prot · GC09126 · 1988-12-31 00:00:00 — skall ju lämnariksdagen, så jag vill inte försumma tillfället att ta en replik med honom. Dethar alltid bragt mig ett stort nöje att debattera med . Det finnsemellertid även sakliga skäl att göra det. hela sinståndpunkt i fråga om denna lagsfiftning på, som jag ser det, en total Prot.1988/89:126 felsyn. Det är ingenting ovanligt när det gäller den ideologi somPaul Lestander företräder. Det finns ändå skäl att belysa dennafelsyn. Den förändring på den svenska försäkringsmarknaden somförsäkringsmäkleri kommer att innebära är ju egentligen, som jag sade i mittanförande, inget annat än en förbättring av konsumentens ställning. Det finnsett uttryck som förekom i föredragningarna i näringsutskottet som det är skälatt påpeka i detta sammanhang, nämligen att försäkringstagare får möjlighet attbegära försäkringsplacering på ett visst vis. Därigenom ökar alltsåförsäkringstagarens inflytande över hans egen besparings förvaltning, det somPaul Lestander litet felaktigt kallar för försäkringsbolagens vinster. Vi moderater har sagt att vi vill införa dennaplaceringsform i . är vi glada över att de svenska konsumenterna fårfillgång till denna i vårt land genom försäkringsmäkleriverksamhet. Så denfelsyn som är grunden till reservation 1 kan jag bara beklaga, men att denfinns där är ett faktum. 105 (vpk) replik: Det är litet skrattretande när en eventuell felsyn frän en ideologisk ståndpunkt. är juen välutbildad och djupt kunnig man i vissa avseenden, men han klarar fakfisktinte att föra en dialektisk debatt där man närmar sig en syntes från en tes ochen antites. för allfid sina debatter från att allt rött är svartoch allt blått är fint. Den typen av debatteknik kan man utveckla med en bravokabulär och en bra utbildning men kanske ett svagt faktaunderlag. Man döljerdet svaga faktaunderlaget med dessa andra i och för sig respektingivandeinslag som jag riämnde. Det är faktiskt så att' det kallar förkonsumenter är kapitalstarka köpare i folkrika och företagstäta områden. Detkommer inte att finnas utrymme för försäkringsmäklare i glesbygd. Man genomförett system som innebär faror för konsumenterna, som också har framhållits,nämligen mäklarnas egen kapitalförvaltning, egna möjligheter att uppbärapremier och möjligheter att också ta emot försäkringsbelopp. Det finns alltsåfaromoment i detta. Till en seriös debatt hör att man lyfter fram alla delar aven fråga. 106 () replik: Jag fruktade först att skulleägna sig åt att närmare förklara hur han debatterar och bortse från debattens innehåll. debattkonst känner vi till, den är inte på något vis föraktlig. Det är egentligen av pur beundran för den som jag nu står här. Men återföll till sitt gamla klassiska knep, nämligen att måla upp faror som inte finns och med utgångspunkt i dessa faror föreslå regleringar för marknaden som inte behövs. Naturligtvis har en försäkringsmäklare, som är en rörelseidkare, allt intresse att serva hela försäkringsmarknaden. Jag kan ordna det så att får besök av en försäkringsmäklare när lagen har trätt i kraft. Försäkringsmäklare har stort intresse av att träffa kunderav alla kategorier för att sälja alla sorters försäkringar. 107PAUL LESTANDER (vpk) replik: Det blir alltmer förvånande. Vi yrkar juavslag på propositionen. Med yrkandet följer att regeringen har allamöjligheter att komma tillbaka med ett nytt och bättre underbyggt förslag, därman täcker in de brister som vi anser att förslaget har. Men fram mina knep, min debattkonst och påstår att jag naturligtvis måste hafel. Men fakta kvarstår: Det har funnits möjligheter att återkomma med ettbättre underbyggt förslag. Detta framhölls också av försäkringsbolagen vid föredragningari utskottet. 