prot · GC09120 · 1988-12-31 00:00:00 — Eflersom del nu fattas ca 800platser i för all del skall bli ett fullskaleförsök i ett län även detkommande läsåret, tvingas vi reservera oss lill förmån för yllerligareinlagningsplalser. Det har visat sig att försöksverksamheten ofta innebärslora kostnader i form av lokaler, utrustning m.m. som måsle nyanskaffas ellermoderniseras. För atl försöksverksamheten skall kunna utvärderas på etlrättvist sätt och för att de kommuner som ingår i försöket inte skall dra påsig alltför stora kostnader, föreslår vpk all ett statsbidrag om . perelev skall ulgå. Tyvärr är vi ensamma om det förslaget i utskottet. Jag yrkarbifall fill reservalionerna 8 och 25. När vi nu pratar om yrkesutbildningen i gymnasieskolan kanjag inle låla bli alt kort kommentera vad sade. Han sade altfixeringen vid atl ge alla gymnasieelever behörighet för högskolestudier är ellsvek, ett svek som ger en falsk bild avvad som krävs vid högskolestudier. Jag undrar: Vad menar ochmoderalerna med delta? Är det så atl vissa människor, av dolda anledningar, ärmindre lämpade för högskolestudier, även om de har både inlresse ochtillräckliga förkunskaper? Jag tycker all det låter som om det vikliga medbehörighetskraven för inte är atl ha en garanti för en minslagemensam kunskapsnivå utan att sålla agnarna från vetet. Och den konservativatraditionen har entydigt visat vilka samhällsklasser som räknas lill vetet ochvilka som får finna sig i atl sållas bort. Jag tänker inle kommentera betänkandets alla delar, men jag skulleavslutningsvis vilja säga några ord om reservation 3, som gäller dennaturvetenskapliga gymnasieutbildningen. Visom är engagerade i utbildningsutskottets arbete är nog alla oroade över allanlalel sökande lill den nya grundskollärarlinjen varil lågl. Specielll svårthar det varil atl få behöriga sökande fill inriktningenmatematik-naturorien-lerande ämnen för årskurserna 17. har vi kunnalkonstatera all antalet sökande fill lärarulbildningen har ökat. Men forlfarandeär det alarmerande tomt på ulbildningen av s.k. lidigarelärare med inriklningenmatematik-NO. första årskullarna på den nya ulbildningen har del funnits problem med bristpå behörighet. Studerande har tvingais atl komplettera vissa gymnasiekunskaperför atl kunna fullfölja ulbildningen. Det har speciellt gällt kunskaper imatemafik och naturvetenskap. Del är problem som man förmodligen Ivingas allacceplera i början av en ny utbildning. Behörighetskraven har skärptsbetydligt, och del tar tid innan de studerande lär sig all så atl säga väljarätt på gymnasiet Närdet gäller gmndskollärarulbildningen är det lydhgt att det krävs betydhgl flersökande som har den kompelens som gymnasiets naturvetenskapliga linje i dagger. Men behovel av naturvetenskapliga kunskaper är stort inom många delar avsamhället och inom en mängd olika ulbildningar, och efterfrågan kan i framfidenförväntas öka, speciellt med tanke på de svåra problem inom t.ex. miljö- ochenergiområdet som forlfarande väntar på lösningar. Inomen rad yrkesområden som inte är all betrakta som naturvetenskapliga områdenställs ökande krav på naturvetenskapliga kunskaper. Denna utveckling skersamfidigt som de teknisk-naturvetenskapliga högre utbildningarna sväljer alllfler studerande, som sedan snabbi sugs upp av näringslivet UppenbarUgenär det så alt de elever som avslutar gymnasiets N-linje inle räcker till fördet slora behov av naturvetenskaplig gymnasiekompetens som finns. Dessutomhandlar en allt slörre del av samhällsdebatten nu om miljöfrågor, naturvård,kemikalier, jord- och skogsbruk, energiförsörjning osv. För alt som medborgarekunna delta i samhällsdebatten och för all kunna ta ställning i viktiga frågorutan atl vara helt utlämnad till olika experler krävs vissa gmndläggandekunskaper inom naturvetenskaperna. Vii vpk menar att det är nödvändigt att förbällra och stärka NO-undervisningen igmndskolan. Vi menar också alt fler elever måsle ges en naturvetenskapliggymnasiekompetens av den typ som ges på N-linjen. Jag