prot · GC0926 · 1988-12-31 00:00:00 — PRO har också protesterat mycket högljutt mot den härförändringen. Det är fullständigt omöjligt att tänka sig att alla gamlamänniskor som har svårt att lyfta katalogen skall kräva intyg på det. vet vi emellertid att det är företagen, det är framförallt användare av biltelefoner, som har gjort att kostnaderna har stigit. Manmåste då rent tekniskt finna ett system som gör alt man kan debitera företagenhögre avgifter för deras nummerförfrågningar än för de enskildas. Om avgift förnamn- och nummerupplysningar Jag vill bara kortfattat säga till BarbroSandberg att det inte blir riktigt när man framställer det som en fråga omsolidaritet i förhållande till de handikappade. Jag förslår att det är syftet,men i det här fallet fungerar det uppenbarligen inte så. har undersökt vilka personer som användernummerupplysningen. Undersökningen har omfattat närmare 2 000 personer och börvara ganska representativ. Enligt den här undersökningen är det när det gällerallmänheten ungefär varannan abonnent, , som aldrig eller myckel sällananvänder nummerupplysningen. Bland pensionärerna som man talar om är det 83 %som aldrig eller mycket sällan använder nummerupplysningen, och bland dehandikappade är siffran . Om vi då höjer abonnemangsavgiften innebär det litetförenklat uttryckt att av pensionärerna via dessa höjdaabonnemangsavgifter får vara med och betala för företag och andra, som är destora användarna - och man kan verkligen ifrågasätta om det skulle vara någotuttryck för solidaritet. Jag hoppas som sagt att man kan hitta bättre former föratt kompensera dem som kan drabbas av en sådan här förändring. AnL 110 (): Jag delar uppfattningen att det inte i förstahand är en solidaritetsfråga. Kommunikationsministern nämnde att det är företagen och desom använder sig av biltelefon som är de stora användarna att nummerupplysningenstjänster. Då vore det i och för sig ganska enkelt att höja taxorna för dem ochinte genomföra någon höjning för nummerupplysningen - de kostnaderna kan man taut på annat sätt. AnL 111 (): Den undersökning som statsrådet hänvisar tillär kanske viktig i sammanhanget. Jag har talat med representanter förHCK, och de har i de s.k. förhandlingarna med begärtatt få se undersökningen och få veta hur den har genomförts. Men man har intefått se den. Jag undrar därför om den är hemlig. Överläggningen var härmed avslutad. 26 § Svar på fråga 1988/89:172 om vägförbättringar iVästerbottens län AnL 112 Kommunikationsminister : har frågat mig på vilket sättregeringen är beredd att ingripa för att dels förbättra länsvägnätet, delsbättre nyttja befintlig kapacitet hos entreprenörer inom schakt- ochåkerinäringen. Den av regeringen förda ekonomiska politiken har bl.a.medfört att sysselsättningslägel är mycket bra. En omfattandebyggnadsverksamhet pågår i hela landet. Enligt de uppgifter jag har fått gällerdetta även för skogslänen. Jag är emellertid medveten om att schakt- ochåkerinäringen är sirukturberoende och att t.ex. de lunga entreprenadmaskinersom finns i som regel har sysselsättningsproblem undervinterhalvåret. Såvitt jag har fått veta är dock situationen för denna näringsammantaget bättre . Som känner till sker vägbyggandet inte iförsta hand med hänsyn till var del finns ledig maskinkapacilel ulan enligtfastställda tioåriga investeringsplaner. I pågår för närvarandecirka tio väg- och brobyggen på det statliga vägnätet i olika delar av länet,till en total kostnad av 370 milj. kr. beslut om den trafikpolitiskapropositionen innebär bl.a. en betydande ökning av investeringsmedlen tillvägarna. I den plan för byggande av länslrafikanläggningar somnu upprättas av kommer byggvolymen att öka kraftigt jämförtmed gällande länsvägsplan. Enligt min uppfattning innebär detta godaförutsättningar för del både när det gäller bättre vägar och ettökat nyttjande av maskinparken i länet. AnL 113BÖRJE (): Jag ber att få tacka för svaret. har ett grusvägnät pä . Underförfallsperioden, som räcker rätt länge, avstängs för