prot · GC0950 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:50 Förhandlingarnaleddes av andre vice talmannen. 1§ Till kammarkansliet hade inkommit följande ansökan om entledigande: Härmed begär jag entledigande från uppdraget attvara ledamot i socialutskott. Framställningenbifölls av kammaren. 2 § Svar på fråga1988/89:361 om miljökraven på importerade livsmedel har frågat mig vad jag tänker göra för att upprätthållasamma miljökrav på importerade livsmedel och andra varor som på inhemsktframställda. Regeringenför en målmedveten miljöpolifik. Detta gäller även i de frågor som BirgerSchlaug tar upp. Det är självklart att föreskrifter som avser olika produktertillämpas på både sådana varor som tillverkats i och sädana somimporterats. Det ligger i vårt eget intresse att inte ha lägre kravnivåer påimporterade produkter. Å andra sidan kan vi inte ha strängare bestämmelser förimportvaror än för inhemska varor. Detta skulle strida mot vårahandelspolitiska förpliktelser enligt . Närdet gäller produktionsmetoder och produktionsförhållanden kan dessa skilja sigväsentligt åt mellan olika länder. Om produktionsmetoderna påverkar produkternapå ett sådant sätt att dessa inte kan godtas enligt svenska miljöbestämmelserså tillåts inte import av dem till . Omproduktionsmetoderna däremot inte påverkar varornas egenskaper i dettaavseende, har vi begränsade möjligheter att reglera handeln med dessa. I deolika internationella sammanhang som är aktuella skall vi verka för enmiljövänlig produktion. Men jag vill inte medverka till att mer generelltförbjuda import av varor enbart på grund av att exportlandets produktionsmetoderskiljer sig från de svenska utan att detta kan påvisas vid passagen av svenskgräns. Det skulle öppna dörren för aUmän protektionism och stå i strid med vårahandelspolitiska åtaganden. Om miljökraven på importerade livsmedel Anf.2 (): Ja, , jag vet inte riktigt vilken moralregeringen och frihandelsförespräkarna egentligen har. säger attom produktionsmetoderna inte påverkar produkterna, skall vi inte göra någontingåt det. Det innebär att vi skall sopa rent framför egen dörr och i stället sopasmutsen under andras mattor och framför andras dörrar. I sitt svar säger också att hon inte villmedverka till ett mer generellt förbud för import av varor enbart på grund avexportlandets produktionsmetoder. Det handlar emellertid helt enkelt om englobal miljöhänsyn. Miljöfrågorna är globala. hade vi en ganska förbluffande debatt här ikammaren om äpplen och päron, där vi höll på att få igenom en omvärdering avsvensk handelspolitik. Det gällde om äpplen och päron som var producerade påett i förbjudet sätt skulle få importeras eller inte.Socialdemokraterna och vek sig tyvärr här i kammaren. T.o.m.moderaterna tog större miljöhänsyn i det här fallet än socialdemokraterna. Det handlar ju egentligen om grundläggande principer-frihandel,ganska vulgär frihandel, kontra global miljöhänsyn. Om vi i förbjudervissa kemikalier eller andra ämnen som är miljövidriga så måste vi naturligtvisockså ta viss hänsyn till och visst ansvar för produktionsmetoderna i andraländer, annars blir det ganska mycket hyckleri av vårt miljöansvar. StatsrådetGradin säger också att det här är fråga om allmän protektionism, men det somhon förordar är allmän miljöförstöring i andra länder, bara vi får billigavaror. Det är det som det framför allt handlar om. Kan statsrådet ge migett enda moraliskt godtagbart skäl till att regeringen inte tar ansvar förhandeln på detta område? Regeringen tar i allra högsta grad ansvar närdet gäller miljöpolitiken, och det har vi också visat genom enlagrådsremiss för att förbättra kontrollen av livsmedlens kvalitet. Det är helt riktigt att miljöfrågorna är globala, och detär just därför som det är sä viktigt att vi i olika internationella sammanhangverkar för en miljövänlig produktion. 