prot · GC0995 · 1988-12-31 00:00:00 — innebär alltsåinte att avhänder sig beskattningsrätten. 167 () replik; För tydlighetens skull yrkar jag än en gångbifall till reservalion nr 3. Nej, del är inte hat till EG som gör att jag reserverarmig, utan jag är ute efter någon sorts principiell debatt. har i enreservation mycket hårt - och myckel rikfigt - hävdat att den reellabeskattningsrätten skall finnas i . Det är den deballen jag vill föra.Vad är då logiken när mer än gärna vill lämna över denreella, om än inte den formella, beskattningsrätten till överstatliga organ?Det är vad det handlar om. Jag log upp tråden med tanke på den tidigare moderatens inläggom en klar, konsekvent linje, och jag förslär det fortfarande inte, om jagskall vara äriig. 168 () replik: Jag beklagar om inte kundeförslå vad jag sade i milt yttrande. Jag rekommenderar honom att läsasnabbprolokollel när det är färdigt. Där framgår del all detingalunda är fråga om alt skall avhända sig beskatlningsrälten, ulandet gäller en framtida överenskommelse med länder som vi är beroende av, iskatlefallel som i så många andra fall. 169 () replik; Jag skall med glädje läsa protokollet ochcitera del i många sammanhang - det lovar jag. Är del så att tycker att det är viktigare medden formella beskattningsrätten, eller är de ute efter den reella? Det är enviss skillnad. Formellt är det som här säger riktigt, men denreella beskattningsrätten kommer ändå alt flyttas, inle lill regeringen ellertill den myndighet som regeringen utser, utan till överstatliga organ. Det ärdet som är vilsen med EG. 170TORSTEN (): I skatteutskottets betänkande nr 25 behandlasregeringens förslag till dubbelbeskattningsavtal mellan och Cypern.Utskottet har ingenting att erinra mol regeringsförslagel, alt det avtal förall undvika dubbelbeskattning beträffande inkomstskatten som och Cypernhar undertecknat skall gälla för del. I anslutning till propositionen har det naturligtvisväckts en hel del motioner. återkommer med sina motioner om attslopa progressionsklausulen både i detta avtal och i andra avtal. Fråganbehandlades så sent som , och utskottet har ingen annanuppfattning ulan yrkar avslag på reservalion nr 1. Sedan har frågan om beskattningsrätt tagits uppi ett flertal motioner. I anslutning till molionsbehandlingen har utskottethänvisat ärendettill , som har gett klara anvisningar om alt dessafrågor, varje gång som tillämpning, förlängning eller förändringar av reglernadiskuteras, skall underställas behandling. Därför kan oron sägasvara överdriven. När det sedan gäller direktiven till utredningen, kan jagsäga att utredningsarbetet nu har kommit så långt att det är ganska klartvårlåt det lutar. Det blir naturligtvis inte några som helst sådana ändringar ireglerna att beskattningsrätt kommer att ifrågasättas och att denkommer alt hänvisas till något annat organ. Dessa frågor kommer att bli prövadeav . Det sägs redan nu att det är tämligen klart på den punkten, ochdärför kommer vi att få veta hur det verkligen liggertill, t.o.m. i ett tryckt betänkande. Därför ber jag alt få yrka avslag på de två ytterligarereservafionerna, nr 2 och 3, och bifall lill utskottets hemställan. 171 (): Det är märkligt att utskottsmajoriteten, somhar accepterat kravet att regeringen alltid bör höra i frågor som rörbeskattningsrätten, godtar kommittédirektiv som synes kunna ledatill utökade normgivningsbefogenheter när det gäller indirekta skatter förregeringen och . Utökade normgivningsbefogenheter lederförvisso inte till att man slår vakt om beskattningsrätt. Hur kan utskottsmajoriteten då godta detta, närkonslitutionsutskotlet i sitt enhälliga yttrande säger att någon delegering avnormgivningsmakt när del gäller annan skatt än tull inte kan komma i fråga? Jagskulle vilja få ett svar från Torslen på den punkten. 172 (): Jag skall fatta mig mycket kort. Jag blevinte riktigt klok pä socialdemokraternas linje. Anser ni attbeskattningsrätten, både den formella och den reella, skall ligga i ?Gäller det också tobaksskatt, alkoholskatt och andra punktskatter, som EGeventuellt kommer att tvinga att ändra? Menar ni att den reella och denformella beskattningsrätten skall ligga i delta parlament eller någonannanstans? 