lastbilstrafik.Avstängningen brukar variera mellan sex och . Somkommunikationsministern förstår är detta mycket besvärligt för näringslivet ochför dem som bor utefter vägarna. Många av dessa vägar är renapersonbilsförstörelsevägar, om man får använda ett så långt ord. För ca 5 milj. kr. per mil skulle man kunna skapabärighet, och vill man belägga vägarna kostar det ytterligare närmare ett parmiljoner. Planer är bra, men läget är faktiskt sådant att det skullepassa mycket bra med en insats utanför planerna. Ett paket grusvägari vinter skulle vara rätt ur nationalekonomisk synpunkt, rätt som ett led iLandsbygd 90-kampanjen - ingen utveckUng utan vägar -, rätt förnäringslivsutvecklingen och rätt gentemot åkare och schaktentreprenörer. Det ärfaktiskt länsarbetsnämndens siffra när jag nämner att av kapaciteten ärledig vid kusten och är ledig i inlandet. Jag menar att allt talar för en extrainsats, ettordentligt paket. Jag hoppas att regeringens talesman i vägfrågor är beredd attbegrunda detta och återkomma i den här frågan. Och jag ser väldigt gärna attjag får inbjuda Prot. 1988/89:26 kommunikationsministern till en vägtur imaj månad utefter vissa vägar. Överläggningen var härmed avslutad. 27 § Svar på fråga 1988/89:190 om allmän stopplikt vidjärnvägsövergångar AnL 114 Kommunikationsminister : har frågat mig om jag är bereddatt genomföra allmän stopplikl vid alla järnvägsövergångar. Plankorsningar mellan väg och järnväg är ett allvarligtsäkerhetsproblem, och de berörda myndigheterna arbetar fortlöpande med altminska olycksriskerna. Som exempel kan jag nämna att genomför ettvägskydds-program som bl.a. innebär att antalet plankorsningar minskar och attskyddet ökar i befintliga plankorsningar. planeras åtgärder till ensammanlagd kostnad av drygt 100 milj. kr. Alla olycksrisker kan dock inte byggas bort, och det ärdärför angeläget att trafikanterna är medvetna om den fara som en korsningmellan väg och järnväg utgör och därmed respekterar de skyddsanordningar somfinns. De ansvariga myndigheterna har inte rekommenderat allmänstopplikt vid järnvägsövergångar som en säkerhetshöjande åtgärd. Det finns dockredan i dag möjlighet för de kommunala trafiknämnderna att besluta attstopplikt skall gälla i viss korsning mellan järnväg och väg. Mot denna bakgrund har jag inte för avsikt att föreslåallmän stopplikt vid järnvägsövergångar. Omallmän stopplikt vid järn vägsö ver-gångar AnL 115LENA (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret,även om det kanske inte gav speciellt mycket, åtminstone inte den här gången. Jag vill bara peka på det faktum att antaletolyckshändelser i samband med järnvägsdrift vid statens och enskilda järnvägarökar år . inträffade 1 116 olyckshändelser vidjärnvägarna. Det finns i närmare 8 000 bevakade och över13 000 obevakade järnvägsövergångar. Det är givetvis de obevakade järnvägsövergångarnasom utgör den största faran i trafiken. Visserligen har det också hänt atttekniken vid de bevakade järnvägsövergångarna inte har fungerat och det harskett olyckor även där, men det är mer sällan. Olyckor som sker vid järnvägsövergångar är ruskigaupplevelser. Har man en gång bevittnat en sådan olycka glömmer man det aldrig.Dessutom handlar del givetvis om en stor tragedi för dem som drabbas. Men ävenpersonalen vid SJ tycker att bland det mest otäcka som de utsätts för är när demåste rensa upp efter dessa olyckor. Jag är väl medveten om att trafikanterna själva måstekänna ett ansvar när de är ute i trafiken. Men jag tycker ändå alt det bordevara ganska enkelt att införa obligatorisk stopplikt vid obevakadejärnvägsövergångar. Är inte detta möjligt - vilket jag tycker är märkligt -tycker jag att det behövs litet Prot.1988/89:26 mer information i den här frågan,bl.a. information till de lokala kommunala trafiknämndernaom alt man där kanske kan vidta vissa åtgärder som'kan ' förbättra förhållandena. kabelnät för TV ,. ' Overlaggnmgen var härmed avslutad. 