yrkar bifall lillreservation nr 3 i betänkandet. Prot,1988/89:120 AnslagtiU gymnasieskolor, m.m. 1988/89:120 Herr talman! Jag har inte berört samtliga de reservationer som vpk har undertecknat Men jag vill yrka bifall lill dessaoch i övriga delar till ~, '. Anslag tdl gymnasie skolor, m.m. () replik: frågade mig vad jag menade med alt tala om svek då detgäller allmän behörighet för de elever som deltar i den försökverksamhet sompågår med treåriga yrkesinriktade linjer på gymnasieskolan. Del är ett svek,när man använder det som en signal för att lala om alt dessa elever nu kansälta i gång och sludera på högskolan. Det är nämligen inle rikfigt så enkeltsom man vill göra gällande. Man talar inte om atl det oftast i detta sammanhangockså rör sig om särskild behörighet för all man skall ha möjhghel atl klara avhögskolestudier. Man ger alltså fel signal då man säger; Har ni bara läsl dettaämne under elt vissl antal år är alla problem borta. Detär ett svek också av den anledningen att det plockar tid från övriga föryrkesutbildningen nödvändiga ämnen. Om det nu inle stjäl lid från övrigyrkesinriktad ulbildning, har det naturligtvis en bonuseffekt som är bådeintressant och nyttig, och det hälsar vi också från moderala samhngspartiet medglädje. Men att la delta, att se till alt dessa elever fär en allmän behörighetför högskolestudier, som ett primärt mål för att ändra gymnasieskolansyrkesinriktade linjer är, enligl vårt sätt all se, ell svek. Anf.50 (vpk) replik: Del sade blev litet modifierat nu när han gick upp enandra gång. säger han all sveket består i all man inle talar om att del förmånga utbildningar också krävs en särskild behörighet. I så fall är det kanskeinte så mycket all diskulera. GöranAllmér säger också att de allmänna ämnena, som ger den allmänna behörigheten,stjäl lid från yrkesutbildningen. Men då har man en ganska snäv syn på huryrkeslivet ser ul och en ganska begränsad syn på hur yrkeslivet kommeratt utvecklas . De som går en yrkesutbildning igymnasieskolan kommer alt jobba och ha ett aklivl yrkesliv ganska många årframöver. Yrkeslivet hinner ändra sig ganska mycket. Den utveckling vi har setthiltills och de tendenser vi kan se är all det i yrkeshvet i allmänhet ställsallt högre krav på kunskaper inom allt fler olika områden. Anf.51 () replik: Jag tycker kanske att skulle ha lyssnat mer ingående påvad jag sade i milt första anförande. Vi har inget som helst all invända mot enbetydligt mer omfattande insals av allmänna ämnen. Men del väsentliga med dessaallmänna ämnen i den yrkesinriktade utbildningen är all stärka eleverna i derasframtida yrkesutövning och yrkesroll, inle primärt att se fill all de fårallmän behörighet till högskolestudier. Anf.52 (): Till atl börja med hälsar jag med lillfredsställelse utskottets 72 ställningstagande vad gäller kommunsöverenskommelse med Älm- hullskommun med förslag lill fihalulbildning på leoreliska studievägar, där varkommun för sig inte skulle klara en gymnasial utbildning. Regeringen har lämnalmedgivande lill att sådan utbildning får anordnas på E-, H-, S-, N- ochT-hnjerna. Del är en unik konstrukfion som ger de här orterna i relativglesbygd i ulbildnings- och bildningsmöjligheter samt chans levande kullur. över till mom. 23 och reservalion 15 om gymnasieskolansinriktning och ulformning. Mitt under del pågående omfattande försöks- ochutvecklingsarbetet vill de gröna tillsammans med folkparliellämna ett bidrag lill gymnasieskolans förändring i demokratisk riktning. Vivill atl såväl yrkesinriktade som studieförberedande studievägar inrättas,eftersom nästan alla ungdomar numera går vidare lill gymnasieskolan och dennainle bara är en förberedelse för fortsatta studier vid fackhögskolor och universitet.Vi vill också all specialgymnasier för teoretiska ämnen inrättas, t.ex. matematik,fysik och språk, i likhet med idrotlsgymnasier i övrigl. Över huvud taget börflexibiliteten vid tillval öka i gymnasieskolan. Antalet avhopp kan därigenomkanske också minskas. Jag yrkar bifall