1 de förhandlingar som pågår i GATTdiskuteras också ett införande i avtalet av möjligheter att beaktaproduktionsprocesser och produktionsmetoder, och i det sammanhanget deltarSverige mycket akfivt. har vidare i det s.k. Montrealprotokollet förbegränsningar av freonanvändningen utfäst sig att vidta handelssanktioner föratt förhindra att avvecklingen av miljöfarliga produktionsmetoder följs av enspridning av dessa billigare metoder till nya producenter. På detta sätt verkar vi på det internationella planet,eftersom vi - precis som säger - är helt medvetna om attmiljöfrågorna är globala. Däremot måste vi vara på det klara med att det inteär säkert att de produktionsmetoder som använder är de absolut bästa.Det kan faktiskt också vara så att andra länder använder godaproduktionsmetoder, och det är därför som vår kontroll av att de varor somkommer hit tillgodoser hälso- och miljökrav skall ske vid gränsen. Anf.4 (): handlar det inte allmänt om produktionsmetoder utan omgravt miljöfarlig verksamhet. Genom att importera produkter framställda på ettgrovt miljöfarligt och människovidrigt sätt uppmuntrar vi sådanaprodukfionsmetoder. Vi kan ta kläder som ett exempel. importerarfortfarande kläder som är framställda med hjälp av formaldehyd och andra giftersom förorsakar cancer hos utländska arbetare. Regeringen skall ju satsa på arbetsmiljön. Skulle ni dåinte också kunna se på den arbetsmiljö som råder i andra länder och inte ha somfrämsta mål att få så billiga produkter som möjligt, oavsett hur dessa harframställts? Ert handlande göder naturligtvis de multinationella företagen. Jagförstår inte hur ni kunde vika här i kammaren, när t.o.m.moderaterna följde den andra linjen. Om ökningen av vägtransporterna Överläggningen var härmed avslutad. 3§ Svar på fråga 1988/89:352 om ökningen av vägtransporterna har frågat mig om jag tror atttransportrådets prognos för vägtransporterna är riktig och om jag i så fallvill göra något åt denna utveckling. Jag vill först framhålla att det är en preliminär prognossom transportrådet lagt fram och att den innehåller inte bara ettprognosalternafiv utan tre olika, beroende bl.a. på den framtida ekonomiskautvecklingen i landet. betonar att arbetet ännu inte är slutförtmen att man valt att redovisa det material som finns i hopp om att det skallbidra till en konstruktiv debatt om transportsektorns framtid. Bakgrunden till de bedömningar som görs av trafik-'ochtransportutvecklingen är bl.a. de stora investeringar som görs itransportsystemen. Dessa investeringar skall fungera framåt i tiden.Behovet av ett bra beslutsunderlag är därför mycket stort. Prognosresultaten utnyttjas också för att beskrivakonsekvenserna av utvecklingen, t.ex. ändrade transport- och tidskostnader,energi- och miljöeffekter m.m. Utvecklingen styrs inte av prognoser utan av deåtgärder som vidtas. Statsmakterna har därigenom möjligheter att påverka utvecklingeneller att begränsa dess negativa effekter. I den trafikpolitiska propositionenåterfinns en lång rad åtgärder i syfte att stimulera utvecklingen av trafiken imiljövänlig och mera trafiksäker riktning. Exempel på detta är att allatrafikslag skall belastas med kostnaderna för den miljöpåverkan och de trafikolyckorde ger upphov till. Andra exempel är statsbidrag till kollektivtrafik föråtgärder som främjar miljö och energieffektivitet. Vidare har trafikverken avregeringen fått i uppdrag att undersöka möjligheterna att begränsamiljöproblemen. Sammanfattningsvis har genom den trafikpolitiskapropositionen åtgärder vidtagits för att få fram en mera miljövänlig och säkertrafik. Prot.1988/89:50 \ åtgärder inte räcka tillfår vi naturligtvis skärpa kraven eller införa ytterligare styrinstrument avdet slag som bl.a. storstadstrafikkommittén arbetar med. Anf.6 (): Jag vill först tacka kommunikationsministern för svaret. Jag lyckades ialla fall hitta en positiv sak i detta svar, och det var kommunikationsministernspositiva livssyn. Det står i svaret att prognoser inte är styrande utan att detär åtgärderna som är det, och kanske de politiska åtgärderna. Detär åtgärderna jag skulle vilja komma in på mera i denna frågedebatt. Jagtycker inte att