173 (): Det framgår klart av utskottsbetänkandet attskatteutskottet för sin del inte har någon annan uppfattning i denna fråga änden som har uttalat. Frågan gäller alltså ettdubbelbeskattningsavtal mellan och , och vi kanske inte behöverblanda in EG-frågan i någon större omfattning. Det gäller närmast kommittédirektiven lill ulredningen ommervärdebe-skaltningen, och vad jag har erfarit av utredningen, som snartkommer alt bli bekanl för oss, kommer beskattningsrätten inle under någraförhållanden att överlämnas vare sig till lägre instans eller till överstatligtorgan. Jag kan lugna båda reservanterna med att vi snart kommer all få erfaraatt resultatet blir della. 174KNUT (); Det slår i direktiven till kommittén somutreder den indirekta beskattningen alt man har att överväga förutsättningarnaför att ge regeringen och vissa utökadenormgivningsbefogenheter i fråga om den indirekta skatten. säger att del inte blir tal om del. Då hade det varit logiskt att inte yrkaavslag på vår reservation nr 2, utan alt i stället yrka bifall lill den. Del ärjust det som vi moderater menar att del borde göras ell uttalande om avriksdagen, nämligen att en sådan här delegering av normgivningsmakten inteskall godkännas. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 16 §Föredrogs trafikutskottets betänkande 1988/89:TU11 Transporträdet, transportstöd m.m. (prop. 1988/89:100 delvis). 175 (): Betänkande TUll handlar om anslag lilltransportstöd, ersättning lill lokal och. regional persontrafik och kostnaderför visst värderingsförfarande. Jag skall yrka bifall till denreservation i delta belänkande som har undertecknats av moderater, nämligenreservation 6 som handlar om anslagel fill transportstöd. Vi föreslår, utan alt motivera förslaget särskilt myckel,att man skall minska transportstödet med 10 milj. kr. Men jag vill gärna sägaatt jag tycker att den transportstödsdel som utgörs av persontransportslöd ärmycket onödig och dessutom felaktigt utformad. Frän början hade man avsatt 25 milj. kr. Åtgången uppgick till 5 milj. kr., varför man kan frågasig varför det inte gått åt mer pengar till persontransportstödet. Förmodligenär förklaringen helt enkell den att företagen inte har efterfrågatpersontransportstöd. Utformningen av stödet är också egendomlig. Det går tillviss uppdragsverksamhet och viss industri och del gäller tjänsteresor tilleller ifrån . Då är att märka att det finns en sorts sträckrabatt inomvarje kommunikationsslag. De grupper som kan utnyttja persontransportstödet harsannolikt ganska god råd att betala tjänsteresorna. Utformningen är krånglig,reglerna är snåriga, och jag skulle vilja säga att det är ineffektivt användapengar. Det finns en geografisk och procentuell avgränsning i landet, i olikalän, och åtgången är som sagt 5 milj. kr. Ulskollel skriver pä flera ställen i betänkandet att manmåste försöka begränsa kostnadsutvecklingen. Vi vill gärna hjälpa lill meddetta, varför vi föreslär en besparing med 10 milj. kr. i förhållande tillregeringens förslag. Jag yrkar alltså bifall till reservation 6 och i övrigtfill utskottets hemställan. 176 (): Av de 356 milj. kr. som anslås i dettabelänkande går 298 milj. kr. eller till transportstöd till . Dettaär ett betydelsefullt och för mänga av förelagen livsviktigt bidrag för altkunna konkurrera med andra och mer centralt belägna förelag. har jagdock en känsla av all stödet lätt glöms bort, när man talar om stödet tillNorrlandsregionen. Av dessa 298 milj. kr. är 10 milj. kr. Andelen var från början större, men på grund av bådekrångliga och restriktiva regler har stödet inte kunnat utnyttjas. Jag hållermed om att reglerna från början inte var bra. har man ändratdem och en viss utvidgning av bestämmelserna har skett. bedömerändå att 10 milj. kr. kommer att räcka. Det tror vi i folkparliel också, ävenom