prot · GC09103 · 1988-12-31 00:00:00 — Den främsta anmärkning som vi vill rikla mol del nyaanslagssystemet är all det introduceras ulan någon ulvärdering av de 15 ärgamla kullurpoliliska målen. Enligl mening hade det varitlämpligt att en sådan gjorls och atl en revision av mälsällningarna med hänsynlill utvecklingen hade lagts fast som grund för hantering iframliden. Utskottet uttalar nu atl man motsätter sig en säomfattande överflyttning av beslutsfunktionerna som regeringen har föreslagil.Denna skrivning har accepterat. Med del anförda yrkar jag bifall lillreservationerna 1,6,8,24 och 33 och i övrigt lill hemslällan i kulturutskottelsbetänkande 15. Anslag till allmän kulturverksamhet m.m. 4 (vpk): Vi lever i dä del svenska kulturlivetstår inför radikala och avgörande förändringar. Genom kabel-TV,satellitsändningar, video, osv. häller vi pä atl översvämmas av en kommersielloch massproducerad kultur som saknar varje form av nationella särdrag. Den ärfrämmande, utslätad och förgrovad. Den förmedlar ett allmänt västerländsktideal, värderingar och livsformer som inte överensstämmer med det svenskafolkets verklighet. Den passiviserar och skapar hos en hel generation ungdomarett förhällande till dess idoler som bygger pä den egna otillräckligheten ochouppnåelighet i stället för samhörighet. Denna kulturs värderingar bygger påindividualitet och konkurrens. Den syftar lill atl upphöja människan till en nysorls individualistisk identitet helt frikopplad från varje form av klassmässiga,historiska, sociala och nationella samband. För atl passa in i den nyakullurens ideal gäller del atl man lever upp lill de normer, regler och mönsterför beleende och utseende som den kräver. Att göra del innebär att man köperkläder och prylar och har tankar, åsikter och den livsåskådning som är i överensstämmelsemed den trend som gäller för tillfället, en trend skapad av den som har maktoch inflylande. Tolall okritiska skall ungdomar ikläda sig en identitet skapadför alt passa ett samhällssystem där det inte finns några olikheter ochföljaktligen inga motsättningar. Och i den mån olikheter finns Anslag lill allmän kulturverksamhet m.m. skall desminkas över med ell lager kladdig brunkräm. Men när skald görs lill den meslbdydande delen av människan, förlorar insidan hell sin belydelse. Den här kulturen fråntar ungdomarna rätten till en egenidentitet, rällen all länka själva och rällen all se sina livsvillkor som endel i elt slörre sammanhang. All tillåta den här kulturens ideal alt vara delenda allernalivel är en fruktansvärd våldsutövning mot ungdomar. Om den här antikulturella ulvecklingen tilläts fortsättakommer även i fortsättningen att konstalera all de hislorielösasoch idenlildslösas skara växer. Man kan tillägga alt det nu är tid atl förståatl del finns myckel siarka politiska och ekonomiska intressen, som uppmunlrardenna ulveckling i mullinalionaliseringens lidevarv, i EG-anpassningenslidevarv och i pragmatismens tidevarv, där fler och fler s.k. idédeballörerutropar all ideologierna och med dem medföljande värderingar är döda, där fleroch fler poliliker och idédeballörer utropar leve pragmatismen, dvs. del avideal, värderingar, moralbegrepp och visioner helt befriade korlsikliga ochperspeklivlösa ekonomiska tänkandet. Del politiska klimatet är till sitt väsenantiinlellekluelll, antiideologiskl och ell hot mol kulturen. Därför blir delfler och fler själadöda och fela fiskar som flyter med strömmen, och kullurenberövas sin livskraft. Det är sanl all man med den nya leknikens hjälp kan skapanya möjligheter till inlernalionelll kulturellt utbyte. Men denna ulvecklinghar ägt rum under kapitalistiska marknadsförhållanden. Respekten för nalionelllkullurarv har undertryckts. Resultatet har blivit kulturimperialism ochkonstnärlig