28 § Svar på fråga 1988/89:193 om utbyggnaden av kabelnätför TV AnL 116 Kommunikationsminister : har frågat mig om regeringen ärberedd att ingripa för alt säkerställa en konkurrens på lika villkor i fråga omutbyggnaden av kabelnät för TV. Utbyggnaden av kabel-TV-nät sker i konkurrens mellan olikaföretag. Regeringens inställning är att det skall råda lika villkor för de oUkakonkurrerande företagen när det gäller tillstånd och ersättning. I den månkabel-TV-nät anläggs på mark påverkas naturligtvis konkurrensförhållandenai hög grad av kommunernas ställningstaganden. När eller andra drar ledningar sker dettaenligt de allmänna bestämmelser som gäller för ledningsdragning. Normaltträffar avtal med markägaren om markupplåtelsen. Enligt den typ avschablonavtal som senast erbjudits alla kommuner utgår ersättning efterinvånarantal. Del är således inte så som hävdar attteleverket till skillnad från andra har möjlighet att bygga kabel-TV-nät utantillstånd eller utan att lämna ersättning där det krävs. AnL 117 (): Jag ber att fä tacka kommunikationsministernför svaret på min fråga. Jag tycker att svaret var glädjande ochtillfredsställande, och jag hoppas att det studeras noga inom berörda delar avteleverket. Det verkar nämligen som om man inte på alla håll i hargjort samma bedömning av situationen som kommunikationsministern gör. Jag vet ivarje fall från min hemkommun att det har uppstått en diskussion mellankommunen och , och har haft uppfattningen att man iprincip skulle kunna dra kabel-TV-ledningar på samma premisser somteleledningar. Man var inte beredd till en uppgörelse på de villkor somkommunen önskade, och man tänkte dra ledningar ändå. Det finns uppenbarligen oklarheter när det gäller vilkarättigheter som har på den här punkten. Det är naturligtvis viktigtatt den fria konkurrens som kommunikationsministern talar om i sitt svarupprätthålls, och det är viktigt att kommunernas intressen och önskemåltillgodoses i den här hanteringen. Som sagt: Jag hoppas att svaret har varit klargörande ochatt det kommer all prägla relationer till berörda kommuner iframtiden. Överläggningen var härmed avslutad. 29 §Svar på fråga 1988/89:206 om SJ:s s.k. miljöavgifter till AnL 118 Kommunikafionsminister : har, med hänvisning tilluppgifter om att SJ skall betala "miljöavgifter" för banutnyttjandet,frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder för att små järnvägsbanor, somt.ex. Fryksdalsbanan, inte skall slås ut av denna s.k. miljöavgift. beslut om trafikpolitiken innebärbl.a. att de rörliga avgifterna för banutnyttjandet skall anpassas tilljärnvägens samhällsekonomiska marginalkostnader. Med hänsyn till järnvägensmiljövänlighet kommer miljöavgiften att bli tämligen låg och endast tas ut fördieseldrivna fordon. För att få ett avgiftssystem som harmonierar medregionalpolitiska önskemål kommer vidare avgifterna för spårslitage att sättasned för mindre bra banor. Mot den här bakgrunden har fått i uppdrag attlämna förslag till banavgifter. Enligt vad jag har fått veta ser isamband därmed över bl.a. järnvägens olycksavgifter. I avvaktan på banverketsredovisning kan jag inte nu närmare kommentera de enskilda avgiftsnivåernaeller vidta några åtgärder. Låt mig dock klargöra att med banavgifterna som SJskall betala får järnvägen bättre ekonomiska förutsättningar än tidigare när SJsjälvt bar det ekonomiska ansvaret för bannätet. För länsjärnvägarna ges ocksåbl.a. ökade investeringsmöjligheter, vilket sammantaget ger förutsättningar förutveckling av lokal och regional tågtrafik. OmSJ:s s.k. miljöavgifter ull AnL 119 (vpk): Jag tackar statsrådet för svaret. Men minfråga gällde huruvida kommunikationsministern var beredd att ompröva beslutetom avgifter på järnvägen i de fall då dessa kan användas som förevändning föratt lägga ner bandelar och där bandelarnas konkurrenssituation gentemot t.ex.busslinjerna kraftigt försämras. Jag anser, herr talman, att detta är statsrådetsansvar, för i beslut på grundval av trafikutskottets betänkande 1987/88:19står att utskottet förutsätter att regeringen noga följer utvecklingen