prot · GC0916 · 1988-12-31 00:00:00 — Det hindrar infe att det finns anledning att pä olika sättunderlätta sådana åtgärder som t.ex. bidrar till att bredda näringsUvsstmktureneller höja teknik- och kompetensnivån i företagen. Regeringen har därför underdet gjort det möjligt för företag i de sex nordligaste kommunernai län att utnyttja sina investeringsfonder för investeringar i maskineroch inventarier. Regeringen har också lämnat stöd till det s.k. ÖstraSmålandsprojektef, i vilket vissa av kommunerna i norra län medverkar. Iprojektet prövar man nya former för att utbilda personer som är anställda iföretag. Erfarenheterna från projektet är mycket goda. Problemen i norra län är emellertid enUgt minmening inte av den omfattningen eller av den karaktären att de, som i deexempel jag tidigare nämnde, mofiverar aft området utpekas som fillfälligfstödområde. 74 (): Jag ber att få tackaarbetsmarknadsministern för svaret. Atf förklara norra län som temporärtstödområde vore en utomordentlig hjälp fill självhjälp i ett område som harmycket svåra problem. Det var av den orsaken som jag ställde frågan. Jagställde den också därför aff det finns en samlad framsfällan från länet omdetta fill regeringen. gjorde en hemställan redan i april 1987.Invånarna i länet har irite fått något svar. Önskemålet upprepades ipefifaframställningen 1988, men man har infe fått något svar . Svaretpå min fråga har också dröjt - det är nog jag ställdeden - och jag trodde därför i min enfald aft regeringen nu är beredd attöverväga ett beslut i denna fråga. Så är tyvärr infe fallet. Regeringen sviker länet nu precis som man har gjort många gångertidigare. Visserligen erkänner arbetsmarknadsministern atf det i vissaavseenden är en ogynnsam situafion i länet, men den är tydligen infetillräckligt ogynnsam. Då vill jag fråga: Hur ogynnsam, fruarbetsmarknadsminister, måste utvecklingen bli, innan regeringen reagerar påproblemen i län? Det finns inget län i det här landet som har en sådanogynnsam åldersstruktur. Det finns inget område - inte ens Bergslagen ellerNorrland - som haft en så negativ befolkningsutveckling under de senaste årensom just norra delen av län. Medan södra delen ökade sin befolkning medca 400 personer, svarade norta länsdelens sex kommuner för hela länetsavfolkning på ungefär 4 000 personer . Hur ogynnsam skallutveckUngen bli, innan regeringen reagerar inför länefs problem? Länet har faktiskt en lägre arbetslöshet än vad genomsnittet i Men jag är naturligtvis medveten om de inomregionala problem som beskriver.När det gäller den generella diskussionen om investeringsfonderna har vi därförsagt aft man för de norra kommunerna i län skall se mycket positivt päde investeringar som breddar och kompletterar strukturen på arbetsmarknaden idessa kommuner. Men faktum är aft det också i den här delen av län råderbrist pä viss arbetskraft. Regeringen lämnar ju inte eller har infe lämnat dehär kommunerna utom all hjälp. Under den fid som mån har haft möjlighet attnyttja investeringsfonderna för t,ex, maskiner och inventarier har ungefär 100företag utnyttjat denna möjlighet och investerat för ca 170 milj, kr. Baradetta visar ju aff verksamheten är i gäng. Det är inte alldeles säkert atf stöd till självhjälp ärliktydigt med aft man skall inrangeras i eft stödområde. Det finns olika sättatf arbeta på när det gäller stöd till regioner. Jag anser atf det sätt som vihitfills arbetat på har varit bra och det har visat på goda resultat. Om norra län som temporärt stödområde 76 (): Beslutet om investeringsfonderna varpositivt. Visserligen fick vi tjata länge innan vi fick dem, men beslutet varbra. Däremot bevisar de uttalanden som arbetsmarknadsministernnu gör att hon infe har saft sig in i länefs problem. Men, fruarbetsmarknadsminister, aff arbetsmarknadssituationen skenbart ser så ljus utoch aff vi inte har någon arbetslöshet beror på aff ungdomarna tvingats flyttafrån länet. Vi har snart bara pensionärer kvar i länet, och det är klart attmed en befolkning som inte är