningskomplex som skall sammanföras. Jag åtar mig att återkomma med endetaljerad tidsplan när vi har bättre överblick än den vi hitfills har hunnit få.Vad jag nu säger är aff vi steg för steg kommer atf genomföra de förändringarsom är möjliga. Vi kommer infe att försitta någon fid. 1988/89:9, Ombedömningen av biverkningar från dentala material Anf.29 HANS LEGHAMMAR (mp): Jag ser med tillförsikt på de vackra ord som miljöministern ger mig isvaret. Jag hoppas att det blir mer än vackra ord. Tyvärr har jag alltför oftasett att det stannat vid vackra ord. Jag har själv överklagat ett ärende i minhemkommun, där konsekvenserna av utsläppen infe stod i relation till vadnaturen verkligen tål. Regeringen avslog emellertid mitt överklagande. Jaghoppas att vi slipper sådana förfaranden i fortsättningen och att vi i ställetgär från ord fill handling. Överläggningenvar härmed avslutad. 9 § Svar på fråga1988/89:47 om bedömningen av biverkningar från dentala material har frågat mig om jag vill medverka fill att patientermed symptom på biverkningar från dentala material får en seriös bedömning ochbehandling av sina besvär samt att forskning för att få fram ofarligatandlagningsmaterial starkt prioriteras. Socialstyrelsenhar beslutat att ge ut allmänna råd om utredning av patientermed symptom som antagits bero på kvicksilverexponering från amalgam samt omanvändning av amalgam. I råden anges hur patienter med misstänkt kroniskoorganisk kvicksilverförgiftning bör utredas. Den föreslagna utredningsgångeninnebär att den behandlande läkaren förutom atf ta upp patientens anamnes, dvs.uppgifter om patientens hälsotillstånd m.m., låter patienten gå igenom olikaprovtagningar och undersökningar beroende på symptombilden och misstänkta diagnoser.En seriös bedömning skall således alltid göras. Denna kan ligga till grund fören fortsatt behandling. De allmänna råden kommer successivt att förnyasvartefter ytterligare forskningsresultat kommer fram. En mycket intensivforskning pågår för atf fä fram nya tandersättningsma- Omplaceringen av barn i fosterhem m.m. ,såväl i som utomlands. a. pågår ett utvecklingsprojekt vid centrumför dentalfeknik och biomaterial vid den odontologiska fakulteten i . har anordnat enkonferens med deltagare från bl. för odontologiskmaterialprovning (NIOM) och de odonfologiska fakulteterna om utveckling av nyatandfyllningsmaterial. Ett av syftena var att stimulera till ytterligareforsknings- och utvecklingsarbete. utarbetar även etttvärsektoriellt forskningsprogram för atf undersöka eventuella effekter avlågdosexponering för kvicksilver. och fandvårdsbyråarbetar med atf utforma ett rapporteringssystem för tandläkarna när det gälleriakttagelser om biverkningar från tandersäftningsmaferial. Även NIOM ärinkopplat i detta arbete. 31 (): Jag ber att få tacka socialministern försvaret. Jag vill poängtera att det infe nog snabbt kan fatfas beslut när detgäller de här pafienterna. Vi måste ge dem en korrekt diagnos och behandling.De behöver verkligen hjälp med sina stora problem. Defta är ett svårt problem . De här patienterna utgör en stor grupp i "det glömda ",som det talades så mycket om i valrörelsen. Jag önskar verkligen att den härgruppeii inte skaU bli ett glömt . Det är bra att det satsas på forskning - både pengar ochtjänster. När det i utfrågningen i socialutskottet taladesom pengar sade man atf det kunde behövas 16 milj. kr. Detmotsvarar ungefär vad militären i gör av med under fre . Närdet gäller pengar är det alltså fråga om prioritering. När det gäller forskninghar man föreslagit att man inom odontologisk forskning skall dra in . Jagtycker inte att defta går ihop. Vi satsar som sagt oändligt mycket på krigsindustri, ochvi kan åka till månen, men det är helt omöjligt att få fram ett ofarligttandlagningsmaterial som dels tål fuggfrycket, dels kan utvidga sig och draihop sig så att det följer den naturliga tanden. Man trodde ju på ett keramisktmaterial, men det blev tyvärr en besvikelse. mäste vi prioritera dessafrågor. Vi kan inte låta patienterna vänta med sin värk, sin oro ochalla sina besvär. Vi måste bestämma oss för att göra något , och därförhoppas jag pä socialministerns stöd. Överläggningen var härmed avslutad. 