ochvidtar de korrigeringar av avgiftssättningen som kan vara erforderliga. Min fråga kvarstår alltså: Ärkommunikationsminister beredd att ompröva avgiftssystemetskonstruktion och nivåer i de fall då bandelar hotas genom detta system? AnL 120Kommunikationsminister : Herr talman! Anledningen till att jagsvarade som jag gjorde är att det verkar som om fråga byggerpå ett missförstånd. Han har i frågan angett att det skulle finnas uppgifter omatt järnvägen skulle behöva betala miljöavgifter på i runda tal . perlågkilometer för korta sträckor och . per tågkilomeler för längresträckor. Men några miljöavgifter i den storleksordningen har såvitt jag kanförstå aldrig diskuterats. I stället är miljöavgiften perbruttotonkilometer, som man använder som mått i det sammanhanget. Frågan måstealltså bygga på ett missförstånd. Jag kan naturligtvis inte nu Om visst uttalande rörande kollektivtrafiken 1988/89:26 ange vad kommer fram till, utandet är uppgift att lägga fram förslag. Men det äringen tvekan om att, som jag sade, kärnan i det hela är att det blir bättreförutsättningar ekonomiskt för järnvägen med det nya systemet än vad det varmed det gamla, där SJ på företagsekonomiska grunder skulle klara av altförränta sina investeringar. Överläggningenvar härmed avslutad. 30 § Svar på fråga 1988/89:207 om visst uttalande rörandekollektivtrafiken AnL 121 Kommunikationsminister : har med anledning av ettföredrag av statssekreteraren i frågat mig om idénmed folkligt engagemang inom kollektivtrafiken kan gälla fler områden än"rena och snygga hållplatser". har beslutat att ansvaret för lokal och regionalkollektivtrafik skall vara trafikhuvudmännens. De upphandlar trafiken frånprivata, kommunala och statliga trafikföretag. Hur väl trafikhuvudmännen änupphandlar och hur bra irafikföretagen än sköter trafiken är det minuppfattning alt det måste finnas ett direkt engagemang från vanliga människor,resenärerna, för att trafiken skall bli riktigt bra. FolkHgl engagemang kan göra kollektivtrafiken bättre. Jagvill inte begränsa det engagemanget. Jag vill om möjligt uppmuntra det. AnL 122 (vpk): Det är min uppfattning att statsrådet spelarnågot aningslös i den här debatten. Anledningen till min fråga är naturligtvis att jag befararatt signalerna från har att göra med vad som sagts frånnäringslivets håll, nämligen att man skulle kunna slippa vissa samhälleligakostnader för bl.a. kollektivtrafiken genom att öka engagemanget, som dettjusigt heter. Därför måste jag försöka vädja till statsrådet att han skallsvara på den konkreta frågan: Är det så att anser attmänniskor skall börja städa busshållplatserna för att spara pengar åt bl.a.trafikhuvudmännen på de olika orterna i landet? Det vill jag veta. En privatisering av transportväsendet pågår inom helavästvärlden. Jag kommer från en träff där SJ-chefen skulle informeratrafikutskottet. Jag måste säga att det känns litet märkligt att ha fått sigtill del bara litet litet grand av del som massmedierna flera timmar tidigarehade fått reda på. Det handlar om ett aviserat samarbete med . Med tanke på att man släpper in de privata kapitalistiska bolagen,låter dem vara med om att investera i vägar och broar - vi vet vadScan Link handlar om - vill jag naturligtvis veta hur det förhåller sig och fåett svar av på frågan: Behöver samhället spara pengar på detsätt som talar om, dvs. genom att städa busshållplatser? Finns detnågot mer som skulle vilja uppmana vanligt folk att göra för attspara pengar? AnL 123 Kommunikationsminister : Herrtalman! Jag vet inte om vi skall diskutera anföranden, men jagkänner mig ganska övertygad om att det hon har syftat på är att det skulle varalika vällovligt att genom ett ideellt engagemang av något slag förbättratrivseln och ordningen inom kollekfivtrafiksystemets område som på andraområden. Jag har själv inte studerat detta, men det är bekant att t.ex.televerket i vissa sammanhang har träffat överenskommelse med en idrottsföreningoch sagt att om ni håller ett öga på våra telefonkiosker