prot · GC0912 · 1988-12-31 00:00:00 — Men där redovisades i stället aff regeringen inte avsåg atflägga fram något förslag. Därför fanns det anledning aft återkomma med enmofion. gjorde ett nytt enhälligt uttalande om atf regeringen bordearbeta fram förslag i nämnda riktning. Jagär alltså glad över det svar som har lämnat. Jag är också gladöver aft hon delar min uppfattning och över att hon instämmer i målsättningenaft få ett slut på kosmefikafesfer på djur. Nuär det snart sedan fattade nämnda beslut. Närmare bestämtvar det . Under den fid som gått har uppenbarligeningenting gjorts. Men jag är, som sagt, glad över aft man nu kommer atf vidtaåtgärder. Jag hoppas således att skall visa mer energi ifrågan än hennes företrädare kanske har visat. Omåtgärder mot viss våldsspekulation Överläggningenvar härmed avslutad. 38 § Svar på fråga1988/89:107 om åtgärder mot viss våldsspekulation har frågat statsrådet vad regeringentänker göra för att hjälpa de föräldrar och organisafioner som försökerstoppa spekulation i väldsprodukfer. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Jagser mycket allvarligt på spekulation i våld, i synnerhet dä den rikfar sig tillbarn och ungdomar. De produkter som nu tänker på är ett slagssamlarbilder med våldsmotiv, som är inneslutna i tuggummiförpackningar. Fråganom ingripande mot marknadsföring i ett enskilt fall prövas enligtmarknadsföringslagen. Prövningen ankommer på konsumenfverkef/KO och i sistahand på . Jag vet atf konsumenfverkef/KO prövarom ingripande mot det förfarande som frågan gäller kan ske med stöd avmarknadsföringslagen. Jaghar också fått reda på att reaktionen på de aktuella samlarbilderna frånbarnomsorgspersonal, lärare, föräldrar m.fl. har varit stark, och en sådanreakfion är enligt min mening berättigad. På många håll i landet haraktionsgrupper bildats, och i t.ex. har man genom ett intensivt Om åtgärder mot viss våldsspekulation informationsarbeteunder förmått affärer och kiosker aff sluta säljaprodukten. Jag vill också hänvisa fill att barnmiljörådet aviseratinsatser i detta sammanhang. Slutligen vill jag uttrycka mitt starka stöd till de olikagrupper av ungdomar, föräldrar och andra vuxna som runt om i landet bekämparspekulation i våld. 153 (vpk): Jag tackar för svaret. Somjag ser svaret är det en mycket vikfig markering, som föräldrar, organisafioner,barnpsykologer och andra kan ha nytta av när det gäller det fortsatta arbeteti kampanjen för atf stoppa sådana här bilder. Jag är således mycket tacksam försvaret. Jag ser nämligen ett mönster i den grymma hantering avbarn som pågår pä mänga håll i världen. Det sker en ständig avtmbbning, så attgränsen mellan mänskligt och omänskligt flyttas allt närmare enavgrund. I bakgrunden finns det både egoism och profifhunger - enamerikaniserad kulfur och ideologi, där barn har blivit lönsamma objekt ochoffer. Samlarbilder är ju inget nytt. Samlarbilder marknadsförsig själva - och det är det som är en del av kommersen. Men när video- ochbildspekulanter nu har kommit på aff barnen kan förmås aft själva spridaondskefulla nidbilder av barn, har de gått för långt. Utbudet riktar sig direkttill yngre skolbarn. Men bilderna cirkulerar också bland förskolebarn. Pä en bild kan man se en liten figur sorri med knubbigabarnarmar drar av sin egen huvudsvål och avslöjar en spräckt skalle och gapandetomma ögonhålor. Defta är värre än video, säger man frän Unga örnar, som ocksådeltar i den kampanj som pågår. Förutom att man har reagerat här i har ocksåbarnombudsmannen reagerat. är inblandad, liksomkonsumentverket, barnmiljörådet och skolpsykologer. Massmedia och, som sagt.Unga örnar har medverkat. I och pågår kampanjen och där harman lyckats bra. Jag vill här från talarstolen uppmana fill bojkott motsamfliga tobaks- och godisaffärer i vårt land som saluför den här farligasmörjan. vill jag fråga : Vilkamöjligheter finns det att bl.a. via konsumentombudsmannen verkligen göra någotlagvägen? Frågan kan alltså prövas motmarknadsföringslagen. skall