prot · GC0941 · 1988-12-31 00:00:00 — De naturliga fienderna till dessa fågelarter är utslagnaav miljögifter, havsörn t.ex. Del största problemet för exempelvis ejder äröverpopulation. Det är helt klart alt del finns intresse från den bofastaskärgårdsbefolkningen till decimering av vitfågel som är ett mycket stortproblem i våra kust-och skärgårdsområden, liksom allt längre in i landet. Förri tiden gick skärgårdsbefolkningen ul och prickade trulägg på häckningsholmarnaför att få ned vilfågelstammen. Jag vågar påstå att lösa hundar och fritidsfiskare på häckningsholmarnaär etl mycket större hot mot dessa fågelarter än någonsin en senvinterjakt påhanfågel skulle kunna vara. Det allrastörsta hotel - ett ökande hot nu - är . företeelsei vår fauna, som alltmer breder ut sig genom förrymda minkar från minkfarmar,har vanan all bita huvudet av så många ejderhonor, kanske ruvande,som varje djur kommer åt. Här skall man sätta in faunavård i form 108 av inlensivjakt på denna främmandeföreteelse i vår fauna. Del tredje argumentet för denna senvinlerjakl på sjöfågelav vissa arter är Prot. 1988/89:41 all detta är en frihetssymbol för skärgårdsbefolkningen. Denna befolkning är kringgärdad av restriktioner, klämdmellan olika intressen, som flera talare här har beskrivit. Denna bofastabefolkning är från regionalpolitiska utgångspunkter en av de viktigastefolkgrupper vi har. använde tidigare här uttrycket "enlevande skärgård". Jag använde det uttrycket första gången i enriksdagsmotion, första gången, tror jag, ullrycket förekom. Det ärutomordentUgt glädjande att märka vilket fantastiskt genomslag det begreppet har. Jag konstaterar som så tidigarenär del gäller just delta ärende att det finns olika utgångspunkter i dennafråga. En utgångspunkt är den som man kan läsa i papper, en annan utgångspunktär verkligheten. Verkligheten, naturvården, hänsynen till skärgårdsbefolkningenleder till den utomordentligt enkla, raka och klara slutsatsen: Ett yrkande ombifall till reservation 2. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. Kammaren övergick till att fatta beslut i de förevarandeärendena. Mom. 1 (tillstånd till linjelrafik) Utskottets hemställan bifölls med 194 röster mot 87 förreservationen av m.fl. Mom. 2 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 2(forskning om och utveckling av herbicidresistenta grödor) Utskottels hemställan bifölls med 218 röster mot 63 förreservafion 1 av m.fl. Mom. 4 (återvinning av lösningsmedel) Utskottets hemställan bifölls med 262 röster mot 17 förreservation 2 av . 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 5 (en strategi för bevarande av genetiska resurser) Utskottets hemsfällan bifölls med 218 röster mot 63 förreservafion 3 av m.fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls med 184 röster mot 97 förreservationen av m.fl. 109 Mom. 4(anslag till Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare) Utskottets hemsfällan bifölls med 250 röster mot 26 förreservafion 1 av . 1 ledamot avstod från alt rösta. Mom. 5 (jakt- och viltvårdens administration) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion1987/88:Jo828 av - bifölls med acklamation. Mom. 7 (vårjakt på sjöfågel) Utskottets hemställan bifölls med 190 röster mot 91 förreservation 2 av m.fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 7 §På förslag av förste vice talmannen medgav kammaren att de ärenden som hanndebatteras färdigt under återstoden av dagens sammanträde skulle företas fillavgörande i ett sammanhang i början av kammarens arbetsplenum tisdagen den 13december. 1988/89:KU9om kyrklig organisafion (prop. 1988/89:16). AnL 151 (): I proposition 1988/89:16 om lagstiftning medkompletteringar till reformen av organisation pä lokal- ochstiftsplanet, m.m. behandlas bl.a. lagen om biskopsval. 