i akfiv ålder och vill arbeta blir det inga högaarbetslöshetssiffror. Dessutom säger arbetsmarknadsministern aff det råder bristpå viss kvalificerad arbetskraft, och det gör det. Men hur skall vi få sådankvalificerad arbetskraft fill länet om vi inte har sysselsättning atf erbjudaför medflyttände familjemedlemmar? Det är ju det som är problemet i länet, 77 Arbetsmarknadsminister : Herr falman!Jag vill återigenom framhålla Östra som är eft sådantkonkret projekt, där man går in med utbildning och kompefens-höjande arbete förföretag i utveckling. Detta gör atf t,ex. indusfrisfrukturen eller tjänstesektornkan utvecklas genom atf få hjälp med kompletterande utbildning. När det gäller åldersstrukturensade jag också aff jag är medveten om - och kanske väl så medveten som - hur kommuner kan ha det ibland när det gäller indusfri och arbetsmarknad. Åldersstrukturen är ett problem, men jag sade också aft man i fortsättningen skall se positivt pä sådana insatser och sädana åtgärder som bidrar till aff bredda arbetsmarkna den och sysselsäftningssfrukfuren i denna del av län. Men det är infe detsamma som aff föra in dessa kommuner i ett stödområde. Jag vidhåller atf detta inte är nödvändigt i dagens arbetsmarknadssituation, 78AGNE (): Jag ifrågasätter om arbetsmarknadsministernverkligen har erfarenhet av problemen i sådana glesbygdsområden somdet här är fråga om i högre grad än vi som bor där och har brottats med dessaproblem i många är. Det är föraft bredda möjligheterna fill sysselsättning som vi kräver aff Om upphandling i länder med barnarbete Prot.1988/89:16 dessa kommuner skall förklaras som temporärt stödområde. Det är föraff dra till länet ytterligare sysselsättningstillfällen inomolika näringar. Det arbetas nu febrilt i de norra delarna av län. har startat ett projekt för aff stödjanäringslivet, och då skulle en sådan här åtgärd vara ett effekfivt medel föraff hjälpa länet att få ytterligare sysselsättningsmöjligheter, en merdifferenfierad näringslivsstruktur fill länet. Ett beslut om temporärtstödområde skulle i det fallet vara fill stor hjälp, 79 Arbetsmarknadsminister : Herr falman!Det är infe allfid nödvändigt aft leva mitt i problemen för aff förstå dem ochha fantasi nog aft bidra fill konstruktiva lösningar. Ett sådant exempel är dets,k. tvillingprojektef mellan kommun och , 80 (): Naturligtvis kan jag instämma i detarbetsmarknadsministern sade nu senast. Jag far henne på orden när hon sägeraff hon vill följa utvecklingen i län och skulle slutligen vilja fråga:Hur mycket allvarligare skall situationen behöva bli innan regeringen far denpä allvar, och på vilket annat sätt är regeringen beredd att följa uppproblemen om regeringen nu infe är beredd aft bifalla denna hemställan frånKalmar län? 81 Arbetsmarknadsminister : Herr falman!Östra som jag nämnde är ett sådant exempel pä konkretainsatser. Jag upprepar atf sådana investeringar som bidrar fill atf breddaarbetsmarknaden, t,ex, med kompefensindustri inom tjänstesektorn, kan bidratill aft båda parter i en fväförsörjarfamilj kan finna utkomst på arbetsmarknaden.Det är sådana investeringar och sådana insatser som jag är beredd aff ställamig bakom och arbeta för. Regeringen har inte alls lämnat och kommer infe aftlämna kommunerna i norra län i sticket. 82 (): Jag tror arbetsmarknadsministern på hennesord i defta fall. Finns det nägon mening bakom de orden, väntar vi oss i Kalmarlän en annan politik frän regeringen än den vi har sett . Överläggningen var härmed avslutad. 