till reservalion 15. Reservalionerna 19 och 20 är uttryck för degrönas skolprogrampunkter , för vilka vi pläderade bl.a. ivalrörelsen . Därför yrkar jag bifall till dessa reservationer. De gällerdels utbildning i kost-, hälso- och konsumtionsfrågor, dels undervisning ibiologi och ekologi. ingår i vår överlevnadsstrategi men innebärsamtidigt en förkovran för var och en i syfte all underiälta för individen allklara av vardagslivet på bäsla säll och kunna påverka de i samhället rådandevärderingarna om arbetet i hemmel, om omsorgen om barnen, elc. Del handlaralltså om vård och fostran av barn, om boende, om privatekonomi och om kost,ämnen som har en myckel ringa andel av ulbildningsliden i gymnasieskolan.Den här inriklningen och dessa ämnen bör bli obligatoriska undervisningsmomentpå samtliga linjer i gymnasieskolan samt i en linje med speciell inriktning påkostfrågor, boende och konsumentekonomi. Men, herr talman, det gäller också atl ge unga människoren ökad kunskap om samspelet i naturen och om människors påverkan pä natur ochmiljö. Det är en av förutsättningarna för atl vi skall kunna lösamiljöproblemen här hemma och ute i världen. Det räcker inle med kampanjer avlypen "Det nalurliga steget", etc, - de må vara aldrig så bra. Enkontinuerlig undervisning i biologi och ekologi måsle få ell ökal utrymme på de3- och 4-åriga linjernas limplaner, Inle minsl viktigt är del på de ekonomiskaoch tekniska hnjerna, där ekologi bör studeras i årskurserna 2 och 3, I miljökampen har miljövänner ofta arbetat efler devisen:Tänk globall -handla lokall! Med de grönas inträde i denna kammareökar miljökampens internationella inslag - del finns numera en grön världsrörelse.Men del avgörande här är att den allmänna utvecklingen i förelag,organisationer och myndigheter också går mot en ökad inlernationahsering. Allförslå och helst kunna tala främmande språk blir alll nödvändigare i människorsyrkesutövning. vill därför förbätlra språkprogrammet igymnasieskolan. På teknisk linje bör eleverna få en treårig studiegång iengelska samt B-språk eller C-språk. Det rör sig i Prot, 1988/89:120 Anslag ull gymnasieskolor, m.m. Prot,1988/89:120 Anslag till gymnasieskolor, m.m. årskurs 3i vartdera språket. Här vill de gröna hålla skolöverstyrelsenvarm med försöksverksamhel på della område och med alt utarbeta konkreta målför undervisningen och utforma modeller för större individualisering inomspråkundervisningen - och detta inte "i någon män", som Carl-JohanWilson låler antyda här i debatten. Jag yrkar bifall lill reservafion 22, 1 reservafion 11 pläderar vi för ökal utrymme förlärlingsutbildning i gymnasieskolan till förmån för en slarkare ställning iframtiden för del svenska hantverket Jag yrkar bifall även till dennareservation, Slulligen, herr lalman, yrkar jag bifall till reservation13, som redan utförhgl pläderat för, om en förlängning avutbildningen för vårdpersonal och om en höjning av den allmänna kunskapsnivåninom vårdutbildningarna, I övrigtyrkar jag bifall lill utskottets hemställan. 53LARS (): Utvecklingen i gymnasieskolan framöver är enspännande fråga, som myckel snarl kommer atl få la slällning.till. Det belänkande som vi nu behandlar gäller anslagen förnästkommande budgetär. Det har inte varil möjligl för utskottet att behandlaalla de motioner som inte har anknytning lill ekonomin under näsla budgetår. Vitvingas föreslå att behandlingen av dessa motioner skjuts upp tillhöslen. Det innebär atl en hel del motioner som rör gymnasieskolan men som intehar direki anknytning till budgelen kommer alt behandlas i hösl, dvs. Jag har velal säga della, eftersom del ligger nära lill handsför molionärer atl känna alt behandlingen av deras motioner drar ut på liden.Men med den slora arbelsanhopningen i ulskollel har det inle varil möjligt altgöra på annat säll. Det har emellertid även väckls motioner beträffandeanslagen, motioner som alllsä har anknytning till budgelproposilionen. Det är imycket stor utsträckning gamla kända motionsyrkanden, som också har