prot · GC09110 · 1988-12-31 00:00:00 — I har del negativa sparandel på nägol säll bliviiinbyggt i de förutsättningar efler vilka vär ekonomiska polilik bedrivs. Mankan konstatera atl det framgår av de dokument som vi har fält fränregeringen. långlidskalkyler,att hushållssparandet kommer all vara negativt under så lång lid man kanöverblicka, dvs. en bit in på 1990-lalel. Man kan sammanfattningsvis säga alt den ulveckling som ägtrum sedan socialdemokraterna återkom till regeringsmakten i början av 80-lalelhar inneburil en skärpning av skaltetryckel, vilkel lett till ett stortöverskott i de offentliga finanserna. Del har ocksä inneburil en socialiseringav del privala sparandel. Jag vill påstå, herr talman, all della är en medvetenslrävan. Det har inle klart uttalals som etl mål, och det står inte i delsocialdemokratiska partiprogrammet. Del är något som är inbyggt isocialdemokraternas långsiktiga länkande alt pä della vis reduceramöjligheterna lill personligt ägande. Om man ser till de akluella dokumenten elt par årlillbaka, har man vagt talat om all del är elt bekymmer all hushållssparandetär sä dåligt och alt det vore bra om del kunde bli litet bällre. Men sedan drarman raskt slulsalsen all del i alla fall inle kommer atl räcka, och därförmåsle man i slällel förslärka del offentliga sparandet. Om man har det här synsället och drar ul det i lideninnebär del ell successivt överförande av ägande från den enskilda seklorn lillden offentliga seklorn, dvs. Instrumenten har varil inånga-löntagarfonder, pensionsskatl och successiva utvidgningar avAP-fondens placeringsregler. I kompletleringspropositionen kommer nya förslagom att man skall ge fondstyrelserna ytterligare möjligheler all köpa upp delarav det svenska näringslivet. Till detta har vi också fåll långtgående krav frånLO i vad gäller nya fondsalsningar. I årets kompletteringsproposition framlräder den ambitionsom jag spårar bakom handlandel ovanligt tydligt. Man skriver; "Om dellotala sparandet i ekonomin skall bli tillräckligt krävs atl det offentligasparandel förslärks." Det är inle fråga om alt egenlligen göra någolförsök all salsa pä del enskilda sparandel. Nej, om man skall uppnå del vi äröverens om - elt bättre sparande i ekonomin - måste den uppgiflen ulföras avdel offeniliga sparandel. När man har sagt della föresläs skallehöjningar som kommerall yllerligare skärpa skaltdryckd och reducera del enskilda sparandel enligldel mönsler som vi har sell . För all se på bara ett av dessaförslag, höjning av momsen, finner vi all det moiverkar del enskilda sparandelpå flera sätt. Jag vill påslå all i del moderna välfärdssamhället villmedborgarna hålla sin konsumtion uppe in i det sista, så länge del går, och gårdel inle genom ökningar av neUolönen, ser man lill all skaffa sig deförstärkningar som behövs för att hålla möjlighelen lill prival konsumtionungefär i en sådan ökningstakt som gäller, om årel. Del som man dägriper lill är alt la av sitt tidigare sparande eller, om sådant inle finns,låna. Och som bekanl är det numera inte särskill svårt atl komma åt län. Det är det ena sätt på vilkel en momshöjning moiverkarenskill sparande. Del andra är ju alt det framkallar en ökad inflalion, som isin lur gör människor misstänksamma, avhåller dem från sparande. Man har såsmåningom lärt sig den bittra läxan att de sparmedel som man sätter av förnågot ändamål eller för ålderdomen inle är särskill mycket värda närinflationen i förening med beskallningen har fält göra sitt Jag vill påstå alt detta kommer all bli en jällefråga isvensk polilik . Men del är symtomatiskt all regeringspartiethar så lilel intresse för del all del ulskotlsbelänkande som vi nu diskulerar intehar någon proposition bakom sig. Det bygger på elt antal väl genomarbetademotioner från borgerligt håll. Men eflersom del inte ligger någol höglidliglregeringsförslag bakom, är del klarl all della, som jag menar, vikliga ärendeförvisas lill deball i kammaren vid denna sena limme, med den uppmärksamhelsom del då kan