prot · GC09112 · 1988-12-31 00:00:00 — har djurens villkor debatterats mycketflitigt Djurskyddet handlar ju i grunden om förhållandel mellan människan Ochde djur som hon har i sin vård. Många lägger ner elt stort engagemang idjurskyddsfrågor - såväl enskilda människor som olika organisationer arbelarför alt värna djurens intressen. Om en djurskyddslag skall fungera väl skall den inte baravara så utformad atl den ger möjlighel till ingripande och straff moldjurplågeri och i samband med andra missförhållanden, ulan den skall i ännuhögre grad förebygga och förhindra att djuren far illa. I slorl sett all djurhållning förändras ständigt ochkräver därför särskild uppmärksamhel. antog elt samlal beslul om en nydjurskyddslag. Den innebär all vi nu har elt bra, lagfort djurskydd. Beslutenkunde dä fallas under i huvudsak stor enighet i utskottet - och det är bra. Ddvar en seger att vi kunde komma överens så långl som faktiskl blev fallel, ochdel var också en seger för djuren atl detta beslul fattades. Del belänkande som vi nu behandlar bygger på 51mofionsyrkanden från allmänna motionsfiden. I huvudsak handlar motionerna omolika djurförsök och testmetoder. Del beslul som logs omfattadeockså de ärenden vi behandlar . Vid användningen av försöksdjur vidgadesden etiska prövningen till all omfatta alla djurförsök. Försöksdjursnämndenomorganiserades och förstärktes. Detta var etl led i strävandena att pä ettbältre sätt överbhcka användandet av försöksdjur. Utskottet framhöll det dä också som mycket angeläget attallernaliva testmetoder snarasl arbetas fram och föreslog ell tillkännagivandetill regeringen angående den s.k. LD50-metoden. 10 reservationer har fogats lill dagens betänkande. Jagskall något kommentera dem. Reservalionerna1 och 2 är från vpk. Varje enskill djurförsök 45 underkastasen prövning som skall avse bl.a. försökels belydelse och angelägenhdsgrad, settfrän en allmän synpunkl. Alll skall redovisas. Jag yrkar därför avslag päreservationerna. Reservalionerna 3 och 4 berör utvärderingen av alternativatestmetoder. Vi kan konstalera all del inte i alla delar finnsalternativa meloder. har ansvaret för altanvändningen av försöksdjur begränsas genom att främja ulvecklingen avallernaliva meloder. Reservalion 5 berör utbildning och information omalternativa metoder. har fillsammans med de etiskanämnderna i uppdrag all verka i samma riktning. Reservation 6 kommer från cenlern och vpk. Utskottet hartidigare anslutit sig fill regeringens program för forskning kring allernalivaforskningsmetoder, varför jag yrkar all reservationen avslås. Reservation 7 från lar upp representationen ide etiska nämnderna. Det är ju så all lekmannainflytandd utökades väsentligtoch allmänintresset fick slörre utrymme i och med del beslut som vi fattade isamband med anlagandel av den nya djurskyddslagen, varför utskottsmajoritelennu yrkar avslag på reservationen. Av sammaskäl avstyrks vpk-reservation nr 8. Reservafion 9 av vpk gäller försöksdjursavgift Fråganbehandlades av utredningen om frågor i samband med djurförsök, men manvalde då att inte lägga fram något förslag lill försöksdjursavgift.Lantbruksslyrelsen har bemyndigande all ta ut avgifter i ärenden enligldjurskyddslagen. Reservafion 10, vpk, behandlar reglerna förpälsdjursuppfödning, vilka skärptes i samband med alt den nya djurskyddslagenantogs 1988. Bl.a. samtliga berörda länsstyrelser har fått i uppdrag attinlensifiera tillsynen vid landels pälsdjursfarmer, varför utskottet ansett atlingen yllerligare åtgärd behövs på detta omräde. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan ibetänkandet JoU 1988/89:17 och avslag på samlliga reservationer. 