108 (): önskar sig en livfullareförsäkringsmarknad. Jag hoppas att han inte menar att, det skall bli flereldsvådor, inbrott och annat som skall handläggas på denna marknad. Han sägeratt försäkringsmäklare skall tillföras marknaden. finns de redan, de är såatt säga tillförda. Det lär finnas över 100 mäklare enligt vad som står ibetänkandet, som lever i ett laglöst tillstånd, dvs. att det inte-finns någrasärskilda bestämmelser som reglerar hur de skall bedriva sin näring. Jag tillhör dem som yrkar att verksamheten kan få pågå ett årfill. Vi har framför oss ett lagförslag som demonstrerarsvårigheterna för ett nytt och litet parfi att tillräckligt ordentligt kunnasätta sig in i alla de frågor som kommer på bord. Under behandlingeni utskottet har jag fått tillfälle att lära mig mera om dessa frågor. Det harvarit föredragningar av representanter för försäkringsbolag ochförsäkringstjänstemän. Vi har mottagit skrivelser från en organisation blandförsäkringsmäklarna. Vi har i förståelse för att det kan behövasen lag som ger konsumenten ett visst skydd mot äventyrliga affärsmän som villmäkla försäkringar, men vi anser att den föreslagna lagen i just det avseendethar allvarliga brister. När vi alltför sent insåg detta återstod bara att yrkaavslag på hela lagförslaget, eftersom någon motionsrätt icke förelåg. Eftersomförsäkringsmäklarverksamheten har pågått , bör de kunna levaett år till i ett laglöst tillstånd medan lagförslaget förbättras så att. denverkligen ger ett fullgott konsumentskydd. Frågan om försäkringsmäklarnas samhällsnytta kannaturligtvis alltid diskuteras. Det brukar ibland heta att det ärmellanhänderna som skor sig. Här uppstår alltså en mellanhand som naturligtvisibland är samhällsnyttig, men man bör i varje fall ha rätten att se med vissskepsis på frågan. Anledningen till mitt avslagsyrkande är att regeringen idetta fall, liksom i många andra fall, i sin iver att tillämpa EG:sfrihetsideal, frihet för kapitalet, lämnar full frihet till kommersiellaintressen, som kan drabba konsumenterna på ett olyckligt sätt. Jag hänsyftarpå att lagförslaget tillåter mäklarna att förmedla försäkringar från allvärldens försäkringsbolag, oberoende om dessa har koncession i ellerinte. Åtskilliga remissinstanser har velat inskränka mäklarnas rätt i dettaavseende och har krävt att de bara skulle få mäkla försäkringar från sådana somhar koncession. Det har alltså en konsumentskyddande innebörd. Om en svenskråkar i tvist med ett utländskt försäkringsbolag och skall driva sitttvisteärende i domstol, får han alltså driva detenligt det främmande landets lagar och i det landet. Jag tror att mångaförsäkringstagare som råkar i den situationen önskar att derasförsäkringsmäklare hade rekommenderat något annat bolag - ett med koncession. Detta problem upplever vi som så pass allvarligt att detmotiverar att förslaget läggs på is. På ytterligare en konkret punkt är vi kritiska. Detföreslås att och eventuella skadeersättningar skall kunna betalas viaförsäkringsmäklarna. Vi kan inte inse att detta i något fall kan vara tillfördel, men det kan medföra onödiga fördröjningar och risker förförsäkringstagarna. Det är väl bekant att när det gäller stora belopp - och iförsäkringssammanhang kan det vara fråga om stora belopp - kan några dagarsränta på transfererade belopp vara en nog sä lönande arbetsfri inkomst för demsom uppbär denna ränta. Jag yrkar bifall till reservation 1. 109ARNE GADD (s): Jag vill börja med att yrka bifall tillnäringsutskottets hemställan i betänkande 29 i alla delar. Det rör sig, som har framgått av debatten, omförsäkringsmäklare. Utskottets förslag innebär att den yrkeskår som redan finnsskall registreras hos försäkringsinspektionen och att dess verksamhet skall ståunder försäkringsinspektionens tillsyn. Regler uppställs för hur den häryrkeskåren skall fungera. Till betänkandet har fogats tre reservationer. Den förstaär en gemensam reservation av miljöparfiet och kommunisterna,som yrkar avslag på propositionen. Jag är litet förvånad över att de som företräder begreppettes och antites i den ideologiska debatten inte försöker göra en syntes av denverklighet som vi alla känner till, nämligen att den här kåren finns. På någotsätt måste det vara till gagn för försäkringstagarna att denna verksamhetregleras. Därför förstår jag och