10§ Svar på fråga 1988/89:82 om placeringen av barn i fosterhem m. m. har frågat mig om regeringenavser att företa en översyn av de regler som gäller vid placering i foster- ochfosfervårdshem. Olikaforsknings- och utvecklingsrapporfer visar att familjehemmen ställs införallt svårare uppgifter. De barn och ungdomar som placeras i familjehem har ensvårare problembild än vad som var fallet. Detta ställer i sin turkrav på atf familjehemmen ges ett ordentligt stöd i sitt arbete. I olikasammanhang har påtalats att socialförvaltningarna har svårt att ge det stöd somerfordras. Såväl socialberedningen som förre justitieombudsmannen i sina översyner av lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU)diskuterat dessa frågor. Betänkandena bereds isocialdepartementet, och i regeringens kommande proposition om ändringar i LVUkommer familjehemmens situation att tas upp. Jagkan också nämna att regeringen beviljat medel fill flera olika försöks-ochutvecklingsprojekt som syftar till aff stärka familjehemmen. Detta inkluderaräven metoder för att göra säkrare bedömningar vid rekryteringen av familjehem. Regeringenhar vidare givit i uppdrag aff genomföra enutvärdering av socialtjänstlagen. Uppdraget skall bl. a. omfatta enkartläggning av vilka olika former av familjehem som finns för närvarande.Vidare ingår aff redovisa det framfida behovet av olika former av familjehemsamt förutsättningen att rekrytera familjehem i framfiden. Omplaceringenav barn i fosterhem m.m. 33 (): Jag ber attfä tacka statsrådet för svaret på min fråga. Svaretinger mig vissa förhoppningar om atf det kan ske förbättringar och attregeringen har tagit itu med frågan. Detaktuella fall som jag refererar till i min fråga har med rätta upprört alla somvärnar om barnens rätt i samhället. Detta visar att kontroll och fillsyn ärofillräckliga, och aff detta fall kan vara toppen pä ett . I alla tiderhar det funnits barn som har farit illa, men finns infe det socialanätverk som fanns . Den roll som släkt, grannar och far- och morföräldrarhade förr har övertagits av de sociala myndigheterna. Därför är detutomordenfligt viktigt atf omsorg och fillsyn sker med ansvar och engagemang. Länsstyrelseni har uppmanat de kommuner som har barn placerade i det aktuellahemmet atf omplacera barnen. som är nästa instans kan ingentinggöra, därför att det är kommuner och länsstyrelse som har tillsynsansvaret. Attdenna tillsyn infe fungerar visar fallet med Kalmarpojkarna. Enligt uppgift harbefattningshavare vid i känt till övergreppen iflera år; fosterfadern har också fidigare polisanmäUs. Enav pojkarna säger atf hans liv är försfört. En annan säger aff ingen lyssnar.Gång på gång avslöjas att vuxna inte lyssnar då barn berättar om sina lidanden.Dessa pojkar skulle ha hjälpts fill ett bättre liv - det blev precis tvärtom. Enligtomsorgslagen föreligger lagstadgad tillsynsskyldighet vid olika slagsplaceringar. Är statsrådet beredd aff verka för atf man vid den översyn sompågår kan fä med motsvarande bestämmelser? Jag har personlig erfarenhet av attfillsynslagen fungerar mycket bra vid olika placeringar. Om gränsvärden för cesium och strontium iviltm.fh. Jag delar den upprördhet som inför det som har refererats. Det aktuella fallet är föremål förpolisutredning, och jag kan alltså inte yttra mig i ärendet. Med bearbetning av socialberedningensbetänkande, med det förslag fill förändrad LVU-lag som vi kommer att fä -förslaget är ännu infe berett i departementet - och med det uppdrag somsocialstyrelsen har atf se över socialtjänstlagen finns det förutsättningar föratt det skall bli en bättre tillsynsverksamhet . 