i en viss stadsdel ochser till att de inle förstörs, eller om ni påpekar för oss om det är något felpå dem, så kan vi i stället medverka till att stödja föreningens verksamhet.Jag utgår ifrån att det är den typen av uppgörelser som haft itankarna, och jag kan inte se något fel i det. Jag tror att det vore bra om vipå tunnelbanor, i spårvagnar och bussar fick en bättre ordning genom en ökadkänsla för detta hos resenärerna själva. Om aviserad nedläggning av visst postkontor AnL 124VIOLA (vpk): Anledningen till min fråga är naturligtvisatt jag undrar om det finns ett samband mellan vissa signaler från näringsliveti dessa frågor och resonemang som kanske har pågått inomkommunikationsdepartementet för att spara pengar åt den offentliga sektorn. Jagtolkar svar så att det absolut inte har funnits några sådanaresonemang och alt det inte kan handla om några större summor. Om sådana här resonemang skulle ha förekommit, herrtalman, är det mycket märkligt att det på samma gång finns planer på att lägganed stora delar av den allra viktigaste kollektivtrafiken i , denmiljövänligaste kollektivtrafiken, dvs. t.o.m. en rad banor inomstomjärnvägsnätet. Kan man lita på att det inte finns några planer på altöverföra kostnader också på privata organisationer, så är det bra. Jagåterkommer om det skulle vara så. Överläggningen var härmed avslutad. 31 § Svar på fråga 1988/89:217 om aviserad nedläggning avvisst postkontor AnL 125 Kommunikationsminister : Mot bakgrund av vissa planerade förändringarav postservicen i har frågat mig om jag vill medverkatill att posten bättre agerar i enlighet med kampanjen . Posten har ett regionalpolitiskt ansvar för attupprätthålla en god postservice "över hela ". Det är engrundläggande uppgift för postverket. Detta hindrar inte att utformningen avpostservicen kan behöva förändras från tid till annan. På mindre orter harposten ersatt dåligt utnyttjade små postkontor medlantbrevbäring. Om motorvägsbygget i mellan ochLjungskile ger sammaservice som postkontoren och är en mycket uppskattad serviceform. AnL 126 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret.Det är bra att statsrådet slår fast att poslen har regionalpolitiskt ansvar föratt upprätthålla god postservice över hela . Postens bilar kör ju ocksåomkring med breda banderoller, där det slår: "Hela ska leva".Det är bra, men då gäller del att ge förutsättningar för det. Det gör man integenom att lägga ned postkontor. Mot dessa nedläggningar protesterar bygdens folkpå det bestämdaste. Man behöver nämligen posten inte bara som ett statligtservicecentrum utan också som en naturlig träffpunkt. Ett postkontor har enkolossalt stor symbolisk betydelse. Finns det ett postkontor, finns det ocksåhopp för bygden. Och tvärtom: Om postkontoret läggs ned, får det enpsykologiskt dålig effekt. I landsbygdskampanjen förs det nu fram pytlesmå projekttill vilka man vill ha stora belopp för att kunna genomföra dem. Varför dä tabort serviceställen som redan finns? Jag tycker alt det är alldeles på tok.Den ena handen vet inle vad den andra gör. En helhetssyn måste till förglesbygdspolitik och regionalpolitik, om hela skall leva. Överläggningen var härmed avslutad. 32 § Svar på fråga 1988/89:225 om motorvägsbygget iBohuslän mellan och AnL 127 Kommunikafionsminister : har frågat miljö- ochenergiministern om regeringen avser att vidta några åtgärder när det gäller denmotorväg som byggs mellan och i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Arbetsplanen för byggande avmotorvägen prövades av regeringen . 