1 denna propositionföreslås att val av biskopar skall förrättas av en valkorporation bestående avdem som innehar skilda former av prästtjänster. Från valkorporationen är dockpastoratsadjunkterna utestängda. Detta strider mot kyrkomötets uppfattning. Kyrkomötet harföreslagit att även pasloralsadjunkterna och ytterligare lika mänga avstiftsfullmäktige utsedda lekmän skall ha rösträtt i biskopsvalen. Enligt folkparfiets principiella uppfattning skall kyrkani allt väsentligt svara för sina egna angelägenheter. Detta gäller också denordning i vilken biskopar skall väljas. Vi anser därför inte att det finnsnågon anledning för alt gå emot kyrkomötet när detta anser att ävenpastoratsadjunk-terria skall ha rösträtt i biskopsvalen. Därtill kommer atl vi anser det riktigt atl allatjänsteinnehavare i stiften, även pasloralsadjunkterna, fär möjlighet attpåverka valet av vem som skall vara stiftets högste ansvarige. Vi hardärför reserverat oss mot utskottets beslut och anser att lagen bör kompletteras,så att även pastoratsadjunkter skall tillhöra valkorporationen för val avbiskop. Jag yrkar därför bifall fill reservationen. AnL 152 (): Jag yrkar inledningsvis bifall till utskottetshemställan och avslag på folkparlireservalionen. Det beslöts om en ny reform dä del gäller organisation på lokal- och stiftsplanet. Det som utskottet nu har haftatt ta ställning lill är en rad kompletteringar, där lagen om biskopsval utgörett exempel på detta. har angett motiven fill alt folkpartietinte är berett att följa utskoltsmajoriteten och regeringen i denna fråga. Vi från majoritetens sida följer i allt väsentligtkyrkomötet. Då kan man ställa sig frågan varför vi inte är beredda atf på dennalilla punkt följa kyrkomötet. Det beror, som framgår av bl.a. regeringensproposition, på att man räknar med att göra en översyn avbiskopsvalslagen. Det är därför rimligt att då göra en större översyn. gör sig skyldig till ett litet fel som ärmycket förståeligt men som icke desto mindre är etl fel. Hon talar ompasloratsadjunkter. Enligt den nya ordning som kommer alt träda i kraft nästaår kommer det inte att finnas några pastoratsadjunkter. Del kommer nämligen att finnas tre olika typer av präster:pastoratspräs-ler, stiftspräsler och pastorsadjunkter. Som sagt tycker vi från majoritetens sida att det ärrimligt att vänta till dess man gör den stora översynen. gör tydligen ett nummer av att man vill följakyrkomötet. Det är i så fall en helt ny princip. Det har man ingalunda alltidgjort tidigare. Jag kan nämna ell exempel: folkbokföringen, där ju kyrkomötetinte ville alt staten skulle fa över ansvaret för folkbokföringen. Här iriksdagen var positivt till del. Jag skulle kunna nämna flerexempel. Jag yrkarbifall lill utskottets hemställan. AnL 153YLVA () replik: Jag ber om ursäkt om jag uttryckte mig fel,men förstod ändå vad jag menade. påpekar aft vi i andra fall har gått ifrånkyrkomötet. Då vill jag framhålla atf jag i milt första inlägg sade att vianser atf kyrkomötet i allt väsentligt skall svara för sina egnaangelägenheter. Det gäller fortfarande. Men i kyrkobokföringsfrågan handlar detockså om andra saker än kyrkans egna angelägenheter. Det handlar om en mängdfrågor som människor som inle lillhör är berörda av. Del var naturligtvisbakgrunden. AnL 154 (): Jag yrkar bifall lill konstitutionsutskottetshemställan. Som ledamöterna märkt finns här sex delfrågor, av vilka två kanuppfattas som litet kontroversiella. Den ena gäller avlöningsförmånerna fillförsamlingspräster. Den andra gäller regler vid biskopsval. Jag delarkonstitufionsufs-koffefs uppfattning ivad gäller avlöningsförmånerna, att deövergångsbestämmelser som formulerats tillgodoser de olika önskemålen.Rimligen har man dåockså fillmölesgålt motionärerna och dem som varit oroliga i denna fråga. Den andra frågan har vi diskuterat mycket i kyrkomötet,där och jag har äran att vara ledamöter. Det handlar alltså omhuruvida vi skall ändra reglerna vid biskopsval. Även på denna punkt har jagkommit till samma slutsats som konstilutionsutskotfel, nämligen alt delfaktiskt är rimligt atl avvakta den stora översyn av biskopsval och andrafrågor som görs med anledning av kyrkomötesreformen. har