lett tillgamla kända reservafioner. Jag skall inte kommenlera varje reservafion för sigulan i stället ange några principiella ståndpunkter, som också legat lill grundför ställningstagandet fill mofionerna. Lål mig innan jag går in på delta göra några kommentarertill en del av del som sagts i debatten. Dd har talats om det antal plalser somskall finnas i direkiramen för gymnasieskolan. beslutade om127 000 platser även för del kommande budgetåret. Regeringen hade, som delsagls fidigare i debatten, föreslagit en minskning med 2 000 plalser. Som skälför minskningen hänvisade regeringen till atl antalet 16-åringar minskar medungefär 2 000. Regeringen ansåg därför atl del även med ell mindre anlalplatser borde finnas möjhgheter att ge ungdomarna samma förutsättningar att fågymnasieulbildning. Man hänvisade också till den förändring som skelt när detgäller linjesystemet och slopandet av sektorsindelningen inom direktramen. Vi är inom utskottet överens om - och jag är glad över altvi blivit del - att höja ramen med 2 000 platser. Jag tycker all det är viktigtatl inle bara ungdomarna - dvs. 16-17-åringarna - ulan även andra har möjlighelatt söka gymnasieutbildning.Vi beslulade att slopa prioriteringen av 16-17-åringarna när del gällervårdutbildningar. Vi tror atl del kommer atl belyda att det blir fler äldresökande, vilkel kommer alt ställa större anspråk på ramarna. Detta är givetvisglädjande både för ungdomen och för andra som vill ha gymnasieulbildning. är naturligtvis speciellt angeläget all kommunerna, skolhuvudmännen, vetatl den planering som man påbörjade kommer all kunnagälla både för nästkommande budgelår och för budgetåret därpå. Därför är detbra att är enig på denna punkt; det innebär atl del inle kommer attbli några förändringar inför ell kommande budgelår. Vilken sedan den framlida inriklningen blir är svårl allförutse. 16-årskullen - ungdomskullen - minskar myckel kraftigt, och med allsäkerhet kommer alt tvingas vidta förändringar. Men till den sakenfår vi återkomma senare; vi har lilel lid på oss. Vi bör emellertid varamedvelna om atl gymnasieskolan i första hand är en ungdomsskola. Del är isynnerhet en skola för dem som lämnar . Därför måste vi göraanpassningen så, all gymnasieskolans dimensionering ansluter sig lill storlekenpå den akluella ungdomskullen. Vi känner fill inlressel bland ungdomen förgymnasieulbildning. Vi vet också hur man i samhället i övrigl ser pågymnasieutbildningen, och därför är del självklart atl gymnasieskolan skall haen sådan kapacitet att ungdomarna har möjlighel att fä denna ulbildning. Som jag tidigare sade tror jag atl slopandel avsektorsindelningen inom direkiramen kommer atl innebära en förbällring avmöjligheterna atl utnyllja de platser som finns. Jag skall strax återkomma tillhur man kan bedöma vad som är angeläget i fråga om gymnasieutbildningen först ta upp någonting som har direki anknytning till del belänkande vi nubehandlar. Det gäller frågan om ÖGY-försöket och den yrkesinriktadeulbildningen i gymnasieskolan. Av skrivningarna i ulskotlds betänkande framgåralt är hell isolerade när del gäller synen på den gymnasialayrkesutbildningen. Det finns en mycket bred pohfisk enighet i denna fråga. Delär endasl som intar en annan slåndpunkl. Alla andra parfier ställersig bakom ÖGY-försöket. gäller frågan dd antal platser som skall inrättas.Förra årel var del en myckel slor tveksamhet i kammaren beträffandemöjligheterna alt genomföra det förslag om en höjning från 5 000 fill 6 000platser som då förelåg. Det blev emellerfid ingel problem, för ungdomarna valdeen treårig yrkesinriktad ulbildning i gymnasieskolan. Ungdomarna visade alltsåetl intresse, och kommunerna-skolhuvudmännen - kunde klara delta. Del sade vi också . Dd blev alltså ingaproblem utan man fick sökande till denna ulbildning. Del är glädjande altuppslutningen i denna fråga är så total, alltså bortsett från . Menlåt mig höja elt varningens finger fill såväl som . Hurlångt ghder ni ut när det gäller lärhngsutbildningen i