prot · GC09108 · 1988-12-31 00:00:00 — Del finns ingenting av isolationism i vårpolitik, ulan en global solidaritet som inle begränsar sig till . Jag tolkar del som sade som någol av en ursäki.Jag vel alt är hdlevrad. Det han påstod atl jag skulle ha länkl varganska härresande. Jag tycker all del var myckel bra alt nu sadeatt det finns ell pris, och all det prisel får vi betala. Om vi kan la delförsta steget, som innebär alt EG-anhängarna börjar erkänna att det finns etlpris, atl del kostar någonting, är kanske näsla steg all vi kan börja diskulerainnehållet i den kostnaden och föra ut della lill svenska folket så atlmänniskor själva fär en chans all avgöra vad de vill beiala i form avanpassning. Del kan vara en anpassning som gör alt alkoholskatterna sjunkerradikalt, all asbeslförbudd inle kan upprätthållas, all loulen och styren måstetillåtas osv. Den deballen lar vi mycket gärna. Jag vill slulligen säga några ord lill anledning av det han sade om åistramingspakd. Jag tyckte atl han var litetslarvig när han dömde ut hela oppositionen som ansvarslös. hargivil myckel klara signaler om atl vi inle bara är i för atthälla anföranden från denna talarstol. Vi är här för all åstadkomma resultat.Vi är hell öppna för all diskutera detaljerna kring en ekologisk miljöanpassadåtstramning. 68 Förste vice talmannen anmälde allHädar och anhållilall lill protokollet få antecknat atl de inle ägde rätt lill ytterligarerepliker. 43GRETHE (): Jag tycker atl del är mycket glädjande atlhandelsministern i nära anslutning till sin deklaration om regeringens syn päutvecklingen av den väsleuropeiska integrationen också lar upp del nordiskasamarbetet och dess belydelse för alt bryta ner handelshinder och gränser. i sin uppräkning av de områden som kan ha belydelse fördet nordiska samarbelel - l.ex. iransporlsarnarbde, miljösamarbete ochsamarbele inom arbetsmiljöns område - uteslöt del koncernfackliga samarbelelkan möjligen bero på all inte alla nordiska länder för dagen är beredda atllagstifta om detta. Men arbelsmarknadsminisler har faktiskt i ellfrågesvar här i förklaral alt är berell all arbeiatillsammans med och för en likartad lagsliflning omkoncernfackligt samarbele mellan dessa länder. Vid voteringen i Nordiska rädd fanns del en majorilel somvar för en lagsliflning om koncernfackligt samarbele, och del fannstillskyndare i alla de nordiska länderna. Det har talals mycket om livsmedel och miljö i dennadeball. Jag anser all vi ändå har fåll en bild av all del kan ske framsleg pädessa områden även vid dt samarbete med EG. Jag har pä nära häll följt det arbele som skett inom denordiska ländernas livsmedelsmyndigheter för att harmonisera kraven pälivsmedlens kvalitet och deras marknadsföring och om möjligl också anpassadessa krav till EG. Man är nu klar inom en del av dessa områden. Jag harnyligen fäll i min hand dt förslag till nya gränsvärden förbekämpningsmedelsrester i cerealier och potatis. Jag kan tala om - vilkel ocksäkan vara av inlresse för Per Gahrlon -all gränsvärdena förbekämpningsmedelsresler i cerealier kommer all vara likadana som inom EG ulompä en enda punkl. Det innebär för de svenska bestämmelsernas del alt 18 nyagränsvärden införs som vi inte haft tidigare. Det innebär en sänkning av desvenska gränsvärdena i tio fall och en höjning av de svenska gränsvärdena i ellenda fall. Denna anpassning till EG och samarbetet mellan de nordiskaländerna kommer alltså i och för sig all vara lill fördel för de svenskakonsumenterna. Jag lycker att vi måste slå fasl della. Det kommer också fram iregeringens vitbok all del finns goda möjligheler all harmonisera de svenskareglerna på livsmedelsområdet med EG;s. Man bör då ha som en bas del nordiskasamarbele som har pågått och som är mycket vikligl. Jag noterade i debatten all både och HädarCars hoppas på atl GATT-överenskommelsen skall ge bällre lillgäng lill bralivsmedel lill lägre priser och alt det skall bli tillfredsställande för desvenska odlarna atl komma ifrån resonemanget om subventioner, stöd