ulsläl-ning. Målel har aldrig varil kulturellt utbyte utanideologisk dominans. kommunisterna anser all del är yllerslviktigt alt politikerna i lid uppmärksammar denna ulveckling och skaparförutsättningar för att förändra den, inle genom ingrepp, förbud eller murarmol den kommersiella masskulturen utan genom atl ulveckla alternativ. Vpkföreslår atl del egna skapandet uppmuntras och alt slödet till olika former avideell verksamhet inom kulturområdet, körer, orkestrar, amatörteater, osv., fårkrafligl ökal ekonomiskt slöd. Kulturarvet beslår av moralbegrepp,attityder, värderingar och allmänt accepterade sanningar. Kulturarvet ulgör dengrund som varje människa bygger och ulvecklar sin personlighet och identitetpå. Det handlar om individuell identitet, dvs. känslan all jag som individ harelt visst värde, alt jag duger någol till, känslan av självrespekt ochsjälvförtroende. Men det handlar också om gruppidentilel, dvs. medvetenhet omatl jag hör samman med andra människor, all jag ser mina livserfarenheterinramas av och ingå i en kollekliv historia, en insikt om all mill liv har eltsammanhang och dl samband med vad som har hänt tidigare i den grupp eller klassjag tillhör. På den medvetenheten grundar sig självlillilen, känslan avegenvärde, luslen all pröva den egna förmågan för att bära vidare gruppenssamlade kunskaper och erfarenheter, styrkt av den samlade erfarenhet somgruppen har. Medvetenheten beslår också av vetskapen om atl en del av de egnaproblemen och svårigheterna inte är personliga ulan härstammar frän de villkorsom hela gruppen lever under. Vpk anser all man inte nog kan undersiryka betydelsen avoch sambandet mellan del kulturella arvet och personlighels- ochidenlilelsutvecklingen hos människornai allmänhet och ungdomarna i synnerhet. Endasl genom en utvecklad personlighetoch elt självständigt tänkande blir det möjligt för människorna och framförallt för ungdomar alt kritiskt granska, utveckla, ifrågasätta och konstruktivtpåverka sill egel kuliurella arv. Enbarl genom en utvecklad kulturell identitetblir del möjligl alt la del av del internationella kulturutbytet på dlkonstruktivt sätt och acceptera andra folks räll all ha en egen kullur. Rällen lill nalionell identitet och kulturarv och lill ellsjälvständigt internationellt kulturutbyte måste försvaras molimperialistiska koncerners och staters strävan efler ideologisk dominans. Vpkanser atl en förulsältning för människorna och framför allt för ungdomarna allskaffa sig en gruppidentilel, som är sammansall av både nationell identitet ochklassidenlitd, är atl de lar del av sitt kullurarv, ett kullurarv som inle ären relik i form av en färggrann nalionaldräkl avsedd all plockas fram ochdammas av vid högtidliga tillfällen, ett kulturarv som molsvarar elt fornminnesom appellerar till en förgängen och för alltid död tid, ulan ett kulturarv somär en kontinuerlig kulturhistorisk utvecklingskedja med klara och uppenbarasamband lill dagens kultur. Kulturarvet består av samlade erfarenheler och vunnakonslnärliga erövringar. Del beslår av verk och arbdsmdoder skapade underspecifika historiska betingelser. och med varje generationläggs ny kunskap grundad pä upplevelser av nya förhållanden till kulturarvet.Gamla etablerade sanningar ifrågasätts. Pä sä sätt berikas, lolkas, förändrasoch ulvecklas värl kullurarv. Mol denna bakgrund och i förvissningen om alt kullurenaldrig är ideologilös utan en avgörande faktor för en levande idédebatt och förden ideologiska kampen, anser vpk atl kampen för en progressiv kultur, delsvenska arbetande folkets kultur, är en av de primära uppgifterna förarbetarrörelsen och arbetarpartierna. Vänsterpartiel kommunisterna anser vidare atl staten måsteskapa ekonomiska förutsättningar som möjliggör och garanterar den konslnärligamångfalden, den konslnärliga