35LENNART BRUNANDER (c) replik: log upp den nya djurskyddslagenoch sade inledningsvis alt det inle räcker med atl vi får en lagstiftning.Vidare menade han alt lagstiftningens vikfigaste uppgifl inle är att straffafolk ulan alt förebygga och se till att vi får en bättre djurvård. Jag slällermig med glädje bakom den beskrivningen. Det viktiga är nalurliglvis atl vi harfått regler som stagar upp verksamhelen och lalar om och ger informafion om hursamhället ser på dessa företeelser. Mot den bakgrunden är det vikligl alt desom har djur får information och rådgivning. För en lid sedan diskuterade vi dessa frågor här ikammaren i samband med debatten om regeringens budgetförslag.Lantbruksslyrelsen hade då begärl elt anslag för just denna verksamhet. Dengången lyckle varken regeringen eller socialdemokralerna i alt delvar särskill viktigt, denna informationsverksamhet skulle enligl dem bedrivasmed hjälp av medel som evenluelll kunde sparas in på andra områden. Jag tyckerinte att del resonemanget går ihop. Därför skulle jag vilja fråga man frånsocialdemokratiskt håll framöver atl ändra åsikt i denna fråga och Prot.1988/89' 112 anslå medel för här nämnda informationsverksamhet? säger vidarealt de alternativa metoderna inte i alla delar fyller - Därförkan de inle användas fulll ut. Detta är jag medveten om. Men del är ju det som ärmotivet för våra reservationer. forskning kring ochulveckling av dessa metoder, dels en ulvärdering, en lislning, av vilka metodersom finns. Detta är nödvändigt för all man skall kunna utnyttja deanvändbara metoderna och ulveckla dem som forlfarande inte håller måttet. Det ärmotivet till motionerna och reservationerna. skall vi, ,kunna få fram bättre metoder på annat säll? 36 (vpk) rephk: Del finns en tendens i diskussionen atl säga all i och med att vi haren ny djurskyddslag är problemen ur världen. Då har vi etl bra djurskydd. ÅkeSelberg ger uttryck för just den uppfattningen när han bemöter reservationen ompälsdjursuppfödning. Att vi har en djurskyddslag i det här landet är ingengaranti för all djuren har del bra. Tänk efter litet! Vilda djur, som rävar ochminkar, hålls i små burar. Hur skulle en sådan djurhållning någonsin kunna varaförenlig med dessa djurs nalurliga beteende och erbjuda dem en livsmiljö ienlighet med deras liv? Det är fullkomhgl omöjligt. Det hjälper inle hur mängalagar vi än har. Det går inle att utforma en fungerande djurskyddslag förpälsdjursuppfödning. Därför är det enda rimliga att sådan uppfödning avvecklas. Iövrigt lycker jag mig märka atl genomgående låler bli atl motiveravarför han vill avstyrka de krav som framförs. Jag förslår alt dd är Svårl, förkraven är berättigade. Härfinns elt missförstånd som jag inte längre vel om det är avsiktligt elleroavsiktligt - samma diskussion hade vi i utskottet - och det rör kravel på enanalys av djurförsöken. Jag sade vid utskottsbehandlingen, och jag skall gärnasäga del igen, atl vi inle med vårl yrkande avsett en dubblering av denprövning av enskilda ansökningar som redan nu görs. Vi avser en analys avdjurförsöken över huvud taget för alt se i vilken mån de verkligen svarar motvetenskapliga krav. Det handlar alltså inte om att undersöka varje konkret fallpå nytt. Det handlar om att göra en samlad bedömning för alt se om metodernaverkligen uppfyller vetenskapliga krav eller om det är av slentrian som vifortsätter atl arbeia enligt dessa meloder. Anf.37 () replik: Lekmannainflytandd ökades väsentligt vid cenlrala nämn dens omorganisalion, säger . Javisst, men del var en tunn förklaring - det var inte ens en förklaring ulan bara elt torrt konstaterande. Vi anser att det är en fördel med en allsidig belysning av nämndens arbete. Framstegen inom den medicinska forskningen har en avgörande betydelse för den framtida sjukvården och dess konsumenter. Därför bör inte dessa undanhållas möjligheten atl delta. Varför, , måsle socialdemo kralerna se pä alll så statiskt? Att cenlrala nämnden omorganiserats en gång behöver inte vara nog för allfid. Anser verkligen inle alt det skulle vara en fördel att få en bättre sammansällning, sådan som vi har 47 föreslagil i reservalion7? 