dess nuvarande form? Jagtror atl del kommer att finnas behov av att behålla lärlingsutbildningen somkomplement men icke som etl alternativ. Del visar sig inte minst när man talarmed avnämarna. De är icke nämnvärt intresserade av lärlingsutbildningen - medeller utan högre bidrag. Avnämarna vill i stället ha en bättre och bredareutbildning för de ungdomar man anställt Gå inte för långt ut på isen, när vi så Prot, 1988/89:120 Anslag tiU gymnasieskolor, m.m. Prot,1988/89:120 småningom skall ta definitiv ställning lill hur gymnasieskolanskall se ul. Se lill att ni inte sitter fasl i ettgarn och närmar er moderalerna. Anslag tiU gymnasie skolor, m.m. alltså attbåde och besinnar sig och inte vandrar ut i öknen. Jag vill göra vissa kommentarer till förslag.Vi har läsl moderalmolionen, som citerade ur, om de krav man börställa på en framtida yrkesutbildning. underlät emellertid atlcitera en myckel inlressanl sak, nämligen vad som sägs innan man kommer in påde oHka punklerna. Där heter det: "Moderata samlingspartiet anser altföljande riklHnjer bör gälla för den gymnasiala yrkesutbildning som vi förordarskall inrättas i stället för den av regeringen föreslagna utbildningen och förvilken lärlingsutbildning kan vara en bra beteckning." Detta är skälellill alt jag säller upp elt varnande finger mol de parlier som är en bil ule påisen när del gäller lärlingsutbildningen. Vad är det vill ha? vill, precissom har påpekai, ha en uppdelning av agnarna och vetet.Moderaterna vill inte att de som väljer alt gå en yrkesinriktad utbildningskall få en vettig grundutbildning. Del är vad det innebär när ni hela fidenlalar om atl man skall ha praktik. Vad vi åsyftar med ÖGY är utbildning iföretaget. Ni håller fast vid det gamla prakfikbegreppet. Del innebär altungdomarna skall gå ut i vanliga jobb. Av delta andas hela er mofion. Niföreslår att ungdomarna skall vara anställda och att de skall ha lön efter denprestation de utför. Och vart tar utbildningen vägen, ? Ni villinle förbättra gymnasieutbildningen för de ungdomar som väljer enyrkesinriktad linje, och ni vill under alla förhållanden inte ge demmöjligheler alt söka in på högskolorna. Så ungefär är läget. Det är därför somjag säger atl här finns en bred majoritet från de övriga partierna som slällersig bakom ÖGY-försöket och den principiella synen atl de som väljer enyrkesinriktad ulbildning skall få en bra grundutbildning, även inom allmännaämnen. Men del kommer man inte atl få, enligt förslag. Det visarden nuvarande lärhngsutbildningen med de stora brister som råder inom den. Jagtror atl det är viktigt alt man markerar detta. Varför föreslår vi nu en ulökning? Jo, detta baserar sigdels på resultatet från förra årel om hur bra det gick, anlalel sökande och omhur skolhuvudmännen lyckades, dels på atl det nu finns läroplaner framtagnaför ytterligare sju nya linjer. Vid detta fillfälle skulle jag vilja passa påalt säga all inte beslutar om hur platserna skall fördelas. Därförvill jag göra den rättelsen, , att aldrig har beslutatatt det skall förläggas något fullskaleförsök fill . Vad vi har sagt äratl man skall försöka att pröva olika linjer där del finns läroplaner. Vidareskall man försöka att få vissa regionala delar så nära fullskaleförsök sommöjligt. Det har vi gjorl i . Visserligen fattas det platser för atlalla gymnasieelever som går på yrkesinriktad linje skall få just denutbildningen, men i övrigl har vi - som vi bedömer det - vad vi behöver för altkunna göra en utvärdering. Vi kansåledes notera att man har lyckals bra när del gäller att genomföra ÖGY-utbildningen.Alla de farhågor som fanns har icke Del gick all genomföradenna ulbildning. Vi slappdiskussionen om all del skulle utgå lön . ÖGY-försöket blevbetraktat såsom jämbördigt med annan utbildning. Somhastigast vill jag bara korl säga någoniing - eflersom det har nämntsi diskussionen - om del slora remisspakd som regeringen nu har sänt ul. Ipaketet behandlas en hel del reservafioner om kost och hälsa saml om vadhnjerna skall innehålla