här valtatt bryta ut just denna fråga och har reserverat sig. Det känner jag respektför. Trots alt kyrkomötet har behandlat frågan och uttalat sig i likhet med vadsom slår i reservation menar jag att utskottet resonerar sakligtriktigt när den säger att man skall behandla frågan i det större sammanhangetsenare. Det finns, , faktiskt ett sakligt argument för del. Detär möjligt alt man när man bestämmer valkorporation, regler och förutsättningarvid biskopsval väljer en helt annan lösning än den som förordar. Med detta, fru talman, yrkar jag än en gång bifall lillkonstitutionsutskottets hemställan. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) konstilutionsutskottetsbetänkande /89:KU11 om grundlagsfrågor. AnL 155HANS NYHAGE (m): 1 föreliggande betänkande frånkonslitutionsutskottet behandlas ett antal motioner från den aUmännamotionstiden rörande bl.a. egendomsrätt, avtalsfrihet, närings- och yrkesfrihetsamt föräldrarätl. Det gäller således områden som är av största betydelse urdemokratisk synpunkt Och när det gäller den enskilda människans fri- ochrättigheter. På samtliga de angivna områdena slår vi moderater bakomreservationer i belänkandet och då tillsammans med och centerpartietbeträffande egendomsrätten och närings- och yrkesfrihelen. harvalt all stödja den socialisfiska majoriteten i dessa viktiga frågor. I den frän de tre borgerliga partierna gemensamma motionenK212 framhålls att personligt ägande är en förutsättning för ett samhälle, varsekonomiska system är marknadsekonomin. Samband råder mellan personligäganderätt, marknadsekonomi och ett demokratiskt syslem. Där den privataäganderätten har avskaffats har också demokratin upphört aft fungera. Alla dedemokratier som historien känner fill har också varit marknadsekonomier med ensjälvklar rätt lill personligt ägande. 1 om mänskliga fri- och rättigheterfinns inskrivet, att fysisk och juridisk persons rätt till egendom skall lämnasoinskränkt. är självklart att frihetenatt förfoga över den personliga egendomen är en central rättighet, t.ex.möjligheten att skriva kontrakt och ingå avtal. Detta innebär nu inte aftäganderätten kan lämnas helt oreglerad. Givetvis måste vissa begränsningargälla för hur den enskilde kan utnyttja sin egeridom, t.ex. vad beträffarhänsyri och respekt till andra människors äganderätt och integritet samt hänsyntill rikets säkerhet och skyddet av miljövärden. Tyvärrhar vi tvingats uppleva hur den socialistiska majoriteteri i harinfört oacceptabla begränsnirigar i eriskilda människors äganderätt.Löntagarfonderna och den s.k. pensionsskallen framstår som allvarliga exempel idetta avseende. Att dessa ingrepp mot den enskilde har kunnat ske vittnar omatl behov föreligger av ell förstärkt skydd för egendom i grundlagen. Hur dettaskydd skall vara utformat hänger givetvis samman med hur rätfen skalldefinieras. Den juridiska innebörden är inte helt klar. Delta leder tillslutsatsen atl de oklarheter som föreligger bör undanröjas och regeringsformenutformas som ett posifivt erkännande av egendomsrätten. En utredning bör därförkomma till stånd, vilket yrkas i reservation 2. Ireservation 3 betonar vi moderater aft det finns etl starkt samband mellanäganderätt och avtalsfrihet. Ägandedrätten blir kraftigt inskränkt om det infegår atl disponera över den egna egendomen genom olika former av avtal.Avtalsfriheten utgör också en viktig del i många andra grundläggande fri- ochrättigheter, t.ex. föreningsfriheten och näringsfriheten. Dessvärre finns en klar tendens till fortlöpande inskränkningar i avtalsfriheten,för vilken del inte finns något grundlagsskydd. Tvärtom ger regeringsformenmöjligheter till reglering på en rad områden, såsom rätten till fast och lösegendom, rätten om avtal, om bolag, om in- och utförsel av varor samttillverkning, för att nämna några exempel. Avtalsfrihetensaknar givetvis inte gränser, men i grunden gäller att den i ett demokratisktstyrt samhälle med marknadsekonomi i princip är oundgänglig. Därför bör den