ochorealisliska priser. Jag skulle fakliski vilja uppmana er alt använda ervällalighel lill au lala med era egna jordbrukspolitiker och försöka få dem allanta denna öppenhd mot nya avtal och prissätlningssyslem, som hjälper lill allgöra världshandeln friare för jordbruksprodukter. Vi skall hjälpas åt att gevåra dukliga och effektiva jordbrukare i en chans att bli aklörer påvärldsmarknaden på lika villkor i förhållande lill andra länders yrkesbröder.Men jag måste konstalera au parlisynpunkterna på della område skiljer sigbelydligl mellan jordbruksulskolld och näringsutskottel. Prot.1988/89:108 Det är viktigt att vi också lar upp den s.k. sociala dimensionen.Del är ;genlligen elt nägol diffustsamlingsbegrepp för strävandena inom EG all fä ned en heldel av del som gör tillvaron tryggare och säkrare för medborgar-:a. Vi måsle iförhållande till EG försvara våra nordiska socialförsäkringssystem vidföräldraskap, sjukdom och ålderdom. Det är ju generella välfärds-syslem här iNorden, inle direki anordnade av arbetsgivarna, som ofta är fallet i EG, utanbetalda av samhället med arbetsgivarnas hjälp. Vi måste också försvara vårahårda miljökrav och arbelsmiljökrav, när vi skall förhandla om olikahandelsbestämmelser mellan och . De nordiska länderna är ju inget slutet handelsblock ulanelt område med mycket nära samarbele, med öppna fönster mol vär omvärld. Vi haringen överstatlighet i våra beslut, men vi enas om samarbete. Ändå har Nordiskarädels presidium och olika utskott i Nordiska rädel besökl - och fäll besök av- EG-grupper, bl.a. den speciella nordiska delegalionen i EG-parlamentel, ochfört samlal om våra värderingar och våra resullal. Del är också intressant all konstalera alt del nordiskafortfarande har mycket slor belydelse för EG-landd . Nordiska företagsinvesteringar i är exempelvis slörre - och har slörre betydelse - äninvesteringar och fusioner som görs av förelag från . Den nordiskadimensionen finns alltså också med bland . Jag lycker all den enormtstegrade takten när del gäller fusioner mellan nordiska företag är viktig i dethär samarbetet. arbetar vi alltså inom Nordiska rädd för all med olikaprogram och handlingslinjer följa upp de nordiska ländernas slrävanden lillökal samarbete med Väsleuropa. Jag finner atl denhandelsdeklaralion som vi harfäll till fullo tillfredsställer mig pä det området. 44 (): Genom min vilja all vara ärlig mol slalsrådelAnila för en slund sedan missade jag min replik med anledning av LennarlPetterssons första anförande. Och eftersom jag inte vill vara oärlig molnäringsulskollds ordförande har jag begärl ordel för alt la igen skadan. sade apropå GATT-samarbdel all manmäsle la och ge i ett inlernalionelll samarbete. Samma sak gäller givelvisEG-samarbeld. Det har, tycker jag, under debatten här klarnal all om vi skallsamarbela, sä mäsle man la och ge; allling har etl pris. Därför skall vidiskutera vad vi skall la och vad vi skall ge, konkrel. Miljöparliels krilik mol regeringens och riksdagsmajoritdenslinje i EG-samarbeld är ju all man mer eller mindre har sagl atl vi skall taalll, utom när del gäller utrikespolitik och försvar. Del har blivit en frägaom samverkan eller kapitulation. Vi är alltså från sida både närdet gäller GATT-samarbdel, del globala samarbelel, och när del gällersamarbetet med EG - och för övrigl med hela - inställda pä all samverkanär bra men all kapilulalion är någonting dåligl. Viförsöker fä denna kammare all förstå atl man måste fråga sig vad mänsklighetenegentligen håller pä med. Vad är del som handeln breder ut? Välfärd imånga fall - ja, men i lika många fall ofärd. Jag försökte i mitt 70 tidigare anförande klarlägga denofärd som handeln ocksä breder ut - Därvidlag är det industriländerna som framför allt ärinitiativtagare och förbrukare. Sedan sade Lennarl apropå jordbruket alt viförhoppningsvis får lägre priser och att det blir möjlighel lill exporl för deeffektiva lantbrukarna. Miljöpartiels uppfattning är att man har drivit fram elt oekologiskl jordbruk här