26 § Svar på fråga 1988/89:117 om upphandling i länder medbarnarbete Margö har frågat arbetsmarknadsministern om undersökerförekomsten av barnarbete i de länder som utför leveranser fill Arbetet inom regeringen är så fördelat aff det är jag 100 som ansvarar för upphandlingsfrågorför statsförvaltningen, varför frågan haröverlämnats till mig. Regler för de statliga myndigheternas upphandling anges iupphandlingsförordningen. Vissa myndigheter omfattas också av förordningen omtillämpning av GATT-överenskommelsen om staflig upphandling. Inom ramen fördessa bestämmelser fär svenska statliga myndigheter köpa de varor som fårsäljas på den svenska marknaden. Det finns således inga regler som ålägger de statligamyndigheterna aff undersöka förekomsten av t,ex, barnarbete i de länder somutför leveranser till staten. Inom den kommunala oeh landstingskommunala delenav den offentUga sektorn utgör upphandlingsfrägorna en del av den kommunalasjälvbestämmanderätten. Det finns således ingen lagsfiftning på detta Område,De kommunala upphandlingsreglemenfena innehåller emellerfid i princip sammabestämmelser som gäller för statlig upphandling. Regeringen tar avstånd från utnyttjandet avbarnarbetskraft i alla dess former. Enligt min uppfattning är dock infe ändrade regler för densvenska statliga upphandlingen någon lösning på det allvarliga problem som ettutbrett barnarbete utgör, bör i stället fortsätta atf aktivt verkat,ex, inom FN, oeh för aft den vägen komma närmare en lösning päproblemet med barnarbete. Om upphandling i länder med barnarbete 84 (vpk): Jag tackar statsrådet för svaret. Det finns ungefär 150 miljoner barnarbetare ivärlden, och merparten av dem finns i utvecklingsländerna. Barnarbetare fåringen chans aft gå i skolan, och vi vet aft barnarbete är oerhört skadligt förbarnens hälsa. De har oftast både tunga och farliga arbeten, I far vi helt klart avstånd från utnyttjande avbarnarbetskraft. Men är det infe då stötande atf vi infe har synpunkter på aftdet kanske är barn som syr bl,a, kläder fill vår offentliga sektor? Indirekt -tycker jag - tjänar vi på barnarbete. En sjukhusrock som enåttaåring i syr åt svensk sjukvård kostar bara hälften av vad denskulle kosta om vi lät sy den här hemma. Det känns som ett tyst bejakande avbarnarbetet när vi för att handla så billigt som möjligt inte frågar efter omdet är barn som utför arbetet. Jag försfår atf det kan vara ett problem atfutföra en kontroll, men har som kund möjlighet aft ställa krav när manskall göra en upphandling. Ett minimikrav vore väl ändå aff arbetet infe fårutföras av barn. Jag vill fråga om stafsrädet ärberedd atf medverka fill att vi får en socialklausul när det gäller normernaför den statliga upphandlingen. Som framgår av svaret är den statligaupphandlingen också vägledande för den övriga offenfliga upphandlingen. Margö efterlyste insatser för atfi de här sammanhangen åstadkomma vad hon kallade en socialklausul, Att sä börske är också regeringens uppfattning. Det kommer konkret till uttryck bl.a. iregeringens uppträdande i . Låt mig erinra om aft sedan lång fidhar verkat för atf just en socialklausul skall föras in i det allmänna tull-och Om upphandling i länder med barnarbete handelsavtalet.En sådan socialklausul skulle innehålla regler om arbetsvillkor, t.ex. stadgaminimiålder för arbete, och ge möjlighet-det är viktigt-fill handelspolifiskasankfioner vid brott mot dessa regler. inställning som den har kommit till uttryck genomvårt uppträdande i delas nu av flera länder men inte av tillräckligtmänga för aff tanken pä en socialklausul skall kunna förverkligas. Regeringenkommer aft fortsätta aff verka för att allt fler länder skall inse frågansvikt. Vårt mål förblir atf regler om arbetsvillkor skall föras in i GATT.Därvid är målet just det som Margö efterlyste, en socialklausul. 86MARGO (vpk): Jag tackar statsrådet också för det svaret.Men dä är min fråga: Vad gör vi i väntan på atf vi får till stånd en sådansocialklausul? Skall vi, i avvaktan på en sådan socialklausul, låta denoffenfliga sektorn fortsäfta att i utvecklingsländerna köpa billiga varor somuppenbarligen är tillverkade av barn, eller finns det - trots den kommunalasjälvbestämmanderätten -någon möjlighet aff få kommuner och landsfing aff iavvaktan på socialklausulen upphöra med upphandling i länder där det finnsskäl atf misstänka atf det är barn som utför arbetet? Den upphandling som Margö här haranvänt som exempel är en landstingsupphandling. Precis som Margö Ingvardssonsagt i det här meningsutbytet är det då