35 (): Jag är facksam för den ödmjuka inställningsom statsrådet har fill denna fråga. Vi har som förtroendemän rätt att ta uppsädana här frågor. Debatten skall inte föras genom massmediernas försorg. Det är därför korrekt atf vi har kunnat föra den härdebatten i kammaren och att jag har fått höra av statsrådet att krafter verkarför att vi skall få en förbättring fill stånd. Än engång: Tack för svaret. ; Överläggningen var härmed avslutad. 11§ Svar på frågorna 1988/89:40 och 49 om gränsvärden för cesium och strontium ivilt m. m. har frågat miljö- ochenergiminister varför det inte finns något gränsvärde förstrontium i livsmedel. har frågat miljö- och energiminister vilka åtgärder hon ämnar vidta för att informera om de höga cesiumvärdensom uppmätts i livsmedel i drabbade områden och om vilka åtgärder som planerasför att minimera intaget av cesium och strontium. Arbetet inom regeringen är sä fördelat atf det är jag somskall svara pä frågorna. Jag besvarar frågorna i ett sammanhang. Gränsvärde finns inte för alla främmande ämnen ilivsmedel, däribland radioaktivt strontium. När det gäller förekomst av sädanaämnen har myndigheterna möjlighet att ingripa om det behövs och meddela debeslut som erfordras. Något sådant ingripande har hitfills inte bedömts vara befogatför strontium. Bakgrunden är att statens strålskyddsinsfitut sedanTjernobylolyckan regelbundet har mätt bl. a. sfronfiumhalfen i mjölk frånmejerierna i hela landet, dvs. både frän de nedfallsdrabbade områdena och fränövriga . Resultatet av dessa provtagningar har visat pä en låg nivå(mindre än 0,2 Bq/lifer). Skillnaderna mellan uppmätta värden i olika områdenhar också varit små. Mot den bakgrunden har livsmedelsverket gjort bedömningenatf det inte finns något behov av att utfärda ett gränsvärde förradioaktivt strontium. Provtagningar kommer att göras även i fortsättningen såatt myndigheterna kan införa föreskrifter om det skulle behövas. När det gäller fråga vill jag inledningsvis sägaatt det frän livsmedelsverket efter regelbundet har gått utinformafion, rekommendationer och kostråd till miljö- och hälsoskyddsnämnder,press, länsstyrelser och intresseorganisationer. I princip är de rekommendationersom gavs ut fortfarande aktuella. uppdaterar detinformationsmaterial som finns. Denna uppdaterade information kommertillsammans med gällande kostråd atf distribueras . Kosträden ärdesamma som för är 1987 och vänder sig framför allt till personer i de drabbadeområdena som t. ex. fiskar eller jagar för husbehov eller som äter mycketrenkött. I den kommunala servicen till dessa personer iriskområdena ingår också att de ges möjlighet att till en låg kostnad ellerkostnadsfritt kontrollera cesiumvärdet i viltkött, insjöfisk, bär, svamp ochegenodlade produkter. Om gränsvärden för cesium och strontium ivdtm.m. 37EVA GOÉS (mp): Jag tackar för svaret. Till att börja med vill jag tala om de fortsattamätningarna. Såvitt jag vet har t. ex. SGAB:s flygmätningar av cesiumhalfenstoppats. Man kan alltså inte statistiskt jämföra vad som skedde 1986 med vadsom sker . När det gäller sfronfium känner jag mycket väl till detsom jordbruksministern säger Om sfronfiumhalfen i mjölk. Vi får inte glömmaatt strontium tas upp i benen hos djur. I halvfabrikaten kommer även sådantmaterial med i maten. Min fråga handlade infe bara om detta. Den handlade omvilka mätningar som har gjorts beträffande cesium. strontium och plutonium. Jaghar krävt att en