prot · GC09119 · 1988-12-31 00:00:00 — Detär mer än förvånande alt de som säger sig vara för den fria marknaden inteaccepterar att också energimarknaden skall falla under de marknadslagar somman anser gälla. Det finns ingen rimlig konskevens i atl motsätta sig en vettigoch ansvarsfull energiframtid byggd på marknadsekonomin där man verkligen tarin de totala kostnaderna för alt slyra rätt. Tack för ordel! Anf.64 (): var jag på en hearing som anordnades av en organisationsom heter Ekonomifakta. Denna hearing handlade om tillväxt och miljö, och denkom alt handla mycket om energi. Del är lärorikt att lyssna på olika synsättoch synpunkter, och jag vill referera några som kom fram vid detta lillfälle. Entalare kritiserade den nuvarande energibeskattningen och lade fram etl annal förslag som utgår från att motivet för beskattning är atl befrämja miljön. Talaren förordade ett energibeskallningssystem som skulle' ha följande effekter. Det skulle få energiproducenterna atl välja råvaror som ger minsta möjhga miljöpåverkan och mesla möjliga energiutbyte, del skulle få energiproducenlerna all använda effeklivare genereringsmeloder, det 75 Prot, 1988/89:119skulle få energiproducenterna att tillsammans med distributörerna dra ned överföringsförlusterna, ochslulligen skulle det förmå användarna atl hushål- la bällremed sin energi. Den slutsats talaren drog var all man skulle beskallaenergiråvarorna. Det var, fru lalman, en kunnig tekniker och en erfarenindustriledare som lade fram della förslag. Han heter , och jagtror att han är relativt känd även här i kammaren. Vi i tycker att hans förslag är mycketintressant. Del lycks dessulom likna det förslag om beskattning avenergiråvaror som framförde i en parlimolion med som upphovsman, har återkommit medförslagel i en molion med anledning av komplelleringspropositionen. Detta omförmiddagens hearing. En anledning till alt vi förefaller att ha lilel olikauppfattningar i energipolitiken är att en del människor oroar sig för all delinle finns tillräckligt med energi för atl man skall klara olikabehov. En del avlösningen kan ligga i skogen och i annan biomassaproduktion. I en rapporl som är akluell konstaleras attskogsproduktionen nu är så stor att den mer än väl täcker industrins behov ävenunder en högkonjunklur och därfill ger etl överskott Den ger alltså utrymme fören viss utbyggnad av industrikapacitelen och utrymme för en ökadeldning med skogsbränsle. Man påpekar all skogsbränsleanvändningen har ökalkraftigt sedan energikrisens dagar i början av 70-lalel och all del forlfarandefinns slora kvantiteter avverkningsrester, som skulle kunna utnyttjas lillbränsle och ge betydande bidrag till energiförsörjningen i . Dessutom är det ett faktum atl allteftersom behovet avavverkningen ökar och den ökade avverkningen äger rum i och man alltsåinte importerar virke som man gör och som man alltså inle behöver göra-del är närmast en beskattningsfråga -, skulle mängden avverkningsrester ökaytterligare. Därmed skulle man få ytterligare kvantiteter tillgängligt skogsbränsle.Detta är i och för sig inte någonting som vi förordar. är det också så, fru talman, att skogsindustrin har enunik kompetens när det gäller all hanlera och upparbela skogsråvaran i sin egenhantering. Det vore logiskt om skogsindustrin engagerade sig mer än iatt ta vara på den här energireserven. I och med att energikostnaderna ökal har skogsindustrinsansträngningar atl spara energi och effektivisera sin energianvändning iprocesserna ökat. För att man skall kunna klara energiavvecklingen på bäslasätt är del vikfigl alt detta besparingsarbete forlsäller. Det måsle då lönasig för skogsindustrin att arbeia vidare med detta. Del måsle bli lönsamt förskogsindustrin alt leverera energi, och det kan det bli med en annanenergibeskatlning. En energibeskattning av råvarorna skulle innebära atlexempelvis bioenergi inte beskattades alls, någoniing som vi föreslår. Det finnsi den här rapporten en liten uppställning över avverkningsrester som ärkvar i skogen. Den