kommunikationsministern svarade ordentligt pä frågan om hantror att vägtrafiken kommer att öka så mycket som transportrådet säger i sinprognos. Även om den inte kommer att öka så mycket som sägs i prognosen är detändå skrämmande. Om vi ser några är tillbaka i tiden kan vi konstatera attbiltrafiken har ökat med . Flygtrafiken ökar också mycketsnabbt. Därför kan man kanske anta att trafiken kommer att öka även iframtiden. Resonemanget om miljökostnader är i och för sig bra, men hur villkommunikationsministern väga in sådant som är irreversi-belt, t.ex. att manförstör en stor del av skogsbestånden i landet genom kväveoxidutsläppen och gör slut på ändliga energitillgångar? Visserligenär transportrådets prognos bara preliminär, men jag tycker att det behövsåtgärder redan nu om man skall hinna klara detta. Jag skulle därför vilja frågaom kommunikationsministern vill satsa så rejält som vi vill på kollektivtrafiki storstäderna. Vi vill satsa uppåt 15 miljarder på statsbidrag fram . Avser regeringen att lägga fram ett lagförslag så att de kommunersom vill kan införa biltullar och områdesbestämmelser? Hur blir det med bilbrotill , som göder miljöförstöring och trafik? 7Kommunikationsminister : Herr talman! Det är i och för sig braom vi är överens om att prognoser inte skall vara styrande utan att de skallvara ett slags vägledning i samband med de beslut vi skall fatta. Det ärnämligen många som i den allmänna debatten uppfattar prognoserna som styrande.Transportrådet har tidigare lagt fram prognoser som inneburit en storunderskattning av trafikutvecklingen. Det är naturligtvis ett riktigt systematt vi arbetar med sådana här prognoser, men man får ta dem för vad de är. Idetta fall handlar det om vad som skall hända , så det är ju ganskalångt framåt i tiden. Vadtror jag då? Jag vill inte göra någon egen prognos. Men jagkan konstatera att trafikutvecklingen har varit starkare än transportrådetsenast prognosticerade och att det är oroande ur miljösynpunkt att vi har enså pass snabb ökning av trafiken. Vad vi skall göra ät detta har vi ganskanyligen fattat beslut om i denna riksdag, , med anledning av dentrafikpolitiska propositionen. Däri finns ett antal åtgärder, som jag inteskall upprepa vid denna frågestund, som är avsedda att fungera i riktning moten mer miljövänlig trafik. De åtgärderna har inte börjat verka . Jag vetatt har ett starkt recept i detta sammanhang: man vill höjabensinskatten med, om jag inte minns fel, . inteförneka att det antagligen skulle ha en ganska dämpande effekt på biltrafiken.Men det har sina problem för de glesare bebyggda delarna av landet,där man är oerhört beroende av bilen, att bära en så kraftigbensinskattehöjning. Det är naturligtvis en åtgärd som skulle få en dämpandeeffekt på trafikutvecklingen. Jag var emellertid med och förhandlade fram densenaste bensinskattehöjningen, som dä inte handlade om . utan om 25öre, och vet hur trassligt det var. Vi överväger inte nägra nyaåtgärder i denna riktning. 8 (): Jag efterlyser fortfarande fler åtgärder. Jagfrågade naturligtvis inte efter en upprepning av vad tidigare trafikpolifiskabeslut innebar. Vad jag undrar är om transportrådets prognos och utvecklingenpå trafiksidan medför att regeringen planerar några nya åtgärder. Dettahandlar inte bara om vad som skall hända är 2020, utan det handlar om problemsom är reella . Vi har t.ex. ett beslut i om att minskakväveoxidutsläppen . Mycket tyder på att det inte kan . Vi harproblem med höga halter kolväten i luften och ökade koldioxidutsläpp. När det gäller biltullar undrar jag varför regeringen intekan lägga fram ett lagförslag som ger kommunerna möjlighet att bedriva egenmiljöpolitik. Det kan jag inte förstå. Jag får väl tacka för den lilla bensinskattehöjningen på25 öre. Just därför kräver vi bara en höjning med . /liter och intemed . Att man skulle låta bli att bedriva miljöpolitik förglesbygdens skull är fel. Annan politik betyder också en hel del. Om ökningen av vägtransporterna 9Kommunikationsminister : Herr talman! Jag var inte riktigtsäker på om det var . Låt oss säga . Jag tycker att ÅsaDomeij tills vidare kan ägna sin tid åt att åka omkring i de glesare bebyggdadelarna och agitera för en sådan höjning. Även om vi inte har svalt detförslaget betyder det inte att vi saknar förslag till åtgärder. Jag sade att jag inte skulle räkna upp de åtgärder sombehandlades så sent som . Vi kommer dock med ytterligare åtgärder.Det gör vi i anslutning till att den s.k. storstadstrafikkommittén kommer medsina förslag. Den är ingen långtidsutredning, utan den har detta år på sig attbehandla just dessa problem med kollektivtrafiken och andra åtgärder som kanbehövas för att lösa miljöproblemen med trafiken inte bara i storstäderna utani större städer och tätorder över huvud taget. Det kommer sådana förslag. Menvi måste bl.a. låta pärtirepfesentanterna i denna kommitté få litet tid på sigatt överväga vilka förslag de vill rekommendera. 10 (): Det jag tycker är viktigt är att regeringenssamlade trafikpolitik leder till att miljövänliga trafikslag som t.ex.järnvägen missgynnas. får mycket svårare att konkurrera när manväljer att investera i nya motorvägar och bilbro till . Om man användeinvesteringspengarna på ett annat sätt skulle vi få en annan trafikstrukturoch ett annat 5 protokoll 1988/89:48-50 1988/89:50 trafiksystem och även en annan miljöpolitik. påpekar själv i sitt svaratt investeringarna har stor betydelse för hur trafiken kommer att se ut iframtiden. Överläggningen varhärmed avslutad. 4 § Svar på fråga1988/89:358 om persontrafiken på järnväg Anf.11 Kommunikafionsminister : Herr talman! harfrågat mig dels om jag är beredd att ställa mig bakom kravet på att varjekommun där järnväg finns skall ges rätt till ett antal tågstopp, dels omregeringen vill ge ekonomiskt stöd fill detta. trafikpolifiska propositionen lade regeringen fast principernaför trafikpolitiken. Dessa principer godtogs av . Jag är inte bereddatt nu ompröva dessa. Mitt svar är alltså nej. Anf.12 (): Det var ett dystert svar, men det var också rakt - vilket väl är bra-och rått. För en liten kommun betyder nämligen dessa tågstopp väldigt mycket.Tillgängligheten till järnvägen och till tåg betyder oerhört mycket närmänniskor skall välja om de över huvud taget skall åka tåg. Omjag har förstått kommunikafionsministerns svar rätt menar han att principernaför trafikpolitiken ligger fast. Och det är bra att vi har en principfastkommunikafionsminister. Jag vill då fråga kommunikafionsministern om ävenvissa andra principer som regering och riksdag har fattat beslut om liggerfast, nämligen att kväveoxiderna skall minska fram fill ?Ligger den principen och det beslut som har fattats i detta sammanhang fast?Hur skall regeringen i så fall klara detta? Enannan princip som fidigare har fattat beslut om och som regeringenbör genomföra är att koldioxiderna inte skall öka. Men bilismen ökar med 5 %varje år. Hur skall regeringen klara detta, och hur principfast ärkommunikationsministern när det gäller dessa mål? Anf.13 Kommunikationsminister : Herr talman! Rent generellt liggeralla mål som har tagit ställning till fast tills det finns anledningatt ompröva dem. De trafikpolifiska besluten fattades i väsentlig utsträckningså sent som . Jag kan inte säga att det som hänt mellanmaj och januari har inneburit att det i några väsentliga avseenden finnsanledning att ompröva de beslut som då fattades. Skulle det visa sig att de mål som har sattupp inte uppnås, får man pröva om andra åtgärder än de som man hartänkt sig skall vidtas. Det rör sig hela fiden om ett fortlöpande arbete. Attriksdagen skulle bestämma var tågen skall stanna är en metod som jag absolutinte tror på. Trafikföretagen måste själva få göra dessa bedömningar. Det somBirger är inne på i detta sammanhang, nämligen att skallbesluta när tågen skall gå och var de skall stanna, förefaller mig vara ett meröststatsbetonat system, som man även där håller på att överge. 