informationsfolder skall delas ut fill hushållen, där alladessa mätningar redovisas. Jag frågade dessutom på vilket sätt man planerar attminimera intaget av cesium och sfronfium, speciellt hos barnen som är ettväxande släkte. Jag kommer själv från , närmarebestämt. Vi som bor där blev mycket drabbade, men vi glömdes bort på grund avatt myndigheterna inte hade resurser. De gick i stället till ochtill kossorna som skulle släppas ut på grönbete i . Våra barn blevutsatta för mycket marksträlning. Jag skrev redan då till och krävdeaff barnen i värt område skulle få den minst radioaktiva födan. Jag ansågdärför att vi borde fä mjölk från ett annat distrikt. Men det godtogs inte, pägrund av aff man inte kunde skicka mjölk mellan mejeriernas områden. Man kan såatt säga skicka Tjernobyl över gränserna, men mjölk kan man inte skicka längresträckor! Jag anser infe att jag har fått svar pä mina frågor om vadsom planeras för att minimera intaget. Det finns mätutrustningar ute i kommunerna, sägerjordbruksministern. Ja, hade inte funnits så hade inte deutrustningarna funnits heller, eftersom vi själva fick bidra med att köpamätutrustning i . För skams skull inköpte kommunen enegen mätutrustning. 5 protokoll 1988/89:7-9 Omgräns värden för cesium och strontium i vilt m.m. 38 (): Också jag tackar jordbruksministern för svaret, även om det infe vardet svar jag hade önskat mig. Förcesium finns ju ett fastställt gränsvärde för livsmedel. Det är i och för sigingen garanfi att det skulle vara ofarligt att äta det som ligger undergränsvärdet, men det är i alla fall en deklaration av cesiumhalfen som germänniskor möjlighet aff själva ta ställning till vad de vill äta. Attgränsvärde eller deklaration av strontium saknas är helt orimligt. Sfronfiumhar betydligt längre biologisk halveringstid än cesium och stannar alltså ikroppen, i skelettet, . Även låga halter av strontium är därförmycket farliga. Atfsfronfium ansamlas i benvävnaden är också mycket allvarligt och speciellt, somEva Goés sade, för barn, som bygger upp sin benstomme. Men det är också ibenvävnaden som röda och vita blodkroppar produceras, och störningar i denprodukfionen kan göra att immunförsvaret försvagas och kan fördärvas för restenav livet. Detfinns all anledning att misstänka atf det finns lika stora och besvärandekoncentrationer av sfronfium som av cesium 137. De svenska markerna och jordarnaär mycket kalciumfaffiga, vilket gör atf de lätt far upp strontium. En kraftigansamling av sfronfium i det svenska ekosystemet är därför mycket trolig. Ochdå, herr jordbruksminister, räcker det infe att som livsmedelsverket har gjortgrunda sin bedömning aff det inte finns behov av gränsvärde för sfronfiumenbart på provtagning av mjölk. Detta anser jag helt förkastligt. SomEva Goés sade används benmjöl i de förädlade livsmedlen, och det är ju just iben som strontium fas upp. Därför borde det i första hand mätas. Minfråga kvarstår: Varför finns inget gränsvärde för sfronfium i livsmedel? tycker infe att hon har fått svar pä frågorna. Det finnsemellertid ingenting i hennes fråga om hur man skall mäta vid en analys. Jagsvarar gärna på sådant också, men det sfär inte alls i frågan. Däremotgällde frågan hur man skall minimera intaget. Jag vill då hänvisa till denkostrådsbroschyr som jag nu håller upp, där sådana frågor diskuteras. Jag sägerju också atf livsmedelsverket gär ut med en ny information, så aktuell som idenna vecka, som jag hoppas skall tillfredsställa infe bara utan ocksåde oroliga människor som har behov av information, speciellt i de områden somär drabbade. Det är självfallet viktigt att man från myndigheternas sida följerupp detta med information, inte bara direkt efter olyckan utan också , fleraår efteråt. På den punkten tror jag vi har