utskottsmajoriteten inte alls kommunisters ochmiljöpartisters uppfattning att man skall låta den här verksamheten gå vidareutan en reglering. Det är lika svårt att förstå reservation 2, från moderatasamlingspartiet och , som gäller utbildning av den här kåren. Detkan ju inte vara särskilt märkvärdigt, när man har en sådan kår som det här ärfråga om, att den skall ha en viss kvalitet. Detta gäller andra yrkeskårer,exempelvis revisorer. Det är litet förvånande att t.ex. ett liberalt parti, somstår för utbildning och kvalitet, är så främmande för den aspekten. Kåren somsådan har säkerUgen bara glädje av att kunna hävda att den faktiskt har justkvalitet i sin verksamhet. Reservation 3, som rör lämplighet och liknande frågor, haravgivits av moderata samlingsparfiet, och gemensamt. LarsDe har från sida uttryckt en viss bestörtning över att enförsäkringsmäklare faktiskt skulle få redovisa sina ekonomiska relationer medde försäkringsbolag vilkas försäkringar han förmedlar. Jag förstår inte detta.Den öppenhet och hederlighet som man kräver av den här kåren kan väl bara Prot.1988/89:126 vara i bästa mening till fromma. Ni liberaler har kommit litetfel i reservationen. Jag yrkar än en gång bifall till näringsutskottetshemställan i betänkande 29 i alla delar. 110 (): uttalade att han hade svårt attförstå avslagsyrkandet, för det är ju bättre med något konsumentskydd än ingetkonsumentskydd alls. Det kan man naturligtvis säga. Men jag tror mig veta,trots att jag är rätt ny i det här huset, att när man en gång har antagit enlag så är det ganska svårt att få den ändrad. Och ett sätt att med kraft sägaifrån att lagen har stora brister är just vad vi i det här läget har använt.Avsikten är att regeringen, eventuellt efter motionsyrkanden i kommandemotionstider, skall kunna utarbeta ett förslag där man kan inarbeta desynpunkter i fråga om ett bättre konsumentskydd som jag har argumenterat för. 111 (): Jag vill egentligen bara belysa det härresonemanget om tes och antites, när nu lampan lyser på 5 § i lagförslaget ochreservation 2. Vi som hävdar att det här regelverket kring villkor förregistrering kan vara näringsfrihetsbegränsande grundar vår inställning på attdet aldrig är nödvändigt att överlåta till byråkratin att avgöra en lämplighetsfrågaförrän man har kunnat påvisa ett behov av byråkrafins inblandning. Här har vi ju ändå tillgång till en marknad, och det ärnågonfing mycket bra. Det är nämligen en marknad som avgör vilkenförsäkringsmäklare man vill ge sitt förtroende. Vi menar alltså att en sådanreglering som lagförslaget innehåller är en reglering vars behov inte ännu harpåvisats - och då skall vi tacksamt avstå från den. Sedan överlåter jag åt att argumentera närdet gäller synpunkterna på reservafion 3. 112 (): Det finns inget annat område i vårtnäringsliv där en yrkesutövare som arbetar på provisionsbas är lagenligtskyldig att uppge vad han tjänar. Han bör kunna ha en möjlighet att avstå endel av sin provision för att ro hem en affär, och under sådana förhållandenskulle det vara en inskränkning i hans handlingsfrihet att tvinga honom attuppge precis vad han tjänar. Det skulle vara roHgt att höra om kan genågot exempel på någon annan befattningshavare som är skyldig att uppge detta. När jag i alla fall har ordet, herr talman, vill jagpåpeka att det ju inte finns någon egentlig utbildningsväg förförsäkringsmäklare. Det vore skillnad om det hade funnits någon examen, någongrad eller någon skola- men det finns det inte. Det är i regel så, att folk somhar arbetat åt ett försäkringsbolag tröttnar på att arbeta hos ett bolag ochövergår tUl egen verksamhet. De har alltså gått i Uvets hårda skola; de harinte tagit någon examen. Men man kan förutsätta att de kan mer änförsäkringsbolagens tjänstemän om försäkringar - annars skulle de inte hahamnat i det här yrket. Jag tycker alltså att det är litetorimligt att begära att de skall ha en formell Prot. 1988/89:126 utbildning, när det i yrket inte finns någon etablerad formell utbildning. 