i , enspecialisering som har varil skadlig och som vi nu börjar skörda följderna av iform av diverse miljökatastrofer. Jordbruket är en slor källa till algblomningoch säldöd. Därför måste vi fråga oss: Hur skall vi i denna situation,med dessa nya GATT-regler, kunna ulveckla etl mera allsidigl, mindreindustrialiserat och mera ekologiskt jordbruk? Det är ett skadligt jordbruk vihar. Somliga gårdar är helt specialiserade på sädesproduktion, medan andraproducerar 1 000 svin om årel, osv. Del är ekologiskt förkastligt. Hur skall vireformera detta ekologiskt förkastliga jordbruk, som vi skallupprällhälla GATT-reglerna? Del är den frågan som jag våndas med och som jagicke har något svar på. När det gäller kapilalels rörlighet har jag flera gångertidigare sagt atl den skuldkris som i-länderna lider under, och som helavärldsekononin holas av, är etl enastående klart demonstrationsexempel på hurkapitalels totala frihet kan ställa till med långsiktiga skador. Det ärhändelser som inträffade under 70-lalet som man nu skördar följderna av. Jag tycker alltså inte all vi i har anledning attrasera den handlingsfrihet på del ekonomiska och monetära området som vi har,innan vi har selt åtminstone någonting av de skyddsnät som lalar om alt vi skall bygga upp i samarbele med fackföreningsrörelsenoch socialdemokralin i andra länder. Jag lycker atl man bör börja med denuppbyggnaden och tala om hur del skall se ut, innan man raserar del lilla somfinns kvar av självständighet när det gäller monetär politik. 45 () replik: Hövligheten kräver ju alt jag svarar LarsNorberg. Jag skall göra det hell korl. Socialdemokratins linje i EG-frågan är; Kapitulation -nej. Nära samarbete - ja. 46 () replik: Till villjag säga all frågan hur vi skall reformera jordbrukspoliliken med anledning avGATT-beslämmelserna kommer vi atl diskutera här i när vi skall laställning till den nya propositionen om prisreglering på jordbruksprodukter. Enhel del av dessa bestämmelser kommer ju ocksä alt diskuleras isamband med debatten om livsmedelskontroll. Jag lycker alllsä att vi kan vänlamed debalten fill de tillfällen när vi har atl ta ställning lill frågorna ihela deras vidd. 47LARS () replik; Det var, , i och för siglillfredsslällande med svarel: samarbele-ja, kapilulalion-nej. rör vi oss ialla fall i nägon mån i samma rikining. Sedan beror del dä på hur iniensivlsamarbelel skall Prot.1988/89:108 vara och vad som menas rned kapilulalion. Del bör vi gä igenompunkl för punkt. Men sä säg väl inle riksdagensbeslul ul. TillGrethe vill jag bara säga att vi givetvis rned glädje skall kommalillbaka till dessa frågor i den jordbrukspolitiska debalten. 48 (): Jag vill säga några ord renl allmänt ommiljöpartiets handelspolilik. vill ha ett öppet samarbele med alla länder,särskilt med våra nordiska grannländer och med de som behöver vårsolidaritet. Särskilt vill vi ha samarbele inom problemområden där varkenSverige eller nägol annal land rimligen kan nå lillfredsslällande resullalensamt. exempel på sådana problemområden är frågan om skyddmol miljöförstöring, en miljöförstöring sorn är osolidarisk i alla debemärkelser som nämnde när han talade orn solidaritet, annal vikligl problemområde är frågan om ulnylljandeav nalurresurser som ej förnyas. Det gäller alltså all stoppa fortsatthänsynslös rovdrifl pä sådana resurser, en rovdrifl som är osolidarisk framföralll mol människor i och mol kommande generationer i alla länder, Etl tredje vikligl stort, gemensamt problemområde gällerfrågan orn atl åstadkomma polilisk insyn i och möjlighet lill styrning inornolika forsknings-och utvecklingsområden, bl,a, inorn gentekniken. Del finns mänga fler vikliga problemområden, som kräveretl golt och öppel inlernationelll samarbete, men jag skall inte gä in pådessa. vill också medverka till människors friarörlighet över alla geografiska gränser, inte bara över de nordiska gränsernaeller gränserna till . vill också ha en fri ochsolidarisk handel med varor och ijänsler mellan alla länder, utom förnärvarande