friheten och därmed yttrandefriheten. Vpk föreslåratl av statsbudgeten avsätts för kulturella ändamål. all utveckla och stödja kulturyttringar som vänder sigemol förtryck och degradering av människan och i slällel genom sill motståndbidrar lill en fri och allsidig ulveckling, all därvidsärskilt stödja den kulturella kampen från de utsatta grupper med särskildaerfarenheter och behov, vilkel förulsälter klassamhällets nedbrytande. all främjasåväl bevarande och ulveckling av värl mänskliga och nationella kulturarv somde nya kulturella strömningar som vid varje tid bryter fram som ullryck för nyagenerationers erfarenheler och kamp, alt skapa bättre villkor såväl förutövande konstnärer pä alla kulturområden sorn för amatörer och grupper samlför den mångsidiga kullurverksamhd som bedrivs av folkbildningsorganisalioneroch andra folkrörelser pä arbetsplatser och i bostadsområden. Anslag liUallmän kulturverksamhet m.m. Prot.1988/89:103 att verka för alla människors delaklighd och medskapande ikulturen från Anslag tillaUmän kulturverksamhet m.m. barn- ochungdomsåren och framåt , i arbetslivet och under alt genomallmän ideologisk och polilisk kamp bekämpa klassamhällets orällvisoroch stödja konst och kullur pä alla områden. Resurserna skall användas ocksålill all skapa förutsättningar för en slörre och i procent fastställd andelsvenskproducerade program i och sändningar,sä all del svenska arbetande folkel får möjlighel att känna tillhörighet tilloch samhörighet med den plats på jorden där de själva finns och med degenerationer människor som har levt före dem. Jag yrkar bifall lillsamtliga vpk-reservationer och i övrigl till utskotlels hemställan. 5 (); ordförande del ringa inlressel för kulturdebatten . Orn man ser lillnumerären av i kammaren närvarande kan man säga att intresset är litet, även omdet inte behöver vara sä. En av anledningarna kan också vara atl betänkandenakommer litet droppvis. Det blir ett slags snutlifiering inom kulturområdet ochinle ell rikligt samlat grepp över det hela, trols all det betänkande vi nubehandlar handlar om de kullurpoliliska målen. Man kan med inlresse notera all det är en ny trend på gänginom kullurutskotlel när del gäller behandlingen av de olika betänkandena.Socialdemokralerna har kommil i minoritet i flera frågor, även då det inlegällt slora summor pengar. Denna tendens tycker jag är inlressanl. Trols har prioriterat kulturen i budgeten, har man inte kunnat lyfta fram densärskilt starkt när man anslagit pengar, och del är ju del som behövs. de gröna har föreslagit 100 miljoner mer änregeringen i ett försök all få delta irendgenombrott. Å andra sidan kan vi inlegå med pä atl fixera en växande kulturbudgd i fasta procenttal, somkommunisterna vill. Det här belänkandel handlar om dl antal övergripandekulturfrågor, ja, själva målsättningen för kulturpolitiken. Den är av specielltintresse för oss i de gröna, eftersom vi är nya i . När en enig riksdag 1974 ställde sig bakom de ältakullurpoliliska målen, var del en viktig händelse. Det var första gången manförsökle ge en samlad och relativt vid ram för de offentligainsatserna inom kulturlivet. Jag tror all kullurminislern har visal på hurlilen budgelen var frän början. Där kan man säga all del har skell en hel delsaker. De åtta målen kan visserligen kritiseras för atl de är allmäntformulerade och för att de bygger pä en alltför snäv definition av kultur. Mensvagheten i kulturpolitiken efter 1974 ligger dock inle i målen utan i detförhållandet all man inle i någon nämnvärd utsträckning, försökt leva upp tilldem. Vi Släller oss bakom de älta kullurpoliliska målen. Enförutsällning för all del skall gä att genomföra några betydande förändringarav dagens kullur är dock alt de offentliga anslagen till kullurlivet höjsradikalt. Vi har