landsfingen som har att svara förbesluten om var denna upphandling skall ske. Landsfingen är demokratiskaförsamlingar. Den bästa garantin för aff denna upphandling sker på eft sådantsätt aff den är förenlig med exempelvis regeringens uppfattning om och syn påbarnarbete är just en öppen och tydlig debatt i de demokratiska församlingar -i det här fallet landsfingen - som ytterst svarar för besluten om upphandling. Under fiden driver regeringen inom FN:s ram, inom och inom ram sitt arbete vidare för aff så effekfivt som möjligt fästopp på barnarbetet. Det är vår uppfattning om hur vi bäst och snabbast löserdetta upprörande problem. 88 MARGÖ (vpk): Det är rikfigt atf min konkreta frågahärstammar från landsfingens upphandling. Men enligt vad jag har förstått avsvaret kontrollerar vi inte heller om den statliga upphandlingen sker i länderdär det förekommer barnarbete. Visserligen är det så att landsfing och kommunersjälva bestämmer, men regeringen har ju ändå ett övergripande ansvar - det ärdärför vi har ett civildepartement och ministrar inom det området. Eftersom det förekommer även statlig upphandling vill jagfråga ministern om han är beredd aft se fill aft den statligaupphandlingen inte sker i länder där det förekommer barnarbete, trots atf viännu inte har beslut om några socialklausuler i upphandlingsavfalen. Den stadiga upphandlingen följer regler och regelverk som jag redovisati mitt första svar. Myndigheterna har aff självständigt tillämpa dessa regler.Vad vi nu diskuterar är tillägg till dessa regler. Jagskulle här och vilja nöja mig med aff konstatera aff en självständigmyndighet infe bara med uppmärksamhet följer de regler som är fastlagda; denföljer också med uppmärksamhet de allmänna uttalanden som görs och den allmännainställning som kommer till uttryck från olika delar av statsmakten, exempelvisvid en sådan här frågestund. Anf.90 (vpk): Om jag har förstått saken rätt styrs vår offenfliga upphandling främstav priset, kvaliteten och leveransförhållandena. Om ministern inte anser sig hamöjlighet att ingripa direkt är det då oerhört viktigt aft vi säger ifrån atfdet är nödvändigt atf all offenflig upphandling bedöms med utgångspunkt i omdet förekommer barnarbete eller infe i länderna i fråga. Jag kommer afffortsätta atf bevaka den här frågan. Jag sade inledningsvis aft regeringen tar bestämt avstånd fränbarnarbete. Jag är helt övertygad om atf detta är en uppfattning som delas avhela denna riksdag fill aft börja med. Detta är klarlägganden som naturligtvisockså våra statliga svenska myndigheter med uppmärksamhet far del av. Anf.92 MARGÖ (vpk): Jag skulle då bara vilja ställa en sista fråga till stafsrädef: aft det finns någon möjlighet aff inom en snar framfid kontrollerahuruvida den här debatten har haft någon effekt, sä aff de självständigamyndigheterna, landsfingen och kommunerna på de sätt som sfär fill budskontrollerar förekomsten av barnarbete? Överläggningenvar härmed avslutad. 27 § Svar på fråga1988/89:144 om katastrofbistånd åt har frågat mig om vilka extra stödinsatser regeringenavser aft göra med anledning av den inträffade naturkatastrofen i . Sverigehar alltsedan Somozaregimens fall lämnat ett omfattande stöd till detnicaraguanska folket. Det svenska långsiktiga utvecklingsbiståndet har ökatkraffigt . Härtill kommer bistånd via enskilda svenskaorganisationer. ,som redan befinner sig i en utsatt ekonomisk situation, har också drabbatsav stor skadegörelse genom orkanen verkningar. Ett femtiotal människorhar dödats och hundratusentals drabbats på annat sätt. Det är naturligt att vifrån svensk sida bidrar till katastrofhjälpen. Om stöd åt esternas motstånd mot fosforitbrytning i norraEstland , har redan inlett hjälpinsatser som finansieras över biståndsanslaget,och jag kan meddela aff svenskt katastrofbistånd fill ett belopp av 15-20milj. kommeratt lämnas såväl via enskilda organisationer som direkt tillNicaraguas regering. 