svårigheten aft bevisa hur farliga dessabilder verkligen är inte underskattas. Jag tror atf det är det sammantagnautbudet av våldsskildringar för barn och ungdomar som är det farliga.Prövningen mot marknadsföringslagen skall göras, men jag är alltså realisfiskoch förutser aft det kan bli svårt. Jag vet att t.ex. barnmiljörådet tänkerhjälpa till genom att ta fram utlåtanden från barnpsykologer och andra somarbetar med barn och ungdomar, för atf eventuellt vara ett stöd vid en prövningi ett mål i . Det är vägar som man kan gä. Jag har sett dessa bilder. Teckningarna är av den typ som förekommer i , ochbilderna är våldsinspirerade och mycket smaklösa. Det man kan göra somkonsument och som vuxen är atf ta sitt ansvar och låta bli atf köpa sådan härsmörja. Jag säger också i svaret att jag uttrycker mitt starka stöd till demsom arbetar mot den här typen av spekulation i våld. 155 (vpk): Det är också min uppfattning aft det är svårtaft med hjälp av lagstiftningen åstadkomma någonting på detta område. Även jaghar talat med dem som handskas med lagen. Jag hör aft och jag är helt överens, menjag vill återigen betona hur otroligt viktigt det är atf enskildaorganisafioner, föräldrar och alla som redan är inblandade verkligen ser tillatf opinionen blir ännu starkare. Det känns fint när man kan agera på olikanivåer i samhället, både inom och utom parlamentet, och atf man kan lyckasgenom t.ex. bojkoftak-tioner. Jag har fått reda pä atf näringsidkarna, dvs.affärerna själva, är oroliga över aff de kan bli av med de inkomster som dehittills har haft genom atf sälja tuggummin med dessa vidriga bilder. De äroroliga över den bojkott som tydligen har lyckats bra på många håll i landet.Det gäller därför atf uppmuntra så många som möjligt atf infe känna vanmaktutan aft agera. Det fas hela fiden nya steg, och dä måste vi vara på alerfen. Överläggningen var härmed avslutad. 39 §Allmänpolitisk debatt (forts, från s. 63) 156GÖREL THURDIN (c): Jag går upp i talarstolen , därför atfjag har en mycket viktig och speciell fråga aft fa upp. Jag tänker infe ägnafid just här åt skatteproblematiken som sådan, då den debatten kommer senare ihöst i samband med propositionen om 1989 års skafteskalor. Jag vill emellertidta fillfället i akt och varna för aft marginalskaftesänkningen i ett kommandeförslag isoleras från andra skatteförslag, som rör t.ex. kommunalskatterna och differentieradmervärdeskatt med sänkt matmoms. Om endast vissa skattebetalare får enmarginalskaftesänkning men inte andra uppstår genast krav på kompensation, ochdå kan vissa dynamiska effekter försvinna som man vill uppnå med sänktaskatter. Alla inkomsttagare befinner sig som regel ute på arbetsmarknaden. Centerparfiet anser fortfarande atf ett förslag om sänktamarginalskatter även måste ha en fördelningspolitisk profil ochkombineras med åtminstone ett höjt grundavdrag eller en skattereduktion. Jag lyssnade på , och jag vill säga tillhonom aft centerparfiet infe har några hemligheter när det gäller matmomsen,och speciellt inte för dem som befinner sig i utredningen, eftersom den harfått direktiv atf titta pä denna fråga. Sä fillden viktiga frågan . Jag ochmin familj bor inte i , men det innebär inte att jag är ovetande ombostadsproblemen här i storstaden. Bostadsbristen har tvingat upp priserna påbostadsmarknaden till omöjliga nivåer, och vanliga människor som av en ellerannan anledning behöver byta bostad riskerar aft behöva socialbidrag. Idet här landet har vi skatteregler som innebär uppskov med realisationsvinstendast om man byter schablontaxerad annan fastighet mot schablontaxerad annanfastighet, dvs. villaboende mot villaboende, annars inte. I en storstad somStockholm får detta orimliga effekter. Hur många bor inte i en bostadsrätt häri ? Det är ju infe bara villapriserna som går upp när inflationen hartagit fart. JagskaU ta några exempel för att belysa det orimliga och för atf visa att det iförsta hand handlar om vanliga människor, ibland låginkomsttagare, och inte omdessa