14 (): Kommunikafionsministernhar kanske litet svårt att förstå vad jag säger. Men i frågan talas det om attge kommuner rätt till ett antal tågstopp, inte att tågen skall stanna. Men omen kommun uttryckligen vill att tågen skall stanna, skall den då få etttågstopp? Det är detta det handlar om. Kommunikationsministernsade att fattade beslut om principerna för trafikpolifiken för enkort tid sedan och att man därför inte kan ompröva det. Men fattadeför en kort fid sedan även beslut om principerna när det gällerkoldioxidutsläppen. Skall detta beslut också omprövas, eller trorkommunikafionsministern att vi med en bilism som ökar varje är skallkunna klara koldioxidmålet, nämligen att koldioxidutsläppen inte skall öka,eller ligger principen fast? Hur skall kommunikationsministern åtgärda detta? Omvi når målen, sade kommunikationsministern. Då vill jag fråga: Når vi målen närdet gäller kväveoxidreduktionen, ja eller nej? Tror kommunikationsministernatt vi når målen, och hur skall kommunikafionsministern i så fall se till attvi når målet att de försurande kväveoxiderna skall minska ? Överläggningenvar härmed avslutad. 5 § Svar på fråga1988/89:363 om rökfria famiedaghem har frågat mig om jag har för avsikt att föreslå att deti lag garanteras att barn får vistas i rökfria miljöer inom barnomsorgen, äveni s.k. familjedaghem. Jaghar efter bemyndigande av regeringen fillkallat en särskildutredare med uppdrag att utreda vilka åtgärder som kan vidtas för attytterligare minska tobaksbruket. En av de frågor som utredaren skall övervägaär vilka åtgärder som kan vidtas för att tillförsäkra allmänheten fillgång tillrökfria miljöer i gemensamhetslokaler och på allmänna kommunikationsmedel.Enligt direktiven för utredningen bör utredaren ange vilken typ av lokaler sombör omfattas av bestämmelser mot rökning. Utredningen skall redovisas föreutgången av innevarande år. Jagär inte beredd att ta ställning till vilka åtgärder som börvidtas för att begränsa rökning, och vilken typ av lokaler som bör omfattas avrestrikfioner i detta avseende, utan vill avvakta utredarens förslag: 16 (): Socialministernsäger att hon inte är beredd att ta ställning fill detta och att en utredninghar tillsatts, osv. Här handlar det inte så mycket om principer precis, mensocialministern måste ju ha någon viljeinriktning. Tycker socialministern attdet är viktigt att barnomsorgen är värd att kallas 1988/89:50 omsorg, dvs. att barn som vistas i barnomsorg slipper passiv rökning? Att tvinga barn att vistas i en barnomsorg där deutsätts för passiv rökning är ------ ] ~ oförsvarligt.Vi vet att detta leder till en mängd skadeverkningar, inte bara mro j j y g lunginfiammationer, luftrörskatarreroch ett ökat antal förkylningar, utan det finns rapporter och utredningar somvisar att det handlar om betydligt allvarligare saker. Jagläste finansplanen där det talas om ökad produktivitet, osv., alltså attmänniskan skall utnyttjas ännu hårdare för att gynna någonting, jag vet interiktigt vad. Hur går det ihop om man har den mycket materialisfiska syn somregeringen har? Är det då inte viktigt att man får bort den passiva rökningenfrån familjedaghemmen, eftersom föräldrarna, när barnen blir oftare sjuka ochfrånvarande frän barnomsorgen, måste vara hemma? Då blir det ju en mindreproduktionsökning än vad regeringen önskar. Eftersomdenna rökdebatt har pågått så länge, bl.a. har VISIR och andra organisationerarbetat mycket med frågan, tycker jag att man kan begära en klarviljeinriktning från regeringen och kanske även att regeringen ger utredningendirektiv. Min och regeringens viljeinriktning är att vi skall begränsa rökningenså mycket som möjligt. Vi vet vilka hälsorisker den medför. kantala med mina kolleger i regeringen och få höra vilken terror jag bedriver inomregeringskansliet för att minska rökningen. Nugäller denna fråga barnomsorgen och då explicit familjedaghemmen. Jag tyckeratt den utredning som kommer att arbeta skall få lägga fram sinaförslag. Jag inseratt det föreligger vissa svårigheter när det gällerfamiljedaghemmen. Det handlar ju om