visar atl balansen 1985 motsvarade Det är alltså en myckel slor potential. All den energin och all denråvaran kan inle användas, eftersom det är viktigt att 30 å av 76 avverkningsresterna lämnas kvar iskogen av ekologiska skäl för att man inle skalläventyra skogsmarkens långsiktiga produkfionsförmåga. Men även om man tarhänsyn lill det finns det alltså en mycket betydande energipotential i skogen.Den skulle läcka en myckel slor del av den energi som kärnkraftverkenproducerar och som faller borl om man, som vi föreslår, slänger avkärnkraftverken . En kombinafion av användning av skogsbränsle ochde besparingar vi föreslår skulle alltså i slort sell klara upp del härenergibalansproblemet. 65 (vpk): Del finns anledning atl iaktta en viss försiktighetvid beräkningen av de reslerande skogsresterna. Redan i skogsvårdslagenshänsynsparagraf föreskrivs atl alllför torra marker över huvud tagel inle böravverkas med iräddelsmdoden, där man tar ul skogsrester. Man får då ingatillskott till humuslagrel eller fill markuppbyggnaden, men man får en ökningav försurningen. I vissa klimatologiskt svårare förhållanden finns delskogsägarkategorier som avstår från träddelsavverkning ochultransport av iräddelar med vidhängande barr och löv. Det finns naturligtvis stora resurser. Del är möjligt allöka energiskogsodlingen i . Men jusl när det gäller träddelsreslernafinns del anledning att varna för en alltför slor oplimism. Det finns ju behovav att spara. Om man skall ta vara på resterna, blir de inte ekonomiskltillgängliga annat än genom just träddelshanlering, där man kör in ris ochloppar. Anfingen får man avslå från resterna eller också får man använda dem,men då uppnår man icke . 66 (): Jag försökte nämna, , alt manmåsle lämna kvar en hel del i skogen. Vi fär väl senare lillfälle atl återkommafill della och mera i detalj se på hur man bäsl skall utnyttja skogsråvaran.Vår slåndpunkl är atl det finns en outnyttjad reserv och all skogsindustrin är,skall vi säga, svenska mästare på energihanlering. Tyvärr får induslrin förnärvarande inte tillfälle atl använda sitt mästerskap, eftersomenergibeskattningen gör del olönsamt för industrin alt ta vara på sinaenergireserver. Vi skall vara rädda om de ekologiska grundförutsättningarna iskogen. Jag delar uppfattning därvidlag. 67 (vpk): Jag söker icke sak medKrister Skånberg i denna fråga! Jag varnar bara för en alllför slor utvecklingsoptimism.Jag delar uppfallning all den svenska skogsindustrin harkunniga och drivna tekniker. Men del finns vissa områden i skogen, där man överhuvud taget inle bör ta vara på några avverkningsrester. Det var bara detta jagville framhålla så att man inte skall komma fel. 68KRISTER SKÅNBERG (mp): Jag vill knyta an lill en annan del i PaulLestanders inlägg, som faktiskt kom upp på hearingen . Vi harväldigt duktiga tekniker här i . får man i miljödebatter och ienergidebatter en känsla av Meddelandeom val till styrelsen för Stiftelsen atl teknikerna beskylls fördel ena och del andra. Men i själva verkel gör våra dukliga lekniker bara detsom de får instruktion om atl göra. Ansvaret skall läggas på oss politiker ochpå dem som äger och slyr induslrin. Där skall man utkräva ansvaret. Teknikernagör sitt allra bästa för att följa de direktiv som vi ger dem. Överläggningeni dessa ärenden var härmed avslutad, (Beslut skulle fattas . Jfr 4§!) 4 § På förslag av förstevice talmannen beslöl kammaren all förhandlingarna skulle fortsättas vidmorgondagens sammanträde och atl näringsulskoltets belänkanden NU25, NU30 ochNU31 saml skalleutskoltels betänkande SkU35 då skulle företas till avgörande iett sammanhang. 