med . Denna handel måsle bedrivas med hänsyn lill och medrespeki för människors och djurs liv och hälsa sarnl arters fortbestånd. Härmåste, menar , varje land ha rätt att upprätthålla sina hälso- ochmiljönormer och inle Ivingas sänka dessa lill en minsla gemensam nämnare, somkanske påverkas av inflytelserika storföretag. anser också atl varje land skall ha möjlighetoch rätt att skapa en hög grad av självförsörjning med livsmedel och energi.Därför anser vi all det svenska jordbruket skall reformeras, inte bara så alldet blir giftfritt och naturiigi utan ocksä sä all del skyddas mol denulslagning som vi riskerar genom atl andra länder här dumpar överskott avlivsmedel. Vi vill också atl del skall vara möjligl all införareslriklioner mol handel med förelag och länder som beter sig ornänskligl rnolsin arbdskrafl eller på annal säll. I delta avseende är dt exempel,och i fräga om della land har man i varit enig. I ser vi oss som européer ochvärldsmedborgare. I den här debalten har andra kallat oss för isolalionisier.Jag har. fru talman, svårt all förslå det. Jag kan inte förslå hur detmissförståndet har kunnat uppkomma. Vi är rädda för all en ensidig anpassningtill EG kan leda till att vårt land tvingas in i en gruppisolalionismtillsammans med EG-staterna. Visst har EG högre murar mot andra länder än vadSverige har. Hade rnan inte del, varför skulle mandä vara sä angelägen om all komma innanför dessa murar, vilkel dennaEG-anpassning handlar om? Del finns risker med ökad blockbildning inomvärldshandeln, och dessa skall inle underskallas, sade ulrikeshandelsminislern,som är närvarande i kammaren. Del skulle ha varil spännande all fåhöra vad hon menar med del. Frågan är om inle de riskerna ocksä uppslår med ellvidgal EG-block och en svensk anpassning lill och etl nära samarbele med ellsådant block. log upp Nordenfrägorna och viklen av allla borl handelshindren. Pä den punklen håller vi verkligen rned honom. En annan viklig bil är frågan om EFTA. Ulrikeshandelsminislernfrågade varför vi inle säger någonting positivt om EFTA. Del gör vi gärna fränmiljöpartiets sida. Vi tycker alt vårt land skall vara solidariskt med EFTA.som lyvärr har krympl. Vi Iror all det kan finnas starka krafter i som villlillbaka till EFTA. En viklig fräga som kommil upp i debatten men som kräverytterligare belysning är fackets och andra inlressegruppers ökade koniroll avsamarbelel över gränserna. De mullinalionella företagen har ju ell sådanlsamarbele, och del är vikligl alt man ocksä när del gäller konlrollen får ellinlernalionelll samarbele för all få en molkrafl mot de inlernalionellaförelagen. Jag får,fru lalman, nöja mig med delta, eflersom rnin laletid nu är slul. Den handelspolitiska debalten var härmed avslulad. 5 § Föredrogs finansutskottets belänkande 1988/89;FiU27 är 1988 (redog. 1988/89:15 och 1988/89:19), 1988/89:SkU32 Dubbelbeskattningsavtal mellan och (prop, 1988/89:120)samt 1988/89:UU22 Tilläggsbudget II inom område,m.m, (prop, 1988/89:125 delvis). Kammaren biföll vad utskotten hemställt. arbelsmarknadsulskoltets belänkanden /89: AU13Regionalpolitik (prop. 1988/89:100 delvis) och 1988/89:AU19 Tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1988/89 (prop. 1988/89:125 delvis). Förste vice lalmannen meddelade attarbetsmarknadsutskottets betänkanden 13 och 19 skulle debatteras i ettsammanhang. 49 (m); Ute i en underbar vårsol lever hela ,och i detta parlament skall nu kammaren under ell par limmar deballeraregionalpolitiken och tala om hur skall leva. Den här debatten blir kanske litet annorlunda jämfört medvad vi är vana vid när del gäller alt debattera regionalpolitik. Det kan väl inågon män bero på atl vi , formellt åtminstone, bara skall debatteraanslagsfrågorna, kopplade dels till budgetpropositionen, dels till den avregeringen föreslagna tilläggsbudgeten. Vi får en ny deball om ellanlal mofioner, som skjulils upp till höslen, dä vi dessulom kommer alldiskulera riktlinjer och principer för regionalpolitiken. Vi lever dessutom