38ÅKE SELBERG (s) replik; Del är viktigt all vi har fäll nya regler ochatt vi har fått en djurskyddslag som vi var överens om när vi fattade beslut omden . Del är väldigl bra alt vi kunde ena oss. Till Lennarl Brunander och kan jag säga atlvi har gett myndigheterna möjlighel att ta ut avgifl för alt på det sättetdelvis finansiera tillsynen och informationen. Det ligger naturligtvis pålänsstyrelserna och de lokala myndigheterna alt klara ul tillsynen ochinformationen. Till vill jag säga atl jag naturligtvisär på del klara med att denna djurskyddslag inle kommer alt vara statisk. Denkommer inle all gälla . Vi kommer säkerl, precis som jag sade i mininledning, atl få situationer då djurhållningen förändras och dä förhållandenaför bäde djur och dem som handhar djur förändras. Då skall vi naturligtvis taupp en ny diskussion. Det är elt år sedan vi fattade beslutet, och vi har hellnyligen fåll tillämpningsföreskrifterna. Vi måsle ge den nya lagen och de nyaföreskrifterna en ärlig chans innan vi föreslär ändringar. När det gäller pälsdjursuppfödningen ligger mycket i detAnnika sade. I de nya föreskrifterna och den nya djurskyddslagen larman upp förhållandena på pälsfarmerna. Även sådana djur får det bättre, de fårslörre utrymmen, vattnet skall vara tempererat osv. Så en bit pä vägen har vikommit. Anf, 39 () replik: säger all lanlbruksslyrelsernahar fält möjlighel att ta ul avgifier för all täcka kostnaderna för informationoch rådgivning. Avgifterna kan man bara använda för all läcka kostnaderna förinspeklion av de nya anläggningarna, tycker jag. Dd är inle rimligi att la ulavgifter för den allmänna informationen, för det är ju samhällets ansvar atlstå för den. Därför lycker jag atl det är litet fel när socialdemokraterna lalarså väldigt mycket om information och rådgivning men inte vill ge deförutsättningar som behövs. säger atl länsslyrelserna och de lokalamyndigheterna själva skall klara informationen. Del är väl lantbruksnämndernasom skall göra del, men de måsle få resurser för del. Vidare säger atl dennya djurskyddslagen måste få tid på sig. Del är riktigl. Men del belänkande vinu behandlar handlar i huvudsak om djurförsöken och alternativa meloder fördjurförsök - de senare regleras ju inte i djurskyddslagen, utan dessa måsle viarbeia med vid sidan om. Jag skulle vilja fråga igen: Hur skall vifå fram allernaliva meloder och få dem användbara om vi inle får forskning,ulveckling och ulvärdering av dem? Anf.40 (vpk) replik: Det är beklagligt atl socialdemokralerna vill nöja sig medden nya djurskyddslagen och sä atl säga vill se liden an. De som harförespråkat alternativa meloder lill djurförsök har länge kämpat i motvind menså sakteliga vunnit gehör. Det har de gjorl därför atl människor mår väldigl illa av atl velaatl vi handskas med djur på del säll som vi gör vid Prot. Därför finnsdet ett väldigl starkt engagemang för att vi skall komma bort från dessadjurförsök. Men då måste det finnas alternativ för att ~ ' ~~ ................. . , , . r « , ..,, 1 Diurskyddm.m. det skall bh möjligt. Delbehovs mer aktivt engagemang frän samhällets sida. Det behövs stöd fillutveckling av alternativa metoder, del behövs forskning kring dem och analys avdem. Det behövs stöd lill de olika konkrela projekl som finns och somhela liden i väldigl hög grad är beroende av stöd från ideella organisationer ochideellt arbete. Det behövs ekonomiska resurser och ökad information omalternafiva metoder till verksamma forskare på Som det är nu fårhela fiden den allmänna opinionen fösa samhället framför sig steg för sleg.Varför skall vi inte kunna få se en samlad rejäl salsning på del härområdel i enlighet med vad som krävs i reservationerna Anf.41 () replik: Om nu lageninle är statisk, , varför dä inle verka för att snabbt och enkeltåstadkomma en förbättring när det gäller cenlrala försöksdjursnämndensarbetsmöjligheter? När man lyssnar på framställning får man eltintryck av atl det här arbelel ännu inte har kommil i gång ulan atl cenlralaförsöksdjursnämnden väntar på föreskrifler. Men sä ärinle alls fallet. Del vel också myckel väl. antagit etl uppdrag från regeringen och utfört enomfattande ulredning av LD50-testet. Vidare har man presenterat resultatet avdella arbete och lagl fram etl förslag om avskaffandet av denna metod. Vi ifolkpartiet säger: Släpp in palienlorganisationerna i centralaförsöksdjursnämnden! Vad väntar socialdemokralen på? Under detta anförande överlog försle vice lalmannenledningen av kammarens förhandlingar. 