94 (vpk): Jag tackar för svaret på min fråga. är ett litet, fattigt land, som befinner sig ien utsatt ekonomisk situation, som biståndsministern sade. Det är aft uttryckadet milt. I själva verket befinner sig landet i krig, kar man säga; för ettkrig genom ombud i . Landet är hårt drabbat även av den amerikanskahandelsblockaden. Det är också hårt drabbat av tidigare naturkatastrofer: jordbävning , och en omfattande torka . Och nuockså denna orkan! 300 000 människor har blivit hemlösa i Nicaragua.Nicaragua har en total befolkning på fre miljoner. Hela städer har jämnats medmarken. Många människor har också dödats. Siffrorna skulle ha varit ännu högreom inte nicaraguanska räddningsarbefare hade gjort en enorm insats ochevakuerat människor frän deras bostäder. Det finns ett stort akut behov av mat,kläder och medicin. Jag är därför mycket glad för biståndsministerns svar närhon meddelar att ett svenskt katastrofbistånd kommer att ges fill Nicaragua.Jag hoppas aft det kommer att gå mycket snabbt, eftersom behoven är akuta. Överläggningen var härmed avslutad. 28 §Svar på fråga 1988/89:44 om stöd åt esternas motstånd mot fosforitbrytning inorra 95 Miljö- och energiminister : har frågatutrikesministern om vill stödja esterna i deras motstånd motden planerade fosforitbrytningen i norra . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall besvara frågan. Det planerade fosforitprojekfet i Toolse har kritiseratskraffigt i . ministerråd fattade ett beslut attstoppa projektet, åtminstone i dess dåvarande form. Vissa geologiska undersökningarhar emellertid fortsatt i området. Efter vad jag erfarit förbereds nu en lag iEstland som syftar till aff förklara det aktuella området för naturreservat,bl.a. med hänsyn till dess betydelse för grundvattenförsörjningen. Om denna lagkommer till stånd kan man räkna med atf projektet avskrivs. En eventuell fosforitbrytning i skulle få storakonsekvenser för utsläppen till . Jag följer utvecklingen i ärendetmycket noga. Jag besökte i är och tog då bl.a. upp dennafråga. Frågan hör naturligt hemma inom ramen för konventionen omÖstersjöns miljö, den s.k. Helsingforskonvenfionen. I februari i årunderteckna- desamfliga Östersjöstafer en ministerdeklaration, som bl.a. innehåller enöverenskommelse om aft utsläppen av närsalter, giftiga metaller och stabilaorganiska ämnen skall minskas till 1995. Alla länder skall redovisasina nafionella planer inför möte i februari nästa år.Jag förutsätter atf uppfyller sina förpliktelser enligtHelsingforskonvenfionen och ministerdeklarationen. Jag fortsätter att mycketnoga följa utvecklingen i detta ärende. Om stöd åt esternas motstånd mot fosforitbrytning i norraEstland 96 (): Jag ber aft få tacka miljö- ochenergiministern för svaret, som gladde mig. Jag gläder mig över aft statsrådettydligen har tagit den här frågan till sitt hjärta. Aft jag ställde frågan fill utrikesministern beror på attde två frågor som jag har ställt till , dels om den ekonomiska frigörelseni , dels om fosforitbrytningen, är väldigt hårt sammankopplade. Ävenfosforitbrytningen är ju en ekonomisk fråga. När frågorna delades upp, råkadedet bli så aft båda ställdes fill utrikesministern. Miljö- och energiministern säger i svaret att Estlandsministerråd fattade beslut om att stoppa projektet, men jag hartalat med ester som berättat atf projekteringen fortfarande pågått även efter1987 och att det funnits stor oro för att brytningen skulle komma i gång. Jag skulle också vilja ställa en följdfråga fillstatsrådet: har egentligen frågan om projekteringen över huvud tagetdrivits, om vet att brytningen strider motHelsingforskonventionen? 