ivetskapen om all den regionalpoliliska ulredningen kommer altvara klar med sitt belänkande. Del är väl rimligt alt länka sig att debalten,när den utredningen lagt fram sitt betänkande, fär ny näring. Till nästa värbör rimligtvis kunna behandla den proposition som regeringen kommerall lägga på bord, och får då falla beslul om en polilikför regional utveckling under 90-talels första hälft. Det är mol den bakgrunden som dagens deball kommer allulformas. Del kan innebära atl deballen blir något kortare än deregionalpolitiska debatterna brukar vara, lill glädje för kammarens ledamöleroch för dem som planerar kammarens arbele. Betänkandet behandlar elt anlal anslagsposterinom regionalpolitiken: anslag lill stödformer som lokaliseringsbidrag,lokaliseringslän, sysselsäitningsstöd och offertstöd. Moderata samlingspartietär lillbaka tämligen kritiskt inställt lill flera av dessaslödformer. Vi har riklal krilik mot det regionalpolitiskt betingade slödel,därför alt vi tycker all detta alltmer blivit etl ganska vildvuxet lapptäcke.Del har blivit svåröverblickbart för alla, både för dem som skall söka slödeteller åtnjuta del och för dem som skall administrera slödel. Vi tror också allstödd på en del punkter har blivit mindre verkningsfullt. Det kan bli ellproblem i framliden all ha denna slödflora om vi skall kunna harmonisera värregionalpolitik gentemot den Europeiska gemenskapen. Vi har därför försökl all utarbetaalternativa former för det indusiripoliliska slödel, som vi kallar förriskgaranlilån, och som kan hanleras bäde på den regionala och på dennalionella nivån. Riskgaranliländ ulgör en ersällning för elt flertal olikastödformer, som vi upplever som kanske någol föråldrade. Delta finns redovisati reservation nr 2, som jag härmed yrkar bifall till. I reservation nr 10 lar vi upp frågan om de sänklaegenavgifierna. Vi iror att del är viktigt för en regional ulveckling all manfår en rimlig kostnadsnivå för näringslivet. Därför har vi sedan några årtillbaka framlagt förslag om sänkla egenavgifter i stödområdena A och B med 10resp. Vi vill göra det här området snävare så att det inte omfattarstödområde C och begränsa stödet bara lill de områden i landel som har deslörsla problemen, inlandd och fjällkommunerna. Med denna begränsning av slödellill dessa områden kan vi nog vinna en viss sympali och förslåelse för denstödformen ocksä när del gällervårl arbele med all harmonisera mol gällande EG-beslämmelser. Däremot är delta tveksamt om man låler slödet gälla kustregionen, stödområde C, som gäller i ,vilkel också framgår "T . Regionalpolitik m.m. av var reservation nr 10, Man kan av det arbete somdiskuteras här i kammaren när del gäller regional ulveckling förvänla sig altse resultat av detta ute i regionerna. Inom regionalpolitiken lalar man mer ochmer om all dra nytta av den lillväxtkraft, den enlreprenöranda och den viljalill förändring och förbättring som finns ule i regionerna. För delta ändamålfinns del etl anslag inom regionalpolitiken, tidigare kallat C4 numera omdöpttill D4-anslaget, nämligen länsanslaget för regionala utvecklingsinsatser.Utskottet och kammarens diskussion om regionalpolitiken har alltmer kommil altkretsa kring just denna anslagstyp, kanske inte så mycket för beloppets siorlek- tolall handlar del inte om några himlastormande belopp, ca 800 milj, kr, soinulskottsmajoritelen föreslår - men pä någol säll har della bli vit enintressant diskussionspunkl under de senasle åren. Del märkliga är, fru talman,att av nägon anledning finns del en väldig spännvidd mellan ä ena sidan vadregeringen lalar om när del gäller att försöka stimulera lokala och regionalaidéer och projekt, och ä andra sidan regeringens ovilja eller oförmåga all närdel gäller budgetrnässig behandling leva upp lill detta. Det vore inlressanl om ulskoltets socialdemokratiska laleskvinnakunde förklara för oss i kammaren som har bildal majorilel, eflersom socialdemokralernasällar sig lill reservanterna, vad det är som konsekvent under senare är drivitsocialdemokraterna