prot · GC09124 · 1988-12-31 00:00:00 — Det måsle bli fråga om människor som har lokalanknylning till de människor som de facto på ett eller annal säll drabbas av debeslul som fallas i nämnderna. Vi har lagil upp den här saken i en reservalion,eflersom vi ändå lycker all del är en viklig fråga från renl demokralisksynpunkl. Sedan skulle jag vilja fråga regeringsföreträdarna om delblir någon allmän översyn av fastighetstaxeringen eller om ni tänker fortsättaatt ta en lilen bit här och enlilen bil där. Då blir det ändå ingen helhel. Man får ingen riklig uppfattningom hur det egenlligen blir. Jag tror all del är vikligl all del görs enöversyn. När del gäller moralorid måste jag säga atl det rör sig omen viktig sak, eftersom man vid den stora skatteomläggningen kommer all varatvungen att ta hänsyn lill de oerhörl slora höjningarna av laxeringsvärdena. Dåär det ju tokigt alt försl inle alls ta hänsyn lill dem så all säga, mer än attla med dem fill . Eller också kommer del all göras ändringar som vi inlevet någoniing om. Jag tycker alt det krävs etl svar här i kammaren om vadsom är skäligt i della sammanhang. Ordel skäligt använder vi alllför ofla närvi vill komma undan en precisering. Jag tror att del vore värdefullt alt fallaell beslul om all införa elt moralorium i slällel för all göra bedömningarlängre fram, bedömningar som vi inle vel någoniing om när del gällerformuleringarna. 20 () replik; all energibesparande ålgärder ofta är lönsamma för husägarna, och dethoppas jag all de är på lång sikl. De är säkert samhällsekonomiskl myckellönsamma. Men här gör en husägare en uppoffring som är relativt stor, och hanär inte säker på om den är lönsam. Och höjs taxeringsvärdet på hans hus. Delkan väl inle vara del sätt på vilket samhällel skall ge ell stöd. Många gångerkan del vara osäkert om del lönar sig alt sälla in en ny värmepump. Om skattenhöjs kanske vederbörande inte bryr sig om saken. Vi skall inle motarbetasådana anslrängningar som privatpersoner gör i energibesparande syfte. Att sägaall del är för besväriigi i laxeringshänseende kan ju inte vara riktigt. Delgäller ju att inte ta hänsyn till vissa installationer. Alt la hänsyn lill demkunde vara besvärligare. Del måste ju vara lättare atl helt enkell bara bortsefrån om t.ex. en värmepump är installerad eller ej. 21SVEN-ERIK ALKEMARK (s) replik; Försl några ord lill , someftersträvar en Slörre exakthet beiräffande fastighelslaxeringen. Han sade atlsunt förnuft borde få råda, och det är självklart. Del är bara del atl man kanha olika uppfattning om vad som är sunt förnuft Om det då är så, som jaguppfattade , all de som räknal sunt kom ganska nära det resultatsom vår nuvarande faslighelslaxering ger, lalar allt för alt del råder ellvisst sunt förnuft Det är möjligl alt syslemel är bräckligl, men jag tror attdet är del bäsla som vi har. Till har jag redan sagl alt vi inle tror pämoralorid, men det är självklart alt han har rätt all ha sin egen uppfallning ifrågan och all agitera för den. frågade också om vad som är skäligt och vadsom är oskäligt Del är ganska givet, alt har vi en ny fastighetstaxering, måsteden medföra en viss uppräkning av de gamla värdena. Därmed kan del givetvis blifråga om en höjning av skallen. Jag lycker inte all det skall vara så särskillsvårt alt förslå alt vi i det sammanhanget säger all vi vill ha borl deoskäliga effekterna. lalade om de utökade befogenheternaexempelvis när det gäller de av länsskattemyndighderna förordnadeförtroendemännen. Jag sade redan i milt inledningsanförande all man här räknarmed en reslrikliv tillämpning. Jag litar på att så blir fallet. Slulligen nägol till Gösla Lyngå. Del gäller dä detta meduppoffringar i fräga om energibesparande ålgärder. Den erfarenhet som jag iegenskap av fastighetsförvaltare har pä detta område är faktiskt altenergibesparande åtgärder sällan är atl bdrakla som en uppoffring. Tvärtom ärsädana åtgärder, som jag också sade i mitt inledningsanförande, nästan alltidlönsamma invesleringar. 