113 (vpk): Ett av huvudargumenten i anförandevar: "Jag förstår inte vpk." Om det beror på oss eller om det berorpå bör kammaren ta ställning till, inte jag. 114 (): Till vill jag kort säga attdet beror på oss båda. Jag hade aldrig trott att en socialist bara följerdjungelns lag. 115 (vpk): Tyvärr hörde jag inte de sista meningarna iArne Gadds anförande, så jag kan kanske inte replikera på ett tillräckligt brasätt. Men jag hade hållit mitt anförande och hade också hållit sitt,och jag har aldrig sagt att jag inte förstod . Däremot har att han inte förstod vpk. Jag vet fortfarande inte om det är oss eller omdet är det är fel på. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. Kammaren övergick till att fatta beslut i de förevarandeärendena. Mom. 1(statligt partistöd) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avAnders m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 2 (översyn av det statliga partistödet) Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 21 förreservation 2 av Hans Leghammar. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. S (medel filJ information om EG) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avBo Hammar -bifölls med acklamafion. Utskottets hemställan bifölls med 254 röster mot 56 förreservationen av och Hans Leghammar. 2 ledamöter avstod frånatt rösta. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1(allmänt uttalande om kapitalmarknadspolifiken) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avGudrun och - bifölls med acklamation. Prot.1988/89:126 Mom. 2 (regionalpolitiska aspekter på kapitalförsörjningen) 1 juni1989 Utskottets hemställan - somställdes mot dels reservation 2 av Erikssonoch , dels reservation 3 av - bifölls Mom. 3 (ägandebegränsningar i bank- ochförsäkringsakfiebolag) Utskottets hemställan bifölls med 211 röster mot 99 förreservation 4 av Per m,fl. Mom. 5 (offentliga ledamöter i affärsbankernas styrelser) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avPer m.fl, - bifölls med acklamation. Mom. 6 (försäkringstagarrepresentanter iförsäkringsaktiebolag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avPer m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 7 (fysiska personers aktieägande) Utskottets hemställan bifölls med 182 röster mot 132 förreservafion 7 av Per m,fl. Mom. 8 (rätt för vissa invandrare att förvärva svenskaaktier) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot dels utskottets hemställan med godkännande av deni reservation 8 av Per m,fl, anförda mofiveringen, dels reservation9 av och - bifölls med acklamafion. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Proposition ställs på bifall till eller avslag påreservation 1 av och , som innefattar yrkande omavslag på förslaget till lag om försäkringsmäklare i dess helhet. Om reservationen avslås företas därefter utskottetshemställan till avgörande momentvis. Reservation 1 av ochLars avslogs med acklamation. Mom. 2 (villkor för registrering) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avPer m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 4(skyldighet att upplysa uppdragsgivare om ersättning från försäk- Prot.1988/89:126 ringsgivaren) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avPer m,fl, - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 8 § Beträffande de på föredragningslistan närmast upptagnaärendena, näringsutskottets betänkanden /89:NU32 och NU33, beslöt kammarenpå förslag av andre vice talmannen medge att de fick företas till avgörande iett sammanhang sedan debatten i båda ärendena avslutats. Föredrogs näringsutskottetsbetänkanden /89:NU32 Konkurrenslagstiftningen m,m, och 1988/89:NU33Sveriges Investeringsbank AB (prop, 1988/89:143), Först upptogs till behandlingnäringsutskottets betänkande 32 om konkurrenslagstiftningen m.m. 117 (): Jag vill inledningsvis såga att jag skallgöra vad jag kan för att även det återstående näringsutskottsärendet skallkunna av före middagsuppehållet. Det betänkande som vi här behandlar är ett betänkande somegentligen