prot · GC099 · 1988-12-31 00:00:00 — Av socialstyrelsensanslagsframställning för /89 framgår aff väntetiderna förrätfspsykiafrisk undersökning står i uppenbar strid med gällande lag. Av dettotala antalet rätfspsykiafriska undersökningar under fiden januari - juli 1987med 36-51 ärenden hade endast 4-11 ärenden avgjorts inom föreskrivna6 veckor. De alltför långa väntetiderna har påtalats av bl. JO, socialstyrelsensamt social- och justifieufskotten utan aff någon radikal åtgärd vidtagits. Senastär det revisorer som redovisat atf regeringen tillsatteen utredning i frågan och aft ett betänkande avgavs 1986 av den s. k.RRK-ufredningen. "Betänkandet är under beredning i ",sägs det i revisorernas granskning av nya organisation. Kriminalvårdsstyrelsenskriver i sitt svar rörande planering: "Socialstyrelsensinsatser är särskilt viktiga i fråga om den tunga psykia trin, där resurserna snabbt minskat, medan öppenvården prioriteras. De flaskhalsar som kriminalvården berörs av finns inom rättspsykiatrin (utred ningsresurser) . stängning av rätfspsykiafriska kliniker orsa kar långa väntetider på häkten för undersökningsfall." Denrättspsykiatriska verksamheten har under en följd av år fått minskadeekonomiska ramar, och har tvingats minska antalet vårdplatseroch stänga kliniker . har upprepade gånger redovisatde svåra förhållandena inom rättspsykiatrin, bl. a. i samband medanslagsframställningarna, tyvärr utan att erforderliga medel anvisats och utanatt ett avgörande skett i huvudmannaskapsfrågan. Förhandlingar om etteventuellt överförande av huvudmannaskapet för rättspsykiatrin till landstingenhar nu pågått utan atf något resultat redovisats. Jagvill erinra om aff socialutskottet gjorde ett fillkännagivande ombehovet av resurser för rättspsykiatriska undersökningar samt ett uttalanderörande huvudmannaskapsfrågan. Jag anhåller om atf tillsocialministern få ställa följande frågor: Vilka åtgärder har socialministern vidtagit för atfrätta till den krisartade situationen inom rättspsykiatrin? Ärsocialministern beredd atf utan dröjsmål vidta åtgärder för atf rätta fillmissförhållandena och förkorta de långa väntetiderna för rätfspsykiafriskaundersökningar? När kan förslag i ärendetförväntas? 1988/89:22av () till miljö- och energiministern om skydd avgrundvattnet: "Vatten är ett farligt gift - vilket omgerVisby stift" skaldade i slutet av . För honomvar det måhända ett skämt, är det i många fall en otäck och bisterverklighet. Föroreningen av är omfattande, liksom av . Vattenär grunden för allt liv pä jorden. Föroreningar av grundvattnet, vattnet isjöar, vattendrag och hav kan därför vara ett direkt hot mot allt liv. I Nordenär vi gynnade av att ha gott om vatten. Kanske är det därför som vi hitfillsinte haft någon omfattande diskussion om vattnets kvalitet. Menvattenkvaliteten är en av dagens vikfigaste miljöfrågor. Försurningenär ett stort hot mot vårt dricksvatten. beräknas var femte brunn iSverige ha försurat vatten. Vatten- och avloppsnäten är så dåliga i mångatätorter atf det finns stora risker för att de totalt bryter samman.Centerparfiet har krävt ett långsiktigt program när det gällerkommunernas vatten- och avloppsnät. Detfinns flera andra hot mot dricksvattnet. Föroreningar läcker ut frånsoptippar och avfallsupplag. De miljöfarliga transporterna sker också vid ellerpå vattentäkter och t. o. m. behandlingen i vattenverken kan utgöra en risk.Klor används för att slippa bakterier i vattnet. Forskare har varnat föratt kloret kan ge skador. Alla dessa hot mot värt dricksvatten måste minska,för att försvinna. Vi måste se fill atf vårt grundvatten och våravattendrag inte får obofliga skador. Andraföroreningar som kan vara ett direkt hot mot vår dricksvattenförsörjning ärbekämpningsmedel i grundvattnet. upptäcktes rester avbekämpningsmedel, främst fenoxisyror, i grundvaften-täkfer på . Redanförra året misstänkfes föroreningar av fenoxisyror. Det är oacceptabelt attbekämpningsmedel finns i dricksvatten. I finns nästan ingen kunskap omriskerna med detta. Det finns heller inga gränsvärden utsatta för