22KJELL () replik: Först vill jag be omursäki för att jag sade fel namn - jag kan dock inte lova att det inteupprepas. Jag beklagar att inle kan ge någolbesked lill skärgårdsbefolkningen och landets villaägare om hur del kommer altbli i framliden. Med den aktuella fastighetstaxeringen kommer de här svårigheterna,orättvisorna och tokigheterna inte atl kunna undanröjas. Jag skulle ha efterlyst en större exakthet. Ja, gärna det.Men jag tror inle alt man åsladkommer en sådan genom all ha ell syslem medinvecklade blanketter och myckel svåra beräkningsgrunder, eflersom människordärigenom ofla missleds och lämnar felakliga uppgifler. Sedan sade jag inte atl de som själva har gjorl envärdering har kommil ganska nära. Kontentan av vad jag åtminstone ville ha saglvar all de hade kommil rejält långt ifrån de taxeringsvärden somtaxeringsnämnden hade åsätt deras fastigheter. Jag kan, som sagt, inle frigöramig från känslan av alt de som själva har gjorl en värdering - i flera fallhandlar del ju om nära nog identiska hus med identiska boendefömtsätlningar -kommit närmare. Jag tror nämligen atl de har kommil fram lill ett myckel bättrevärde än man kommit fram till vid taxeringen. Detta visar atl man, trots denoerhört stora ambitionen här alt åstadkomma millimeterrättvisa, hamnar väldigtsnett Därför bör man lilla noggranl på andra metoder. Det handlar ju ocksä omprinciperna över huvud tagel, alltså om vilka principer som skall ligga lillgrund för beskattningen av boendet Det handlar med andra ord om det egenlligasyftet med fastighetstaxeringen. 23 BO () replik: Försl lill frågan om vad som är skäligt resp.oskäligt. har gett oss en del ledtrådar. Han säger nämligenatl del vid en ny faslighelslaxering måsle bli en viss uppräkning avtaxeringsvärdena. Ja, del vel vi redan. Dessa bygger ju på marknadsvärdet.Dessutom vel vi atl det för genomsnillet i landel är fråga om en höjning . För vissa regioner - storstadsområden och en del eftertraktadefrilidsregioner - rör del sig om en höjning med i storleksordningen igenomsnitt. 1 vissa fall blir det även höjningar pä uppemol och kanske l.o.m.överstigande . säger alt följden av höjdataxeringsvärden måste bli höjd skatt Men här kommer oskälighetsbedömningen in.Vad är oskäligt? Man måste göra bedömningen att det knappasl är oskäligt atllåla genomsnit- Vissa faslighetslaxeringsfrågor, m.m. tet förhela landet få vara avgörande. Då är vi uppe i ökning, ellerkanske något mer, av bostadsskatleutlagel - vilket i och för sig är en ganskakraftig höjning. Men om vi nu har definierat en höjning om som ganskaskälig, med tanke pä det genomsnittliga utfallet i landet när det gällerbostadsskatteuttaget, skall det då inte beträffande de oskäliga effekterna blimer än höjning? Eller skall del bli höjning? Ellerskall del bli höjning? Egentligen är det ganska enkelt atl ge ellbesked. Detär ju som all fylla i enlipskupong. Del finns ju alla fall möjlighellill några intervaller. Kan vi alltså nu fä etl svar på frågan: När kan man börjalala om all del är oskäligi med en skalleskärpning överstigande ? 24 () replik: Jag tycker alt hela den här debalten visaratl del behövs en översyn av fastighetstaxeringen över huvud taget och även avdess uppbyggnad. Dessulom bör man i samband därmed bedöma vilka faklorer somskall ligga lill grund för bostadsbeskattningen. Man hänvisar här väldigl ofla lill den akluella utredningsom i princip har avslutat sill arbele. Men där har vi inte hafl i uppgifl altlilla på uppbyggnaden i fråga om laxeringsvärdena, trols alt dessa ligger lillgrund för själva beskallningen. Kommer det atl bli en allmän översyn i delta avseende? Ochkommer alt arbeia för en sådan? Även han borde ju eflerdagens debatt här i kammaren ha uppfatlat alt del finns etl behov av en sådanöversyn. 