42 () replik: ; Ta tag i detta! Men det är ju vad vi har gjort. I regeringskanslietbereds dessa frågor . Samiidigi måste vi ha i åtanke atl det inte finns alternativ pä alla områden. Därför är det så viktigt att derätta förslagen läggs fram. Man har tagit fasta på utredningen och kommer altlägga fram förslag i detta sammanhang. Staten och LIF satsar . varjeår på forskning och utveckling inom delta område. Olika budgetförslag är förnärvarande föremål för behandling. Man förutsätter atl det blir påsamma sätt . En hel del medel satsas således på detta. Vidarehar utskottet tidigare tagit ställning till dessa frågor. Det är bara allavvakta forskningsproposition. Det är ju meningen atl vi skall gåvidare med ett samlat program för forskning kring de alternafiva metoderna. Anf.43 (): I jordbruksutskottets belänkande JoU17 behandlas 51 mofioner från samtliga partier i . Ulskollel har avslyrkl samlliga 49 4 protokoll 1988/89:112-113 yrkanden.Dessutom är tio reservationer fogade till betänkandet - dock ingen denna gångfrån moderala samlingspartiet Det beror pä alt sedanbehandlade en särskild proposition som spände över hela fältet när det gällerdjurskyddet. Vid det tillfället markerade vi moderater, och del gjorde ocksåandra partier, var vi stod då det gällde frågor på djurskyddets område.Eftersom det försl nu börjar klarna vad gäller fillämpningsföreskrifterna,vilka är baserade på då fattade beslut, har vi moderater inle ånyo väcktmotioner i samma omfattning som vissa andra parlier gjorl. Det finns dock ell par moderalmotioner. En av dem harväckts av m. fl. I den motionen kräver motionärerna enutvärdering av användningen av försöksdjur med hänsyn lill djurförsökensrelevans och berättigande i allmänhet resp. i varje enskill fall. Av ulskollelsskrivning framgår emellertid atl man har beaktat de krav som framställdes imolionen. Samma sak gäller moderalmolion 540. Till delta kan läggas all jordbruksminislern i etlfrågesvar till gällande ell allvarligldjurskyddsärende givil besked som kan tolkas så, atl en översyn skall göras omlagen inte fungerar i fall liknande del som man då diskulerade. Det gälldemisshandel av djur. Vi moderaler finner därför all det betänkande som vi nubehandlar läcker in det som behöver sägas om de yrkanden som harframslällls. Jag kan dock, fru lalman, konstalera alt det dä det gällerutformningen av fillämpningsföreskrifterna i anledning av de riksdagsbeslut omdjurskyddet som fattades här i har rått en krafligturbulens, inte minst på lantbruksslyrelsen som har hafl alt ta ilu med dennadelikata uppgift. Man borde ha rättat sig efter del moderala förslagetbeträffande utformningen av tillämpningsföreskrifterna. I så fall skulle dethär ha förekommit en samverkan med berörda organisationer och näringar, vilkahar med djurhållningen att göra. Då skulle del med stor sannolikhd ha varilbetydligt lättare atl förankra detta i dagens verklighel. Del finns en iradition bland Sverigesdjurhållare all ha god djurhållning. Djurhållningens ekonomiska belydelse förSveriges bönder tex. innebär dessutom i sig en garanti för god omvårdnad. Delgår ju inle att uppnå lönsamhet i en näring som har med djur och liv alt göraom man inle vårdar sig om livel. Bakom de fall av djurplågeri eller vanvård avdjur som lyvärr ibland är elt faktum finns del personliga socialaproblem. De här problemen leder lill bristande förståelse för djuren ochoförmåga atl handha dessa. Det är viktigt att snabba ingripanden sker i dessafall. Djurskyddet gäller förhållandet mellan människan och dedjur som hon har i sin vård. Sedan urminnes lider är människan beroende av allhålla husdjur av skilda slag för olika ändamål. Medvetenheten om att dessa djurbehöver skyddas och vårdas har funnils som husdjursskölseln.Djurskyddsfrågor intresserar också