kvaliteten pågrundvattnet. Frågan är nu om det finns tillräckliga resurser för kontroll avgrundvattnet. Desenaste tjugo åren har stora resurser satsats på avloppsrening, mendricksvattenförsörjningen har försummats. När den centrala drieksvatfentill-synenöverfördes till livsmedelsverket fick den väsenfligt förbättrad organisation,men minskade de totala resurserna, bl. a, i fråga om personal. Föraft de problem som berörts ovan skall kunna utredas och åtgärdas är detnödvändigt aft livsmedelsverket ges bättre resurser för sin rådgivning ochtillsyn. Densvenska forskningen om dricksvatten, dess betydelse för hälsan och hurföroreningar skall bedömas och motverkas, befinner sig i en kris. 1986 upphörde med atf fördela anslag för dricksvatten finnsingen anslagsgivare med ansvar för området. Prot.1988/89:9 Jag vill med anledning av det ovananförda fråga miljö- och energiminister Meddelande om frågor 1, Avserregeringen aft utarbeta ett kontrollprogram för skydd av grundvattnet i helalandet? Avser regeringen aft initieraaff gränsvärden för grundvattnet i utarbetas? 3, Är regeringen beredd aft se överorganisationen och öka resurserna för tillsyn och forskning? 57 § Meddelande om frågor Meddeladesatf följande frågor framställts 1988/89:97 av () till miljö- ochenergiministern om åtgärder för att förhindra spridning i naturen avplastringar till ölburkar; Ett nytt miljöproblem har drabbatoss. Öl- och läskedrycksburkar binds ihop med plasfringar. Dessa plastringarkan man numera se överallt, tyvärr ofta i naturen. Om ringarna är nödvändiga,kunde de tillverkas av ett annat material. Har statsrådet uppmärksammat detta,och i så fall ämnar statsrådet vidta några åtgärder för atf stoppa dessaplastföremäls spridning i naturen? 1988/89:98 av Ktntt () till finansministernom slopande av åldersgräns för ledamot i taxeringsnämnd: avskaffade riksdagen70-ärsgränsen för valbarhet fill nämndeman i domstol. För ledamot itaxeringsnämnd har dock ingen sådan ändring gjorts. Är finansministern beredd attföreslå en ändring i 8 § taxeringslagen innebärande ett slopande av70-årsgränsen för ledamot i taxeringsnämnd? 1988/89:99 av () till socialministernom ökad uppmärksamhet på vissa sjukdomsgrupper: Primär fibromyalgi hör fill den s,k, mjukdelsreumatismen, som är en stor sjukdomsgrupp som orsakar mängapatienter lidande. Patienterna är ofta kvinnor , vilkaremitterats frän läkare till läkare och fått pröva olika behandlingar. Alltförofta har de inte blivit tagna pä allvar av läkarna. Ändå finns det både typiskasymptom och övriga symptom som gör aft man kan ställa en ganska säker diagnosom vissa av symptomen föreligger. Att infe bli trodd, atf inte bli tagen på allvar, ärtyvärr inget specifikt för personer med primär fibromyalgi. Många människor med olikaneurologiska symptom kan vittna omsamma sak. Självfallet är det svårt för läkare aft Prot. 1988/89:9 kunnaställa rätt diagnos när symptomen inte är tydliga och vanliga. Men atf 13oktober 1988 ta patienten på allvar är mycket viktigt. Stora krav måste därförställas på vilken information och fortbildning som läkarna konfinuerligt måstefå ta del atf ta initiafiv fill aft läkarna bUr mer uppmärksammade påsjukdomsgrupper, t. ex. primär fibromyalgi, för atf minska patienternas lidandeoch få dem aft bU tagna på allvar? 1988/89:100 av LennartBrunander (c) till försvarsministern om sammansättningen av försvarefspersonalnämnd: () harfilluppgift att fungera som en kontaktlänk mellan försvaret, parfier,värnpliktsrörelsen och de anställdas organisationer. FPVN skall följa ochuppmärksamma personal-och värnpliktsfrågor inom försvaret. Nämnden består avfio ordinarie ledamöter och fio suppleanter. FPVNhar genom sin speciella sammansättning fungerat på ett i förhållande fillandra nämnder annorlunda sätt, FPVN har också fungerat som ett forum fördiskussion och erfarenhetsutbyte i personalfrågor, I arbetet inom nämnden harockså suppleanterna arbetat aktivt och bidragit till den bredd som kunnatuppnås. Det har uppfattats som en tillgång att det varit så. Inomförsvarsdepartementet pågår en översyn av bl, a, FPVN:ssammansättning. Det diskuteras en borttagning av suppleanterna samt enminskning av antalet ordinarie ledamöter. Den föreslagna nedskärningen skulleenligt min mening leda till att FPVN förlorade sin speciella karaktär ochbredd. Mot denna bakgrund ställerjag följande fråga till försvarsministern: Är försvarsministern beredd atf medverka fill affförsvarets personalnämnd fär behålla nuvarande principer för nämndenssammansättning? 