25 () replik: Återigen till frågan om energibesparandeåtgärder. Det gäller alltså värmepumpar, solvärmeanläggningar och i viss månkanske också små vindkraftverk. Sådana här åtgärder var mycket lönsamma för femlio är sedan, då del skedde en stark expansion på della område. Men denna harnu avstannat I del lägel skall man akla sig för all höja skaller. I slällelskall vi uppmunlra människor, så atl del blir en fortsatt expansion. En sådanbehövs i och med kärnkraflsavvecklingen och i och med atl vi alllmer villminska användningen av fossila bränslen. Dessa saker är alltså viktiga ochskall inle skallas borl. 26SVEN-ERIK ALKEMARK (s) replik: Jag är ledsen att jag missuppfattade KjellJohansson när det gäller del akluella räkneexemplet De som förelräder del sundaförnufld kommer lydligen lill lägre värden än fasiighelslaxeringsnämnden kommilfram till. I och för sig är del kanske inte sä konsligl alt den som själv färlaxera sin villa kommer till dt något lägre värde än fastighdslaxeringsnämndenskulle ha kommil fram till. Naturligtvis kan det finnas skillnader mellan olikaplatser i landet. Men den erfarenhet som jag har från mina hemtrakter är all defastställda laxeringsvärdena är ganska låga. Säkerligen är det motiverat meden När det gäller taxeringsvärde, marknadsvärde och Prot. '1988/89:124 försäljningsvärde finns dd faktiskt ganska stora differenser. Jag vill inte föregripa resultatetav den kommande fastighetstaxeringen, som jag sade redan i mittinledningsanförande. Jag kan bara säga all jag har fullt förlroende för dem somjobbar med della. Arbetet kommer atl skötas på elt bra säll. Jag tror alltsåatl delta kommer atl fungera. Del är rikligt, Gösla Lyngå, atl de statliga bidragen tillenergibesparande åtgärderför närvarande inle är av samma omfallning somtidigare. Men, som jag också sade i mill inledningsanförande, har jag denuppfattningen att energibesparande åtgärder i delta sammanhang är lönsamma ävenulan statligt slöd. Delta vidhåller jag. 27 (): Jag är en av de åtskilliga riksdagsledamötersom deltog i det s.k. skärgårdstinget på . Såväl företrädareför SIKO som flera skärgårdsbor redogjorde för de problem som de ökade ochökande marknadsvärdena och de därmed ökade och ökande laxeringsvärdena redanhar inneburil, och framför alll kommer att innebära - om dessa får slä igenom -i form av höjda schablonavgifier och höjda fastighelsskatter. Mångaskärgårdsbor kommer helt enkell inle alt ha råd all bo kvar i sina hus. Avbegripliga skäl är de djupt oroade. Det som diskuleras kan förefallakonsligl, eftersom riksdag och regering har vidlagil en del regionalpoliliskaåtgärder för atl möjliggöra att människor i olika delar av landel kan bo kvar isina hus- visserligen kan ännu mera göras i dd avseendel. Men här kan viplötsligt nolera något som går ål fel håll och som dessutom är väldigt markanl. Jag noterade i likhel med framför alltskärgårdsborna atl representanter för samlliga riksdagspartier lovade altskärgårdsborna inte skall drabbas. Jag tror alt de for hem därifrån i denförvissningen att det här skulle lösa sig. Vi har från miljöpartiels sida ända sedan partiet bildadesvaril emot den här "Höstermaneffekten", dvs. alt man beskattas för enfördyring som man själv inte har bidragil lill och atl detta leder lill atl manivingas antingen all skuldsätta sig alllmer eller atl i värsta fall flylla frånfastigheten. Det förslag som Gösla Lyngå har lagt fram i sin motion omall de permanenlboendes fastigheter skall värderas inle efter marknadsvärdeutan efter bruksvärde stämmer väl med SIKO:s eget förslag. Det enda som jagkunde lova där ule var alt vi skulle arbeta vidare med frågorna och se eftervilka skillnader som föreligger mellan förslagen samt vilka meriter som SIKO;sförslag kan ha jämfört med vårt eget förslag. Jag har svårl all förstå, fru lalman, hur regeringen skallhinna lösa dessa problem, och därför tror jag all moralorid är en rimliglösning även för den som bor i sådana här attraktiva fritidsområden och som ärfaslboende. Moralorid har dessutom den förtjänsten atl man med ell sådantslipper en ryckighel i fastighetsbeskattningen, när del nu kommer ell nyltskalleförslag. När del gäller beskattningen av industrifasligheler villjag peka på att del nu kommer en slor skatteomläggning. Med lanke pä