prot · GC0920 · 1988-12-31 00:00:00 — För en liten kommun kan kostnaderna för en enda elev tyckas mycketstor. Det har också visat sig, genom den utredning gjort aveffekterna av den genomförda förändringen, att det nu finns starka skäl attbefara att rörelsehindrade ungdomar som har behov av regional gymnasieutbildningmed elevhemsboende kommer att möta mycket stora problem. Enskildaelever har redan kommit i kläm och deras behov av gymnasieutbildning harifrågasatts. begär , liksom styrelsen för vårdartjänst ochSvenska kommunförbundet, att staten skall garantera kostnaderna för det fåtalsvårt rörelsehindrade elever det handlar om. Det finns inget motiv till varför inte svårtrörelsehindrade elevers gymnasieutbildning skall bekostas med statliga medel,när staten redan står för de gravt hörselskadade elevernas gymnasieutbildning iÖrebro. Om inte gravt rörelsehindrade elever garanteras denna rätt till ettstudiesocialt stöd efter sina egna behov, blir de den enda grupp elever varsrätt till utbildning kommer att ifrågasättas. Deras behov av anpassadpedagogik, kombinerat med omvårdnad och habilitering, bör ses utifrån ettstudiesocialt perspektiv och inte utifrån socialtjänstlagen och där bli prövadsom ett biståndsärende. Alla barn och ungdomar skall ha rätt till utbildning ivårt land. Deras rätt till gymnasieutbildning skall inte behöva prövas utifrånsocialtjänstlagen. Eftersom det redan fått negafiva effekter för enskildaelever med det nya avgiftssystemet är det angeläget att en snabb förändringvidtas. Det handlar om de allra svårast handikappade ungdomarna i vårt land.Deras behov av utbildning måste garanteras, precis som andra ungdomars.Socialstyrelsen, styrelsen för vårdartjänst och Svenska kommunförbundetföreslår också att staten måste garantera deras rätt. Kommer statsrådet att ta initiativtill att svårt rörelsehindrade elevers rätt tiU gymnasieutbildning garanterasgenom statligt ansvar? 1988/89:58av () till finansministern om småföretagens kapitalförsörjning,m.m. De senaste årens expansion ochförändring av kapitalmarknaden har bidragit till en koncentrationsutveckling itvå avseenden. Dels har utvecklingen av aktie- och värdepappersmarknaden i allhuvudsak ensidigt genereat betydande kapitalresurser till de stora företagenoch börsbolagen, dels har de ökade kapitalrörelserna koncentrerats tillstorstadsområdena - framför allt . Avregleringenav kapitalmarknaden, den kreativitet och expansion som kännetecknat de senasteåren, fillkomsten av penningmarknaden etc. har i stort varit mycket positiv, meninte utnyttjats för en målmedveten industriell förnyelse av det svenskanäringslivet eller av den regionala utvecklingen. Småföretagspolifikenhar gått på sparlåga och den positiva utveckling som svensktnäringsliv i stort kännetecknats av har till uteslutande delen varit betingadav dels den småföretagspolitik som inleddes , dels en allmänt starktrådande högkonjunktur. Utvecklingen inom svensk industri har därför i storutsträckning begränsats till ökat kapacitetsutnyttjande inom befintligaindustrianläggningar. Dollarkursen och de s.k. devalveringseffekterna har medförmånlig prisutveckling som följd ytterligare bidragit till denna utveckling.Nyinvesteringar, teknisk utveckling fou-insatser i stort, har i eninternationell jämförelse varit blygsamma under 80-taiet trots rådandehögkonjunkturläge. Denpositiva utveckling som en friare och avreglerad kapitalmarknad skulle kunnamedföra för små- och nyföretagande samt för en offensiv regionalpolitik haruteblivit på grund av regeringens passivitet och ointresse på dessa områden.Det ökade allmänna intresset för riskkapitalmarknaden, och då främst för aktie-och optionsmarknaden, har gjort att de icke börsnoterade bolagen ochsmåföretagen - trots ökat kapitalbehov - kommit att helt stå utanför denexpanderande riskkapitalmarknaden och därmed helt varit hänvisade till dentraditionella lånemarknaden. Ävenom internationaliseringen av finans- och kapitalmarknaden kännetecknas av ökadharmonisering bör också en friare och avreglerad kapitalmarknad kunna innebäraökad pluralism och fler marknader. Trotsatt småföretagen spelar en betydande roll för svenskt näringsliv ochdessutom svarar för en stor del av förnyelse och innovafionskraft står dessahelt utanför en organiserad riskkapitalmarknad. OTC-listan som infördes underde centerledda regeringsåren var ett viktigt steg mot en mera pluralistisk ochdecentraliserad riskkapitalmarknad. Inför en förestående konjunkturavmattning -närhelst den inträffar - bör det nu vara hög tid att gå vidare på denna väg ochinitiera utvecklingen av regionala riskkapitalmarknader eller aktiebörser