med avseende på ämnesinnehållet är av stor betydelse, nämligenkonsumentens ställning i vårt samhälle. Jag har ju tidigare i denna talarstolkämpat för konsumentens ställning. Dock har det då gällt andra medel änreglering och tvång, nämligen marknadens krafter. I detta betänkande har det behandlats en serie motioner,vilka alla berör just behovet av en konsumentförstärkning genom attkonkurrensen hålls garanterat fri, alltså en avreglering och ökad frihet påmarknaderna som garanti för konsumentens trygghet och säkerhet. Man behöver egenthgen inte säga mer än detta. Det ärmöjligen värt att observera att det i mängden av motioner som behandlas finnsen som har skrivits med socialdemokratisk penna. Den motionen är kanske denmest väsentliga, åtminstone om man får lov att läsa innehållet så som orden harfallit. Det återstår väl att se hur orden får tolkas. Motionen, som har GretheLundblad som första namn, belyser just att kvalitetsbegreppet och konsumentintressetmåste dominera utvecklingen av den offentliga verksamheten. Detta är ettinitiativ som är mycket välkommet och som också har uppmärksammats ireservationerna, vilket har lett till ett krav på ett tillkännagivande om attsynpunkterna i fråga särskilt bör beaktas. Det lär inte finnas stor anledning attytterligare utveckla teserna, utan jag avbryter min framställning med att yrkabifall till reservationerna 1, 2, 3 och 7. 118 (): Jag tror att jag vågar säga att det i den härkammaren råder polifisk enighet om att vi i så långt möjligt skall hakonkurrens inom handel och näringsliv. Det leder till utveckling, valfrihet ochlägre priser. Vår konkurrenslagstiftning och ,, är viktiga instrument för att upprätthålla en fri konkurrens mellan storaoch små företag på någorlunda lika villkor. Det är ett oavvisligt konsumentkravatt konkurrenslagstiftningen är effektiv och kan tillämpas så att inga formerav bruttoprisförelägganden, leveransvägran e.d. får förekomma. Vi anser att NO, i mycket större utsträckning än som i dagsker, snabbt och kraftfullt bör reagera på avarter som begränsar konkurrensen.Det tar från det att ett ärende kommit upp till dess attNO är färdig med sitt beslut. Under den långa handläggningstiden har detföretag som kanske utmanat de etablerade i sin bransch, genom t.ex.okonventionella marknadsföringsmetoder eller kraftiga prissänkningar, ipraktiken mycket svårt att överleva, om leverantörerna vägrar leverans. Leverantörerna kan också försvåra en"uppstickares" verksamhet på andra sätt, exempelvis genom en anmälantill konsumentombudsmannen, vilken resulterar i att det anmälda företaget blirsysselsatt med att besvara kritik och bevisa att dess varor eller tjänster inteär behäftade med sådana fel som övriga i branchen gör gällande. Vi anser att NO måste fatta beslut avseende leveransvägraninom avsevärt än som ofta sker. Leveransvägran måste omedelbartupphöra, även om ett ärende inte är färdigbehandlat. Om sanktioner tillåtsförekomma som ett ärende kan få vänta på utredning kan dennaväntetid betyda slutet för företaget. Men, herr talman, då måste det också finnas kraft i formav sanktionsmöjligheter att sätta bakom NO;s eller KO:s beslut. Destraffsanktionerade förbuden behöver utökas med förbud mot priskarteller ochmarknadsdel-ningskarteller, s.k. horisontell prissättning. Vidare behöverlagstiftningen för kontroll av företagsförvärv utökas. Det finns i folkpartietsmotion exempel på hur osunda företagsförvärv kan gå fill. Konkurrens betyder ibland hårda villkor. Man måste inseatt företagen vill vara kraftfulla konkurrenter, som kan vinna över andrakonkurrenter. Det ligger i sakens natur och utgör själva stommen i detmarknadsekonomiska systemet. Det skapar mångfalden och prispressen och är tillglädje för konsumenten. Men det fordrar en lagstiftning som kontrollerarspelreglerna och som effektivt förhindrar osunda och oetiska inslag. Det finns en rad folkpartimotioner därmotionärerna tar upp just konkurrenspolitiken. Även moderata samlingspartiet,socialdemokratiska ledamöter och har