detta är det kanske rimligt atl komma fram till en helhetslösning, i ställd för all för år 1990införa 23 Ändrade regler om skogskonto, m.m. Men del förefaller märkligt alt vi här i näsla vecka skall la ställninglill höjning av faslighetsskatten på kontors- och affärslokaler i deöverhettade delarna av utan alt induslrifaslighelerna ärmedtagna. Likaså kommer vi atl få ta slällning lill ett förslag om entillfällig investeringsavgifi pä kontors- och affärslokaler, alltså på ickeprioriterat byggande, och all induslrifaslighelerna inte heller därvid ärmedtagna. Vi kan inle finna all dessa fastigheter bör vara fridlysta ibeskallningssamman-hang. Vi får ålerkomma i den frågan. Under alla förhållandenlycker vi inle all del skall genomföras några tillfälliga lösningar enbarl för1990. Del förhållandel alt det är samhällsekonomiskl lönsamt atlinvestera i energibesparande utrustning eller i miljö- och resursbevarandeinstallationer liksom atl detta också är privalekonomiskl lönsamtbehöver ju inle hindra att man följer recept all sådana tillgångarinte skall behöva las upp vid laxeringen. Del är ju inle fråga om atl ge någrabidrag ulan bara om att man inte straffbeskaltar en samhällsekonomiskl myckelviklig ålgärd. Varför inle uppmuntra dem som är villiga att inveslera isådana här installationer och därigenom hjälpa oss alla all få en bältre miljö,atl snabbare bli av med kärnkraflen och alt slippa atl i så stor omfallninganvända fossila bränslen, som bidrar lill växlhuseffekten? Vi har, somkammarens ledamöler vel, lagt fram en lång rad förslag på dessa områden. GöstaLyngås förslag är synnerligen lällillämpat, och vi hoppas all vi skall fä slödför del. Vi vänlar nu med slor spänning på hur riksdagsparfiernaskall uppfylla sina löften lill skärgärdsborna om alt dessa inle skall drabbasav en höjd faslighetsskatt. Hur del går med det kommer vi alt få se om enmyckel . Med detta anförande - under vilketförsle vice lalmannen överlog ledningen av kammarens förhandlingar - varöverläggningen i ärendel avslulad. (Beslutfattades efler debalten om skalteutskotlels belänkande 31.) Kammaren övergick lill alldebattera skalieulskollels belänkande 38 om ändrade regler om skogskonto, m.m. Ändraderegler om skogskonto, m.m. Anf.28 (): Proposition 141 har ju lillkommil med anledning avregeringens underlåtenhet atl med ändringen av arvsreglerna i denfamiljerällsliga lagstiftningen också ändra berörda skalleregler. Härigenom harvissa skalteregler med anledning av den bakomliggande civilrältsligalagsliflningen ändrals sä, atl de fått en ej avsedd innebörd. gäller bl.a.beiräffande beslämmelser om avsättningar lill skogskonto och vissa andraavsättningar, som i de akluella fallen måsle las upp lill beskattning tidigareän vad som krävdes före arvsrällsreformen. Regeringensdröjsmål med all lägga fram elt korrigerande förslag, trols alt riksdagenvid två tillfällen på skalteutskollels hemslällan begärl detta, har medförl altmånga enmansdödsbon sedan liden för ikraftträdandet av de nya arvsreglernablivit nödsakade all avveckla sina konloinnehav och betala skall pä inneståendemedel. Vi moderater anser inle att förslaget i propositionen tillfredsställerriksdagens två gånger framförda begäran, men vi gör den bedömningen atl del nuinle är möjligl all begära ell nyll förslag om uppskjulande av beskallningenför all lösa problemet med reservering av medel för framlida kostnader ochinvesteringar. Vi anser oss därför ivungna alt acceplera regeringens förslagbeiräffande själva meloden för beskattning av skogskonlomedel m.m. vidupplösning av enmansdödsbo. Vi har av den anledningen inga yrkanden på denpunkten. Däremol har vi ell förslå yrkande vad gäller slorleken avnedsällningen av del belopp som skall las upp till beskattning. Vi lycker allnedsällningen av beloppet bör uppgå lill hälflen, inte lill en fjärdedel, somregeringen har föreslagil och som också utskottets majorilel har slälll sigbakom. Jag yrkarbifall lill reservalion 1. Vi anser också alt del är motiverat med en förlängning