5§ Meddelande om val till styrelsen för Stiftelsen Förste vice lalmannen meddelade alt val tillstyrelsen för Stiftelsen skulle ske vid morgondagenssammanträde, 6§ Anmäldes och bordlades 1988/89:152 omkonlobaserat aktiesyslem 7§ Anmäldes och bordlades 1988/89: KU38Sekretesskydd för uppgifler i bibholekens läntagarregister Finansutskottetsbetänkande /89;FiU32 Valutaregleringen 1988/89:FöU14 Planeringoch anslag för det militära försvarel, m.m, 1988/89;FöU15 Försäljning avstatens aktier i 1988/89:FöU17 Uppskov med behandlingen av vissaärenden 1988/89:SoU23 Legitimationför vissa kiropraklorer, m.m. 1988/89:SoU24Socialstyrelsens framtida roll 1988/89:KrU24 Uppskov medbehandlingen av vissa ärenden 8 § Meddelande om frågor Meddelades all följandefrågor framställts 1988/89:666av (vpk) till miljö- och energiministern om sovjetiskafosforutsläpp i : Sovjeiunionen har dumpat 400 fosforbomber i havelutanför . Därigenom har minst 20 lon fosfor tillförts Östersjön.Fiskare från bl.a, har fått brännskador av de kringdrivandefosforklumpama. fosfor är en lilen del av de mängder fosfor som ländernarunt släpper ut . Men då militär på elt såflagrant sätt struntar i de försök fill begränsning av utsläppen som pågårmåste miljöministern reagera. Tänkermiljöministern göra någol så alt detta förfarande inte upprepas? 1988/89:667av (vpk) till utrikesministern om fredsplanen för : Såväl FN som OAU och är överensom en fredsplan för . 1. direkta förhandlingar meJJanMarocko och PoJisario, 2. eldupphör, 3. folkomröstning under trygga ochdemokraliska former för väslsaha-rierna. Marockooch Polisario/S ADR har accepterat planen, men har förhalatdess genomförande. Framför alll vägrar all slälla Upp på de nödvändigadirekla förhandlingarna. Min fråga fillutrikesministern är; Kan den länka sig att vidlaålgärder för all medverka fill elt genomförande av fredsplanen för ? 1988/89:668av () lill utrikesministern om svensk medling i konfliktenmellan och : Kriget i har pågått . Sverigehar i FN bifallit en resolution om en fredsplan för alt lösa konflikten mellanPolisario och . har i oUka sammanhang engagerats som medlare iinternationella konflikter. Del vore posifivt om skulle kunna agera pålikarlal sätt i denna konflikl. Moldenna bakgrund vill jag slälla följande fråga till utrikesminister : Är utrikesministern beredd atl ta initiativ tillatt skall kunna agera som medlare i konflikten mellan Polisario ochMarocko? Prot.1988/89:119. 1988/89:669 av () lilljordbruksministern om familjejordbrukets utveckling: Den nya jordförvärvslagen gerköparen en starkare ställning. Enligl min mening innebär inte detta attförstärkningen av befintliga jordbruk skall prioriteras, när brukaren äri behov av mer mark. Många jordbruksförelag är i den situationen och har behovav en större areal för atl kunna ge brukarna möjlighel all fortsälla driften.Skall vi kunna skapa en levande landsbygd är del nödvändigt att dejordbruksförelag som knappl ger sysselsättning åt en familj kanförslärkas. Akiiva jordbrukare ger en levande bygd. I några uppmärksammade fallhar jordbruksminislern ändrat beslul från lantbruksnämnd ochlantbruksstyrelse, så att den på orten verksamme brukarens inlresse ställts åtsidan. Detta är enligl min mening inle bra; del påverkar den framtidatolkningen av lagen. Jaganhåller att få slälla följande fråga till jordbruksministern: Är del jordbruksministernsuppfallning atl vi skall ha en levande landsbygd? Och är det i så fall inteviktigt alt familjejordbruket kan utvecklas? 1988/89:670 av () till socialministern omanvändningen av genteknik på människor: Utvecklingen inom bioleknikområdetgår oerhörl snabbi. Del gäller inle minsl inom forskning och tillämpning påmänniskan. I en frågedeball med mig utlovade socialminislern en proposition omanvändning av genteknik på människan. Enligt lidningsuppgifler kommer ingenproposition atl lämnas under pågående riksdagssession. Jag vill mot dennabakgrund fråga socialministern: Vilka ålgärder avser regeringen nualt vidta för att ange samhällels ramar för användning av genteknik påmänniskan? 1988/89:671 av () till miljö- ochenergiministern om behandlingskapaciteten för miljöfarligt avfall; Lagren av miljöfarligt avfall växerstadigt saknas kapacilel att ta hand om delta avfall på ett förmiljön acceptabelt sätt Jag vill mot denna bakgrund fråga miljö- ochenergiministern: Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att ökabehandlingskapacitelen för miljöfarligt avfall? 