prot · GC0960 · 1988-12-31 00:00:00 — De anställda, som i dagoftast har endast en arbetsgivare när det gäller vård och omsorg, får flerarbetsgivare att välja mellan. De fär också möjlighet att starta eget. Dåutnyttjar vi deras initiativkraft och förmåga på bästa möjliga sätt. En verklig skattereform måste alltså innebära ett sänktskattetryck. Den måste innebära att först dessa 20 000 miljoner och sedanytterligare miljoner återlämnas till dem som egentligen äger pengarna, dvs.till de medborgare som genom egna arbetsinsatser tjänat dem. Visst krävs det gemensam finansiering! Visst kommer vi ifortsättningen också att ha ett förhållandevis högt skattetryck, men vi kommeratt fä ett system där människornas valfrihet, som jag sade, ökar. Eftersom skatteutskottets värderade ordförande kommer attfölja mig i denna intensiva skattedebatt här i kammaren skulle jag vilja frågahonom: Är det inte möjligt att socialdemokraterna skulle kunna inse att det ärmedborgarnas pengar det handlar om, att man kan öka medborgarnas valfrihetgenom att sänka skattetrycket? Skulle vi inte kunna komma överens om attdiskutera en kommande skattereform, dvs. att sänka skattetrycket? 178 (): De flesta är överens om att vi i harett skattesystem som är omodernt och har en hel del skavanker. Jag syftardärvid bl.a. på de skatteundandraganden genom skattefusk eller skatteplaneringsom sker i så stor utsträckning . Här finns det kanske anledning att genast stanna upp ochnågot begrunda innebörden av begreppen skattefusk och skatteplanering. Vadskattefusk är, det vet alla. Det är något som är olagligt och som kanbestraffas. Men vad är skatteplanering? Ja, en sak är klar. Det är inteolagligt, och det är inte alltid omoraliskt eller oetiskt. Men vad är det? Låtmig då få börja med att lätt uppgivet fä konstatera, att det är ett synnerligenvidsträckt begrepp som rymmer många typer av skatteundandragande, mängder avaktiviteter för att sänka eller helt slippa ifrån skatten. Men vad är då en godtagbar skatteplanering, och hur serden icke godtagbara ut? Ja, det kan knappast vara oetiskt om en person somsparar för sin ålderdom eller för att skapa en buffert väljer den urskattesynpunkt mest gynnsamma sparformen. Men skatteplanering är det juonekligen. Däremot kan man ifrågasätta etiken eller moralen i ekonomiskadispositioner som har till huvudsyfte att åstadkomma en skattelättnad och därallt annat är bisyften. Och alldeles oetisk är den senaste tidens ohämmademarknadsföring av hela transaktionskedjor, där man konstruerar och saluför ettvisst skatteresultat. Detta är någonting som görs i mycket storomfattning, och i tillskapandet av dessa transaktionskedjor, i rådgivningen ochi finansieringen deltar banker, finansbolag, advokater och revisorer. Sammantaget rör det sig om tiotals miljarder som på dettavis undandras beskattning. 1 stället övervältras denna skattebörda påskattebetalare som inte vill eller kan ägna sig åt en sådan avanceradskatteplanering, ett förhållande som ytterligare framhäver det omoraliska idenna typ av verksamhet. inställer sig automatiskt nästa fråga: Vad är det förfel pä värt skattesystem som kan tillåta detta gigantiska skatteläckage? Ja,enligt de allra flesta skatteexperter - och på den punkten instämmer jag gärna- så är den främsta orsaken de asymmetrier som finns inbyggda i systemet, dvs.det faktum att olika typer av inkomster beskattas olika hårt. Självfallet spelar också marginalskatternas höjd en roll idetta sammanhang, även om det kanske är riktigare att säga att det äravståndet mellan inkomstslag med hög skattesats och inkomstslag med Mågskattesats som spelar den viktigaste rollen i detta sammanhang. Efter detta stillsamma lamenterande efterlyser förmodligenvän av ordning några synpunkter på lämpliga åtgärder mot missförhållandena.Låt mig då genast få framhålla, att problemen är av så djupgående natur, attdet inte räcker med smärre ingrepp på enskilda problemområden. Dylikt skrap påytan kan förvisso vara nödvändigt men löser inte