prot · GC0981 · 1988-12-31 00:00:00 — I detta arbete - som senare skall underställasregeringen -kommer att bl.a. betonas vikten av djupförhållanden, sedimentäraförhållanden och vattenutbyte i våra kusthav och av dokumentering härav.Avsikten är att länsstyrelser och kommuner skall ges ett bra och adekvatunderlag i sitt löpande planeringsarbete. I det sammanhanget vill jag också säga att forskningen omden miljön inte ligger inom bostadsutskottets beredningsomräde, och detborde vara medvetet om. Utskottet delar alltså mofionärernasuppfattning om vikten av ökade kunskaper om havsmiljön. Vi finner det dock nuinte motiverat att föreslå alt en marin atlas utarbetas. När det arbete jagnyss har skissat är slutfört finns det rimligen också en sådan information omvår miljö som motionärerna efterlyser. Utskottsmajoriteten är väl medveten om attdet finns ett liv under vattnet. Det menar vi är så viktigt att man nu gör ensammanställning av uppgifter. Vi tycker nog att denna reservation är litet aven överloppsgärning. Jag yrkar bifall fill hemställan i utskottets betänkandeoch avslag på reservationen. 84 (): vet mycket väl, ,var forskning om marin miljö hör hemma - den hör inte hemma i bostadsutskottetutan inom jordbruksutskottet. Men det hade inte varit så dumt, ,om ni hade känt till att en bra atlas - vad den nu skall heta - förutsätter ettordentligt underlag. Det är så illa att om vi i vill ha enkontinuerlig provningsverksamhet och fasta mätstationer pä olika djup, så fårvi se tiU att satsa frivilliga fondpengar. Det är alltså inte bra med insamlande av faktaunderlagsom skall ligga till bas för de böcker som skall ges ut . Vi slår alltså inte in öppnadörrar. Vi försöker öppna de stängda dörrar som behöver öppnas för att manskall fä ett bra underiag för en marin atlas som är värd namnet. 85MAGNUS (): Jag skulle vilja be kammarens ärade ledamöteratt titta i bostadsutskottets betänkande. Majoritetsskrivningen innehåller justvad motionärerna efterlyser. Vi hänvisar till insamlandet av data osv. fränhavsresursdelegationen och lill alt det material nämnde redanligger pä förlaget och skall börja bearbetas. Det kommer att ge kommuner A nslag tiU allmänna samlingslokaler ochlänsstyrelser, inkl. , där råkar ha sin bostad och sinvalkrets, ett ordentligt lyft i deras arbete. Låt oss avvakta det som är pä gång, så blir det enbättre tingens ordning . 86 (): sade att det redan föreliggerunderlag. Men vi kom med motionen därför att det underlag som borde finnas inteföreligger. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om bostadsutskottetsbetänkande 6.) Kammaren övergick till attdebattera bostadsutskottets betänkande 5 om anslag till allmännasamlingslokaler. Anslag till allmänna samlingslokaler 87ELVING (): Allmänna samlingslokaler är en mycket viktigtillgång för vårt samhälle. Eftersom det finns allmänna samlingslokaler kanföreningslivet ges möjligheter att verka i ändamålsenliga lokaler. Isamlingslokalerna kan människor i ett bostadsområde eller en bygd samlas föratl lösa gemensamma angelägenheter. Samlingslokalen är också ettsamlingsställe för social gemenskap och kulturella upplevelser. Det finns ett stort och väldokumenterat behov av nyasamlingslokaler liksom av upprustning och modernisering av befintliga lokaler.De statliga anslagen till samlingslokalerna har tyvärr urholkats kraftigt undersenare är, vilket har lett till att för en lokalsamlingslokalsförening är mer än fem är. Frän det alt man bestämmer sig för atlskaffa en samlingslokal dröjer det alltså mer än fem är, innan man kan komma igäng och få statliga anslag. Detta är naturligtvis en djupt olycklig situation,eftersom de planer som finns ofta bygger på en stor ideell arbetsinsats och ettstort personligt engagemang frän ett antal människor. Risken är naturligtvisuppenbar atl entusiasmen hinner svalna under den länga väntetiden. Moderata samlingspartiets inställning till allmännasamlingslokaler är den att de är mer eller mindre onödiga och att det statligastödet