97 Miljö- och energiminister : För det första vill jag säga aft jag tyckerinte att skall se det som negativt aff två av regeringens medlemmarmycket aktivt följer det här arbetet. Att vi gör det beror just pä att vi ärmedvetna om att olika frågor som vi har atf bevaka hänger nära samman. För det andra vill jag säga att projektet är av gammaltdatum men att vi vid minisfermöfet lyckades uppnå enöverenskommelse om minskning av utsläppen. Det mötet var för övrigt eft svensktinitiativ, som jag fog och som jag förberedde med besök i allaÖstersjöländer och förhandlingar med våra motparter, däribland . Det är alltså något nytt som har fillkommit och som geross möjlighet att ställa krav. Det är ju uppenbart atf fullföljandet av ettprojekt av den här karaktären infe är förenligt med åtagandena iHelsingforskonventionen. Jag vill än en gång försäkra aftjag kommer atf fortsätta att mycket mycket noga följa denna fråga, med alla dekonsekvenser och sammanhang i övrigt som den har med den mycket glädjande ochuppmuntrande utveckling som vi nu ser i och övriga baltiska stater. 98ANNA (): Herr talman! Jag ber aft få tacka så mycket för detbeskedet. Det var inget jag framförde förut. Min förklaring till attjag ställde frågan till utrikesministern skall inte fas negafivt. Som jag redansagt, är jag väldigt glad över svaret och vill än en gäng uttrycka min glädjeöver aft statsrådet far den här frågan pä så stort allvar. Överläggningen var härmed avslutad. Om återvinningen av papper 29 § Svar på fråga 1988/89:141 om återvinningen av papper 99 Miljö- och energiminister : har frågat mig vad jag tänker göraför atf förverkliga riksdagsbeslutet frän , aff hushållens tidningar ochfidskrifter skall återanvändas samt hur skolorna skall kunna bli delaktiga iinsamlandet. Återvinningsgraden för fidningar i är ca 50 %.Detta innebär aft värt land har ett av de absolut högsta åfervinningsfalen i världen. Insamlingen av returpapper har stadigt ökatfrän knappt till över under är 1988. Efterfrägeökningenhar emellerfid inte varit lika och har vi ettinsamlings-överskott. Detta insamlingsöverskotf håller dock på aff försvinnaoch förutses ett underskott. Defta beror främst på aft en nyfidningspap-persmaskin, delvis baserad på refurpapper, tas i bruk. Den slutsats man kan dra är alltså atfätervinningsöverskotten förväntas försvinna och ersättas av underskott. Det ärviktigt aft öka återvinningen av papper i . I detta arbete bör ävenskolorna delfa. Det är därför viktigt aff stödja informations- ochupplysningsarbetet bland barn och ungdomar. Regeringen har, för bl. a. sådanaändamål, avsatt pengar för stöd fill ideella barn- och ungdomsorganisationeroch skolan. Regeringen har även avsatt resurser som ger varje länmöjlighet att anställa s.k. miljöresurspersoner med uppgift atf stödja ochsfimulera miljöundervisningen i skolan. Det är min uppfattning att insamling avt. ex. papper och miljöfarliga batterier är konkreta projekt som ligger väl ilinje med regeringens ambitioner aff stärka miljöarbetet i skolan. 100EVA GOÉS (mp): Tack så mycket! Jag är mycket nöjd medsvaret, aft det finns eft engagemang, aff det skall satsas på eleverna och påmiljöresurspersoner och aff vi faktiskt samlar in av värt papper. Det är bara det aff elever som har varit i kontakt med migoch som tagit egna initiafiv aff samla in papper pä skolan har stött päpatrull. De har fått höra aft det infe it lönsamt aff återvinna papper. De hadesjälva gjort i ordning eft källarutrymme, där man skulle samla in papper, och stoddär med lång näsa. Det var infe lönsamt med återanvändning! Vad de vill nu är naturligtvis atf alla skolor skall deltai insamlingen av papper. Undervisningen i skolan blir inte trovärdig om inteeleverna får chans atf praktiskt uppleva det som skolan skall lära ut. De harblivit uppmanade från aft bli miljonärer. Jag har deras luntahär, där det står bl.a.: "slänger vi över en miljon ton papper iavfallet. Bara varannan tidning lämnar vi till kommunens insamling. Därför importerasrefurpapper från utlandet, kanske helt i onödan. För av konsumtionen pä 222kilo papper per person och är, hamnar i soporna." När de ringde runt fick de reda på att man importeradefrån för atf få returpapper! Vad skall vi göra för aft ge en bättre information sä aftallt papper kan användas, även skolornas? Jag har kontrollerat aft motsvarandeförhällan- den infebara gäller i skolor utan även ute i landet. Uppmaningen atf samlain papper gäller inte i skolorna. 101 Miljö- och energiminister :