prot · GC0983 · 1988-12-31 00:00:00 — Med hänvisning till det motivsom anges av regeringen är det inte möjligt att säga att skatteflykt eller kringgåendeav skattelag skulle vara motiv att frångå det i grundlagen stadgade retroakfivitetsförbudet.Detta är självfallet något som har anledning att pröva. Det motiv som anförs är att de nominella löneökningarnaskall begränsas. Detta skall man kunna göra genom att skattehöjningen bidrarlill en minskad likviditet i förelagssektorn. Lönebetalningsförmågan skulledärför minska. Man skulle nominellt kunna hålla nere lönerna. har ändå regeringen föreslagit sädana åtgärder imängder . Det finns en, tror jag, fullständigöverensstämmelse i uppfattningen om vilka effekter dessa förslag har haft. Detgäller den tillfälliga vinstskatten , likviditetskontoinsättningar 1985,insättning pä särskilt investeringskonto 1984 och 1985, förnyelsefonder,engångsskatt, likviditetsindragningar och en särskild vinstskatt. Man är överens om att detta inle har givit några positivaeffekter. Man kan t.o.m. förvärra situationen genom denna åtgärd; skatteuttagethöjs ju på ett sätt som gör att motståndet mot att använda det utrymme somfinns för vinst eller löneutbetalningar mer används till löneutbetalningar äntill vinst. Det är alltså möjligt att förslaget i sig leder till raktmotsatt effekt än den som regeringen egentligen har avsett. Det är, som jag sade inledningsvis, alldeles uppenbart altförslaget därför strider mot regeringsformens paragrafer om retroaktivitet. Förslaget kommer ocksä att kunna få andra, mycketallvarliga konsekvenser. Jag vill i första hand ta upp de problem som finns ihela samhället, inle bara för företag utan lika mycket för enskilda. Om en regering ändrar spelreglerna frän dag till dag, ochdessutom pä ett sä uppseendeväckande sätt som skedde när det gällde dentillfälliga vinstskaiten för är 1989, om de olika företagen inte ens frän detena ärel till det andra kan överblicka sina skattekostnader eller bedöma vilkenlikvidi-telssituaiion de kommer att ha, blir den ekonomiska planeringen näslintill Även om regeringen planerar från nyårsafton tillnyårsdagen, kan svenska företag inte göra det - och egentligen inte hellerenskilda personer. Därigenom minskar viljan att ta risker. Man vågar inteutnyttja investeringsresurserna fullt ut, därför att det finns risk för altnya ingripanden förändrar de förutsättningar som gällde när besluten skulletas. Man kan också välja att lägga nya investeringar någon annanstans än iSverige. Detta är ganska anmärkningsvärt, och det skulle varaintressant att höra av den socialdemokratiske företrädaren här i förregeringens åsikter hur det kommer sig att ansökningar om direktinvesteringarhar ökat från till 6,3 miljarder kronor1989 - mer än en fördubbling! Det är dessutom pä det sättet att storföretagenstillskott till aktiekapital i utländska dotterbolag fyrdubblats mellan januari1988 och . Genom de ändrade spelreglerna försämras förutsättningarnaför att fä till stånd sädana investeringar i som tryggar välfärden päsikt. Det är t.o.m. risk för att de investeringar som är aktuella förläggs lillutlandet och helt går förbi. Till detta kan läggas att den höjning av skattetrycket somär följden av detta förslag i sig själv är negativ ur samhällsekonomisksynvinkel. Det är värt att notera att trots alla uttalanden om att vi nu harnätt skattetaket, och t.o.m. valda uttalanden om att skattetrycket skallsänkas, fortsätter socialdemokraterna efter samma linje som tidigare: enkraftig skärpning av skattetrycket år . Till detta kan också läggas att som regeringen -utan någon speciell information och med retroaktiv verkan - föreläggerriksdagen förslag om företagsbeskattning, finns en statlig utredning som skall lägga fram förslag om en total reformering av bolagsbeskattningenoch beskattningen av övriga företagsformer. Men till delta utredningsarbete tasingen hänsyn över huvud laget! Särskilt anmärkningsvärt är ju att utredningsarbetetutgår frän att man inom ramen för en inläktsneutral