till dessa skall avvecklas. Detta är en inställning som i sig ärförödande för svenskt förenings- och kulturliv. Folkparfiets förslag om attanslaget kan minskas med hänvisning till de nya reglerna är inte hellerhållbart. Det visar bl.a. den långa kö för bidrag som finns. "Hela ska leva" är mottot för detsvenska landsbygdskampanjen i vilken folkrörelserna och myndigheterna arbetargemensamt för all lägga grunden till framtida utvecklingsmöjligheter pålandsbygden i . Över hela landet har studiecirklar ochutvecklingsgrupper samlats för att diskutera sin bygd och dess framtid. En bra samlingslokal är ofta en förutsättning för attstörre grupper skall kunna samlas och därmed en förutsättning för att mångamänniskor skall kunna blidelaktiga i samhällsutvecklingen. Även för ett aktivt kulturliv spelarsamlingslokalerna en viktig roll. Elt aktivt kulturliv betyder också mycket fören orts utvecklingsmöjligheter. På många ställen i landet har de lokala grupperna ilandsbygdskampanjen kommit fram till att en av de resurser som behövs för enpositiv utveckling av den egna bygden är en bra samlingslokal. De ekonomiskaresurserna är dock ofta för små för att en förening skall kunna bygga och drivaen förhållandevis dyr lokal. Det krävs därför att man arbetar mer med ettsamutnyttjande och att skilda verksamheter inryms i eller i anslutning tilllokalen. Sådana verksamheter kan t.ex. vara förskola, post eller distriktssköterskemottagning.På detta sätt får samlingslokalen rollen av ett centrum för bygden. Som jag har sagt tidigare är det mer än femårs väntetid på statliga bidrag för byggande av dessa lokaler. Om ellsamnyttjandeprojekt bygger på samarbete med t.ex. en kommun eller etl landstinginnebär dessa långa väntetider i de allra flesta fall att projektet förfaller.Om kommunen har behov av t.ex. en förskola i området kan man inte vänta i femår, innan man kommer i gång med att bygga denna. Därför förfaller ofta dessasamnyttjandeprojekt. Av den anledningen behövs, som vi har föreslagit fråncenterns sida, ett särskilt anslag för bidrag till samnyttjandeprojekt iallmänna samlingslokaler. Att människor med olika slag av handikapp skall gesmöjlighet att delta i samhälls- och föreningslivet är en självklar ståndpunktför de flesta av oss. Men verkligheten ser ju inte ul på det viset. på grund av att mänga föreningslokaler inte är handikappvänliga somhandikappade inte kan delta i föreningsverksamheten på ett naturligt sätt.Därför har vi från sida föreslagit att statsbidrag skall kunna utgåtill handikappanpassning av denna typ av föreningslokal. Låt mig avslutningsvis, herr talman, säga att det är med tillfredsställelsevi i noterar de förslag till nya regler för bidrag till allmännasamlingslokaler som föreslås i propositionen och som också utskottet ställersig bakom. Det kommer bl.a. att gynna de mindre lokalerna, och del är en rikligutveckling. De samlingslokalägande organisationerna måste dock ges ökaderesurser för information och utbildningsinsatser för atl klara övergången tilldet nya systemet. Det är därför glädjande att utskottet har ställt sig bakomett motionsyrkande med detta innehåll. Jag vill yrka bifall till reservationerna nr4 och 6 i det aktuella betänkandet och i övrigt till utskottets hemställan. Anslag till allmänna samlingslokaler 88JAN (): Vi moderater har i ett antal reservationer idetta betänkande fört fram vär syn pä det statliga stödet till allmännasamlingslokaler. Vår uppfattning är att stödet kan avvecklas, och vi föreslår attdetta sker fr.o.m. innevarande år. Det är många skäl som enligt vår mening talar för enavveckling av det statliga stödet. De allmänna samlingslokalerna har ända sedan 1940-taletfått statligt ekonomiskt stöd. Åtskilliga miljoner har därigenom under årenslopp 6 protokoU 1988/89:81 Anslag till allmänna samlingslokaler utbetalats.Vi känner också till att frågan om byggande av exempelvis Folkets Hus i olikadelar av landet ofta har väckt kraftig och i många fall berättigad kritik motdessa i vissa fall