1988/89:672av () till socialministern om parlamentarisk insyn iutredningen om service, stöd och vård lill psykiskt sjuka: Regeringen har helt nyhgen tillsatten s.k. eninansutredning om service, slöd och vård till psykiskt störda.Utredningen skall enligt kommittédirektiven bl.a. kartlägga situationen inompsykiatrin och ulvärdera effekterna av den snabba förändringenfrån slutna till öppna vårdformer. . Prot. Frågor om den psykialriskavården har bl.a. behandlals av socialbered- ningen och redovisats ibelänkandel SOU 1984:64 "Psykiatrin, tvånget och rättssäkerheten".Regeringskansliet förbereder på grundval härav etl förslag lill ny psykiatriskivångsvårdslagsliflning, och ell förslag beräknas kunna Frågor om psykiatrin är av känslignalur, vilkel torde vara en förklaring lill Med lanke på depsykialriska frågornas vikl och känsliga nalur vill jag till socialministern ställaföljande fråga: På vilket säll kommer del atl ges möjlighel lillpariamenlarisk insyn i den nya utredningen? 1988/89:673av () lill utrikesministern om fredsförhandlingarna mellan Marockooch Pohsario: har antagit en resolution omen fredsplan för , innebärande eldupphör och en folkomröstning, ivilken del västsahariska folkel självl skall få bestämma om sin.framtid. Vad ämnar regeringen vidla för åtgärder för atl denu avbrutna förhandhngarna mellan och Polisario skall återupptas? 1988/89:674av () lill utrikesministern om poliliskt och ekonomiskt stödål Polisario: Statsöverhuvudet över har besökt och sammanträffat bl.a. med företrädare förmiljöpartiet de gröna. Han vädjade om hjälp för sitt svårl hemsökta och under13 års slrider sargade folk. Är regeringen beredd all ge aklivl slöd pohtisktoch ekonomiskl lill Polisario? Är regeringen också beredd atl påverka ,så atl meningsfulla förhandlingar kan föras med anledning av den fredsplan somOAU, FN och stöder? 1988/89:675av () till kommunikationsministern om underhållet avDellenbanan: Dellenbanan är en tvärgående järnväg mellan nortasiambanan och oslkustbanan. Den går mellan och , SJ bedrivernumera inte någon Irafik på banan. Det gör däremot en förening, Dellenbanansvänner. De bedriver persontrafik , och deras målsättning är atlulveckla personirafiken . Flera partier i har föreslagit attdenna verksamhet utvecklas som en "försöksjärnväg", Banverkelkräver nu en upprustning innebärande atl standarden på banan höjs, vilket äromotiverat med hänsyn till att föreningen inte; avser atl öka Irafiken eller påannat sätt bedriva trafik som kräver en förbättrad standard just nu.Upprustningskravet från kostar betydligt mer än vad Prot, 1988/89:119 föreningenkan betala och hotar därför verksamhelen. Med hänsyn fill detta vill jag ställaföljande fråga till kommunikalionsminislern: Är del enligt regeringen rimligtall banverkel ställer krav på standardhöjning utöver sådan som krävs av densom avser trafikera banan? 1988/89:676 av () lillutbildningsministern om den planerade musiklealem i ; Landshövding harnu meddelat atl den planerade överenskommelsen mellan och ettanlal väslsvenska landsting om bidrag lill nybygge inte kommertill stånd. Mot denna bakgrund vill jag fråga kulturminister : Vilka åtgärder avser regeringen attvidla för atl säkerställa alt den planerade musikteatern i kommer lillstånd? 1988/89:677 av () tilljustitieministern om ett nytt syslem för brottspåföljd: En del av våldsbrotlsligheten ivårt land och ibland den mesl brutala som mord, grov misshandel, våldtäkt ochrån begås av personer som av domstolen döms till sluten psykiatrisk vård istället för ett flerårigt fängelsestraff. Vårt brottspåföljdssystem äruppenbarligen bristfälligt beträffande psykiskt störda lagöverträdare. Starkoch berättigad kritik har också framförls från både experthåll och allmänhetenssida. Förbällringar är helt nödvändiga såväl från den enskildes som frånsamhällels synpunkt. Inom pågår ett utomordentligt segtreformarbete. Del startade , men resultatet har-enligt svar på mina frågor1986 1987 och 1988 - ideligen uppskjulits: Det senaste beskedet var i juni1989. Ytterligare förhalning är synnerligen olycklig och ävenförenad med slora risker för Iragiska brottsfall. Mol dennabakgrund vill jag fråga: Är statsrådet beredd att vidtaåtgärder för att garantera all lagförslagel nu kommer på utlovad tidpunkt? 