1988/89:101av () till industriministern om den regiönalpolifiskautredningen; beslöt aft"framhålla betydelsen av att den regiönalpolifiska utredningen ägnarsärskild uppmärksamhet åt utvecklingen i skärgårdsområdena, I detta sammanhangfär också prövas behovet av ytterligare myndighetssamordning. Vad utskottetovan anfört i anslutning fill motionerna A405, A408, A410 och A454, den senarei aktuell del, bör ges regeringen till känna," Medanledning av motion A403 angående transportstöd i skärgården ställde sigriksdagen bakom arbetsmarknadsutskottets skrivning: "Utskottet haranledning utgå från aft även driftstödet till skärgårdsfransporfer behandlas idefta sammanhang," Enligtvad jag inhämtat har inga tilläggsdirektiv i anledning av riksdagsbeslutetgivits den regiönalpolifiska utredningen. 1988/89:9 Jagvill därför fråga industriministern: 13oktober 1988 ,,.................. ........ . , , , ---------------- Narämnar industriministern ge den regiönalpolifiska utredningen fill- Meddelande om frågorläggsdirektiv med anledning av det ovan angivna riksdagsbeslutet? 1988/89:102av () fill finansministern om finansiering av utrymningar pågrund av reaktorolycka: skriver i rapporten atf "även med angivna förbättringar av säkerheten kvarstårvissa händelseförlopp med mycket låg sannoUkhet som kan leda till utsläpp avliknande omfattning som i Tjernobyl". Staden - hemort för 10 000människor - kommer enligt vad partiorganet låter meddela, att jämnas medmarken. uppgav regionaladministrationen i att minst 27 städer ochbyar i området kring reaktorn blivit obeboeliga. Jagförmodar att finansministern delar expertgruppens uppfattning vad gällerriskerna för en svensk reaktorolycka med lika stora utsläpp som i Tjernobyl.Trots detta vill regeringen inte avveckla kärnkraften snabbt utan man väntarfill . Hur planerar finansministern atf finansierautrymmande av städer, t. ex. eller , och uppbyggnad av nyastäder med kanske hundratusentalet bostäder? 1988/89:103av () till försvarsministern om beredskapsövningar medbefolkningen nära kärnkraftverken: Tjernobylkatastrofen drabbade genom bl. a.stora nedfall av cesium. Än ökar cesiumhalfen i såväl vilt som fisk. Ändåkom lindrigt undan. Effekterna skulle bli betydligt värre och kaosartadeom det hade varit en svensk reaktor som havererat och medfört liknande utsläppsom i Tjernobyl. Undermånga år har frågan om befolkningsövningar i närområdena kring svenskakärnkraftverk diskuterats. Det handlar om utrymning, djurtiUsyn, inkvartering,livsmedelsförsörjning etc. Övningarmed befolkningen kring kärnreaktorerna har infe genomförts. Konferenser medtjänstemän etc. har däremot genomförts. Delar statsrådet uppfattningen att en olycka medradioaktiva utsläpp som följd kan inträffa i alla svenska reaktorer? Omsvaret är ja: Varför sker inte övningar med befolkningen runt kärnkraftverken? 1988/89:104av () till statsministern om frågestunder: Djupt bedrövad satt jag på riksdagsläkfaren den 6oktober och lyssnade pä statsrådens agerande i samband med aff riksdagsledamöter ställt frågor. '*" Varför denna bedrövelse? Jo, bedrövelsen rann upp ioch med insikten aft frågestunden interespekterades av statsråd, som förnedrade riksdagsleda- Prot. möterna genom att intevisa vare sig hövlighef eller respekt, men mest av allt på grund av att mantrampade litet på demokratin. . ,, , ! .... , - . o . , , .. Svaren på frågorna varofta inte svar. Till råga pa allt avslutade statsråden debattrundan genom attsnabbt dra sig ur debatten och därmed döda den. Är statsministern beredd att medverka till attstatsråden engagerar sig mer i frågedebatterna? 58§ Kammaren åtskildes .