mycket stora nybyggnadsprojekt. I vårt land finns det många exempel på luxuösa Folketshus-projekt som kostar de berörda kommunerna och därigenomkommuninnevånarna betydande belopp som man ser att utnyttjandet avdessa lokaliteter är mycket lågt. Rent allmänt kan man säga att den avutskottsmajoriteten framförda uppfattningen, att behovet av ytterligare samlingslokalerär stort, är i mycket stora delar missvisande. Pä många orter har ambitionernainom delta område tidigare varit mycket höga. Självfallet finns det - och där vill jag hänvisa fill vadföregående talare sade - på vissa orter en efterfrågan på samlingslokaler. Menden allmänna situationen är att frågan om en eventuell brist på samlingslokalerinte är ett stort problem. Vi moderater föreslår dock att det på ett område skallutgå etl statligt bidrag till samlingslokaler. Det gäller det vikliga arbetet medatt handikapp-anpassa dessa lokaler, folkparksteatrarna. Därför yrkar vi ocksåbifall till förslaget i denna del. Det är enligt vär mening hög tid att övergåfrån nybyggande av samlingslokaler till ett mer effektivt utnyttjande av deredan befintliga lokalerna. Genom ett ökat samarbete mellan föreningar isamlingslokalfrågan får man en bättre användning och ett effektivareutnyttjande av satsade medel. Jag yrkardärför bifall till de moderata reservationerna nr 1, 3, 7 och 9. 89ELVING () replik: Det är ingen nyhet att har dennauppfattning. Man har drivit denna linje här i , attavveckla stödet till samlingslokalerna. Inte desto mindre är det enbeklagansvärd inställning man har från sida, tycker jag. Enavveckling av de allmänna samlingslokalerna och stödet till dem innebär ettdråpslag mot det lokala föreningslivet, om man inte fär lokaler att samlas i. Det är ett dråpslag mot det lokala kulturlivet. Det är jubara i storstadsregionerna och på några få andra platser i värt land som detfinns fasta kulturinstitutioner. I övrigt försöker vi sprida kulturen ut tillde människor som annars inte har så stor tillgång till den. Då behövs detlokaler som är lämpliga för ändamålet. Och det finns ett stort antal myckettungt vägande skäl till att samlingslokalerna behövs. Sedan säger att det som utskottsmajoritetenanför om att det finns ett stort behov av samlingslokaler är missvisande. Hansäger i praktiken att det redan finns för mänga samlingslokaler. Jag skullevilja fräga vad han grundar denna uppfattning på. I vilka områdeni landet finns det för mänga samlingslokaler? Jag kan delvis hålla med på en punkt,nämligen att det kanske inte har varit så klokt att i vissa fall ha satsat påmycket stora anläggningar. Det är därför som vi från bl.a.samlingslokalorganisationernas sida har drivit kravet på ett nytt regelsystem,vilket vi också kommer att få i och med dagens beslut. Delta nya regelsysteminnebär att statsbidrag kommer attutgå endast fill etl begränsat antal kvadratmeter. Anledningen till det är altdet skall byggas fler och mindre lokaler för tillgängliga medel. Det finnsocksä en hel del atl göra för att åstadkomma ett bättre utnyttjande avbefintliga lokaler, och det jobbas intensivt med detta. Vi i föreslårbl.a. att pengar skall utgä till samnyttjandeprojekt för att man skall få etteffektivare utnyttjande av samlingslokalerna. Föreningslivet utnyttjarsamlingslokalerna i huvudsak när människor är lediga och kan deltai föreningsaktiviteter, kulturaktiviteter, osv. Därför är det viktigt attföreningar samverkar med kommuner, landsfing och andra institutioner som kananvända lokalerna pä . Pä det sättet skulle samlingslokalerna utnyttjasmycket effektivare. Men detta förslag förkastas av utskottsmajoriteten,eftersom nägra resurser inte föreslås för denna typ av samnyttjandeprojekt. Dåfår man inte heller detta effektivare utnyttjande av samlingslokalerna som JanSandberg efterlyser. Anslag tUl allmänna samlingslokaler 90JAN () replik: frågade mig varifrån vimoderater hade fått uppgiften om alt det finns för många samlingslokaler iSverige. Jag sade i mitt inledningsanförande att det på mänga