1988/89:678 av () tillsocialministern om ökade resurser för ivångsomhändertagande: I vårt samhälle har alltför mångatonåringar hamnat i kriminahlel eller i farozonen lill följd av drogmissbruk. Här måste samhället bära sitt ansvar. Ytterst handlar delom Ivångsomhändertagande med placering i särskilda tillsynshem i slällel förpä häkte eller kriminalvårdsanslall. Antalet tillgängliga platser på dessa lillsynshem minskarsom vänlat drasliskl. Risken för plalsbrisl är uppenbar. Mot dennabakgrund vill jag ställa följande fråga: Är statsrådet beredd atl vidtaåtgärder för atl säkra tillgången på platser vid dessa särskilda tillsynshem? 1988/89:679 av BengtHarding () lill justitieministern om översyn av Prot. 1988/89:119 reglerna om skadestånd vid ideell skada: Kriminalitet drabbar ofla brottsoffret hårt. Särskillgäller della brott som Meddelande om frågor kränkt den personligaintegriteten. Därför bör också skadeslånd kunna erhållas för sådant lidande. Riksdagenhar redan under höslen 1986 uttalat all den skadelidandes ställning måsteförbättras, bl.a, i detta avseende. Därför gav som sin meningregeringen till känna atl frågan om skadestånd vid ideell skada borde bliföremål för översyn. Regeringen har dock - trols den långa tid som förflutit -ännu inte startat någon sådan översyn. Min fråga blir dåföljande: atl genomföra den av begärda översynen? 1988/89:680av () lill utrikesministern om diarieföring-eri ocharkiveringen av handlingar i : I granskningen av vapenexporten har jag ikonstilulionsulskollel bett atl få la del av vissa dokument angående exporlentill , Merparlen av dokumenten har kommil till utskottet. På eltflertal av dokumenten finns antecknat all handlingarna som daleras från 1985återfunnits , och vissa har inte diarieförts. Mot denna bakgrund villjag ställa följande fråga: Vilka ålgärder avser utrikesministern vidta för atthandlingar på verkligen diarieförs och arkiveras på etlbetryggande sätt? 1988/89:681av () till miljö- och energiministern om ulbyggnad avKristinebergs marinbiologiska station: har genom etl beslul av ,rskr. 207, givil regeringen till känna vissa synpunkler på förulsätlningarnaför den marinbiologiska forskningen. Bl.a. utgår från att regeringenoch berörda myndigheter noga prövar vilka åtgärder - eventuellt elapplösningar- som omedelbarl bör vidtas beträffande byggnader och ulmstning vid de marinbiologiskaforskningsstalionerna. Jaghar förslåelse för om regeringen ännu inle hunnit expediera denna beställning,men för den allmänhet som är inlresserad av havsmiljöforskning och för deberörda forskarna kan del vara av inlresse alt av statsrådet få svar påföljande fråga; När avser statsrådet att ge iuppdrag att projektera den planerade ulbyggnaden vid Kristinebergsmarinbiologiska station? 1988/89:682av () lill civilministern om påtalade brisler imedelsförvaltningen hos slalliga myndigheter: svarar för revisionen avstatliga myndigheter. De revisionsberättelser verkel upprättar för varje statlig myndighel avslöjar anmärkningsvärda förhållanden. I åtminstone lolv fall har RRV:s , revisoreri år sig ivingade atl lämna s.k. orena revisionsrapporter. Det gälleralltså förvallningar där revisorerna funnil så grava missförhållanden all manansell del nödvändigl all påtala del i själva revisionsberättelsen. Bristerna tycks ha ökat. Andelen orenarevisionsberättelser har blivit slörre. Det finns exempel på verksom år får orena berättelser. Del ankommer i första hand påverksstyrelsen och i andra hand på regeringen att inskrida ommedelsförvaltningen uppvisar sådana brister att risker för oegenllighderföreligger. Jag villdärför fråga civilminislern följande: Vilka ålgärder avser civilminislernvidta med anledning av del växande antalet s.k. orena revisionsrapporter istatsförvaltningen? 