lill all alllid föreslå mindre pengar lill jusl del sammanhållnalänsanslagel. Socialdemokralerna har konsekvenl befunnil sig i reservanternasskara. Beror del på penningbristen, eller beror del pä ideologi? Tror inleMarianne Slålberg pä förmåga att hantera dessa anslag? Det har kommit till ulskollels kännedom all mångalänsslyrelser har slul på pengarna. Om del bara funnes yllerligare miljonerskulle de kunna sfimulera och ulveckla ell anlal nya projekl. Vad är del som gör all socialdemokralerna har sä ulomordenlliglsvårl all bejaka jusl della anslag, alllid slreiar emol när del gäller alldelegera beslulsräll, all ge blygsamma finansiella resurser ut lill regionerna?Är del ideologin som blockerar? Med andra ord: Man tror inle pädecenlralisering. och hennes kolleger iror inle på sinapartivänners möjligheler all göra dessa avvägningar ute i länsstyrelserna.Dessa regioner har ofla socialdemokralisk majorilel i länsslyrelserna. Eller ärdel i som man lycker all pengarna används vårdslösl ule ilänen? Är del bara del som prövas i finansdeparlernenlels labyrinter som hållermällel? Del vore inlressanl all höra förklara varförsocialdemokralerna alllid råkar vara stegel efter när del gäller atlpengainässigl hantera just länsanslaget. kommer den regionalpolitiskaulredningen- som i och för sig arbelal under alltför stor tidspress - all lägga frarn dlanlal förslag. Det finns de som menar all regionalpolitiken är ganska meningslös. Den har varil verkningslös och den belyder myckel litet när del gäller atl i grunden förändra den regionala strukturen i landet. Sedan finns de sorn höjer 75 Det kan nog finnas skäl all säga att en regionalpolitik framöversom skulle vara nägol begränsad av induslripoliiiskt stöd - måhända att manäven ändrar slödformerna - kommer att vara ganska verkningslös. Däremot kan manmed en polilik för regional ulveckling, som spänner över flera polilikomrädenoch samspelar mellan de offentliga styrinstrumenten och den enskilda seklorn,bli belydligl mer verkningsfull. Jag Iror all rnan blir myckel besviken pä denregionalpoliliska ulredningen om inle den vägar la ilu med reella problem ochformulera en polilik som spänner över hela del politiska fältet i samspel medden enskilda seklorn. Min utgångspunkt när jag arbelar inom denna ulredning ärall del är ganska meningslöst atl bara silla och diskulera snävlindusiripoliliska slödformer. Man mäsle alltså spela över hela fältet. Men jagär nägol oroad över med vilken vaksamhet de olika seklorernas förelrädare iulredningen siller och bevakar sitt revir. Det är i och för sig deras formellauppgift, men man märker ganska snarl all sä fort del läggs fram idéer ochförslag om lilel friare samverkan över seklorsgränserna, är revirbevakarnaulsända av den eller den myndighelen, del eller del ämbetsverket eller t,o,ni,departementet. De blir dä otroligt på alerlen och tycker sig finna livsrum ochluft för sin verksamhel. alt provocera departementschefen, som har ansvarför sitt fögderi, måste jag säga all jag - liksom fler ledamöter - känner enviss oro inför della. Jag upprepar all om inte denna utredning kan formuleranägon form av polilik, utkast, förslag lill riktlinjer för en polilik somförulsälter samverkan över sektorsgränserna och samverkan mellan politikområdenoch den enskilda seklorn, tror jag alt omdömet blir detsamma som för den tidigareulredningen: all del inie blev myckel av den.Della föruisäller all man inomregeringskanslid lar allvarligl på frågan om seklorsamordningen. Del räckerinle bara med all del finns en stalssekrderargrupp som har sammankomster då ochdå och avlägger några trosbekännelser om sektor-samordningens vikligaprincipiella roll. Det är angelägel alt man i realiteten uträttar något. Lilelgrand av sanningens minul kommer när regeringen skall lägga fram sinproposifion . Så är också fallel med de kommande budgdproposilionernaunder , eflersom del skall ske elt samspel mellan de olikadepartementen. Litet av denna samordning kunde man se ute ilänsstyrelserna.