människor i hög grad. slort engagemangkommer ofta till uttryck såväl vad gäller djurskyddet i allmänhet som i frågaom enskilda djurskyddsfall. Dagens lanlbrukare exempelvis ägnar, liksom gångnaliders lanlbrukare gjorde, stort inlresse ål sina djur och har mycket storkunskap om djuren och skötseln av dessa. Sedan lång lid lillbaka har ocksåmänniskor slutit sig samman i djurskyddsföreningar och därigenom markerat atl de vill laell särskilt ansvar för djurens välbefinnande. Djurskyddetär således en viktig etisk fräga. I vårl land är djurskyddet väl förankrat imänniskors medvetande. Detär en viktig del av vårl kulturarv all djur skall garanteras skydd. Vår gamladjurskyddslag byggde på denna grundprincip. Samma principer var vägledandeför den nya lagstiftningen. Det är viktigt all söka förebygga vanvård ochdjurplågeri. Deökade kunskaperna om djurens behov och olika sjukdomar har man tagit till vara,eftersom man vill förbättra förhållandena för djuren. När det gäller dagens djurhållningär trånga, mörka och ohygieniska slallar i slort sett borta. I slällel finnsdet ljusa, lältskötla och dragfria utrymmen. Detmåsle lill en ny djurskyddslag, men då en lag - och det är myckel viktigt - somär genomarbeiad och förankrad hos dem som den mest berör och hos dem som harkunskaperna. Grundprincipen för en ny lagtext och dess tillämpningsföreskriftermåste givelvis vara atl de bygger på kunskap och beprövad erfarenhet - dellaför alt resultatet skall kunna bli lyckosamt. När jag ser lillbaka på förraårets beslul kan jag bara konstatera alt det finns en allvarlig och oroandebrist då del gäller de åtgärder som i vissa fall krävs när den nya lagen skalltillämpas - särskilt inom lantbruket, som i dagens läge har mycket dåligaekonomiska förutsättningar atl klara dd som i vissa sammanhang krävs. Man hartyvärr inle beaktat den ekonomiska aspekten. Inte minst med hänsyn till densenaste tidens turbulens på det jordbrukspolitiska områdel är delta en frågasom i allt större utsträckning måste uppmärksammas, men till della, fru talman,måsle vi få chansen att återkomma. Dådet gäller djurförsöken står vi fasl vid principen alt de så forl som möjliglmåste minska och ersättas med alternafiva metoder. Jag skall inte närmare gå inpå del, då dessa ståndpunkter lades fast . Vi moderater kommer pådetta och andra områden gällande djurskyddet all med mycket slor uppmärksamhetfölja utvecklingen framöver. Jag vill yrka bifall lill hemställan i det belänkande som liggerpå bord. 44 (): belänkande handlar om djurhållning, djurskötsel och djurskydd,och det är viktiga områden. Det är också svåra områden, eftersom de berörfrågor som är cenlrala för varje enskild människa. De berör respekten för dennaturliga skapelsen samt vår enskilda eller kollektiva mänskliga nytta och hurden skall främjas. Det blir en reell konflikt - vi skall inte slicka huvudet ibusken inför det. Vi måste finna balanspunkter som är väl förankrade igemensamma värderingar. Vihar, som har sagts här, fåll en ny djurskyddslag, en ramlag, och den lämnarmycket av ansvaret till regering och myndigheter. Del kan på något sätt kännaslilel tokigt atl har avhänt sig en hel del ansvar lill andramyndigheter, eflersom frågan i så slor ulslräckning berör hela folkel. Glädjandenog har det gjorts förskjutningar i balanspunkten lill djurens förmän. Ideellaföreningar har gjort elt mycket gott arbete. Det känns riktigt alt gä vidare,vilket alla parlier har markerat ett intresse för alt göra. Prot.1988/89:112 Det är fortfarande så all djuren kommer i kläm, inle bara iförsöksdjurslal- 11 maj1989 lar eller i fläskfabriker, ulanocksä i trafiken. Det här är ett område som är försummati dag, och jag mäsle nämna del just för atl visa på alt mycket av detindustrialiserade samhällel ger konflikter där djuren kommer i kläm på Vad som också är glädjande är all insikten sprider sig omall vi alla tjänar på atl slälla krav på tex. När vi släller krav på en djurrikfigare miljö kommer det med vissautomatik atl slyra mot etl ekologiskt riktigare