håll i Sverigefinns för mänga lokaler, medan det självfallet pä andra häll råder brist pälokaler. Men det är i detta sammanhang som vi föreslår alternativatillvägagångssätt för att lösa problemet. Vi känner till att det mycket ofta förekommeratt kommunerna får gå in och stödja olika samlingslokalsprojekt och betala enviss hyra på grund av att lokalerna inte kan utnyttjas tillräckligt mycket föratt utgifterna skall kunna täckas av intäkterna. Vi vet att det i finns över 1 000 lokaler av dethär slaget med en stor yta. 650 av dessa tillhör Folkets hus-rörelsen. Menvisst kan det i vissa delar av finnas behov av samlingslokaler. Men idetta sammanhang tar vi upp en principiell fräga. Skall statliga bidrag utgätill denna verksamhet, eller är denna verksamhet av en så lokal natur att detexempelvis är kommunerna som skall fatta beslut om huruvida de skall gå in ochstödja byggande av lokaler? Men vi vill visa att det finns möjligheter attbättre utnyttja befintliga lokaler. Men vi vill också visa att det ärkommunerna som skall känna detta ansvar. Vi vill på intet sätt förringaefterfrågan pä samlingslokaler, men det är dessa tankar som ligger till grundför vårt beslut. Som sagt, detta är viktigt, men det finns inte, som vi serdet, nägon anledning för staten att gå in och satsa ytterligare pengar pådetta. Staten har gett bidrag till såväl nybyggande som ombyggnad ända sedan1940-talet. Vi har därför på det stora hela en relativt god standard påsamlingslokalerna, men visst finns det undantag, men det finns andra sätt attlösa dessa problem. 91 () replik: och min bild av verklighetenskiljer sig ät myckel drastiskt. Jag hävdar med bestämdhet att del finns storabehov av nya samlingslokaler. Det finns också etl stort behov av att upprustaen del av de samlingslokaler som kanske byggdes pä närdetta system infördes. Samlingslokalernainnebär ett effektivt sätt att stödja det lokala förenings- Anslag till allmänna samlingslokaler Om det skall kunna blomstra behövs det samlingslokaler. Sedan gjorde en modifiering av sitt tidigareuttalande genom att säga att det på vissa håll i landet möjligen fortfarandekan finnas behov av samlingslokaler. Men han säger att det i vissa områdenfinns för mänga samlingslokaler. Vilka områden är det? Jag har i minfolkrörelseverksamhet, bl.a. inom , aldrig hört talasom att det finns några områden i vårt land där det finns för mångasamlingslokaler. Det skulle därför vara intressant att få reda på var JanSandberg anser att det finns för många samlingslokaler. Om vi är överens om att det behövs samlingslokaler förkulturliv, för föreningsliv och för människors möjligheter alt samlas i socialsamvaro, osv., kan denna fråga inte lösas på ett billigare och effektivare sättän genom ideella organisationer, t.ex. organisationer som äger samlingslokaler,där det görs ett stort ideellt arbete och där det finns ett stort ideelltengagemang när det gäller att sköta lokaler, bygga lokaler och samla in pengarför upprustning av lokaler. Om man slår undan benen påsamlingslokalsorganisationerna men fortfarande anser att det skall finnassamlingslokaler är alternativet att kommunerna får ta över denna verksamhet medkommunalt anställd personal, m.m., vilket vi vet blir väsentligt mycket dyrare.Men det är inte första gången som driver denna linje, dvs. attstaten skall lasta över det ekonomiska ansvaret på kommunerna. Och det här ärväl bara ytterligare ett exempel i raden. 