destora problemen. För det behövs det ett helt nytt skattesystem, ett system sombl.a. leder till sänkta marginalskatter, bredare skattebaser, ökat skatteuttagpå kapital, enklare skatteregler och ökad fördelningspolitisk rättvisa. Tankarna på ett nytt skattesystem innebär naturligtvisinte att man kan underlåta att ingripa mot den avancerade skatteplanering somnu pågår, särskilt som denna av allt att döma tilltar i accelererande takt ochärligen dränerar statskassan på stora belopp. Det ligger i sakens natur attsådana ingripanden någon gäng får karaktären av provisorier, men ävenprovisorier är ibland nödvändiga. Inför en eventuell omläggning till ett nytt skattesystemskulle jag vilja peka pä risken för vad någon skatteexpert kallat försista-minuten-planering, dvs. att nu ordna fram skattefria pengar i avvaktan påatt vi fär ett klarare och tydligare system, eventuellt också med lägremarginalskatter. Det bästa exemplet pä detta är vissa bankers marknadsföring avlångsiktiga sparkonton, där pengarna sätts in nu men räntan utbetalas ochbeskattas först . Man spekulerar helt enkelt i olikheter i nuvarande ochkommande skattesatser, något som faktiskt kan komma att utveckla sig till denverkligt stora asymmetrin. Då finns det anledning att höja ett varningens finger delsmot dem som utreder skattefrågan, sä att de beaktar dessa övergängsproblem,dels mot banker, skatterådgivare och vanliga skattebetalare, som ju faktisktinte vet ett enda dugg om hur ett eventuellt nytt skattesystem kan komma att seut. Mot denna något dystra bakgrund, herr talman, känns detskönt att kunna konstatera, att vi socialdemokrater inte har suttit med armarnai kors. Vi har under de gångna sex åren vidtagit ett stort antal åtgärder avbåde långsiktig och kortsiktig karaktär. De långsiktiga åtgärderna består ihuvudsak i tillsättandet av ett antal skatteutredningar- den första redan 1985- som är inne i ett intensivt slutskede. De mera kortsiktiga åtgärderna harmest handlat om förenklingar, basbreddningar, sänkningar avskattesatser och Prot. 1988/89:60 direkta ingripanden mot skatteundandragandenav olika slag. Och det är, märk väl, åtgärder som till stordel ligger väl i linje med ett tänkt kommande skattesystem. 179BO () replik: Jag kan inte med bästa vilja i världen sägaatt gjorde den minsta ansträngning att försöka svara på minfrågeställning. Den får jag då upprepa: Vad är det som gör attsocialdemokraterna inte kan tänka sig att sänka skattetrycket? Om vi nu skall bryta med tradifioner, ändra utveckling ochmotverka skatteplanering- gör då det enda som behövs: skattetrycket! Detär det allra viktigaste. Skattesystemet överlastas nämligen av alltförstort skatteuttag. Dä får man de effekter som sä vältaligtbeskrev. Socialdemokraterna skryter ju med att 22 förslag - nu ärdet kanske 23-24 förslag- har lagts fram för att undvika det man kallarskatteplanering. Ändå fortsätter denna planering. Det var ju nya saker i detavseendet som belyste. Det visar att den här typen av insatserinte räcker, inte fungerar. Bakgrunden fill överdriven skatteplanering är det högaskattetrycket. Frågan är då om socialdemokraterna faktiskt är beredda att göranågot ät detta grundläggande förhållande. Den frågan reste jag inledningsvis. Det finns också ett annat skäl till att en skattereformbehövs - inte bara behovet av att motverka överdriven skatteplanering. Det ärett skäl som jag tog upp och som jag aldrig hör en socialdemokrat tala om,nämligen människornas valfrihet. Det sammanhänger i sin tur med utnyttjandet avvåra totala resurser, tillväxttakten, det som kan garantera pensioner ochvälfärd för framtiden. Det talar ni aldrig om, och ändå måste det varahuvudskälet till eventuella skatteomläggningar. Vad det rör sig om är juomläggning av ett gammalt system. Egentligen diskuterar vi i inkomstskatteutredning och företagsskatteutredning att dra ner de skattesatser som har höjtsefter hand som socialdemokraterna velat ha mer skatteintäkter - dra ner demtill en nivå som är något mer