precis samma ambition. Närdet gäller vad sade om mätningar av strontium står det i hennesfråga aff strontium har mätts i mycket liten omfattning- det är denutgångspunkt frågeställaren har. Som jag har antytt i mitt svar är det faktisktså atf SSI tar stickprov från mejerierna , och i de särskiltdrabbade områdena . Jag tycker därför infe man kan hävda attsfronfium har mätts "i mycket liten omfattning". Defta är en akfivitet sompågår kontinuerligt. Det är mot bakgrund av den lillaskillnaden mellan de nedfallsdrabbade områdena och andra områden somlivsmedelsverket har gjort bedömningen att man inte behöver gå in med speciellaföreskrifter. Men man kommer atf fortsätta sina mätningar, och det ärsjälvfallet vikfigt. Skulle man , mot bakgrund av de fakta som IngerSchörling lägger fram här eller någonting annat, finna att det finns skäl, såskall man självfallet gå ut med föreskrifter. Det har jag ju också sagt i mittfrågesvar. Slutligen någonting som tog upp på nytt -möjligen en petitess: Såvitt jag förstår är det så att sfronfiums halveringsfidfaktiskt är något kortare än den för cesium 137, infe längre som det sades ifrågan. Om gränsvärden för cesium och strontium i vitt m.m. 40EVA GOÉS (mp): Jag säger som jag sade i : Vi kräver aff få alla fakta pä bordet för aff själva få taställning. Vi vill infe bara ha kostråd. Vi vill ha karforna frånflygkarteringar. Vi vill veta vilka stronfiummätningar som har gjorts. Vi villha en internationell jämförelse-och en sådan finns. Den finns vid Lundsuniversitet och vid . Vi kräver atf man sanerar markeroch sjöar och aff man ser fill atf samerna får anslag så atf de kan stöduffodrasina renar. Vi kräverren föda och rent kött. 41 (): Jordbruksministern säger att man gör mätningarpå mjölk ganska ofta, infe sällan som jag hade skrivit i min fråga. Ja, men detär ju helt otillräckligt atf mäta strontium i mjölk. De kossor vars mjölk manmäter har ju gått på marker som är kalkade. Det blir alltså infe samma upptagav strontium som pä de kalkfatfiga jordarna, där vilt finns t. ex. Man måstemäta i alla livsmedel, inte bara mjölk. Sedan måste man skilja på vilken typ av halveringstid mantalar om. Jag talade om den biologiska halveringstiden, och den är betydligtlängre för strontium än för cesium. står min fråga kvar: Varför finns ingetgränsvärde för strontium i livsmedel? Mot bakgrund av det jag nu har sagt trorjag att det är uppenbart att det verkligen finns ett stort behov av utökadprovtagning med avseende på strontium. Till vill jag säga att glädjandenog- med tanke på att det här är mycket allvarliga frågor - är en rad av dekrav som ställer fram såsom nya sådant som vi gör, exempelvisstöduffod-ring av renar. Vi satsar ordentliga resurser på att hjälparenhjordarna och samerna i det avseendet. Såvitt jag förstår har man på myndigheterna, bland dem somi detta avseende utgör vår forskningsexpertis, ansett att mjölk är en braindikator att välja, eftersom sfronfium följer kalcium. Just mot den bakgrundsom nämnde, effekterna på ben osv., har man gjort denbedömningen att mjölk är en bra indikator. Om verksamheten vid köttbesiktnings-byråerna någontingannat, vore det naturligtvis bra om myndigheterna fick ta del av dem. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svarpå fråga 1988/89:41 om verksamheten vid köttbesiktnings-byråerna har frågat mig vilka möjligheterjagseratt vi fär behålla den s. k. byråslakten i väntan på bättre modeller. Det avser med "byråslakt" är denmöjlighet som fortfarande finns i vissa kommuner att låta besikta kött vidköttbesiktningsbyråer. Långt vanligare än byråbesiktning är att slaktoch besiktning sker vid kontrollslakteri. Besiktningen vid kontrollslakteri ärbetydligt mer omfattande än besiktningen vid köttbesiktningsbyrå, bl.