92JAN () replik: När det gäller ansvaret för den här typen avaktiviteter för det lokala föreningslivet är ju vi moderater och centerpartietinte heller överens på ett annat område, nämligen bidrag tillungdomsverksamhet. I en utredning med representanter från alla politiskapartier har man varit överens om att det rimliga är, när det gälleransvarsfördelning och fördelning av kostnader, att kommunerna står förkostnader och bidrag lill den lokala aktiviteten. På samma sätt som vimoderater driver denna linje, som man var överens om i utredningen, i fråga omungdomsorganisationerna, driver vi denna linje i fråga om stödet till allmännasamlingslokaler. Det är ju samma princip som gäller. undrade om jag kunde ge några exempel påvar i det finns för många samlingslokaler. Exempel på det är i de fallsom kommunen på ett eller annat sätt har hyrt in sig i lokalerna för att stödjaverksamheten, t.ex. genom att förlägga ett bibliotek till en samlingslokal.Detta är vanligt förekommande i många kommuner, även om kommunen inte har någonkommunal aktivitet i lokalerna. Jag kan emellertid nämna några exempel påjätteanläggningar där kommunerna har satsat otroligt stora belopp och där detfortfarande finns mycket stort utrymme för att utnyttja lokalerna för detlokala föreningslivet. Men denna möjlighet utnyttjas inte . Det finnsexempel från och . Ett annat exempel är , därkommunen satsade 90 milj. kr. på en jätteanläggning somkommunen inte tänkte använda till lokal föreningsverksamhet, utan kommunenhyrde in annan verksamhet. Det finns alltså exempel. Jag vill emellertid intesäga att det inte finns efterfrågan på nya lokaler och behov av ombyggnad av lokaler, men vivänder oss mot det Prot. 1988/89:81 statliga bidraget. vice talmannen anmälde attElving anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägderätt till ytterligare replik. 93 (): har i en kommittémolion tillårets riksdag kommenterat ett antal anslagsfrågor inom bostadsdepartementetshuvud-fitel. har länge krävt att bostadssubvenfionernaskall minskas både på lång sikt när det gäller bostadsfinansiering ochbeskattning och även på kort sikt i form av besparingar pä olika områden. Ettsådant kortsiktigt besparingsutrymme behandlar vi i detta betänkande nr 5 frånbostadsutskottet, som berör anslag till allmänna samlingslokaler. Från sida har vi ingainvändningar mot de principer som propositionen anger skall vara vägledande förstödet till samlingslokaler i fortsättningen. Vi ställer upp på att stödet bör riktas i första hand tillde smä lokalerna, att det skall vara samma villkor oavsett om det handlar omnybyggande eller ombyggnad eller för den delen också upprustning. Likaså tyckervi det är bra att föreningslivets inflytande pä användningen tryggas. Vad vi emellerfid har svårare att ställa upp på är kraveti propositionen på att ett villkor för det statliga bidraget skall vara attkommunerna också skall bidra till investeringskostnaden. Det är säkert oftastingen nackdel att kommunalt engagemang finns med i bilden, men vi tycker inteatt staten på detta sättet skall påverka kommunernas beslut. Det bör varakommunens sak att själv fatta beslut om i hur stor omfattning den vill engagerasig i dessa frågor. Detta har vi från framfört i vär motion Bo223och även nu i reservation nr 2 till detta betänkande. Jag yrkar bifall tilldenna reservafion. En logisk följd av det resonemang som jagberört fidigare om att detta bidrag främst bör främja de små lokalerna har dåblivit att vi dragit slutsatsen att ramanslaget för de allmännasamlingslokalerna bör kunna sänkas med, som vi föreslagit i motion Bo223, 15milj. och således utgå med 37 milj. kr. i stället för i budgeten upptagna52 milj. kr. Detta motionsyrkande fullföljer vi nu i reservation nr 8,som jag yrkar bifall fill. Under utskottsbehandlingen av en centermotionom stöd till handikappanpassning av andra lokaler än allmänna samlingslokaler,dvs. föreningslokaler och liknande, uppkom frågan om bidrag kan utgå tilllokaler som disponeras av handikappföreningar eller andra sammanslutningar avhandikappade. Då framkom det, som jag mäste erkänna, något överraskandebeskedet att bidrag inte utgår till sådana lokaler. Från sida anser vi det vara särskilt viktigt,ja, en självklarhet, att just lokaler för handikapporganisationer borde varautformade så att de är lättillgängliga för alla. Det borde inte vara någonstörre svårighet att skapa ett stöd för dessa lokaler, ett stöd som ju bordekunna motsvara det A nslagtill allmänna samlingslokaler Anslag tiU allmänna samlingslokaler handikappanpassningsstödsom ges till allmänna samlingslokaler. Kan nägot vara mer självklart än atthandikapporganisationer och liknande sammanslutningar borde har rätt tillbidrag för handikappanpassning? 