väcka. Del är ocksä symlomaliskl alt samtliga de yrkanden omförbättringar som framförs i motionerna avslyrks efler en myckel summariskbehandling. fanns del ändå i finansplanen en halv sidaunder rubriken , och del kunde väcka lilelinlresse och reta aptiten på vad man kunde ha all säga. Men ett antalfullkomligt meningslösa fraser utmynnade bara i atl del aviserades alt nuskulle minsann spardelega-lionens huvudrapport snarl anlända. Den har kommil. Om nägol bekräftar denna rapportrikligheten av den uppfallning som vi moderaler och övriga borgerliga partierhyst under nägra år, nämligen atl spardelegalionen borde ha lagls ned för längesedan. Jag får säga alt jag i min verksamhel har hafl alt läsa mänga produklerfrän offentliga utredningar och molsvarande organ, men jag har aldrig settnågol så erbarmligl dåligt. Jag tänker då inle bara på den fullkomligt uruslakorrekturläsningen. Jag vill föreslå atl de av kammarens ledamöter som ärnärvarande läser della belänkande - det räcker med en sida eller tvä - ochprickar för; del går inle alt finna etl stycke där del inte är någotfullkomligl groleskl fel, hell enkell beroende på slarv. Man har väl insen alldel som redovisas är sä dåligl all ändå ingen kommer all läsa del. Därför ärdel inle sä noga med hur del blev lill slut. Den som ändå lar sig igenom denna svårgenomlrängliga lexi,kommer trots allt till slut fram lill nägra fåtaliga förslag. Förebärande atlman vill skapa neutralitet i beskattningen av olika sparformer kommer man mednågra rekommendationer: för del första atl avdragsrätten för tillpensionsförsäkringar skall slopas, för det andra atl reavinster skall beskallassom kapilalinkomster och för del tredje atl marknadsvärden skall läggas tillgrund för förmögenhetsbeskattningen. Jag måste fräga , som förregeringspartiets talan i denna deball och som dessulom såvill jag vel är enmångårig ledamol i spardelegalionen: Hur sfimulerar man sparande genom all höjaskatten på kapital? Del är en mycket enkel och rak fråga -förklara för mig hurman slimulerar sparandel genom all höja skallen på kapital! Det är samma anda som präglar pågående skatleulredningar.Man säger sig vilja likställa i skattehänseende behandlingen av arbele ochkapilal, och det tycker jag är en alldeles riklig slåndpunkl. Men del ärtypiskt för regeringspartiet all det dä inle belyder all man har ambilionen atldra ned skatten pä arbele i nivå med skatten pä kapital ulan tvärtom all manskall höja skallen på kapilal. Man länker sig atl höjningen skall vara istorleksordningen . Den skall riktas särskill mol boendeoch pensionssparande. För mig är del alldeles obegripligt, och gärna försöka leda mig lill rätta ocksä pä den punklen: Hur kan man tänka sigatt skärpa skallen på kapital med 30 miljarder PrOt.1988/89:110 eller åtminstone i samma veva som man fullständigt lar bortvalulareglering- en och öppnar för fria kapitalrörelser övergränserna, rörelser till de länder i vår omvärld där ingen har etl skattetryckpä kapilal som del som vi har i . vill man nu skärpa med 30miljarder. Hur går del ihop? Vad skall vi då göra, herr lalman, för all fä ell bällrehushällssparande, som förulom all slärka samhällsekonomin kan ge individenstörre oberoende? Som vi ser det är del främsl genom generella åtgärder.Viktigast av allt är atl sänka skattetrycket, så alt människor får någontingkvar som de kan spara av. Ingenting går ulöver della som sparslimulerandeålgärd. Men därlill gäller det all återställa förtroendet för auvi i värt samhälle har stabila spelregler. Alltför många har drabbats av alt dehar lagl upp ell sparande och all sedan regeringen-staten kommit med nägonkonfiskatorisk åtgärd - en engångsskatt på pensionssparande, en höjning avförmögenhetsskallen eller vad del nu kan vara - och spolieral della. Sedan ärman myckel försiklig. Det krävs alltså atl förtroendet återställs. Därutöver kan man diskulera selektiva åtgärder. Vi hade enhearing i finansulskoUds regi , där ekonomerna sade:Slimulerar man en lyp av sparande, när man inle nägon