privata bostäder, och därför kan det varasvårt för utredningen att komma med ett lagförslag. Men jag har förtroende föratt utredaren skall kunna finna möjligheter i detta sammanhang. BirgerSchlaug, det kan ju också hända att de barn som vistas i dessa familjedaghem ärbarn till rökande föräldrar och att de utsätts för rökning i hemmet. Det ärnaturligtvis lika förkastligt. Jag tycker att det finns anledning att utfärdaregler när det gäller förbud mot rökning. Men för den skull kan jag intesäga hur detta skall ske. 1 demokratisk ordning avvaktar jag utredarens förslagsom sedan får bli föremål för remissbehandling och för behandling i . 18 (): Jag förstår attdet kan föreligga svårigheter i och med att familjedaghemmen är privata hem.Men det är ju ännu värre att barn som inte kan välja skall drabbas av passivrökning. När jag åker t.ex. tåg kan jag välja. i ärrökfri, och allt fler arbetsmiljöer är rökfria, men våra ungar, som vi skickartill barnomsorgen, skall alltså inte få vistas i en rökfri miljö under deåtta-fio timmar som de vistas i familjedaghem. Det är väl ändå snett? Jag vill ha en klarviljeinriktning från socialministern. Jag villatt hon skall tala om, att hon vill att familjedaghemmen skall blirökfria. Det är våra ungar Prot. 1988/89:50 värda. Överläggningen var härmed avslutad. Omvillkoren för vården på enskilda vårdhem 6 § Svar på fråga 1988/89:371 om villkoren för vården påenskilda vårdhem Per Stenmarck har frågat omhan är beredd att medverka till att stadgan om enskilda vårdhem ändras på såsätt att de kan ta emot samma patientgrupper som . Arbetet inomregeringen är sä fördelat att det är jag som skall svara pä frågan. Stadgan (1970:88) om enskilda vårdhem m.m. avser enskildainrättningar som har vårdplatser för sjukvård eller annan personlig omvårdnadeller tillsyn. har högsta tillsynen över enskilda vårdhem. har i föreskrifter och allmänna råd(1985:16) för tillämpningen av stadgan angivit för vilka patientgrupper ettenskilt värdhem kan godkännas. Dessa föreskrifter har införts för att garanterapatienternas trygghet och för att vården vid de enskilda vårdhemmen skallbegränsas till sådan vård som lämpligen kan bedrivas vid denna typ av enheter.Vad gäller exempelvis psykiskt sjuka får endast patienter med måttligavårdbehov vårdas vid enskilt vårdhem, och vården får inte avse tvångsvårdade. Jag anser att sädana föreskrifter är motiverade och ärdärför inte beredd att medverka till att stadgan ändras så att enskilda vårdhemgenerellt kan ta emot samma patientgrupper som landstingens sjukhus. 1 frågan berörs vården av deåldersdementa. Dessa patienter vårdas främst inom långtidssjukvården. Enskildavårdhem kan enligt allmänna råd godkännas för värd avåldersdementa. Enligt bör dock sådana vårdhem där åldersdementavårdas ha en begränsad storlek. Även i detta avseende anser jag att nuvaranderegler är motiverade och har således inte för avsikt att verka för en ändring. 20PER STENMARCK (m): Jag ber att få tacka socialministern för svaret. Jag har ställt frågan mot bakgrund av att vi faktisktnärmar oss en situation där vi riskerar en omfattande kris inom stora delar avden offentliga .sektörn. Ett område med allt större problem är hur vi tar handom gamla människor pä exempelvis sjukhus och värdhem. Bakgrunden till frågan ärden situation som upplevs på allt fler håll, nämligen att det kanske i och försig inte saknas vårdplatser men att det alltför ofta är fel typ av vårdplatser.Patienter som borde kunna skrivas ut frän exempelvis akutsjukvården tvingasligga kvar, därför att man inte kan bereda dem den åldringsvård eller annan typav vård som patienterna i själva verket behöver. Sannolikt finns det tusentalss,k, klinikfärdiga pafienter runt om i vårt land. som man konstaterar detta är det viktigt att slåfast att det ingalunda är vårdpersonalens fel att det har blivit så här.Personalen utför ett stort och fint arbete inom ramen för de förutsättningarsom den får. 6 protokoll 1988/89:48-50 Omvillkoren för vården på enskilda vårdhem