situation skall sänkaskattesatsen; nu kommer den tvärtom atl höjas. Regeringen verkar t.o.m. stolt över detta förslag. Den 7mars säger statsministern i : "Vi har ökat företagsskatten ." Att rycka undan grunden för ekonomisk tillväxt och därmedvälfärd - är det någonting att vara stolt över? En regering måste bedömas efter sinagärningar, inte efler ofta motstridiga uttalanden, som vi har hört många av.Genom detta förslag och många andra, genom den socialistiska politik sombedrivs på skatteområdet, spelar regeringen hasard med framlid. Debatt vid anmälan av proposition 1988/89:132 19ANNE (): "Skattehöjningar bör inte användas somfinanspolitiskt instrument." Så skriver i åretsfinansplan. Det är en mycket förnuftig tanke, som jag instämmer i. Tyvärr vardet - liksom mycket annat i regeringens politik - endast tomma ord: innan dennafinansplan hade lämnat tryckpressarna, kom ett annat meddelande frän Rosenbad:Regeringen skall införa en ny, tillfällig vinstskatt . I dagläggs propositionen om den nya vinstskatten sent omsider på Debatt vid anmälan av proposition 1988/89:132 Den har enligt min mening ett enda syfteoch kommer att få en enda - helt annan -effekt. Syftet är atl tillfredsställaLO. I av öppenhjärtighet skrevs t.o.m. delta i finansulskoltetsnyligen behandlade betänkande om den ekonomiska politiken. Där stär detnämligen så här: "Förslaget har även mottagits väl av fleraarbetstagarorganisationer." kan läsa pä s. 29 i betänkandet, om hanvill kontrollera saken. Sådan här öppenhjärtighet och sådant här bevis förkorporativism brukar socialdemokraterna försöka dölja, och även för dentillfälliga vinstskatten finns det i lagrädsremissen andra mofiv påklistrade.Där sägs nämligen att vinstskatten skall dämpa lönekraven. Det framgår, tycker jag, med all önskvärd tydlighet alt såinte kommer alt ske. Kraven i årets lönerörelse är sannerligen inte anmärkningsvärtåterhållsamma, och det är heller inte särskilt konstigt. En extra vinstskatteller likviditetsindragning har vi haft mycket av tidigare. Sådant har alltsåprövats för att dämpa lönekraven, och det har inte fungeratdå heller. Effekten, fru talman, blir i stället en helt annan.Bristen på långsiktighet, bristen på stabila spelregler gör sig alltmeratydlig. Den här tillfälliga vinstskatten uppfyller enligt min mening inte enslågt ställda krav på stabilitet och långsiktighet i de ekonomiska spelreglerna.Den visar att regeringen har synnerligen dålig förståelse för företagandetsvillkor. Man motverkar längsiktighet och uppmuntrar till kortsiktighet i deekonomiska kalkylerna. anser att förslaget om en tillfälligvinstskatt bör avslås. 20ARNE KJÖRNSBERG (s): Vinstutvecklingen i svensk företagsamhet äronekligen utomordentligt god. Alldeles speciellt gäller detta storföretagen. Det nu aktuella förslaget tar hänsyn härtill på så sättatt det s.k. fribeloppet, det som ligger i botten, höjs från 1 milj. kr. säger man atl den särskilda vinstskaiten skall varatillfällig. Man beräknar att den skall ge . ökade driftöverskottet i svenska företag med 15miljarder kronor till . Det är ett för mig om integigantiskt så i varje fall mycket stort belopp. Om man försöker göraberäkningar med prognoser som underlag finns det skäl troatt ökningarna blir lika stora. Detta innebär att det finns enväldigt hög likviditet och en mycket stor lönebetalningsförmåga istorföretagen. Dessutom är det så - och det vet naturligtvis mina ärade meddebattörer,som såvitt jag har mig bekant båda sitter i någon av de stora utredningar päområdet som pågår - att skatterna för svenska företag vidinternationell jämförelse är mycket låga. Vi vet också att vi har enöverhettning pä arbetsmarknaden. Vi vet att vi har - även med svenska mätt mätt- mycket läg arbetslöshet och att vi har en kraftig löneglidning. Då säger och att spelreglernaskall vara fasta, långsiktiga och vad det nu kan vara. En socialdemokratiskregering kommer aldrig att bara låta spelet flyta i väg. Om det finns skäl attvidta åtgärder därför attverkligheten förändras