effekl på del totalasparandet, ulan del blir mesl överflyttningar frän andra sparformer. Jag kan ilånga stycken hålla med om detta. Men jag vill också säga alt del även kan varabefogat att stimulera till sådana överflyttningar. Jag menar att det finns skälatl stimulera lill etl långsiktigt bundet sparande, och vi ger exempel på det ivår motion och i de reservationer som vi har undertecknat: slarlsparan-de förungdomar, pensionssparande i bank pä samma villkor som man nu kan spara ipensionsförsäkringar. Vi vill reformera försäkringssparandet och kanske framföralll öppna möjligheter för någol som förekommer ulomlands och som svenskaförsäkringsbolag är ivriga all inlroducera i , s.k. unil-linked system,som betyder atl man inle blir hänvisad för sina placeringar av sparmedlen lillbolagels bedömningar och blir en lilen del av den slora kakan där ulan självhar möjligheler all beslämma all del som man vill spara för sin ålderdom skallsällas in i en viss aktiefond eller i nägon annan tillgångstyp. Detta skulleockså pä ett revolutionerande sätt ta borl problemet med deförmögenhdskoncenlralioner som vi annars får i de stora försäkringsbolagen. En särskild form av längsikligt och nyttigt sparande ärden egna bostaden. Det socialdemokratiska ungdomsbosparandd är fullkomliglmisslyckal, och det har också, som framgått av rapporler i pressen, fält endålig anslulning. Vi vill ha ell bosparande som är öppel för alla, som byggerpä särskilda bostadskonlon i bank med en sparpremie på maximalt . Slutligen gäller det att stimulera riskkapitalet. Liksom ifråga om bostäder är det grundläggande all inte skärpa utan lindrabeskattningen. Exemplet är då framför alll reavinstbeskaltningen. Frågan om sparandels fördelning arenavgörande ideologisk skiljelinje. Skall del offentliga sparandet stärkas genom en fortgående överbeskatlning av medborgare, som därmed blir alllmera egendomslösa - sorn socialdemokralerna vill? Eller skall vi vända ulvecklingen och i slällel börja bygga upp en egendomsägande demokrali med bred spridning av 97 7 protokoll 1988/89:110 Prot.1988/89:110 tillgångarna bland medborgarna - som vi moderaler förespråkar?Här kommer enav de verkliga stridslinjerna att gå under 1990-lalel. Då kommer debatternainle all föras på sen inför en lom kammare. Med det anförda yrkarjag bifall till reservalionerna med moderata undertecknare. 120LARS DE (): På papperet och inte minsl i alla de senareårens finansplaner är alla överens om all hushållssparandel måste höjas.Sverige intar med sina minus en unik slällning bland världensindustrinationer när del gäller lågt sparande. I verkligheten innebär densiffran all varje hushåll har tagit ul . i ökade krediter snarare änsparal. Det har också visat sig i ett bytesbalansunderskolt på 16miljarder kronor. Konkreta åtgärder för atl avhjälpa bristen påhushållssparande kunde vara att radikalt minska marginalskatterna, och isamband med del även minska del lolala skaltetryckel. Det kunde vara lågaavtalsuppgörelser, och som ett resullal av dem minskad inflalion i landel. Delkunde vara fasla spelregler som utesluter sådana ålgärder som all röva 16miljarder kronor från pensionsspararna i engångsskatt, eller nyårssmällarpresenterade , eller införandel av skall pä vinstandelar. Delborde vara försäkrandel om en jämn miljövänlig tillväxt i landel, vilkel skulleuppmunlra sparande. Däremol, herr talman, fick vi under den offentligautfrågningen hell klart för oss, alt selekliva sparformer därman gynnar vissa sparformer genom olika uppmuntrande ålgärder egenlligen inleleder lill någol lolall ökat sparande. Effekten blir att spararna flyllarpengar från ett konto till ett annat för att ulnyttja sparstimulanser. Mensparandel totalt ökar inle genom det. Mol denna bakgrund måsle regeringenskompldleringsproposition skärskådas. Regeringen säger en sak, men gör nägol annat.Lål mig få exemplifiera. Skattetrycket bör hållas nere, säger regeringen. Men vadgör regeringen? I ett slag föreslås en skaltehöjning på ca ,dvs. en höjning av