gesgrundlagsskydd, och även här begär vi reservanter att en utredning kommer tillstånd. Ocksåi frågan rörande föräldrarätten föreslår vi moderater atl en utredningtillsätts, i syfte att föräldrarätten skall grundlagsfästas. Enligt vår meningbör för barnens bästa förutsättningarna prövas för en grundlagsreglering.Samtidigt bör också de konsekvensändringar som kan erfordras i annanlagstiftning utredas. Vi är givelvis medvetna om att det finns fall då barnenriskerar atl fara illa och där avsteg måste göras från grundprincipen omföräldrarnas rätt att bestämma över sina barns vård och fostran. Delta skall iså fall regleras i särskild författning, vilket torde kunna ske inom ramen förreglerna i lag om vård av unga, LVU. Reservation 4, som är en gemensam borgerlig reservation, behandlarnärings- och yrkesfrihet. kommer strax att utveckla deborgerliga synpunkterna i denna fråga, varför jag här avstår från atlargumentera. Med det anförda yrkar jagbifall till reservationerna 2, 3, 4, och 5. AnL 156 (): Det betänkande vi nu diskuterar handlar om fri- och rättigheter.Grunden för den liberala ideologin är just skyddet för medbor- 8 protokoU 1988/89:41 garnas fri- ochrättigheter, och det är därför naturligt att här i och iandra fora hävdar atl detta skydd är viktigt och helt klart behöver stärkas. Folkpartiethar här två reservationer tillsammans med de övriga borgerliga partierna, ochjag yrkar bifall till dem, nr 2 och nr 4. Hans Nyhage har utvecklat skälen förreservation nr 2, så jag tänker speciellt uppehålla mig vid reservation nr 4 omnärings- och yrkesfriheten. Frietableringsrätt är en nödvändig fömtsättning för marknadsekonomin, och grundenför näringslivets expansion är möjligheterna för enskilda människor att startaföretag. anser därför att det måste till mycket starka skäl om manskall acceptera olika former av tillsiåndstvång inom näringslivet. Detfinns flera hot mot den icke grundlagsfästa näringsfriheten. S.k.vandelsprövning har införts inom restaurang- och transportbranscherna, vilketinnebär atl myndigheterna gör en förhandsbedömning om vederbörande är lämpligsom företagare. Vidare har ordningsstadgeutredningen föreslagit att kommunernaskall ges rätt att begränsa torghandlarnas varusortiment. Motivenför att avskaffa det i princip fria fillträdet till marknaden varierar frånrent sysselsättningspolitiska, t.ex. att nya företag hotar gamla arbetsplatser,fill att förhindra s.k. ekonomisk brottslighet. Grundenför en marknadsekonomi är emellertid att företag fritt får startas. Utan dettafria tillträde hotas både näringslivets dynamik och sysselsättnings-fillfällen. Enannan viktig förutsättning är att det finns konkurrens mellan friståendeföretag. Konkurrensbegränsningar och monopol av skilda slag måste därförmotverkas. Närings-och yrkesfriheterna är delvis kringskurna av monopol, bidragsbestämmelser,långtgående reglerings- och styrningsålgärder, aukto-risationskrav,etableringskontroll och liknande företeelser. Detta har lett till att detblivit allt svårare för den enskilda människan att fritt utöva näring och yrke.Rätten atl driva näringsverksamhet och utöva ett yrke är så grundläggande atlvi anser alt den förtjänar ett starkt skydd i vår konstitution. Detär givet att näringsfriheten måste vara försedd med undantag på grund av bl.a.säkerhets-, miljö-, hälsovårds- och arbetarskyddsintressen, men självagrundtanken - att varje medborgare skall ha frihet att driva näring och väljayrke - är i sig så betydelsefull atl besväret med att utforma undantagsbestämmelserär försumbart. Motden här bakgrunden är det angeläget att de gränser som skall gälla för närings-och yrkesfriheten klart definieras och fastställs. Folkpartiethar tillsammans med och krävt alt en utredning skall görasför att klarlägga i vilka avseenden dessa friheter kan ges etl skydd igrundlagen. Utskottetavfärdar dessa myckel grundläggande krav för skydd mot medborgarnasnäringsfrihet med att hänvisa till att ytterligare erfarenheter behöver vinnasav reformerna