kommer vi socialdemokrater att göra detta av det enklaskälet att det parti jag representerar har ansvaret och är berett att taansvaret för landet och landets ekonomi. Därvidlag spelar den fillfälligavinstskatten faktiskt mycket stor roll. Så vill jag bara göra några korta kommentarer till minameddebattörers inlägg. Om spelreglerna har jag ju redan talat. säger att en regering måste bedömas efter sinagärningar. Ja, titta på hur den ekonomiska utvecklingen har varit, titta påbudgetunderskottets förändring, titta på hur talen för arbetslösheten har gåttned. Notera attaldrig har så många haft arbete i som . När läser innantill så finns det ingenanledning för mig att också läsa på s. 27. Självfallet tror jag pä är det sä säkert, , att dessa åtgärder inte i varje fall tillvissa delar fär de avsedda effekterna? Vad har ni att föreslå? För att ni inteskall behöva tala om det, kan jag göra det. säger att vi skallsänka skatterna. För några är sedan, i varje fall, tyckte ni ocksä att viskulle höja arbetslösheten för att nå de effekter ni är ute efter. Vi tycker alt det finns starka stabiliseringspolitiskaskäl för atl man skall minska likviditeten och förhoppningsvis också till endel, för att vara riktigt rå här, lönebetalningsförmägan. Vi menar därför attdetta förslag kan bidra till att påverka lönebildningen. Det är faktiskt, ellerborde i varje fall vara det, ett gemensamt intresse för oss. Vi måste få stopppå denna karusell eller spiral, vad ni nu vill kalla det, mellan löner ochpriser. Det här kan måhända bidra till det. Även om sade att detvar korporafivistiskt, har faktiskt flera löntagarorganisationer mottagit dettapositivt. Det är väl inget att vara ledsen för. Det är väl snarare tvärtom. Viskall vara glada för att de har gjort det. Debatt vid anmälan av proposition 1988/89:132 21 BOLUNDGREN (m): återkommer till det tema somsocialdemokrater så gärna faller in i: Titta pä utvecklingen, regeringen taransvar, regeringens politik har haft effekt! Låt oss titta pä utvecklingen. Vadär det som gör att tillväxt har legal klart under omvärldens i ett lägemed exceptionellt långvarig högkonjunktur? Vad är det som gör atl vi med våraegentligen goda förutsättningar i flera avseenden halkar efter andra länder närdet gäller standard och tillväxt? har inflationsprognoser och siffror över denfaktiska inflationsutvecklingen redovisats. De är mycket besvärande. Man harunder hela perioden misslyckats med att jämfört med omvärlden hållainflationen i schack. Detta utgör ganska självklart ett avgörande problem isamband med lönerörelsen. Man hade en diskussion i ett av utskott apropåarbetslöshetssiffror, där majoritet avvisade tanken pä attfortsätta att förtidspensionera ungdomar. Det gäller ungdomar som egentligenskall försöka komma ut på arbetsmarknaden. Förtidspensionering och den typen avåtgärder har vi mycket av i . Det finns problem på arbetsmarknaden ivårt land, liksom i andra länder. Debatt vid anmälan av proposition 1988/89:132 Frågan om retroaktivitet är mycket viktig. Jag sadeinledningsvis alt de särskilda skäl som regeringsformen talar om, dvs.skatteflykt och risk för skatteundandragande, naturligtvis inte existerar idetta fall. Fär jag fräga om regeringen tänker föreslå att manändrar regeringsformen så att önskemål från fackliga organisationer blir en avgrunderna till undantag frän förbudet mot retroaktiv skattelagstiftning? säger ocksä att vi alla mäste varamedvetna om problemet med överhettning på arbetsmarknaden. Det är jusjälvklart. Visst är vi det. Det var riktigt. Svaret till ochsocialdemokraterna på frågan om hur man skall komma till rätta med detta är juatt sänka marginalskatterna - de exceptionellt höga marginalskatterna som göratt arbetsutbudet bromsas och att har en i förhållande till andraländer kort årsarbetstid. Det finns möjligheter att öka arbetsutbudet. Det ärsä vi skall lösa det problemet. En kortsiktig åtstramning leder bara till attvi när det gäller ekonomisk aktivitet hamnar pä en lägre nivå än om vi