skattetrycket med från 55 lill avbruttonationalprodukten. Inflationen måsle bekämpas, säger regeringen. Men vad görregeringen? Ålgärder föreslås som ytterligare höjer prisökningstaklen från drygl 6 till . Avtalsrörelsen måste underlättas, säger regeringen. Menvad gör regeringen? En kraftig höjning av momsen och den allmänna löneskallenföreslås mill under pågående förhandlingar, och arbetsmarknadens parterreagerar därefler. Skaltereformen kommer alt ge stora positiva effekler,säger regeringen. Men vad gör regeringen? Ingenting, vänlar och ser. Ingentingväsentligt skall hända på skalleområdet före . Hushållens sparande måsle öka, säger regeringen. Men vadgör regeringen? Regeringen föreslår atl villkoren i allemanssparandd skallförsämras och alt det offentliga sparandet skall ökas genom höjda skatter. Regeringensord och handlingar stämmer helt enkell inte överens. finansulskotldi dag fick vi i en utfrågning med statssekreterare och hans assistentÖberg höra att regeringen förväntar sig dl ökat sparande som elt resullal avden nu framlagda kompletleringspropositionen. Vilket fåfängt hopp! Hur skallman kunna tänka sig att världens redan förul i utgångsläget högst beskattadefolk skall kunna öka sparandet, om det allmänna lägger beslag på ytterligare 20miljarder kronor av vår brulionalionalprodukl? Om del skulle inlräffa vore delnågot av etl indiskt reptrick! har redan frågat denna sak. Jag vill repelera den frågan. föreslår i stället alt man kan ta etl slortsteg i skallereformen . För flertalet hellidsarbelande går det atlsänka marginalskatten . Förden slora majoriteten innebär det en reducering från dagens imarginalskatt till . Även i det lägsta inkomstskiklet sänksmarginalskatten. Del automatiska inflationsskyddei ålerinförs. Finansieringensker genom en kombinalion av minskade offentliga ulgifler och höjningar avandra skatter. En sänkning av marginalskatten som i sig innebärförbättrade villkor för hushållens sparande kombineras med ett flertal andrasparstimulanser. T.ex. bör långsikligl bundet sparande i bank på samma villkorsom pensionssparande i försäkringsbolag införas . Slulligen kommer jag till förnyelse av den offentligasektorn. Den inre och den yllre reformationen av den offentliga seklorn, som ärnödvändig för att öka produktiviteten, kommer all stimulera tillväxten ilandel. En huvuduppgift måste vara alt få i gång både den inre reformafionenoch den yllre reformationen. Den yttre reformationen framför allt genom att geenskilda alternativ inom vård, omsorg och utbildning rätt att verka pä likavillkor. Sådan konkurrens blir del också på den inre förnyelsen. Sannolikt kommer efter mig attkräva atl den i kompletleringspropositionen föreslagna momshöjningen ersättsmed ett tvångssparande om kanske per är. För folk med resurser och en tjockplånbok skulle etl sådanl förslag inte innebära några problem. De skulle dåflytta om sina resurser och sparande så att de uppfyllde tvångssparandetsvillkor och inte lida några särskilda bekymmer för den saken. Men för många låginkomsttagare skulle problemet bli mycketsvårt. De skulle helt enkelt få svårt atl få fram pengarna.Fördelningspolitiskt skulle ett sådant tvängssparande inte vara rikligt.Skillnaden mellan tvängssparande och skatt är inte särskilt slor om man intefrån början säger ifrån när tvångssparandel skall återbetalas. Vi i anser att det krävs etl verkligtsparvänligl klimat för alt återställa hushållssparandet i till rimligaproportioner. Man får inte fart på hushållssparandel genom tvångsåtgärder. Jag yrkar därför bifall till reservationerna1, 2, 4 och 7 i föreliggande belänkande. 121GUNNAR (): Del betänkande om sparande som vi nubehandlar är principiellt intressant Det hade varil värdefulll om vi hadekunnal föra en debatt med litet större deltagande . 