motionerat i den frågan. Detär naturligtvis ingen slump att så många olika motioner väckts i frågan. Dethänder när marknaden är hård att god etik och schysta metoder emellanåtåsidosätts, och de mest flagranta övergreppen har också observerats. har en utredning tillsatts, som skall se överkonkurrenslagstiftningen och förstärka den. Det är bra. Men är direktiventillräckliga för att göra konkurrenslagen verkligt effektiv? Vi anser inte det. Vi tycker att de i vissa avseenden inteär tillräckligt vägledande för kommitténs arbete. Exempelvis finns i direktiveninte något uttryckligt uppdrag som tar sikte på den typ av konkurrensbegränsningsom just leveransvägran utgör. Vi anser därför att kommittén bör ges tilläggsdirektiv medinriktning på detta och på övriga berörda frågor. Vi vill att gör etttillkännagivande till regeringen på den punkten. Att ge tilläggsdirektiv nu borde vara en enkel sak,eftersom kommittén så är tillsatt och egenfiigen ännu inte kommit igång med sitt arbete. Jag yrkar med det här bifall tillreservationerna 1, 2, 4, 5 och 7. I samtliga dessa eftersträvas en effektivarekonkurrenslagstiftning. AnL 119 (vpk): I det här betänkandethar vi stött en enda reservafion, och det är reservation 6 om främjande avdecentraliserad produktion. Det finns starka skäl att främja en sådanprodukfion, framför allt på livsmedelsområdet, och det finns också starkaregionalpolitiska skäl att göra insatser i detta syfte. Jag yrkar bifall tillreservation 6 och i övrigt till utskottets hemställan. 120LARS (): Det har ibland anförts att miljöpartietsnäringspolitik har varit svår att förstå. Det beror kanske på att vi utgår frånandra värderingar än dem som varit vanliga i detta hus. Vi menar att frihet är av stort värde för den enskilde ochför grupper av människor, så länge den sfimulerar människors kreativitet ochinriktas på mål som inte kommer i konflikt med grundläggande solidaritetskrav.Dem har vi, som ni kanske vet, definierat så här: Solidaritet med djur ochnatur, solidaritet med andra folk, solidaritet med människor i vårt eget landoch solidaritet med kommande generationer. Det leder till att vi vill främja frihet för de enskildamänniskorna och för de små företagen men lägga hämsko på de stora företagens -monopolens och de transnationella företagens - verksamhet och rörelsefrihet.När makten blir stor behöver den vissa bojor. I detta betänkande behandlas två problem som berör de småföretagen. Det gäller leveransvägran. Det händer att grosshandelskedjor genomsin leveransvägran hindrar små affärsföretag att erbjuda allmänheten sinatjänster, trots att deras affärsidé och lokalisering kan vara idealiska frånallmänhetens synpunkt. Jag yrkar bifaU till reservation nr 3, vari det krävsatt frågor kring leveransvägran utreds av den nu tillsatta utredningen. Det andra problemet som tas upp i betänkandet är de hindersom både från producentkooperation och av maskinleverantörer lär resas motförsök att etablera företag i mindre skala inom livsmedelsområdet. Vi menar attsådana försök bör uppmuntras från samhällets sida. De leder tilldecentralisering, lokal produktion, mindre företag och en mindre sårbarsamhällsstruktur, vilket är beaktansvärt från försvarssynpunkt och mycket oftareborde komma in ivåra överläggningar. Jag yrkar att sittande utredning om konkurrensfrågor påallvar skall ta sig an de frågor som gäller livsmedelsförsörjning genom mindreföretag. Jag yrkar bifall till reservation 6! 121 (): Jag skall fatta mig mycket kort. Det här betänkandet har tillkommit med anledning av åttamotioner avgivna under allmänna motionstiden. Dessa motioner innehåller enmängd olika förslag i anslutning till en översyn av konkurrenslagstiftningen, iett par fall också förslag till allmänna riktlinjer för pris- ochkonkurrenspolitiken. Den kommitté som regeringen beslutade tillsätta i februarihar till uppgift att utreda hur konkurrenspolitiken ytterligare skall kunnaförstärkas och vilka av de hinder som finns som behöver avskaffas för attkonkurrensen skall fungera.