skullelösgöra det arbetsutbud vi kan lösgöra genom sänkta marginalskatter. På detområdet har ju regeringen ännu inte presenterat sina tankar angående 1990 årsskatteskala. Det finns några lösa uttalanden av finansministern, som ärvillkorade. Ingen förhandlingspart på avtalsmarknaden vet dock vad som faktisktkommer att ske . Sedan vill jag säga några ord om spelreglerna. Det här ärmycket allvarligt. bekräftar ju att regeringen tänker fortsättaatt bedriva en politik som utgär ifrän att man från dag till annan kan ändraförutsättningarna för företagare och för vanliga löntagare. Det är effekten avvad han säger. Han tycker uppenbarligen att man, sä fort vinstutvecklingen iSverige är god, skall införa en extraskatt på dessa vinster, något slagsprogressiv bolagsskatt, men utan att man i förhand vet när progressivitetenslår till. Hur skall man kunna planera sin verksamhet i det avseendet? Att avisera den typen av spelregelsförändringar gör jusaken ännu värre. Till detta kommer att lönsamheten i svenskt näringsliv ochsvensk tillverkningsindustri enligt är lägre än genomsnittet inomOECD-området och i jämförbara länder, vilket borde stämma till eftertanke. Manbör inte bara titta på absoluta tal. Vi kan konstatera att regeringen och socialdemokraternahar givit besked till alla företagare och därmed till alla delöntagare som är beroende av svenskt näringsliv: Ni skall inte kunna planera erverksamhet på lång sikt. Vi skall gä in när vi tycker att det är motiverat ochgöra vad som helst, t.o.m. med retroaktiv verkan. Jag lovar - eftersom förutsättningen för attdenna proposition inte skall bordläggas torde vara liten - att vi frän moderatasamlingspartiet skall bidra till en noggrann beredning i förhoppning om attsocialdemokraterna tar sitt förnuft till fånga. Sannolikheten är liten, detmedger jag. Vi skall naturHgtvis remittera detta förslag tillkonstitutionsutskottet med hänvisning till frågan om retroaktivitet. Det finnsall anledning att genom noggranna offentliga utskottsutfrägningar ocksä belysaden för framtid sä viktiga frågeställningen. 22ANNE (): Denna tillfälliga vinstskatt ger bara 3,5miljarder, sade . Vinsterna har ökat sä mycket. Skatterna förföretagen är internationellt sett låga i , sade han ocksä. För mig låterdetta utomordentligt oroande. Det låter nämligen som om ochhans socialdemokratiska vänner skulle vara inställda pä att man lika sä gottkan höja skatterna permanent för företagssektorn. Detta tror jag skulle varaett mycket allvarligt slag mol en bättre ekonomisk utveckling i . Löneglidningen är för hög, sade också.Regeringens förslag skulle motverka detta. Att löneglidningen är för hög kan vivara helt överens om. Skälet är faktiskt att socialdemokraterna har fört enfelaktig politik och skapat en överhettning pä arbetsmarknaden. Man borde hagenomfört mera åtstramande åtgärder och sparstimulerande älgärder för att dämpakonsumtion och uppmuntra sparande och därigenom fä en något mindre överhettadsituation på arbetsmarknaden. Sanningen är den att detta förslag inte kommer attmedverka ett enda smack till en mer dämpad avtalsrörelse. Vad man i ställetborde göra vet ganska väl, hoppas jag. Vi har haft sådanadebatter mänga gånger förut. Man borde lägga fast en skatteskala, med lägremarginalskatt och ett infiationsskydd, , så att parterna slipperatt gissa vilken inflafion det blir i framöver. Sanningen är nog den att den enda egentliga motiveringenför förslaget är att man vill glädja . Jag noterade särskiltatt det inte står någonting talat om reaktionen frän de andra deltagarna iavtalsförhandlingarna, nämligen arbetsgivarnas organisationer. Effekten blirden jag nämnde, nämligen att man motverkar långsikfighet och uppmuntrarkortsiktig planering, kanske t.o.m. spekulativa kalkyler. Effekten blir medandra ord att den som är bäst på att gissa vad socialdemokraterna kommer attgöra härnäst är den som kan klara sig bäst i ekonomisk verksamhet i ,och det är sannerligen ingenting alt uppmuntra. Debatt vid anmälan av proposition 1988/89:132 