1988/89:1109 maj 1989 konstaterasalt det finansiella sparandet fortsätter atl försämras. De ickesocialistiskapartierna har lill belänkandet fogat en reservalion, där vi har en radikaltannan syn pä framför allt sparandets fördelning. Vi tror inte somsocialdemokraterna all man i första hand skall spara i offentliga sektorn, ulanvi tror atl man skäll spara i hushållsseklorn. I den reservalion som även LarsTobisson och log upp pekar vi ocksä pä viklen av ell ökalhushållssparande. Del är väsenlligl alt konstalera all om man samiidigisparar i offeniliga seklorn och minskar hushållssparandet, innebär del på siktatt man minskar det enskilda ägandet, vilket jag lycker är beklagligt. Hushällssparande är betydelsefullt också urprivatekonomisk synpunkl. En sparad slant innebär ändå, trols alla desocialförsäkringar vi har, en god buffert vid lillfälliga ekonomiska bekymmer.Socialförsäkringssystemet har forlfarande ändå en hel dél brister, som det urprivatekonomisk synpunkl finns anledning all rälla lill. Jag tänker inle närmare gå in på den gemensammareservationen nr 1, eflersom den redan har berörts, Däremol skall jag säganägra ord om reservalion 5, som lar upp cenlerns förslag om personliglinvesleringskonlo, Personligl invesleringskonlo är dl sätt all försöka ökasparandel på lång sikt, log upp alternativ, som vi nudiskuterar. Det är ell sparande i korl perspektiv som ell första sleg molpersonligl invesleringskonlo. Med personligt investeringskonto vill vi åsladkomma ellsparsystem som ger individen möjlighel all spara med uppskjuten beskallning.Syslemel är utformat så, alt konsumtionen beskattas, medan sparandel är befriatfrän skatt Del innebär all investeringar i hushållsseklorn behandlas likaförmånligt som invesleringar i fördagsseklorn. Del förslag som cenlern presenterat i den molion somligger till grund för reservation 5 syftar lill alt premiera ell långsikliglsparande. Vi har i delalj redovisal hur invesleringskonlol skulle kunnafungera. Del finns anledning all kommentera det som upp, eflersom de tankar vi har om etl personligt sparkonto är envidareutveckling av del personliga invesleringskonlol. Det är en lanke som vihaft ganska länge men som genom den artikel som vår partiledare publiceradehäromdagen har konkretiserats ytterligare. Jag vet inte om del är så all belraklar detsom skatt när han får lillbaka pengar. Del är här fräga om ell personliglsparande. Syslemel ger inle möjlighet till skatteplanering. Del finnsemellertid anledning all vänla med kommenlarer från dem som har åsikter om vårtförslag till dess vi har väckl vår molion. Lål oss emellertid som exempel la enlåginkomsttagare, l.ex. inom ett vårdyrke, som tjänar . Delsocialdemokraiiska förslagel beiräffande momsen belyder för dennainkomsllagare en merutgift på . , lilel beroende pä hurman räknar. Vårt förslag om etl sparande av lönen ger en koslnad underhundralappen. Dessulom får man lillbaka dessa pengar. Del går alllsä inle atthävda atl vårl förslag fördelningspolitiskt är sämre än den momshöjning somfinansminislern föreslår. förslag innebär dessulom att man anser att enmomshöjning vore all föredra. Jag vill, herr lalman, med lanke pä den sena timmeninskränka mig till Prot. 1988/89:110 della och yrka bifall lill reservalionerna 1 och 5. 122 (): P"'"'"' Vi slår mill uppe i en galopperandemiljöförslöring. Den grundar sig på den syn som är förhärskande iinduslrisamhälld. Denna syn bygger pä all del finns obegränsade fillgångar avlagrad energi, obegränsad tålighet hos natur och miljö samt obegränsad fysiskoch psykisk tolerans hos oss människor. Vi vel atl denna syn arenillusion. samhälle som skall fungera långsiktigt och vara uthålligt ochsolidariskt kan inte byggas på illusioner. Det är därför viktigt atlinvesteringar slyrs lill projekl som leder lill ulhällighd och solidarilel. Allt fler svenskar vill all samhällel skall bli mindreslösaktigt och mer ulhälligt En stor majoritet är beredd all ändra livsslil förall nä dithän. Invesleringar slyr vär framlid, och medborgarnasframlidsönskningar måste då bli vägledande. Det är därför som miljöparldföreslagil ell ekologiski sparande, som skall slyras till ekologiskt rimligaprojekt. För detta skall del upprättas ekologiska fonder med