få som ägnar sig åt spekulativa fastighetsaffärer. Engammal dam bor på fjärde våningen utan hiss. Hennes ben orkar inte med detta.Hon kan i princip inte gå uf utan hjälp i alla dessa trappor. Hon vill bytafill en lägenhet i markplanet. Hon gör det, och vad händer? Jo, hon blirtvungen att begära socialbidrag för aft kunna klara av atf betalarealisations-vinsfen på sin sålda bostadsrätt. Hennes folkpension räcker infefill den också. Folkpensionen behöver hon för aft överleva. vill flytta närmare sin arbetsplats, då han infe viU sitta tre tiU fyratimmar i bilkö. Kollektivtrafiken fungerar inte i alla riktningar,som bekant. Han byter sin bostadsrätt fill ett boende ute i den förort därarbetsplatsen Ugger, Vad händer? Jo, han tvingas betala så storrealisafions-vinst aft hela hans ekonomi bryter samman och han själv måste fåpsykisk vård. Familjersplittras och behöver byta boende i en villa eller en stor lägenhet mot boendei mindre bostadsrätter. Jagtror att det skulle fa att räkna upp alla uppkomna exempel. Centerpartiethar här i föreslagit att reglerna skall ändras, så att samma reglergäller alla bosfadsbyten. Vi kan ju infe låsa in folk i ett specifikt boendevid en viss tidpunkt. Regeringen talar alltid om behovet av rörlighet. Det ärmycket förvånande atf regeringen infe redan när denna situation uppstod - deftahar pågått åtminstone fid - gick in för aff ändra reglerna. Dethade kunnat ske helt utan att man inväntade inkomstskaffeuf-redningens förslag. Dettar till innan vi kan tala om ett ändrat skattesystem. kommer många aft byta bostad. Jag vill därför ge regeringen ett gott råd:Lägg fram ett förslag om ändrade regler för uppskov med realisationsvinst redani höst, så att uppskovsreglerna gäller alla typer av bostadsbyten! Det skullevisa på en försenad, men dock, handlingskraft. 157 (vpk): I talar man, och sjunger inte sånger. Om man sjöng skulle mankunna ta en av Internationalens glömda verser och nynna: Vi under skatter dignaner. Men då trodde kanske någon att jag representerade något annat än vpk,därför aff den versen har blivit något av ett inte för vänstern, utanför dess motsats. Menjag representerar vpk, och i denna debatfrunda kring skattefrågan skall jagredovisa något om vår syn på skaftepolitiken. Denglömda versen i Internationalen borde också med kraft sjungas, infe av högernutan av just vänstern. Dagens skatter slår nämligen i praktiken inte särdeleshårt mot de stora finansiella aktörerna. Blandföretagen belastas mindre företag hårdare än de stora koncernerna. Småkunskapsintensiva eller finansiellt inriktade företag klarar sig undanlindrigare än traditionellt varuproducerande företag. Påfastighetsmarknaden har ett flertal fastighetsbaroner spelat monopol, medskattesystemets goda minne, så väl aft en handfuU miljoner omvandlats tillmiljardförmögenhefer, I redovisades hur man bUrmiljardär . Där kunde 23 fastighetshandlare redovisa en förmögenhet på23 miljarder med ett marknadsvärde på 33 miljarder. En av dem redovisar hur mankan satsa 5 milj, kr. kontant 1975 och sälja samma fastighet för 300 milj.kr. Annars är det tysta och starka män, och en av dem förklarar detta med att"det är ju onödigt att skriva politikerna på näsan hur lätt det är aft tjänapengar" - och detta trots värt "hårda" skattesystem. Skatteplanering,ibland i lagens utmärker, har gjort att höginkomsttagare ibland kan betalamindre i effektiv skatt än löntagare i normala inkomstlägen. Vi kännermetoderna: kommanditbolag - man frestas nästan säga banditbolag i vissa fall -utdelningsfonder, väletablerade banker och kreditinstitut säljer renodladeskatteplaneringsobjekf, Idagens handlar t,o.m, statUga företag som Svenska medförlustbolag. Så t.ex. såldes Uddevallavarvet för till , som å sinsida kunde tillgodoräkna sig skatteavdrag uppemot miljarden. Och den karusellenfortsätter efter högt föredöme. Kommunpolitiker i min region Trestad-Fyrstad påvästkusten, diskuterar på fullt allvar aff anlägga flygplatser ihop medprivata bolag som skatteplaneringsobjekf - köpa för . Staten skulleförlora skafteintäkter på 300 milj, kr. Så långt går man. som man iriksdagen förhandlar om i skattehöjning på bensin för aft få in en extramiljard förlorar staten miljarder på att sfafUga företag skatteplanerar ihopmed privata börsbolag, I dagens skattekarusell förlorar samhället på bådegungorna och karusellerna. Så visst finns det alla skäl atf diskuteraskattefrågan - från vänster. Skattefråganhar alltid stått i centrum och kommer alltid atf göra det för den polifiskadebatten. Redan i böckernas bok kan man läsa aff "lätutfärda ett påbud aff hela världen skulle låta skatfskriva sig", och vivet ju aff det faktiskt kom ett ganska glatt budskap ur den skattskrivningen.Även om det är sant att har ett högt skattetryck så kommer det ocksåett glatt budskap från vår skattskrivning, från skrivningarna iskafteutskottet, som gör att vårt land får in de medel som behövs för attbekosta och även försvara vår välfärd. Visstär skatterna höga, men välfärdsnätet är också starkt. Och den som vin minska pådet ena minskar också oftast på det andra. Mendet finns också en annan sanning, och det är att välfärdsnätef också har sinahål och att dessa hål tenderar atf bli större. Det vet vi alla, vi som besökersjukhusen och har sett överbeläggningar och hört om köer. Jag vill därför varnaalla dem som vill leka tidig jultomte och lovar alla och envar en rejälskattesänkning till , Visst är det roligt både att få och ge rejälaklappar, men vi får aldrig glömma aff räkningen alltid måste betalas av någon. I valet minskade de partier som talade ommarginalskaffesänkningar, I synnerhet tappade de partier som allra yvigasttalade om att ge den största sänkningen fill dem som tjänade allra mest ochrent av höjningar för de sämst ställda. Dessa partier har förvisso fortfarandemajoritet i kammaren. Men nog borde valresultatet vara en påminnelse till demom deras dödUghet, I regeringsdeklarafionen märks dock inga sädana insikter,I den talas om kommande skattereformer. Och det kan väl vara passabelt, ja rentav vällovligt, om man kan göra något ät de problem som jag tog uppinledningsvis. I dagens läge vet vi dock inte om aUa dessa utredningar kanfinna den "mytomspunna lösningen på knuten", eller om det blir bergetsom födde en mus. Just nu påminner det mig mest om I vänfan på Godot i Beckettsabsurda pjäs. Det förefaller mig egendomligt att regeringsdeklarationenredovisar marginalskattesänkningar på som den säger föga elleringet om fördelningspolitiken. Den praktiska konsekvensen av ett sådant beslutblir - att enlöntagare som tjänar ca , , t,ex, pä ett sjukhus eller enfabrik, får en sänkning på ,, - att enlöntagare som tjänar ca . , t,ex, en lärare, som jag själv är,får en sänkning på ,, - aft enlöntagare som tjänar ca , , t,ex, en riksdagsman som jag justnu är, får en sänkning på ca , och - atf enlöntagare, t.ex, en VD, som tjänar ca , - det brukar de göra, minst -får en skattesänkning på , I denna kvartett fär den bästbefalde en sänkning pä ca ,, medan den lägst befalde får en sänkningpå ca . Det blir tio gånger mer fill den som tjänar bäst. Det borgarinfe för arbetsfred utan rymmer en lönedynamik som lätt kan leda tUlkvartetten som sprängdes, och det är infe bra för samhällsbalansen. Om jag hade fortsatt som lärare hade jag fått en sänkningpä ca . , som bättre betald riksdagsman, föreslår man att jag skallfå en sänkning på nästan . Det är som predikanfen sade; .4t den som harskall varda givet. Men med det budskapet har jag svårt att fara till minhemstad. För mig som lärare är detta mer än ett pedagogisktproblem. Det är ett problem som rör frågor om rimlighet och rättvisa. När vi nuär i vänfan på Godot och de skaffepolitiska utredningarnas betänkanden, säfinns det ingen anledning att hasta och göra reformer som är stötande urfördelnings- och rätfviseaspekter. Jag vet fuller väl aft marginalskaffesänkningarnasförespråkare säger atf de fördelningspolifiska aspekterna är oavseddabieffekter när man söker nå andra resultat, t.ex, mål