23ARNE KJÖRNSBERG (s): , jag tycker inte attregeringsformen skall ändras pä grund av önskemål frän en facklig organisation. Jag är självfallet övertygad om atl påsedvanligt seriöst sätt kommer att bidra till en noggrann beredning av dettaärende, det har de ju fidigare alltid gjort. Vad bekräftade var attmoderaterna skulle fortsätta att arbeta seriöst. Och det finns naturligtvisskäl att bereda detta, liksom alla andra ärenden i riksdag, på ettnoggrant sätt, det håller jag självfallet med om. sade att detta inte kommer att bidra ett smacktill att dämpa löneglidningen. Vi fär väl se om det blir smack eller om detblir nägot annat. Men avsikten från vår sida är helt klar. Jag vet inte om jag sade bara 3,5 miljarder. I så fall tarjag tillbaka bara. Jag tycker också att 3,5 miljarder är ett stort belopp,precis som jag tycker att 180 miljarder är ett stort och för mig utomordentligtsvårgripbart och nästan gigantiskt stort belopp. AnneWibble sade ocksä att detta bara är till för att glädja Landsorganisa- 6 protokoll 1988/89:82-84 Debattvid anmälan av proposition 1988/89:132 Jag tror att bädeAnne och vid närmare eftertanke håller med mig - de behöverju inte hålla med mig offentligt - när jag påstår att de tre personer i vårtland som ständigt har talat om sambandet mellan för högalöneökningar och inflation är , och Johansson.De har fått framstå som busarna. Det är de som har fått försöka förklara förarbetsgivarna att de även i den delen mäste ta sitt arbetsgivaransvar. I varjefall har det i den allmänna debatten framstått som att det är dessa tre herrarsom verkligen har pekat på detta samband och även vidtagit åtgärder och varitberedda att ta ansvar för detta samband för att försöka göra något åt det. Överläggningenvar härmed avslutad. 11§ Anmäldes och bordlades Förslag 1988/89:23 förvaltningskontors förslagangående en lag om överklagande av administrafiva beslut hos och dessmyndigheter 12§ Anmäldes och bordlades med anledning av prop.1988/89:77 om ändringar i fastighetsbildningslagen (1970:988) m.m. 1988/89:Bo7 av ochUlla-Britt Åbark (båda s) 1988/89:Bo8 av m.fl. (c) 1988/89:Bo9 avKnut m.fl. (m) 1988/89:BolO av Eriing m.fl. (fp) 1988/89:Boll avLars m.fl. (vpk) med anledning av prop.1988/89:80 om verksamhet och anslag för det militära under /90 1988/89:Fö4 av Sfina och (båda c) 1988/89:Fö5 av och (båda vpk) 1988/89:Fö6av m.fl. (vpk) 1988/89:Fö7 av m.fl. (c) 1988/89:Fö8 av Karl-GöstaSvenson och (båda m) 1988/89:Fö9 av Tom () 1988/89:FölOav m.fl. (c) 1988/89:Föll av m.fl. (m) 1988/89:Föl2 av GötheKnutson och (båda m) 1988/89:Föl3 av m.fl.(fp) 1988/89:Föl4 av () 1988/89:Föl5 av m.fl. (vpk)1988/89:Föl6 av m.fl. (mp) med anledning av prop.1988/89:90 om ingenjörsutbildning Prot. 1988/89:Ubl7 av SoniaKarlsson m.fl. (s) 1988/89 :Ubl8 av LarzJohansson (c) 1988/89:Ubl9 av KjellNilsson m.fl. (s) 1988/89:Ub20 av AnitaPersson (s) 1988/89:Ub21 av LarzJohansson m.fl. (c) 1988/89:Ub22 av BjörnSamuelson m.fl. (vpk) 1988/89:Ub23 av PärGranstedt (c) 1988/89.Ub24 av () 1988/89:Ub25 av JerryMartinger (m) 1988/89:Ub26 av Karl-GöstaSvenson och (båda m) 1988/89: Ub27 av KjellNordström (s) 1988/89:Ub28 avAnn-Cathrine m.fl. (m) 1988/89:Ub29 av HansLindblad (fp) 1988/89:Ub30 av ChariotteBranfing (fp) 1988/89:Ub31 av YlvaAnnerstedt (fp) 1988/89:Ub32 av RolandSundgren m.fl. (s) 1988/89:Ub33 av . medanledning av prop. 1988/89:91 om medel för en folk- och bostadsräkning är1990, m.m. 1988/89:Fi38 av m.fl. (fp) 1988/89:Fi39 av GunnarBjörk m.fl. (c) 1988/89:Fi40 av () 1988/89:Fi41 av GötheKnutson (m) 1988/89:Fi42 av () medanledning av prop. 1988/89:105 om ny organisation, hantering av asylärendenoch resurser för statens invandrarverk m.m. 1988/89:Sfl8 av m.fl.