man gör den befogade ändring som vi har föreslagit , nämligen allstödet även ges till egenföretagares resor. säger i sin motivering för att man inte skallge något stöd alls alt det rör sig om stora företag som har råd all betalaresorna. Men vi vill slödja de små företagen, framför allt dem som befinner sigunder uppbyggnad. Där finns del kanske bara en anställd, nämligenegenföretagaren. gäller ju resorna bara för anställd, så del finns inlenågon att ge bidrag till. Att det har varil ett så dåligt utnyttjande har,enligt en utredning som en kollega fill mig, , har gjort, berott påatt reglerna ofta har varit så krångliga alt förelagen inle har haft kapacitetall ansöka. I folkparliel lycker vi att del är ganska obegripligt att såvälsocialdemokralerna och vpk som moderalerna inle vill vara med och stödja densatsning på småförelag och entreprenöranda som del här är fråga om. Vi som var med på riksdagsbesöket i Norrbollen förra åretfick uppleva att förändringen av näringsliv mot mer småskaligtföretagande hade kommit i gång men att olika former av stöd och uppmuntranfortfarande behövdes. Ett sådant stöd är bidrag till transportkostnaderna, ochdet gäller både tillverkning och persontransport. Men många av företagen uppe iNorriand, speciellt i , är ju inte uppbyggda som tillverkningsföretagutan som tjänsteföretag. Då bör också bidraget komma egenföretagaren till del. revisorer skall nu se över hurpersontransporlstödel fungerar. Likaså finns frågan med i den regionalpolitiskautredningen. Jag hoppas att detta är sista gången som vi i behöveryrka bifall till en reservalion i del här sammanhanget - nästa är bör stödetomfatta även egenföretagarna. Det är år sedan antog enlag och uttalade en klar målsättning för handikappanpassning avkollektivtrafiken. Då borde väl en handikappad kunna resa kpllektivlganska obehindrat, men så är del tyvärr inte. Normer och regler har visserligeni stor utsträckning arbetats fram. Det nya som byggs är nästan allfid handikappanpassat,men mycket, ja del mesta, återstår ännu, särskilt i vad gäller de vanligastetransportmedlen i kollektivtrafiken, nämligen tåg och buss. Folkparfiet begär därför att en översyn görs av hittillsgenomförda åtgärder, så att man får en bättre bild av var resurserna skallsatsas framöver. Vi vill också alt det även nästa budgetär, liksominnevarande, anvisas ett särskilt anslag pä 50 milj. kr. 12 protokoll 1988/89:95 angelägel,eftersom vissa län, däribland tyvärr också mitt eget, inte har hunnit med attupprätta den plan över prioriterade projekt som skulle vara transporirådel tillhända . Kommunerna och länshuvudmannen hade bara kapacitet attgä igenom energi- och miljöåtgärder samt vissa andra investeringar ikollektivtrafiken. Det är myckel beklagligt att handikappanpassningen än engång har kommit på efterkälken. Det är likaså beklagligt om man vid enbehovsinventering som just nu pågår på olika ställen knappast har möjlighelatt få någonting tillgodosett, om inte ett belopp anvisas även . räcker en bit, men vi skulle önska att det vore mer. Jag yrkar därförbifall lill reservation 7. 177 (): Från sida har vi fidigare hävdat alltransporirådel bör avskaffas. Denna uppfattning har inte fått gehör iriksdagen. Dessutom har rådet fäll delvis nya arbetsuppgifter, bl.a. till följdav trafikpolitiska beslut. Eftersom det alltså finns en stabil majoritet här ikammaren för att transportrådet skall finnas kvar, anser vi att det är viktigtatt rådet tillförs erforderlig kompetens på miljöområdet. Den föreslående översynen av transporirädets organisationsom nu anmäls i budgetpropositionen bör därför ske med bl.a. denutgångspunkten. En förstärkning av miljökompetensen är nödvändig, eftersom justtrafiksektorn innebär mycket stora miljöproblem. Del saknas relevanta beräkningsmodeller förfullständiga samhällsekonomiska analyser av olika investeringar inomtrafiksektorn. Rent allmänt kan man påstå att miljökostnader och miljövinsterinte ges en tillräcklig tyngd då exempelvis lönsamheten av investeringar