rimlig men fortfarande ligger förhållandevis högtvid en internationell jämförelse. Det är detta det rör sig om - inte några nyaskattesystem. Det viktiga när det gäller att åstadkomma ett trendbrottär just att försöka få ned skattetrycket som man avreglerar ochavmonopoliserar. Avslutningsvis vill jag säga följande. Jag har mångagånger funderat över en speciell sak och jag har ställt frågor i ärendet fillflera socialdemokrater här i kammaren - t.ex: som sitter ochlyssnar på debatten och . Det samhälle som vi i i daglever i är bra på många sätt och vis. Vi har hög standard - självfallet är detså. Men när det gäller vård och omsorg är flertalet människor, vanligainkomsttagare, ändå hänvisade till de lösningar som politiker svarar för. Omdet skulle klicka vad gäller dessa lösningar - så är ju fallet ibland inomskolan, inom barnomsorgen, inom äldreomsorgen och inom sjukvården - finns detinga alternativ för människorna. Människorna blir utlämnade åt politiker. Hurkommer det sig att ni socialdemokrater har skapat ett samhälle som fungerar så,att enskilda. vanliga människor utlämnas ät politiker och alltså intehar någon valfrihet? De som klarar sig också i dagens är de som hartillgångar och höga inkomster. 180 () replik: 1 mitt anförande försökte jag att i allanspråkslöshet förklara och diskutera det organiserade skatteundandragande sompågår i vårt land just . Jag måste säga att jag faktiskt tycker att det ärlitet synd att och andra företrädare för moderata samlingspartietnästan aldrig vill inlåta sig pä en sådan diskussion. Ni vill nästan aldrig taupp de svåra spörsmål som finns när det gäller skatteplanering ochskatteundandragande. När hörde vi eller någon annan företrädare förmoderata samlingspartiet senast diskutera orsaken till och åtgärder mot denverksamhet som våra banker, finansbolag, revisorer, advokater osv. ägnar sigät -dvs. att man systematiskt hjälper företagen att undandra sig beskattningför att i stället stjälpa över beskattningsbördan pä andra människor som intehar samma möjligheter? I valrörelsen - var också inne pä den saken -diskuterade vi socialdemokrater uttrycket 22-0. Därmed menade vi att vi hadelagt fram 22 olika förslag i syfte att komma till rätta med skatteundandragandeoch skatteflykt av olika slag och att hade gått emot samtliga dessaförslag. Är ni inte intresserade av denna viktiga rättssäkerhetsfråga? Detgäller ju att se till att alla människor utsätts för en rättvis beskattning. Niär tydligen mera intresserade av att tala om skattesänkningar. Det är vad BoLundgren är inne pä även i dagens debatt. Det handlar om skattesänkningar som iförsta hand är avsedda för högavlönade - lågavlönade kommer i andra hand. Varför vill inte socialdemokraterna sänka skattetrycket?frågar . Då svarar jag: Det kan vi inte göra just för tillfället,därför att vi är intresserade av att den gemensamma sektorn, som är till föralla människor i , skall bli så bra och stark som möjligt. Ni kräverskattesänkningar, men har ni anspråk på samhället när det gällerskola, utbildning, försvar etc. En verklig valfrihet får människorna om vi haren stark offentlig sektor! Ni kräver sänkta skatter. Men vad är det egentligensom ni dä vill ta bort? På den punkten uttrycker ni er inte lika klart. Detvore bra om här kunde förklara hur de 20 miljarder som man villsänka skatterna med skall finansieras på ett acceptabelt sätt. 181BO () replik: skall få reda på hurfinansieringen av vårt skatteförslag kan ske på ett acceptabelt sätt. Detenklaste sättet att få reda pä det är naturligtvis att läsa den skattemotionsom vi har väckt. Jag lämnar med glädje över en kopia till såsnart jag kan. frågar när jag senast diskuterade frågan omorganiserat skatteundandragande här i kammaren. Jag tror att det värden 14eller . har jag bara talat här i kammaren i eninterpellationsdebatt som rörde eftertaxeringsfrågor. Det har inte funnitsnågot annat tillfälle. Självfalletvill vi moderater - precis som , vilket annat parti som helst ellervilken riksdagsledamot som helst - ha ett system som fungerar, som gör att maninte ägnar sig ät vad jag skulle vilja kalla överdriven skatteplanering ochorganiserat skatteundandragande. LarsHedfors kommer tillbaka till uttrycket 22-0, som härrör från valrörelsen.Egentligen är det fråga om uttrycket 0-22. Ni gjorde ju aldrig mål - om vi nuskall tala i fotbollstermer. Ni lade fram 22 förslag och förverkligade dessa.