avskogskonlotiden. Del har ju visal sig alt avverkningsbenägenheten har påverkatspositivt av de nuvarande tidsbegränsade högre procentsatserna för insättning påskogskon-lo. Dessa förlängdes l.o.m. Vi menar atldessa regler bör permanentas och dessutom all uppskovsliden bör förlängas från10 till . Jag yrkarbifall lill reservation nr 3. Jag vill vidare ta upp frågan om en avveckling ellerminskning av skogsvårdsavgiflen. Del underliga är all intäkterna av dennaavgifl bara delvis går lill all finansiera för skogsbruket gemensammaangelägenheter. Merparten ulgör en exlra skall, som används lill statensallmänna utgifter. Del är enligt vår beslämda uppfallning synnerligenolillfredsslällande all skogsvårdsavgifierna mera har kommit all medverka ekonomisk omfördelning mellan olika skogsägarkategorier eller t.o.m. olikaregioner. Vi anser naturligtvis alt skogsvårdsavgiften bör slopas, ivarje fall efter en lämplig avvecklingslid. Man kunde förslagsvis börja med attsänka den från nuvarande till och avveckla densenare. Slulligen har vi instämt med vårl kära broderparli cenlernnär del gäller skogsbilvägar m.m. Vi anser all en förbättring avavdragsmöjligheterna i samband med byggande av skogsbilvägar skulle ha en positiveffekl pä skogsavverkningen. Det finns ingen anledning till atl dessa skallbehöva avskrivas under tio är. Vi lycker all de bör kunna avskrivas omgående.Del är della som yrkas i reservalion 9, som jag hemställer om bifall till. Prot,1988/89:124 Ä ndrade regler om skogskonto, m.m. 29INGRID (); Mycket i svensk skattepolitik påminnerom en promenad över ell kärr eller en mad, där man hoppar från tuva lill tuvaför atl klara sig lill fasl mark. En sådan luva är del lidsmässigt begränsadeförslagel om dödsbobeskaltning av skogskonto som behandlas i skalteutskollelsbelänkande 38. Propositionen i ärendet har framlagts efter en upprepad begäranfrån med anledning av den nya familjerällslagen, och den ärnaturligtvis välkommen, men den borde ha kommit tidigare. Ändrade regler om skogskonto, m.m. Det gungfly som skattepolitiken är kanförhoppningsvis bli fastare mark i början på 90-lalet. har därför istort accepterat propositionens förslag, även om vi är medvelna om all detfinns vissa svagheter i den. Det är emellertid vikligl, som också framhålls ibelänkandel, atl de nya familje- och arvsrätisbestämmelserna är av dispositivkaraklär. Del är betydelsefullt atl man informerar om della. För det ärbetydelsefullt för dem som har konton av typ skogskonto atl se över hur denekonomiska silualionen kan bli efler ett dödsfall och all göra nödvändigadispositioner. Personligen anser jag alt arvsskall aldrig skulle utgå mellanmakar, men den diskussionen hör hemma i ett annat sammanhang. På en punkt har vi i folkparliel reserverat oss. Den önskar vi förlängd från till dess enskallereform med väsenlligl sänkta marginalskaller genomförts. Ulredningen omföretagsbeskattning, URF, behandlar ocksä denna fråga i sill arbele. 1 avvaklanpå URF:s belänkande och på innehälld i en skallereform, vill vi med bifall lillreservalion 4 betona viklen av alt skogskonioliden sålts så all den lillgodosermöjligheterna lill en rimlig inkomstutjämning, samiidigi som den slimulerarlill uttag vid lider av stor efterfrågan. Det finns en risk all ullagen minskarde närmaste åren, vilket i nuvarande konjunktur vore olyckligl. Vid ell särskill yllrande har vi markerat atl vi finner ensänkning av skogsvårdsavgiften befogad. Tyvärr ser vi dock inte nu nägonmöjlighet all slalsfinansielll avstå från de ca 400 miljoner som avgiftenberäknas inbringa. Möjligen kan en förenkling av skogsvårdslagens regelverkbidra till lägre skogsvårdsavgifler. En förändring av jordbrukspoliliken kankanske leda lill en förändring även av skogspolitiken. I övrigt yrkar jag bifall till utskottets hemslällan. Anf.30 (); Den proposition som ligger lill grund för det aktuellabetänkandet har tillkommit pä begäran av , efter initiativ avskatteutskottet Behovel har uppstått som en följd av uppkomna orällvisor