i nyajärnvägar undersöks. Eller då beslut om upphandling av icke-kommersiell lönsamlågtrafik skall ske. Enligt synsätt är det myckel viktigt altmiljövinsterna, eller i förekommande fall miljökostnaderna, vägs in på ettfullgott sätt i dessa typer av beslut. Därför anser vi att transporirådel skallges i uppdrag alt ta fram en ny modell för beräkningar av densamhällsekonomiska nyttan av olika investeringar och vid beslul om upphandlingav järnvägstrafik. Från anslaget Transportstöd för Norriand m.m.bekostas bl.a. ell persontransportslöd. Delta stöd omfattar emellertid endastanställda i företag inom den aktuella regionen. , som värnar omsmåföretagen och egenföretagarna, anser det som självklart att reglerna ompersontransportstöd även skall omfatta egenförelagarnas egna tjänsteresor. Slutligen har vi i reservalion nr 9 tagit upp stödet lillskärgårdslrafiken. beslutade att stödet lill skärgårdstrafikenskulle avvecklas. Det var ett stöd som då utgick av denbidragsgrundande kostnaden. Som vi har framhållit i vår motion är del en högkostnad för många skärgårdskommuner. Med tanke pä att det ofta är fråga omsvaga kommuner är det vikfigt att stödet återigen införs. Detta begär vi i enmotion. Med del jag nu har sagt vill jag yrka bifalltill reservationerna 2, 3, 4 och 9. 178VIOLA (vpk): Transporirådel och dess manövrer itrafikpolitiken har diskuterats . Anledningen är inte progressiva ochmiljövänliga insatser, ulan det motsatta. Transporirådel har ofta gått ispetsen för järnvägsnedläggningar, bussprioriteringar och lill försvar för ökadlandsvägstrafik. Att det dessutom förekommer självsvåldiga utspel ochinitiativ från generaldirektören själv, som gett sken av att hahela rådets styrelse bakom sig, säger oss två saker. Dels måste del vara fel påen statlig oganisalion som tillåter sådana manövrer och sådan maktutövning,dels menar jag att det avslöjar en flathet från transporirädetsstyrelseledamöter, som ser sig överkörda gäng på gäng. Ett exempel som OlleÖstrand också känner lill är den sjöfartspoliliska utredning som påstås handlaom beredskap på området, men som mynnar ut i förslag om ett svenskts.k. Förslaget, som strax före utredningen avvisades avmajoriteten i , är ett hån mol allt vad arbetsrättslig lagstiftningheter. De i styrelsen som förelräder ett par av riksdagsparfierna har svuritsig fria och säger att de inget visste om denna utredning. agerar också generaldirektören förtransporträdet för alt locka länstrafikansvariga och kommuner att ta emot stödsom innebär nedläggning av ytterligare järnvägsbanor. Han agerar i praktikenbåde mol länsjärnvägar och stomjärnvägar, och han uppmuntrar till ökadbusstrafik. Det här sker i strid mot uttalanden och förslag och satsningar påmiljövänliga och spårbundna trafikslag, som de folkvalda så gettuttryck för. Blekinge kustbana är ett exempel där transportrådet och SJagerat mol förra årets överenskommelse mellan regeringen och vpk samt motriksdags-beslulel om klassningen av Blekinge kustbana. Transportrådetsarbetsmetod är att splittra de länstrafikansvariga genom att erbjuda en visssumma pengar som ett slags rådrumsanslag. Det är ett nytt begrepp, som herrargeneraldirektörer infört och som skall ge sken av att det gäller en bana idödsryckningar, vilket inte alls stämmer med sanningen och de utredningar somandra har gjort. Jag vet genom egna iakttagelser också att samma taktik användsför att få länstrafikansvariga i pä fall. skvätta ul några miljoner för att slippa se trafik på riksintressanla ochregionalt viktiga banor till Salen och . resa i länet imåndags och tisdags var verkligen lärorik i många avseenden, eftersom de flestaaktörerna fanns på plats. Vpk vill avskaffa transporträdet, ochtillsammans med föreslår vi ett nytt statligt verk förtransporlhushållning och miljövänliga transporter. Jag yrkar bifall lillreservation nr 1 lill trafikutskottets betänkande nr 11. Handikappanpassning av kollektivtrafiken är en annanvikfig fråga som grovt har försummats under transportrådets inflytande. Dettahar