på fri- och rättighetsområdet, innan man tar initiativ tillförändringar. Exakt detta var vad utskottet svarade också. Med tanke på att det har gått någonförändring skett, måste jag ställa frågan till : Hur mänga fler årskall gå, innan ni kan tänka er ens en utredning? AnL 157 (vpk): KU:s betänkande 11 berör grundlagsfrågor somtagits upp i motioner väckta under den allmänna motionsiiden . Bland demotioner som behandlas finns två vpk-motioner med förslag till grundlagsändringar.Det är motionerna K221 om övergång till republik och K216 om politiskåsiktsregistrering. Motion K21 har en något originell motivering. I denhänvisas till årliga motioner fram lill /88 därledamöter från vpk utförligt och välformulerat argumenterat för införande avrepublik i . Alt ett förslag är ställt och att argumentenär redovisade innebär inte atl kraven är mindre angelägna. Det svenska kungadömet är en rest av en förgången fid.Genom detta lever det svenska feodalsamhället kvar ännu under det tjugondeårhundradet. Det är ingen oförarglig rest av ell orättvist ståndssamhälle utanen rest som motsäger och ifrågasätter grunderna för det demokratiska samhället,nämligen att alla människor har Hka värde och atl positioner i samhälletuppnås genom duglighet och personliga kvalifikationer och inte genom börd. Man kan givetvis invända att kungens makt är ytterligtbegränsad. Det är formellt sett rikligt, men det innebär långt ifrån atlmonarkin saknar maktpolitisk betydelse. Monarkin har en ideologisk betydelse. Den bidrar fill attbevara en borgerlig livshållning och motverkar strävandena mot jämlikhet ochsolidaritet. Del dolda budskapet är: Visserligen har myckel förändrats isamhället -vi har fått allmän rösträtt och fackföreningar, arbetslivet hardemokratiserats osv. - men i grunden består del gamla samhället och de gamlamaktförhållandena. Vi kan för vår del inte se några godtagbara skäl för attha kvar denna konserverande samhällsföreteelse. Statschefen är en av landelsfrämsta företrädare, och del är vikfigt att denne är yäl förankrad i landetspolifiska och demokratiska liv. En sådan person är talman. Det är enperson som har gott anseende i alla politiska läger, och vi anser att denne börvara statscheL Med dettavill jag yrka bifall till reservation 1 av . I den andra vpk-motionen, K216, föreslås en,i ett avseendemycket liten förändring av 2 kap. 3 § regeringsformen, som lyder:"Anteckning om medborgare i allmänt register får ej ulan hans samtyckegrundas enbart på hans politiska åskådning." Vi föreslår atl ordet"enbart" skall utgå. Den svenska grundlagen skall skydda varje medborgare mottvånget att avslöja politisk, regligiös eller annan åskådning. Men skyddet förden politiska uppfattningen luckras upp genom detta diffusa "enbart".Del förargliga ordet ger utrymme för etl visst godtycke. Del innebär faktisktatt politisk uppfattning kan få registreras om den ingår i ett sammanhang.Godtycke medför i sin fur rättsosäkerhet. Rättsosäkerhet,godtycke och registrering av politiska åsikter förekommer - det ärvi övertygade om. Det framgår bl.a. av debatten om den s.k. personalkontrollen,som har pågått . Personer har skilts från sina jobb som de skött föredömligt under lång lid,andra har infe fått tjänster som de varit väl meriterade för, och ytteriigareandra har fått vara kvar på känsliga arbetsuppgifter. I de fall som debatterats offentligt är det uppenbart attpolitiska registreringar har funnits och använts godtyckligt. I något fall harde inneburit stopp för en person, i ett annat fall har det varit grönt ljus.Det tycks atl döma av de fall som debatterats offentligt vara så, attregistrerade vänsteråsikter är mera belastande än högeråsikter. Det viktigaste är emellertid att man kan hamna i registermed sin politiska uppfattning registrerad genom ett fullständigt lagligt,aktivt, demokrafiskt, politiskt beleende, t.ex. genom atl delta idemonstrationer, möten och liknande. Mycket talar för atl s.k.spaningsuppgifter, som är av högst varierande kvalitet, har