som ökad fillväxt ochbromsad inflation. Defta är vikfiga fing, men det finns andra vägar atf nå sammamål, vägar som bättre svarar mot arbetarrörelsens klassiska krav om skatt efterbärkraft. Enligt mig är fördelningspolitik inte en av många faktorer utankanske den mest För aft fala med filosofen : "Det är medpengar som med gödsel, utan värde om de inte sprids," Frågan om tillväxten är också viktig, men det finns ingetrakt samband mellan låga marginalskatter och ekonomisk tillväxt. Jag vet aftvissa forskare hävdar detta, men vad som är sanning vid i ärlögn i , och nationalekonomin är just som dessinternationella namn säger en fråga om polifisk ekonomi. Jag vill bara erinra om att nobelpristagare iekonomi, , förkastar tanken aff ekonomisk tillväxt främst skapasgenom ökat sparande och kapitaUnvesteringar, Han menar att man får tillväxtgenom tekniska framsteg och aff dessa genereras ur forskning och utbildning.Jag som lekman kan inte svära på aft han har rätt, men jag tror inte heUer attandra lekmän bör svära på atf han har fel. Nå, överfill dagens verklighet. Vad skulle kunna göras denna höst och kommande vår för atftillgodose såväl krav på inflationsbroms som rättvis fördelning? Ja, enligt vpkborde följande sättas i förgrunden: - Inför engenerell skattereduktion för , - Minskaorättvisorna i den kommunala beskattningen. - Pressa nedmatpriserna genom aff påbörja avvecklingen av matmomsen. Jag skaU göra några kommentarer beträffande de trepunkterna. För det första: Genom en generell skatterabatt blir detmöjligt aff uppnå delvis samma effekter på avtalsområdet som man viU uppnå medmarginalskaftesänkningen. Det finns dock en vikfig skillnad och det är aft denrabatten kan konstrueras så aft den blir fördelningspoUfiskf posifiv eller ivarje fall neutral. Vpk föreslog en skattereduktion pä maximalf , tillvårriksdagen 1988. Vi vann inte gehör då. Det är vår förhoppning aff vinnabättre anklang . Då föreslog vi en brytpunkt runt . I går påpekade såväl som aft det minsannfanns arbetare som infe täcktes in i vpk:s alternativ, men då glömde man atf tahänsyn fill mafmomseffekfen. Om bakgrunden till regeringens förslag om snabbamarginalskaffesänkningar är aff vpk:s redukfion infe gick nog högt upp, ja, dåtror jag mig kunna lova atf vi i vpk är villiga aft resonera med alla om hurrabatten skall anläggas. Det kan vi nog diskutera. För det andra: Människan lever möjligen på marginalen meninfe på marginalskatten. För de flesta skattskyldiga är kommunalskatten en vidastörre utgiftspost än statsskatten. Skillnaderna i utdebitering skapari praktiken mycket stora skillnader i konsumtionsmöjiighefer. I en genomgång iDagens Industri visades atf en normal familj med normal inkomst fick 19 758 kr.mer över i en lågskattekommun, en billig kommun, som än i den dyrastekommunen, som var . De problem som redovisas kring marginalskatternableknar rejält vid en sådan jämförelse. Vi i vpk menar aff det skulle vara klokt atf låta bli aftsnabbt sänka marginalskatterna och aft bruka de medel som de frigörtill mer Då kan kommunerna undvika skaftehöjningar och samfidigtupprätthålla en godtagbar standard i sina åtaganden. För i avtalskravens världleder också höga och framför allt höjda kommunalskatter till krav pålönehöjningar. Med mer svängrum för kommunerna begränsas det behovet samtidigtsom stödet kan riktas fill dem som bäst behöver det. Tillsist och för det tredje; är det väl äntUgen dags atf göra något ät mafmosen?Alla är överens om aft matkosfnaderna är för höga, men liksom när det gällervädret talar alla om det utan att göra något åt det. Lägre matpriser gynnar degrupper som har betalat mest för den tredje vägen och som hitfills fått utminst av det. Det skall väl inte behöva gå så långt att förstEG-harmoniseringen tvingar riksdagsmajoriteten att tänka om. I så fall får manta till den slitna frasen Inget ont som inte har något gott med sig. Jaghar inga illusioner om aff vi i dagens debatt skall kunna påverka varandra tillnya ståndpunkter i