också de direkt berörda handikapporganisationerna framfört sedan lång fid,och vpk har skrivit motioner i detta vikliga ämne. Del behövsdessutom mer pengar om tidigare löften skall infrias. reservationen nr 7 gällerdetta och jag yrkar bifall fill den. Genomreservation nr 8, som jag också yrkar bifall till, vill vi tillsammans medmiljöpartiet salsa betydande belopp på de mest miljövänligakollektiv-transporterna för att lösa städernas trafik- och miljöproblem. Detbehövs statliga medel i denna slorleksklass om kommunerna skall mäkta alt görarejäla satsningar på eldriven spårbunden trafik. Tillsist, herr lalman, vill jag också yrka bifall till reservation nr 9 omstöd till skärgårdstrafiken. Förslaget ligger helt i linje med vpk:s politik. Anf.179 HANS (): Miljöförstöringen ökar i vårt land, liksom i världen i övrigt. Ständigtfåi- vi klara och tydliga besked om det från forskare världen över. Alla äreniga om att en starkt bidragande orsak till den otäcka och framtidsholandeutvecklingen är den växande bilismen. Detta har påtalats , ochlarmrapporterna har knappast kunnat undgå någon. Trots delta har intetransportrådet reagerat. Transporträdethar fortsatt med den verksamhetsinriktning som gynnat fortsatt tillväxt avbilismen, långtradartrafiken och flygtrafiken. Man har fortsatt att undvikastorsatsningar på den miljövänliga järnvägstrafiken. Ja, man kan gott säga atttransportrådet över huvud taget inte har reagerat på det som håller på att skepå miljöns område. Därför anser vi i att vi inte längre vågar litapå transportrådet och yrkar på att det avvecklas. Vi förordar i ställettillsammans med vpk att ett nytt statligt verk, som skulle kunna kallas förstatens verk för transporthushållning, bildas och att de ekonomiska medel somanslagits till transportrådet överförs fill detta verk, vars arbetsuppgifterbl.a. skall vara att främja energisnåla och miljövänliga transportalternativsamt att utföra miljökonsekvensanalyser m.m. kommer senare i dennadebatt att ytterligare förtydliga vårt krav på den här punkten, varför jag inteskall fördjupa mig mer i denna fråga utan endast yrka bifall till reservation7. Detfinns ett ordspråk som säger att snålheten bedrar visheten. Det ordspråketskulle kunna tillämpas på hur man löst storstädernas trafikproblem. När jagväxte upp här i fanns det spårvagnar som kompletteradesmed trådbussar. Sedan byggdes tunnelbanenä-let ut, och då skrotade man allaspårvagnar och trådbusslinjer dels för att bereda plats ål trafiken, dels föratt dessa inte skulle utgöra något hot mot tunnelbanans lönsamhet. Det var fel att lära folk att ta bilen till jobbet, för det var vad deti praktiken innebar. står vi inför den svåra pedagogiska uppgiften att lärafolk att åka kollektivt igen. Tyvärr har storstäderna med i spetsensedan länge vuxit ur tunnelbane- och pendeltågskostymen. Hur mångatunnebanevagnar som än sätts in och hur många pendeltåg som än byggs kommerändå inte alla resenärer att få rum på spåret. Att bygga nya tunnlar är fördyrt och tar . Det är billigare och enklare att återinsättatrådbusstrafiken, bygga nya spårvagnsleder och införa minibusstrafik istorstäderna. Vi i anser alltså att det är dags att återinföraeldriven miljövänlig kollekfivlrafik i städerna. anser vidärför också att staten bör hjälpa kommunerna ekonomiskt med detta och haryrkat på att 15 miljarder anslås för detta Jag yrkar därmedbifall till reservation 8. Sedanvill jag fråga varför i hela fridens namn Ange kommun inle är inräknad i detstödområde där transportstöd utgår. Jag är glad ät alt Marfin fråncenterpartiet i sin motion T901 pekat på detta missförhållande, och jag hoppasatt han liksom jag upprörs över den motivering som angivits för avslag påmotionen, nämligen att det är önskvärt "alt begränsa kostnadsutvecklingenför transportstödet". Det låter som om Ange var en fruktansvärt storkommun med massor av människor. Så är det inte. Jag tror inte att det är såmånga själar där som skulle göra anspråk på transportstödet, och jag tror inteatt det är