1 reservation nr 5 föreslår vi attge regeringen detta till känna, och jag yrkar därför bifall till reservation nr5 och, som jag sagt tidigare, reservationerna nr 2 och 8, i övrigt tillutskottets hemställan. 94 () replik: förslär en minskning med 15 milj.kr. av den totala ramen för samhällets stöd tillsamlingslokalsorganisationerna. Detta är alltså en stor minskning när dettotala anslaget är på 52 miljoner. Det är ju inte så att det, bara därför attstödet mera inriktas på de mindre lokalerna, skulle bli pengar över. Behovettotalt sett är oerhört stort. Som jag sade i mitt inledningsanförande tidigare finns deti dag en kötid mellan fem och . Med förslag om att minskaanslaget med ytterligare 15 miljoner kommer med all sannolikhet väntetiden attganska snart vara uppe i sju, åtta kanske nio är. Det är naturligtvis ettdråpslag mot de lokala föreningar som med entusiasm och stort personligtengagemang vill sätta i gång med verksamheten och fä en samlingslokal i bygden,eftersom mycket av arbetet bygger på det ideella engagemanget. Och det hinnersvalna om man måste vänta sju, åtta eller för att få pengar. Det är enmycket olycklig väg som slagit in på. När det gäller bidrag till handikappanpassning av bl.a.föreningslokaler är det bra att och i övrigt tycker attdet är självklart att det skall utgä statsbidrag fill handikappföreningars egnalokaler. Det tycker vi i ocksä. Men vi tycker att det är likasjälvklart att handikappade ocksä skall kunna vara med i andra föreningar änbara handikappföreningar. Därför är det för oss självklart alt detta stöd skallkunna gä ut till att handikappanpassa även andra föreningars lokaler än dem somhandikappade har själva, sä att de skall kunna vara med i olika typer avorganisationer som har egna lokaler. Det borde vara lika självklart atthandikappade skall kunna delta i sådant föreningsliv som att de skall kunnadelta i handikapporganisationers föreningsliv. Därför har jag litet svårt attförstå argumenteringen bakom reservation i denna del. 95 () replik: har blivitordförande i , så jag förstår att han har emfas isitt inlägg. De långa väntetiderna säger egentligen inte så mycket och inte ett dugg om huruvida det rör sig om smä eller stora byggnader. Ochdet är penningfrågan som vi nu diskuterar. Som jag sade tidigare bedömer vi detså, att om vi går in för att främst stödja de mindre lokalerna, bör ramen kunnaminskas med dessa 15 miljoner. Såvitt jag förstår främjar en satsning på de smålokalerna de mindre samhällena, inte minst glesbygden. Givetvis hade det varit bra om vi hade kunnat gå så långtatt, som menade, alla föreningslokaler skulle kunna få stödtill handikappanpassning av lokalerna. Men vi har inte dessapengar. Det rör sig om ett mycket stort antal lokaler. handikappade borde få hjälptill att anpassa sina lokaler för att bereda större tillgänglighet för alla,och jag tycker att det borde vara självklart för riksdag att fatta ettbeslut om detta. Anf.96 () replik: Förhoppningen hade varit att man med de nya reglerna kunde ha kortat delånga köer som finns genom att stora projekt fick en mindre del avpengarna än vad de annars skulle ha fått. Men detta innebär inte att man såskulle kunna tillfredsställa hela det uppdämda behov som finns och att detskulle bli pengar över i slutändan. De allra flesta samlingslokaler är inte sästora - det är små lokaler, , ordenshus, bygdegårdaroch mindre folketshusbyggnader. Sedan finns det några stora objekt, som JanSandberg påpekade tidigare. En del av dessa får inte full bidragstäckning, utanman får bidrag bara för de första . Om man rensar bortalla köer, så uppstår det inte ett resursutrymme som man kan utnyttja. Medfokpartiets förslag kommer de facto köerna ytterligare att växa, och de ärredan nu alltför långa. Mittengagemang för dessa frågor har inget direkt samband med att jag är verksaminom .