legat till grundför registreringar. Det är dessutom så att den som blivit prickad alternativtregistrerad har mycket begränsade möjligheter att rentvå sig eller ens få redapå för vad han är registrerad. Det finns de som säger atl allt detta är historia, men sompolitiker får man med jämna mellanrum och ibland på mycket oväntat sätt"indikationer" på att en registrering sker och att den är bädegodtycklig och politisk. Den lilla förändring som vi föreslär i vär motion K216 gördet, om den genomförs, betydligt svårare alt registrera politisk uppfattningmot någons vilja. Det blir klart och entydigt ett grundlagsbrott. Med det senast anförda yrkar jag bifall till reservation 6av . I övrigt yrkar jag bifall till konstifutionsutskottetshemställan. AnL 158OLLE (): Jag skall försöka fatta mig kort omreservationerna i betänkandet, och jag tror att jag kan göra det därför atfmånga av de här frågorna har vi behandlat tidigare i kammaren. Det gäller inteminst den fråga som var inne på, nämligen frågan om införande avrepublik. Det hör till mina uppgifter alt yrka avslag påden kommunistiska reservationen, vilket ju kan ha sina sidor, då man ärprincipiell republikan. Men den här gången har jag en annan meddebatlör än NilsBerndtson, och därför vill jag ändå påpeka att det är något missvisande när mani reservation 1 talar om att statschefen är en av landets främsta företrädareoch att statschefens uppgifter således är av stor betydelse. Jag tycker nog attvi kan peka på den utveckling som har skett, att vi i och medTorekovkompromissen berövade Konungen de sista resterna av en personligkungamakt. Jag tycker därför att man gott kan säga att vpk överdriver ämbetetsbetydelse. Ämbetet är ju numera helt ceremoniellt, och politiskt är inflytandetförsumbart. Jag villmed detta argument yrka avslag på reservation 1. Med anledning av vad Hans Nyhage och sadevill jag anföra några synpunkter på reservationerna 2-5, som rör fri- ochrättighets-kapitlet i vår grundlag. Det är ingalunda så att vi socialdemokrater har visatbristande intresse för fri- och rättigheterna och för grundlagsregleringen avdessa. Vi har deltagit i Jag varsjälv ledamot av fri- och rältighetsutredningen under , och videllog i rältsskyddsutredningen under . har vi aktivt medverkat till en komplettering av regeringsformennär del gäller de politiska fri- och rättigheterna. Det skedde första gångenvid behandlingen av en proposition 1974. Inskränk-ningsmöjligheler med avseendepå ändamål infördes , och speciella procedurregler infördes . YlvaAnnerstedt säger: har del gått . Varför kan man då inte varaintresserad av en utredning och en förändring? Ja, det är i och för sig viktigtatt man kan göra grundlagsregleringar när det gäller förbud mot tortyr och enrad sådana saker som vi alla är överens om att man skall förbjuda. Men detfinns en viss risk om man går längre när det gäller grundlagsreglering. Visstär t.ex. egendomsrätten ett naturligt fundamenl för etl demokratiskt samhälle,men jag vill gärna hänvisa fill en intressant analys av de härfrågorna som har gjorts av en henne politiskt närstående. Dagens Nyheterspolitiske chefredaktör . Han skriver: "Eftersom just sådanafrågor ständigt blir föremål för politisk strid är det föga demokratiskt atlreglera dem i grundlagen." Och han tillägger: "Spelreglerna bör gällasådant som del finns bred enighet om. Politiska stridsfrågor hör hemma iriksdagen och på valfältet, inte i domstolarna." Där hamnar de ju gärna,om man skall göra en lagprövning utifrån olika grundlagsregler. Minuppfattning är därför att det är svårt all komma längre än man har gjort närdet gäller de skrivningar som rör egendomsrätten. Beträffandede andra frågorna - närings-, yrkes- och avtalsfrihet - medgav del kommer atl bli i stort sett målsältningsparagrafer, eftersom det, ävenom vi principiellt är eniga om atl det skall råda näringsfrihet, måste görasmånga undantag. Då skriver man in i grundlagen paragrafer som blir slag iluften och som alltså blir verkningslösa.