lantbruk. Samhällel måsle härta sill ansvar - det är inle de enskilda jordbrukarna som skall pressas medhårdare djurskyddsregler, därför alt de problem som har uppkommil beror ju påalt vi har pressat på jordbruket elt industrialiserat syslem, som ger vissasvårigheler. Det skall villigt erkännas all djurhållningen imånga avseenden är myckel bättre än den var . Man ser mycketlitet av bristsjukdomar och felnärda djur, och det sker inte några storautbrott av tuberkulos osv. Stallarna är ljusa och välventilerade, som har saglshär. Del finns ändå myckel kvar alt göra på det här området Just de problem somuppkommer pä grund av atl vi börjar byta ord, från husdjursskötsel fillanimalieproduktion, är etl symptom på att det har gjorts någon förändring. Djurskyddslagen är alltså en ramlag, och det har kommiltillämpningsföreskrifter. Vi hade från många håll slörre förväntningar på dem.Vi får glädja oss ål all sommarbete för mjölkkor och avveckling av hönsburar ärpå gång, men del fattas en del. Från sida har vi väckl en motion, Jo528, omett bällre liv för kalvar och svin. Vi vill poängtera atl del jusl på del härområdel finns åtskilligt all göra. Stordriftens transporterande av djur korsoch tvärs i landet och sammanförandet av djur från många olika besättningar harförl med sig en stress som gör djuren infektionskänsliga och har fört med sigett ökat infekfionslryck. Tyvärr har det på många håll i "baby beef-uppfödningarnavarit rutin all sätta in antibiotika i stora doser och all kalkylera med enviss dödlighet. pågår det en självsanering inom näringen, vilket ärglädjande, men här behövs tillämpningsföreskrifter vad avser hur mycket djurenfår flyttas, vilka avvänjningstider de skall ha, osv. är inle tillräckligt naturliga. I molionen har vi slällt de här yrkandena, men i dagenssituation är det svårl alt vela om man skall gå den vägen all man kompletterarden färska djurskyddslagen eller om man skall försöka få fram bättretillämpningsföreskrifter. Vi hade hoppats på fillämpningsföreskrifterna, mennu visar det sig atl de inte har blivit så starka, så vi får överväga tillnästa gång om molionskraven skall formuleras som lagförslag eller somtillkännagivande till regeringen. För dagen nöjer vi oss med all molionenavstyrks av utskottet Om jag går in på djurförsöksområdd, vill jag säga alt delkanske är del allra svåraste området. Här är det en balansgång mellan mänsklighälsa, djurens välbefinnande och ekonomisk nytta. Djurförsök utförs inom denlantbruksvdenskapliga fakulteten, där jag har arbelal en längre fid med sådanahär saker. Jag kan vidimera atl del är ett tungt ansvar 52 att arbeiamed djurförsök. kände man sig ofla ganska utlämnad Prot.1988/89:112 när man fick ta slällning alldeles själv. Vi hälsade med tillfredsställelse beslutet om de etiskanämnderna, som började fungera . Men de mottogs med blandadekänslor. Många var besvikna, däribland jag, över alt det blev mestpappersexercis. Man ville bromsa djurförsöksverksamhelen genom alt göra en slorbyråkrati. Vi hade önskat en mer effektiv inspektion, mer samråd och meröppenhet. Det skall inte vara sä atl de inspekfioner som görs är planerade iförväg sedan elt halvår tillbaka, ulan det skall kunna ske en flygandebesiktning av bäde stadsveleri-när, länsveterinär och medlemmar i de etiskanämnderna. Jag vill också säga något om miljöparfids molion ompälsdjur. Jag kan instämma i de synpunkter som anförde. Del härär elt djurhållningsproblem som är litet speciellt, därför att pälsdjuren är deminst domesticerade djuren. Det är vilda djur, och det är därför som delföreslås så drastiska åtgärder som atl avveckla pälsdjursuppfödningen. Pälsdjuren passar på ett säll i elt ekologiskt syslem, därman tar hand om animaliskt avfall och producerar något som är nytfigt Menförhoppningen om atl få fram någol syslem finns inle , inte heller tankarom alternativa system för pälsdjurshållning som kan lillgodose de här vildadjurens nalurliga behov. Pälsdjuren är oftast inte flockdjur och är vana attröra sig över slora ytor.