Ändå har vi en ökande skatteplanering av den organiserade arten. Det visar juatt ni inte gick till roten med det onda. Det är emellertid vad vi vill göra.Vi vill faktiskt få ned skattetrycket, sänka skattesatserna, så att motiven förskatteplanering i överdriven omfattning försvinner. Det är det rimligaste, ochdet tror jag att vem som helst skulle kunna förklara. Deskattesänkningar som vi föreslår gäller fill övervägande delen lågavlönade.80-85 % av volymen gäller skattesänkningar för inkomster . Detframgår ocksä av vår motion. Detta finansieras dels genom att vi mycketförsiktigt räknar in de dynamiska effekter som sänkt marginalskatt ger-nägotsom vi, såvitt jag förstår, nu är överens om-, dels genom att vi genomförbesparingar på olika områden. Jag kan nämna den kommunala sektorn, som skullegynnas mycket om töneökningstakten kunde minskas, om inflations- ochlönespiralen kunde hejdas. Det skulle förbättra kommunernas ekonomi i avsevärdgrad. Då skulle man också kunna minska de specialdestinerade statsbidragen tillkommunerna. I vår motion anges till punkt och pricka hur finansieringen skall gåfill. Menmin fråga kvarstår. säger ju att socialdemokraterna vill ha högaskatter, så att den gemensamma sektorn, den offentliga sektorn, får sitt. Dethandlar alltså om det som vi politiker bestämmer över. Men vad är det för felmed privatvård? Vad är det för fel med att människor får välja mellan olikaläkare inom eller utanför den offentliga sektorn? Vad är det för fel med attanställda inom barnomsorgen får starta eget eller arbeta åt någon annanarbetsgivare än kommunen? Varför kan inte socialdemokraterna tänka sig ettsamhälle där vanliga människor får valfrihet? 182 ()replik: talar om skattesänkningar för de lågavlönade, som skullebli resultatet av moderat politik. Men är det att åstadkomma skattesänkningarför lågavlönade om man vill sänka förmögenhetsskatten? Är det att åstadkommaskattesänkningar för lågavlönade om man vill höja arvs- och gåvoskatten? Är detatt åstadkomma skattesänkningar för lågavlönade om man vill sänka skatten påkapital? Naturligtvis gynnar alla dessa skattesänkningar de högavlönade, och såhar det i stort sett alltid varit när det gäller moderata samlingsparfietsskattepolifik. Påmin fräga om hur man skall finansiera de 20 miljarderna får jag det vanliga ochlitet otydliga svaret från : Det är de dynamiska effekterna ochbesparingarna som är avgörande. Talet om dynamiska effekter kryper man ständigtbakom. Men det är ju inte fråga om någonting annat än fromma förhoppningar, BoLundgren! Vad är det för besparingar ni skall göra? Jo, det är besparingar päkommunernas bekostnad. kommer att fä problem närdet gäller att klara åldringsvården, skolan, barnomsorgen osv. Det gäller ocksåbesparingar i fråga om delpensionen, sjukförsäkringen etc, som drabbar låginkomsttagarna. Summasummarum: skattesänkningar för höginkomsttagarna och höjda avgifter etc. förlåginkomsttagarna. Det är moderat fördelningspolitik. Slutligen:Den 11 oktober diskuterade frågan om skatteundandragande här ikammaren. Men frågan är fortfarande: När skall ni egentligen krifisera detorganiserade, planerade skatteundandragande som sker med hjälp av våra banker,finansbolag, revisorer osv.? När får vi höra kritik från moderatasamlingspartiet på den punkten här i kammaren? Talmannen anmälde att anhållit att tillprotokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. Debattenom skatter var härmed avslutad. 24 § Kammaren beslöt att ajournera förhandlingarna till för middagsuppehåll. 25§ Förhandlingarna återupptogs under ledning av andre vice talmannen. 