1 detta ingick även enprövning av vägens konsekvenser för miljön. Regeringen, som deladelänsstyrelsens och bedömningar, fastställde planen. Det är inteaktuellt med någon åtgärd från regeringens sida med anledning av pågåendevägutbyggnad. .AnL 128KENT (): Jag tackar kommunikationsministern försvaret. Tyvärr blev jag inte tillfredsställd, vilket väl inte heller vare sigkommunikationsministern eller jag hade räknat med. Sedan beslutet om motorvägen i fattades har myckenny kunskap kommit , eller rättare sagt har det kommit frammånga obehagliga överraskningar som ett resultat av den brist på kunskap ellermöjligen negligering av känd kunskap som rått . Det är av dennaanledning som jag efterlyser insatser från regeringens sida i form av stimulansåtgärderför omställning eller utbyte av icke katalysrenade bilmotorer, ökade resursertill trafikövervakning, sänkt bashastighet etc. Det räcker inte attlänsstyrelserna har möjlighet till lokal hastighetssänkning, eftersom deberörda enheterna har bilindustrin som en av sina största arbetsgivare. Därmedsitter man i saxen. Dessutom bygger våra svenska bilindustrier alldeles förbra bilar, vilket jag vet mycket väl, eftersom jag i vanliga fall arbetar viden av dessa industrier. Den gamla bilparken håller för länge och kommerdärigenom att förstöra miljön framåt, om inte regeringen görnågot åt saken. Det är nödvändigt med radikala åtgärder, om regeringenframhärdar i att underlätta för en alltmer ökande biltrafik genom att byggamotorvägar i stället för att förbättra de befintliga vägarna och kompletteradem med utbyggnad av järnvägen. Därför frågar jag än en gång: Vilka konkreta åtgärderplanerar regeringen när det gäller att minska de katastrofalaövergödningseffekterna från biltrafiken på ? Om motorvägsbygget i mellan ochLjungskile AnL 129Kommunikationsminister : Herr talman! Såvitt jag kan förstå fårvi tillfälle att i en särskild trafikpolitisk debatt diskutera endel av de frågor som tog upp allmänt då det gäller bilismen ochmiljön. Vi kan vara överens om att det finns effekter av bilismen som detverkligen tål att vidta åtgärder emot. En del sådana åtgärder har ocksåvidtagits. Jag skall inte gå in på de frågorna nu - vi får som sagt anledningatt ventilera dem i den trafik-och miljöpolitiska debatt som skall äga rum här. Det speciella vägobjekt som tagits upp i frågan hardiskuterats vid åtskilliga tillfällen. Det är ju inte så att regeringenbestämmer eller skall bestämma allting i det här landet, utan detta projekt harbehandlats i de berörda kommunerna och, som jag sade i svaret, i länsstyrelsen.Ärendet har förvisso även behandlats i regeringen på grund av att beslutetöverklagades. Men det grundläggande beslutet har fattats på ort och ställe. Därhar man kommit fram till att det är önskvärt att detta projekt genomförs. De ärinte ensamma om det i . Önskemål om motorvägsprojekt finns i , iÄlvsborgs län, i osv. Ute i landet är människor inte allsnegativa till byggande av den här typen av vägar. AnL 130 (): Jag ser fram emot den debatt som vi skallföra om . 1 grannhuset har vi haft en ganska stor debatt omhavsmiljön. Det är litet tråkigt att uppleva att oavsett vilka argument somkommer och vilka händelser som inträffar blir effekten densamma som att tömmavatten på den berömda gåsen, eller kanske vi skall säga ejdern. Det är väl turatt vi kan säga det ännu, för det finns snart inga ejdrar kvar på . Överläggningen var härmed avslutad. 33 §Svar på frågorna 1988/89:239, 250, 254, 255 och 257 om fabrik i AnL 131 Kommunikationsminister : har frågat mig vilka åtgärderregeringen planerar för att säkra en fortsatt verksamhet vid iSundsvall. har frågat arbetsmarknadsministern om regeringenär beredd alt medverka till att undersöka förutsättningarna för alternativproduktion i . har frågat arbetsmarknadsministern vilkaåtgärder regeringen har vidtagit för alt förhindra en nedläggning helt ellerdelviq av fabrik i . har också frågat hurregeringen kommer att kompensera Sundsvallsområdet med lämpligaarbetstillfällen om en nedläggning sker. har frågat arbetsmarknadsministern omregeringen är beredd att ge i erforderligtregionalpolitiskt stöd för att inom t.ex. en treårsperiod åter bli lönsam. har vidare frågat miljö- och energiministernom regeringen är beredd att stödja en rekonstruktion av iSundsvall. Frågornahar överlämnats till mig. Jag besvarar dem i ett sammanhang. Låt mig först allmänt kommentera frågan om förhållandetmellan , regeringen, affärsverken och deras bolag.