någon stor besparing man gör. Jag tycker att Ange bör inräknas blandde kommuner som skall ha transportstöd. Jag yrkar därför bifall tillreservation 5. Förutomtill de reservationer som jag redan yrkat bifall yrkar jag också bifall tillreservation 7, som gäller handikappanpassning av kollektivtrafiken. Det är juganska underligt att inte denna anpassning fullföljts. Jagyrkar också bifall fill reservafion 4, som gäller persontransportslöd tillegenn-företagare m.m. Självfallet bör egenföretagarna bedömas som alla andraföretagare. Innanjag avslutar mitt anförande vill jag kommentera yrkande att manskall spara in 10 milj. kr. på minskat transportstöd lill - kanske föratt finansiera ytterligare motorleder i eller längs . Vad vetjag, som säger. Nog är väl detta en futtig markering mot enlandsända som försett med billig vattenkraft ? Nogär det småaktigt mot den landsända som svarar för exportintäkter till Sverigevida överstigande Volvos och Saabs? Jag tycker all motionärerna skall fundera överom det faktiskt inte är så att den norrländska industrin och elförsörjningengivit landet mer än tio miljoner. De borde vara tacksamma för att inte Norrlandgör anspråk på full kompensafion från resten av landet för sitt bidrag tillnationalförsörjningen. Jagvill sluta detta anförande med att yrka bifall till alla de reservationer ivilka är delaktigt. Transporträdet,transportstöd m.m. 180 (): Jag skall beatt något få kommentera reservationerna. Menlåt mig först, liksom utskottet har gjort, mycket skarpt reagera mol påståendeti vpk:s partimotion att transporträdet befäst sin ställning somreaktionär kraft i den svenska transportpoliliken. Liknande tongångar förs frami partimofion, där man framhåller att transportrådet verkat fören förstärkning av de miljöskadliga transporlsät-ten, bilism, långtradartrafikoch flyg, under åberopande av ekonomiska argument. Jag tycker att det rent utsagt är kränkande att påstå något sådant om en statlig myndighet, vilket jutransportrådet är. Del är elt oförskämt påhopp på transportrådetsstyrelse, där flera ledamöter fillhör denna riksdag. Transportrådetbedriver ingen egen trafikpolitik, utan de människor som jobbar påtransportrådet fullgör på ett mycket lojalt sätt de arbetsuppgifter som de harblivit ålagda av regering och riksdag. De påhopp som görs i dessa motioner blevinte bättre efter och anföran- Jagkan ha överseende med , eftersom han är ny här i , mendet kan jag däremot inte ha med . Det anförande som ViolaClaesson höll var kränkande gentemot transporirådel och den lojala personal somfinns pä denna myndighet. Nog sagt om della. Däremot är det glädjande alt kunna konstatera altcenterparliel har ändrat uppfattning när det gäller transporirädets verksamhet.Tidigare har man ju krävt att transporirådel skall avvecklas. I årkräver man i stället att transporirådel skall tillföras ytterligare resurser.Det tycker jag är bra, men eftersom en särskild utredare håller på all se överrådels verksamhet, anser jag att vi bör avvakta resultatet av hans arbele innanvi vidtar några förändringar. När del gäller frågan om samhällsekonomisk beräkning ärdel iransportrådet som har lill uppgift all utarbeta gemensammaplaneringsförutsättningar för transportsektorn, vilka i sin tur skall liggatill grund för den långsikliga invesleringsplanering som de olika trafikverkenhar till uppgift att utföra. av de centrala målen i den planeringen är alttransportsystemet skall utvecklas i en riktning som främjar miljön ochhushållningen med naturresurserna. När del gäller persontransporlstödel är det rikfigt somGörel sade all anslaget inle har utnyttjats i full utsträckning. Men delär inle samma sak som alt vi skall avskaffa persontransportstödet. Detta stödhar tillkommit för att underiälta för förelagen med tanke på de långa avståndeni stödområdet. I stället har reglerna liberaliserals för att det skall gålättare alt utnyttja persontransporlstödel. Det har heller aldrig varitmeningen alt personlrans-portstödel skall avse resor för egenförelagare.