(vpk) 1988/89:Sfl9 av m.fl. (fp) 1988/89:Sf20 av () 1988/89:Sf21 av m.fl. (c) 1988/89:Sf22 av . (mp) 1988/89:Sf23 av m.fl. (m) 13§ Anmäldes och bordlades 1988/89:KU24 Vissa anslagtill och dess myndigheter 1988/89:KU26 Överklagandeav vissa förvaltningsbeslut av enskilda organ 1988/898:SkU17 Godkännandeav protokoll mellan och om ersättningför bortfall av kommunalskatt i vissa fall, m.m. 1988/89:SkU20 Inkomstbeskattning, m.m. 1988/89:SkU28 Begränsad avdragsrätt för vissa reaförluster, m.m. 83 Prot.1988/89:83 betänkanden 1988/89:LU14Anslag till bokföringsnämnden /89:LU16 Anslag till kronofogdemyndigheterna,m.m. 1988/89:LU17 Konsumentpolitiska frågor m.m. 1988/89:LU20 Ändringar iförmånsrättsordningen 1988/89:LU21 Ansvarsförsäkring för fritidsbåtar betänkanden /89:SfU12Föräldraförsäkringen 1988/89:SfU13 Pensioner 1988/89:SfU14 Sjukförsäkringenm.m. 1988/89:KrU17Anslag till teater, dans och musik 1988/89:NU15 Kontroll genom teknisk provning, m.m. 14 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1988/89:163a\ () till statsministern om EFTA-överenskommelsen om handelnmed fisk, m.m.: Enligt deklarationen från , den14-15 mars 1989, har EFTA på statsministernivä träffat en överenskommelse omatt EFTA till skall genomföra full liberalisering av handelnmed fisk och andra produkter. Vad det kommer att innebära i negativa konsekvenser försvenskt fiske är inte möjligt att överblicka. Men jag konstaterar attregeringen vid , liksom när det gällde 1972 ärs avtal med EG omensidiga koncessioner pä fisk och fiskprodukter, liksom beträffande avtalet omensidiga tullar med etc, offrar svenskt fiske i syfte att nä nägonform av handelspolitiska överenskommelser, där regeringen tillfredsställerandra länders önskemål - länder som mer än slår vakt om sitt fiske. Vi kommer säkert att få många fler diskussioner, innan vifår klarhet i hur hårt fisket drabbas. Vad däremot statsministern kan svara pä är varförhan inte fick till stånd en överenskommelse som Hknar den som uppnåddegenom sin statsminister. position har ju varit, att omnägon överenskommelse om full liberalisering skall genomföras, skall dettagälla samtliga EFTA-länder. Såvitt jag kan bedöma drabbas inte fiskeav EFTA:s överenskommelse och de fär själva presentera en tidtabell om hur laxoch strömming - vilket utgör huvudsakliga fiske - skall ingå iliberaliseringssträvandena. Detta ger välbehövligt rådrum föroniställning att möta konkurrensen från stora fiskenationer som ochIsland. hade självfallet varit i behov av sammamöjligheter, inte minst med tanke på att konkurrensförutsättningarna med storsannolikhet aldrig kan bli lika inom EFTA, beroende på och rikatillgång pä produkfiva vatten. En "liberalisering" i vad gällerutökat tillträde till EFTA-länderna och fiskevatten harkategoriskt avvisats av båda länderna. I anledning av det ovan anförda vill jag fillstatsministern ställa följande frågor: Varför krävde inte Sverigesstatsminister samma övergångsbestämmelser som ? Anser Sverigesstatsminister att fiskare har möjligheter att fr.o.m. den 1 juli 1990kunna konkurrera på samma villkor som exempelvis EFTA-länderna , ? Vad avserstatsministern göra för att stärka ett hårt ansträngt yrkesfiske, som arbetar under olikartade konkurrensvillkor? Kommerregeringen i framtida handelspolifiska överenskommelser med EFTA och EG att slåvakt om de svenska fiskeintressena? 1988/89:164av () till finansministern om ändrade regler omtaxeringsrevision: beslöt medanledning av en proposifion om ändringar i reglerna om taxeringsrevision.Beslutet innebar att skattemyndigheterna fick rätt att göra generellakontroller hos tredje man utan att vara inriktade på någon bestämd personsdeklarafion. motsatte sig ändringen eftersom denna kraftigtinkräktade på den enskildes intresse av integritet och rättssäkerhet. Folkparfiets uppfattning var och är att vi måste ha enfungerande skattekontroll. Det ligger i alla medborgares intresse attskattemyndigheterna skall motverka skatteflykt. Denna ambifion får dock integå så långt att den enskildes berättigade anspråk på en privat sfär inskränks. Medborgarnamåste ocksä kunna anlita en advokat eller revisor och kunna känna sig trygga såatt t.ex. affärshemligheter inte förs vidare. De nya reglerna för taxeringsrevision som trädde i kraftden satte emellertid rättsaspekterna helt åt sidan.