ochskatteskärpningar efter genomförda lagändringar på familjerättens område. Vivälkomnar i allt väsenlligl förslagen i proposilionen, även om de ärotillständigt senkomna. Vi gör emellertid ell viktigt undantag. Del gälleröverlaganderälten för efterlevande make eller maka som genom arv överlarjordbruksfastighet och sedan driver denna rörelse vidare. Skälen lill dellaundanlag utvecklas närmare i reservalion 3 och jag vill, fru talman, yrkabifall lill densamma. I belänkandel behandlas också elt anlal motioner somväckls under allmänna molionsiiden, bl.a. beiräffande skogsvårdsavgiften ochskogsbilvägar. Skogsvårdsavgiften framstår alllmer och för alll fler som enorättvis och för skogsbruket tyngande beskattning. Del finns flera goda skälför dess avskaffande. Bl.a. är det enbart en ringa del av de ca 400 miljonersom skogsvårdsavgiflen beräknas inbringa under delta budgelår som återgår tillnäringen. Den del som ändå återgår lill näringen fördelas på elt orällvislsäll. Den gynnar passiva ägare och missgynnar akfiva ägare av skogsfasligheter.Dd gör den genom alt den del som återgår i form av olika bidrag i huvudsakkommer dem till del som har skött skogen mindre väl och den drabbar,via ell högt skogsbruksvärde, dem som verkligen har bemödat sig om atl skötasin skogsfaslighd på elt rikligl sätt. Det innebär också en stor omfördelning frånsöder till norr. Skogsnäringen är därmed den enda näring som själv belalar sinregionalpolitik. Vi anser att del inle är näringens ansvar all sköta dennaregionalpolitik, ulan att det är samhällets ansvar. Skogsvårdsavgiflen är som sagl betungande. Den beräknasinbringa ungefär 400 milj. kr. enligl del statsbudgdförslag som lades ijanuari. bekräftar atl för del är detenda skälel lill alt man inte kan gä med på elt avskaffande atl man inle ansersig slalsfinansiellt ha råd med detta avskaffande. har beräknal all skogsvårdsavgiftenvid en 80-ärig omloppstid motsvarar av avverkningsndlot Dellabetecknar ulskoltsmajorilelenpå följande sätt: "avgiften lorde ha begränsad ekonomiskbelydelse för de flesta skogsägarna." , vilkabedömningsgrunder och vilka matematiska metoder är det som leder fram lilltolkningen all av avverkningsndlot skulle vara en för de flesta skogsägareekonomiskt betydelselös beskallning? Jag ber, fru lalman, all få yrka bifalltill reservalion nr 7 och även lill reservation nr 9, som gäller avdragsrältför kostnader för byggande av skogsbilvägar. Förslaget avstyrks av majoriteten med elt tamt ochegentligen helt intetsägande argument; "All utsträcka avdragsrätlenytterligare för de ifrågavarande vägkoslnaderna bör emellertid enliglulskollels mening inle komma i fråga." Kan man tänka sig något merintetsägande än denna mening, som ensam ulgör moliv för etl avslagsyrkande. Jagskulle vilja fråga dem som har bilrätt della argumenl, i första hand BrunoPoromaa, men också och represenlanler förmiljöpartiet och vpk, vilka moliv som egentligen kan anföras för all avstyrkadel förslag som har lagls fram, vilkel sedermera resulterat i dennareservation. 31 (): Reservalion 2 i mom. 3 har redan redovisals avRolf Kenneryd, och jag yrkar bifall lill den. Reservalion 5 lill mom. 7 avser tillfällig inkomsl avskogshantering upp lill . Inom miljöparfiel de gröna har vi kommilfram lill, och även föreslagil detta inom ramen för , allsmärre inkomster som någon har vid sidan av sill vanliga värv borde kunna fåvara skattefria upp lill . Dels är del sunl atl människor gör en exlrainsals, utan all behöva räkna del som en formell inkomst, dels är det bra allundvika frestelsen atl undandra dessa smärre summor från normal skatteplikt Jagyrkar alltså bifall lill den reservationen. Även till reservalion 8 i mom. 9 yrkar jag bifall. Härgäller del alt skogsindustrin borde la mer ansvar för konsekvenser av sinaklivitel. Vårt förslag är, alten avsättning om sammanlagi 300 milj. kr. Totalsumman skulle då vara 1,5 miljarder, somskulle användas av för inköp av svenska skogar. Sedan uppstår ett dilemma för oss när det gällerskogsvårdsavgiflen.