för ämnen. Jag tror all vi kommer alt få en spännandetid framöver. Dels skall vi se hur de tvååriga linjer som ännu är kvar skall seut - om det föreligger ett utredningsförslag om alt de skall bli treåriga,kommer vi att kunna satsa inom kost- och hälsoområdet, den gamla k-hnjen -,dels skall vi se hur del i övrigl skall se ut när del gäller ingångarna fillgymnasieskolan. Vi kommer atl få en diskussion om breda ingångar, möjligheteratt senare välja på gymnasiet och en minskning av antalet linjer, vilkel skaparökade möjligheter för ungdomarna atl senare välja. De får en bältre grund allstå på i ett samhälle som kräver en bättre grundutbildning. I della sammanhangkommer vi då alt kunna konkurrera även inlernalionelll. Vi har redan godaförutsättningar att klara detta. Vi vet atl EG har beslutat att manprincipiellt skall ha minst ettårig yrkesutbildning inom yrkesområdet, helsltvåårig. Låloss då fortsälla. Del remisspakd som är ute vädjar lill all alla skallslälla upp och diskutera hur gymnasieskolan skall se ut . Vi skallsjälva kunna vara med om alt slyra den och se fill atl den blir anpassad sä,alt ungdomarna som lämnar gymnasieskolan har möjlighel all antingen gå ut iförvärvsHvet eller att söka en högre utbildning. Dessutom skall läroplanernainom gymnasieskolan - vilka naturligtvis måste göras om - ulformas på eltsådanl säll alt man fillmötesgår de behov som finns hos ungdomarna såväl närdet gäller kost, hälsa och ekonomi som i fråga om möjhgheter all ulveckla sigsjälv. Med del anförda har jag inle gåll in på några enskilda reservationer.Men jag anser att reservationerna - som återkommer i slorl sett -kommer all bli behandlade genom det förslag som är ute på remiss och somriksdagen har all la ställning lill. Jag yrkar därmed avslag påsamtliga reservationer och bifall lill utskollels hemställan. AnslagtiU gymnasieskolor, m.m. 54 () replik: När del gäller dimensioneringen hänvisade lill atlgymnasieskolan i första hand är en ungdomsskola. Det är klart att den är det.Del är med anledning av atl elevkullarna går ned som man i fortsättningen intekan länka sig en utökning av anlalel platser för att kunna erbjuda engymnasieskola för alla ungdomar . Men, , hur är del dåmed regeringsförklaringen? Där uttalades faktiskt all alla ungdomar under 20 årskall ha rätt till gymnasieulbildning. Jag irodde alt uttalandet inte bara varen del avetl tal vid öppnande, ulan att det var en programförklaringinför kommande arbele. Men visar man här att man inte har för avsikl atlleva upp lill delta och inte är lyhörd för de behov som finns. Beiräffandeyrkesutbildningen och ÖGY-förslagd tror jag alt helt och hålletmissuppfattade mitt inlägg, i vilkel jag krävde en ulökning av antalet platsermed 1 000 stycken. Dessa platser skulle gä jusl fill Anslag tiU gymnasieskolor, m.m. ulbildninginom småföretag och hantverksutbildning. höjde ett varnandefinger fill oss i när det gäller lärlingsutbildning. Vår uppfattning äratt den utgör etl komplement och all den skall finnas, men också atl den tillstörsta del kommer alt ske inom den nya yrkesutbildningens ram. Det är justdärför som vi har krävl ytterligare 1 000 platser. måste hamissuppfattat del hela. Vi i cenlern har krävt atl kost och hälsa skall ingå sometl ämne inom alla hnjer i gymnasieskolan. Det är ett krav som har framförlsunder . Jag tittade i elt protokoll , och där reslevi samma krav. Man hänvisade då till ÖGY-ulredningen. hänvisar man till denulredning som har behandlat frågan och lill det remissarbete som är på gång. Påså vis behöver man inle la ställning lill denna fråga. Man hänskjuter den istället fill olika utredningar. Ulredningar kommer och utredningargår, men egentiigen händer del ingenting pä della område. Det är därför som vii en reservation yrkar alt undervisning i kost och hälsa skall meddelas inomalla linjer i gymnasieskolan. Vi lycker att detta är viktigt 55GÖRAN ALLMÉR (m) replik: Låt mig börja med alt nägol korrigera LarsSvensson när del gäller del som han sade om direktramen.