skattefrågan. Men kanske kan denna debatt vara inledningentill en dialog mellan regeringen och den del av oppositionen som vill seskattepolitiken som ett fördelningspolitiskt instrument. Kanvi skapa en sådan dialog tror jag aff vi under kommande fre år kan finnahyggliga lösningar i skattefrågan. Men valet är inte mitt eller vpk:s; valet ärregeringens och den socialdemokratiska riksdagsgruppens. Beskedenför har förvisso inte varit sä positiva, men såväl somSAP och regeringen har ändrat sig förr, och det slutliga provet kommer senareunder valperioden när utredningsmajoriteterna skall formeras ochpropositionerna formuleras. Jagskall infe ge grötmyndiga råd från kammarens talarstol ; jag tror dock attråden från golven är enstämmiga - det må sedan röra sig om sjukhus-, verkstads-eller affärsgolv. Vi behöver ett skattesystem efter bärkraft. Vibehöver ett sysfem som gör att vi kan dela det goda i landet. 158 BO ()replik: Det lär väl bli så att oeh jag och många andra får föraen del debatter om skatter under kommande mandatperiod; det kan bli intressant. Jag har två frågor attställa. Ärdet rimligt att en industriarbetare som tjänar 100 000 egenfligen jobbar ihop138 000 - det är värdet av det totala arbetet inkl, löneskatt - och aff av de138 000 går 38 000 fill löneskatter, 30 000 till inkomstskatt, 10 000 till momspå konsumtionen och minst 5 000- antagligen mer, men jag anger det i runda tal- tiU diverse punktskatter? Det innebär aft , jag själv ochlandstings- och kommunpolitiker förfogar över sammantaget 83 000 av denarbetarens lön - han själv får efter skatt disponera 55 000 av sin inkomst. Ärdet en rimlig fördelningspolitik, en rimlig avvägning mellan vad poUfikernaskall bestämma över och vad den enskilde medborgaren själv skall bestämma över? Denandra frågan gäller förnekande av aft marginalskatten påverkarekonomiskt beteende. En industriarbetare med en genomsnittlig marginalskatt på50 %, med bostadsbidrag som avtrappas när inkomsten sfiger ochmed bostad i en kommun där daghemsavgiffen ökar Prot. 1988/89:12 när inkomsten stiger har en total marginaleffekt på , Är det 20oktober 1988 någonting som sfimulerar hans eller hennes vilja att arbeta mer, att fa I 7. Kan den högamarginaleffekten möjligen göra att det är intressantare atf fa"svarta" jobb, om vederbörande nu har den möjligheten? Anf159 (vpk) replik: Jag tror aff jag och den moderate ledamoten är överens om en sak, ochdet är att inkomsterna för industri infe skall fördelas bara tiU demsom äger den industrin eller till dem som verkar i den - industrin och exportenskall ju vara med och finansiera hela landefs goda. Det är nog en rikfig tanke;det är därför vi har en exportindustri. Jagkan anföra ett handfast exempel på hur marginalskatterna slår. Jag tjänar somlärare , . Jag fär av min arbetsgivare ut litet drygt 8 000kr. Det är gott och väl mer än hälften kvar, tycker jag. PåVolvo i får dagens industriarbetare , . Deras storaproblem är aft de har för litet i lön, infe atf skaften är för hög, Anf.160 BO () replik: Det här är två sidor av samma sak. Skall vi klara oss i konkurrensen ärdet, som tog upp, ett problem atf kunna sälja svenska varor utanalltför dryga kostnader. Då har ju bruttolönen stor betydelse. Vad vi kanpåverka inhemskt när det gäller kostnadsutveckling och annat är just skatten. LarsBäckström talade om atf han som lärare hade en lön på , i månaden.Arbetsersättningen för det jobb som har utförts är ju egenfligen 16 500- manskall ju fa hänsyn fill de löneskatter som är den enskildes men somarbetsgivaren betalar in. Av de 16 500 får behålla 8 000 ochsedan betala världens högsta moms, om vi ser på enheflig skattesats, ochpunktskatter av ohka slag-vpk vill ju också höja punktskatter. Det innebäråterigen att i rollen som polifiker bestämmer över en större delav inkomsten än som privatperson gör. Jag frågade om det ärrimligt. Jag frågade också: Tror infe att marginaleffekter på85 % påverkar arbetsviljan? Anf.161 (vpk) replik: Det finns också en annan skillnad.