26 § Allmänpolitisk debatt (forts.) Kammarenövergick till att debattera sjuk- och hälsovård. Anf.183 (): Sjukvårdens omfattning och kostnader ökar i hela världen. Här i Sverigebetalar en industriarbetare under sitt livslopp ungefär 1 milj. kr. - om manräknar med räntan - i landstingsskatt. Dennautveckling har flera förklaringar. Av alla forskare ivärldshistorien är fortfarande i livet . Möjligheterna att åtgärdasjukdomar ökar med nya avancerade tekniker, och ligger härvidlag långtframme. Ökad information om sjukdomar ökar efterfrågan. Ökade möjligheter attåtgärda infektioner och olycksfall ökar livslängden -även närsmåbarnsdödligheten är frånräknad. Allt detta leder till att det blir ett ökatantal individer med degenerativa sjukdomar. Efterfråganstyrs dels av behoven, naturiigtvis, dels av pris, avstånd och utbud. Här iSverige har man valt att styra efterfrågan främst med utbudet, dvs. Det är inget bra system. Det stora felet var att man "capiterade" sjukvårdensmedel länsvis fiUpoHfikerna i stället för individueUt fill patienterna. Detledde till att valfriheten beskars, öch landstingspolitikerna fick ansvaret istället för patienterna. Och politiker är mycket känsliga för lokala opinioner. Vi vet alla hur det gårnär ett lokalt men överflödigt BB skall läggas ner. Kravmaskinen är väldigtstark i det här landet. Jagtror inte att sjukvärden mår väl av att budgetstyras av politiker. Det är trotsallt patientens behov som skall stå i centrum. Därför menar jag att vi börövergå til) ett försäkringssystem där patienternas eget val avgör vilken vårdsom efterfrågas och som därför skall utvecklas i vårt land. Patienterna börsjälva välja sin egen familjeläkare, och fillsammans med sin läkare som konsultvälja var han får sjukvården bäst och billigast. Vi behöver riva gränsernamellan landstingen. Då får vi mer av en professionellt ledd sjukvård - istället för en helt politiskt budgetstyrd - och den kan anpassas efter behovenpå ett smidigt sätt. Vårdgarantin för svåra sjukdomar är ett steg på denna väg.Den är avsedd att skynda på utvecklingen och snabbt fä stopp pä de onödigaköerna. Antaletäldre i vårt land ökar. En 80-åring behöver 16-20 gånger så mycket sjukvård somen 60-åring. minskar antalet ungdomar mellan med 20 %.Vi står inför mycket oroande problem när det gäller att få fram personal tilläldrevärden. Redan nu har utvecklingen medfört att vi fått mängder avklinikfärdiga pafienter. Av våra 80-åringar bor dessutom alltid en tredjedel -givetvis inte alltid samma individer - på insfitution. Av dem bor en tredjedelpä sjukhem. Det är bara en marginell del av dessa som kan bo hemma, vilkainsatser man än gör. Det kommer att ställas stora krav på alternativ -gruppboende, ålderdomshem och andra goda alternativ till sjukhemmen. Detbehövs nya inslag i äldrevården, och den nuvarande monopolsituationen är ettallvarligt hinder på den vägen. Totalt kostar värden av våra äldre inemot 70miljarder kronor. Och ändå bromsas de flesta nya alternativ för de svåraresjuka. Dethar varit alldeles speciella problem i , och därför föreslår vi flerutbildningsplatser i och taxestimulanser för etablering där. Sverigeär ett litet land - här finhS bara plats för en åsikt i taget. På 60-taletskulle länsdelssjukhusen lösa alla problem, sedan blev det primärvården somskulle göra det. har den kvaHficerade vården hållits tillbaka. Menutvecklingen har inte stått stilla. Höftproteser, plastlinser, MRI - allttränger pä med stor kraft. kommer ovedersägligen att bli denkvalificerade vårdens - och därvidlag står värt samhälle ganska rådlöst.Och riktig trygghet finns ju egentligen först när vården av de svårast sjuka, handikappadeoch invalidiserade kan garanteras. Vimenar att sjukkassa och landsfing måste bli kommunicerande kärl. Att intesjukkassans medel kan användas för att åstadkomma snabba operationer och tidigrehabilitering gör att sjukskrivningstiderna blir långa och i en rad fall ledertill både lidande och nettoförluster för skattebetalarna. Styrningoch kontroll av sjukvården utövas på många håll. Vi har ,, Spri och sjukvårdsberedningen. Sjukvården lider av dennaoklarhet. Vad vi behöver är en kompetent medicinalstyrelse, och det så snartsom möjligt. Svensksjukvård har en hög standard. Men skall vi ha räd att behälla den ställningen,så måste vi få större frihet i utformningen - möjlighet att ta fill vara nyaidéer och initiativ. Vi måste ge pafienterna tillbaka inflytandet över den värdde behöver, så att sjukvården pä ett naturligt sätt kan anpassas till deangelägna behov som skall tillgodoses. 