ochdärigenom bereda små och nya företag en decentraliserad publikriskkapitalmarknad. En kraftigt ökad stimulans för det enskilda sparandetspelar här självfallet en viktig roll. Settmot bakgrund av den ökade roll som en ökad integration med Europeiskagemenskapen kan få för en alltmer exportberoende småföretagssektor och dessaföretags ekonomiska och sysselsättningspolitiska roll för den regionalautvecklingen, bör åtgärder som här anförts utgöra centrala inslag i en offensivsmåföretagspolitik och regionalpolitik. Vidarekommer de speciella förutsättningar som det expansiva tjänsteföretagandet,informations- och kunskapsindustrin kräver att ytterligare aktualisera endecentralisering och mångfald på riskkapitalmarknaden. Mot bakgrund av vad somhär redovisats vill jag fråga finansministern: Vilka åtgärder tänker regeringen vidta för attförbättra små- och nyföretagandets möjligheter att tillgodogöra sig en växanderiskkapitalmarknad? Vilka åtgärder tänker regeringen vidta för attinför 90-talet utnyttja och stimulera en växande finansmarknad som ett medel iregionalpolitiken? Prot.1988/89:20 3. På vilket sätt avser regeringen att medverka till en ökaddecentralisering 9 november1988 av finans- och kapitalmarknaden ien alltmer internationaliserad eko- ', ' nomi? 17 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1988/89:227 av () till socialministern omproduktkontroll av tandfyllnadsmaterial: 1 en nyligen publicerad rapportbekräftas åter att tandlagningsmaterial innehåller för människokroppen skadligaänmen, I en kommentar till rapporten säger ansvarig tjänsteman frånsocialstyrelsen att en framställning till regeringen har gjorts för att fåmedel till en svensk kontroll av innehållet i förekommandetandlagningsmaterial. Är regeringen beredd att medverkafill att får erforderliga medel att genomföra en kontroll avinnehållet i förekommande tandlagningsmaterial? 1988/89:228 av () tillarbetsmarknadsministern om arbetsmarknadspolitiken för ungdomar: När ungdomslagen infördes den 1januari 1984 var det i en arbetsmarknadssituation som var mycket kärv förbl.a. Antalet ungdomar i ungdomslag uppgick till i genomsnitt ca 30500 personer . minskadeantalet ungdomar i ungdomslag till ca 23 700 resp. ca 19 700 personer. Iseptember 1988 befann sig ca 7 900 personer i ungdomslag. Arbetsmarknadssituationen i är mycket god ,vilket även har gynnat ungdomar och förbättrat deras möjligheter tillpermanenta heltidsjobb. Detta är en utveckling som hälsas medtillfredsställelse. Ungdomslagen har dock varit och är fortfarande en mycketgod hjälp för många ungdomar. Den vänder sig bl.a. till ungdomar under 25 årsom är psykiskt utvecklingsstörda eller fått sin skolgång fördröjd till följdav ett varaktigt fysiskt funktionshinder. Ungdomslagen är också en god hjälp påorter där det fortfarande finns vissa brister på lämpliga arbeten för ungdomar.Detta gäller bl.a, i vissa glesbygdskommuner och kanske speciellt iNorrlandslänen, Medhänvisning till det ovan anförda vill jag fråga statsrådet: Vilka ungdomspolitiska åtgärderkommer att finnas kvar/inrättas när ungdomslagen har upphört att gälla? 1988/89:229 av () till socialministern om legitimering av Prot. 1988/89:20 kiropraktiker: har jag motionerat omlegitimering av Doctors of Meddelande om frågor Chiropractic och begärt rättför deras patienter att få omfattas av sjukförsäkringssystemet. haralternativmedicinkommitténs delbetänkande SOU 1987:12 remissbehandlats färdigtoch man har tillåtit att fiden ytteriigare dras ut. Ändå har socialutskottetpåstått att proposition i ärendet skulle läggas . Året är snart till ända.Förslaget ingår ej i propositionsförteckningen. Vadhar statsrådet att förtälja i ärendet? 18§ Kammaren åtskildes . 1988/89:20 (Siffrorna avser sida iprotokollet) Talmannen3, 19 , () 95, 99, 101 Bildt, () 3, 18, 26 , () 74 ,, försvarsminister 15, 25, 33 Ciszuk, () 13, 24, 32 De , () 73, 79, 82 Eliåsson, () 112, 114, 115, 116, 117 , (vpk) 86, 88 Fiskesjö, , tredje vice talman (c) 58, 62, 64 ,() 53 , () 87, 88 , () 76, 81Friggebo, () 37, 46, 48, 56, 62, 63, 68 , (vpk) 66,68, 69, 70 , () 89, 97, 100 Hyttring, () 106, 109Högmark, () 105 , () 8, 21, 29 , () 110Kindbom, () 38, 42, 45, 47, 54, 55 , () 52, 54 Leghammar,Hans (mp) 42, 51, 52, 59, 67, 69, 70 Lekberg, () 60, 63, 65 Lyngå, () 88 , (vpk) 75, 80, 83 , () 77, 81, 83 , (vpk) 40, 94, 98 , () 104 Nyhage, Hans (m) 35, 45, 47, 55, 61, 64, 67 , () 107, 110 , (vpk) 102, 106 , () 115 , () 103 Pohanka, () 51, 116 , () 91, 98, 100 , () 70, 80, 82 , () 95, 99 , () 113, 114 , () 87, 88 , () 43, 47, 49 Tilländer, () 92, 98, 100 , (vpk) 11, 22, 31 124 , () 6, 19, 28 ,() 49 gotab 1988 16252