ekologiskexpertis, som skall ge råd om de rälla invesleringarna. Om sparandel ges goda villkor, kan medborgarna självaslyra sina sparmedel lill de projekl som de egenlligen priorilerar. Vi beklagarall majoriteten inte vill ge medborgarna denna framtidsinriktade sparform. Vitycker alt denna väg alt spara och då minska konsumtionsuirymmd ärvida bällre än ett tvängssparande. Vi i avvisar de föreliggandetankarna pä elt tvängssparande. Grunden lill della är alt vi lycker illa omtvång. Vi anser att det är mycket bättre all människor har möjlighel all välja. Sedan kan man fräga sig, som ocksä andra här har gjorl, omdet över huvud tagel kommer alt öka sparandel i samhällel om medborgarnatvingas all spara. Det är med all säkerhel så att människor då avslår frän dekonventionella sparformerna. Man kan ocksä fräga sig vad som händer den dag däalla dessa pengar släpps loss. skall del ju ändå ske. Vi säger därför också nej till förslaget ikomplelleringspropositionen om försämring av allemanssparandd. Vi lyckerdäremol alt det är vikligl all man försöker hejda den enormakonsumlionsökningen i samhällel. Frågan är då om del inle är bällre all försökakomma till rälla med den väldiga ökningen av konsumlionskredilerna och atlförsöka få människor att betala lillbaka dessa väsenlligl snabbare än man gör . Vidare bör man sälta någon hämsko på avbdalningshandeln för atl på detsättet minska skuldsättningen i samhällel. Del innebär på lång sikl att manfaktiskt sparar mer. Jag yrkarbifall till reservation 3. 123 (): Del råder enighel om all vi har ett för lågtsparande i samhällel. uttryckte det ganska starkt. Han sade atl del är en kris. Etl ultryck för det är all vi har ell underskoll i bytesbalansen. Visslär detta en indikation på atl vi som nation lever över våra tillgångar. Men tror jag inle alt man så där oreserverat kan säga atl ett bytesbalansunderskolt 101 8 protokoll 1988/89:110 Prot.1988/89:110 alltid kan användas som mätt på etl bristfälligt sparande isamhället och i varje fall inte tas lill inläkl förall detta bristfälliga sparande uppställ jusl i är Vi har elt bytesbalansunderskolt sorn 1988 blev litet över 15miljarder, vilkel är mer än vad vi irodde för nägra månader sedan. Men man kandå bl.a. peka pä atl detta underskoll ganska exakl motsvarar vad vi 1988betalade i räntor och amorteringar på de utlandsupplåningar som logs under deborgerliga regeringsåren. Hade vi inte haft det sparandeunderskotid, vilkel -som framhöll - främst gällde det offentliga sparandet i form avdet myckel stora underskottet i bytesbalansen, som var närmare 90 miljarderkronor , skulle vi ha hafl en ekonomi i balans, i varje fall när delgäller bytesbalansen. Vi hade ändå elt överskoll i vär handel med över 24miljarder kronor. Jag vill gärna uppehålla mig någol mer vidbylesbalansunderskollel, eflersom också sade atl underskottetmåste sättas i relation till investeringsnivån och att vi har en alldelesför låg investeringsnivå. Har vi en bytesbalans i jämvikt därför all viinvesterar för lilel, är del naturligtvis ocksä etl uttryck för ellotillräckligt sparande. har investeringsnivån ökal. Industriinvesteringarnahar ökat med sedan 1983.1 år beräknas industriinvesleringarna ökamed ca 12 ä . Men vissl är del önskvärl all vi med elt ökal sparande kanöka investeringarna yllerligare. Det gäller både de behov som kan finnas avökade industriinvesteringar och de behov som kan finnas av invesleringar ikommunikationer. En viklig sak som man ocksä bör ha med i bilden när mandiskuterar bytesbalansunderskoltd är atl förelagens direktinvesteringar iutlandet ökade från 20 lill nära . Del är någol som vipå lilel längre sikl kan fä nytta av när del gäller valulainflödd. Men del blirju ett ganska krafligl flöde ul ur landet om investeringarna i utlandet nuökar. Med del sagda menar jag atl del är litet annorlunda medbytesbalansunderskottet . även om vi har all anledning atl oroa oss,främst då med lanke på den ökning som vi kan fä -och ännu mer nästa är -om vi inte gör någoniing ål del hela.