1988/89:683 av () till statsrådet om sludiemedelsreduklionen vid feriearbete: Del nya studiemedelssystemetinnebär atl studiemedlen reduceras om den sluderande har jnkomsler över 33 480kr. I första hand reduceras bidragsdelen. Delta innebär atl sluderandesom kommer över fribelopps-gränsen drabbas av en utomordentligt högmarginaleffekt. Många sludenler har reagerat krafligl mot deltaförhållande. Folkparfiet har i föreslagit alt inkomster erhållnaunder sommaruppehållet inle skall inräknas i fribeloppet. Vi har också väckltanken all reduktionen skall drabba låne- och bidragsdelen proportionellt Är statsrådet beredd all vidtanågra åtgärder för all lösa problemet med sludiemedelsfeduklioneri vidstuderandes feriearbete? 1988/89:684 av BirgU () till finansminislern omrätlen lill avdrag för lokalhyra i rörelse; Statsrådet har i ell lal hävdal allkommersiella lokaler är subventionerade av staten därför att hyran får dras av vid beskattningen. Vad som åsyftas är uppenbarligen atl hyran för en lokal i en rörelse får belraklas som en kostnad för intäkternas förvärvande vid beskattningen. Det måsle belyda atl även andra koslnader i en rörelse som behövs för att det över huvud taget skall vara möjligl atl få in några inläkler, l.ex. löner, också måsle vara subventionerade av staten! Bostadsbeskattningen och bostadssubventioner na utreds och förändringar är all vänla. Med en sänkt marginalskatt lorde ränteavdragen bli mindre värda. Sannolikl kommer också bosladssubvenfionerna alt minska. En bärande tanke bakom det nya skattesystemet är symmdri. Mol denna bakgrund vill jag ställa följande fråga: _ Kommer statsrådet all förorda atlavdragsrätlen för lokaler i en rörelse skall begränsas i en kommandeskallereform? 1988/89:685av (vpk) till finansministern om anställningsvillkoren förvissa f.d. SJ-anställda: Mol fackels vilja () har SJ avyttrat bl.a. underhålls-verkstaden i lill AseaBrown Boveri (ABB). En för de anslällda avgörande fråga blev i detta läge aftden nye arbetsgivaren skulle acceplera kravel pä en tryggad anställning medvillkor som var likvärdiga med SJ:s. Inle minsl vikfigl var alt bl.a. pensions-och semesterförmånerna kunde bibehållas. I de MBL-förhandlingar som följde gavssädana försäkringar. I praktiken höll inte dessa försäkringar. Enligt uppgifttvingas l.ex. den berörda personalen alt ta lån för atl klara semestern i ettläge med förändrade anställningsvillkor. Enligt uppgift har finansminislernlovat all ingripa för atl den drabbade personalen skall hållas skadeslös. Jag villdärför fräga : Kommer statsrådet atl agera för attde f.d. SJ-anställda skall få behålla sina anställningsförmåner? 1988/89:686 av () till socialminislern omrältsodontologtjänsten vid rättsläkarslationen i : och socialutskottet harunder våren behandlal anslagen fill den rättsmedicinska verksamhelen. Riksdagenbeslutade därvid all för denna verksamhet avisera 4,9 milj. kr. mer än vad somföreslagils i budgetpropositionen. Socialulskoltel uttalade bl.a. följande: Del finns------ skälatt erinra om den viktiga verksamhet som fullgörs av rältsodontologenvid rättsläkarslationen i Slockholm. De arbetsuppgifter som denna ulför är ävenav inlernaiionell belydelse. Ulskollel finner del angeläget atl denrättsmedicinska verksamhelen får sådana resurser all den även kanfillgodose högl slällda krav. Del finns enligl ulskollel också skäl alt erinraom personalsituationen för rättsmedicinen. Personalen måsle kunna känna trygghet i sin anställning. Denframtida rekryteringen av kompetent personal lill del rättsmedicinska områdelmåsle också tryggas. Delta gäller även den rättsodontologiska verksamheten. Enligt skallrältsodontologtjänsten vid rättsläkarslationen i dras in på grund avbristande resurser. har sagl att den ijänsl som för närvarandeinnehas av professor skall dras in i samband med alt han avgåri pension. Vill socialminislern förklara? 1988/89:687av () till utrikesministern om svenskl slöd för iakttagande avmänskliga rätfigheter i :