184 (): Jag kommer att här koncentrera mig på attdiskutera åtgärder för en bättre folkhälsa. Om man går ut och frågar människor i samhället vad detycker är vikfigast, så svarar de: hälsa, fred och en bra miljö. De här tresakerna hänger ju faktiskt ihop. Jag hoppas att också politiker tycker atthälsa, fred och miljö är något viktigt - och att inte närvaron i salenåterspeglar ett ointresse. Men detta att människor tycker att hälsa är viktigtåterspeglas inte riktigt i årets budgetproposition. Där ser jag inga nyheter,inga understrykningar när det gäller behov av kraftfulla åtgärder för attbekämpa den onödiga ohälsa vi faktiskt har i vårt samhälle . Det kan händaatt detta beror på att vi har blivit litet blinda för en del ohälsa - att vi ärvana vid att den förekommer och inte reagerar. Därför vill jag göra etttankeexperiment. Tänk er in i att 11 500 människor i vårt land under ett årdödades i flygolyckor, eller att 11 500 människor i vårt land under ett årdödades av en kemikalie som släpptes ut i naturen eller på en arbetsplats,eller att 11 500 människor dödades av ett läkemedel. Ja, då skulle samhälletsalla instanser rycka ut för att stoppa detta. Läkemedel skulle dras in,miljögifter skulle stoppas, människor skulle ställas till ansvar. Men att 11 500 människor i vårt land dör avsjukdomar relaterade till rökning, det blundar vi för. Att nästan lika mångaavlider på grund av sjukdomar orsakade av alkohol - det blundar vi också för.Och vi reagerar inte särskilt mycket inför att 1 500 kvinnor blirsterila på grund av sexuellt överförbara sjukdomar. Jag kan göra listan mycket lång beträffande sjukdomar somvi faktiskt kan förebygga. Då säger ni att det är en skillnad mellanohälsofaktorer som någon så att säga trycker på oss och ohälsofaktorer som viväljer själva. Det är en skillnad mellan ett kemikalieutsläpp och rökning. Ochdet är skillnad. Den ena kan upplevas som frivilligt vald, nämligen rökningen.Den andra påtvingad. Men var och en som känner till nikotinets verkningar icentrala nervsystemet vet att rökare lever under drogens tvång. Det är svårtför viljan att bekämpa drogens effekter i nervsystemet. Sä det är inte säfrivilligt som man kan tro. De flesta rökare vill fakfiskt sluta röka. Men detär svårt att tackla det här området och befrämja goda livsstilar. Jag tror attpolitiker drar sig väldigt mycket för att gå in på området. Man vill inte blibetraktad som en moraltant eller en pekpinnegubbe. Man vill bli omvald i nästaval, och då är det bäst att låta bU. Jag tror det är helt fel. Vi politiker görmänniskorna en väldigt stor otjänst med att inte satsa på en offensivhälsopolitik med förebyggande insatser. 1 har man understrukit dettaväldigt kraftfullt och målat upp en bild av vad som kommer att hända i olikaländer om man inte gär in för en offensiv hälsopolitik. Det är därför vi ifolkpartiet har väckt en motion om åtgärder för en bättre folkhälsa med ettåterskapande av ett folkhälsoinstitut. Vi har i olika motioner understrukitbehovet av att alla sektorer i samhället samverkar, att vi får in hälsofostrani föräldrautbildning. förskola,skola och i lärarutbildningar, att alla i samhället strävar mot samma mål. Härär polifikernas roll väldigt viktig. Utan en polifisk vilja får vi inte dessakraftfulla insatser för en bättre folkhälsa. Den offensiva inställningen saknar jag i åretsbudgetproposition och tidigare års budgetpropositioner. Jag saknar den ocksåfrån oppositionens politiker.