medverkat på vårt sätt genom att vi föreslagit alt 100miljoner mer än vad regeringen har föreslagit ställs till kulturlivetsförfogande. En grön kulturpolitik måste utgå både från vår vision avmorgondagen och från den kullur som vi lever i . Vi säger all förändringenkan växa fram och fä gestalt bara i mötet mellan del nuvarande och del anade. koncentrerar vi oss pä atl urskilja de värdefulla inslagen i dagens kullur.De konstnärliga uttrycken har en omistlig belydelse i den gröna kulturen. Delär bara med hjälp av konstnärliga uttryckssätt som vi människor kan gestaltahelhetsbilder av våra liv. Kulturen är del sätt pä vilkel liv, verksamhder ochrelationer - såväl andliga som materiella - gestaltas inom ett enskiltsamhälle. Samhällel agerar genom sina insfitulioner och medlemmar - vilkasamlar, väljer och skapar erfarenheter, värderingar, normer, symboler,ritualer, ceremonier, relafio-ner och moralbegrepp. Kullurens identitet är likamed dl urval av de här abstrakta och konkreta begreppen och de pålagligaeffekterna av dessa som är åtkomliga för individen eller gruppen i samhället. Inom den svenska kulluren, tycker vi, har de styrandefunktionerna lillbaka tillskansat sig ett slags monopol pårätten att slyra kullurens idenlitd. Vi i de gröna kan också tänkaoss kulluren, som icke är monopolisliskt slyrda. Vi är dock inle beredda atlför dagen föreslå några nya mål eller delmål för kulturpolitiken, i varje fallinle i någon sammanhållen doktrin. Det hindrar oss emellertid inte från atlsamtycka lill vad som sägs l.ex. vad gäller reservation 1 av de borgerligapartierna och reservation 2 av vpk. Jag skall något beröra dessa. I reservalion 1 slår det atl del är naturligt atl övervägaom det nu gällande s.k. decenlraliseringsmäld bör omformuleras, så all detklarare framgår all samhällel skall verka för alt det i alla delar av landetkan ulvecklas elt aktivt kulturliv. Detta ställer vi gärna upp pä. Enligl vpk-reservationen anser utskottet alt börslälla sig bakom rikllinjer för kulturpolitiken, innebärande åtgärder för altulveckla och slödja kulturyttringar som vänder sig mol förtryck och degraderingav människan och som i stället genom sitt motstånd bidrar till en fri ochallsidig utveckling. Pä övriga punkter finns del dock formuleringar, som viinte är beredda all slälla upp pä. En sak som vi inle alls accepierar är sponsringen.Företagens nyvakna intresse för sponsring av det offentliga kulturlivet bottnarbara i en vilja all skapa en ny form av PR-verksamhet. Vi i degröna säger definitivt nej till alla former av sponsring av verksamheten vidvåra offentliga institutioner. Vi anser att slalen, landsting och kommunertillsammans skall la del ekonomiska ansvarel i det sammanhanget. Jag yrkar bifall till våra reservationer 14 och 28. Reservalion 14 handlar om all man genom kunskaper kanfrämja insikten i främmande kulturer. I reservation 28 säger vi all en minimistandard påfolkbibliotekens område bör fastställas lagstiftningsvägen. Det behövs alllsäen lag som säkrar en minimistandard när det gäller folkbiblioteken. Vidare har vi en positiv inställning till reservation 15av vpk, vilken jag yrkar bifall till. I reservationen visar man pä behovel avell kurdiskl kullurcenlrum. Anslag liUaUmän kulturverksamhet m.m. Anslag tillaUmän kulturverksamhet m.m. Anf.6 (); Jag tror alt samlliga företrädare för de olika partiernahar talat om de åtta kulturpolifiska mål som fastställde 1974. Meningen av företrädarna har talat om vad de målen egentligen innebär. Enförklaring kan vara all del är en självklarhet. En annan förklaring är kanskealt det finns en viss vilsenhet i denna diskussion. sägeratt socialdemokraterna har en statisk syn pä kulturpolitiken och all det bidrartill en fastlåsning. Men jag misstänker att hon inle ordentligt har läst vadsom sägs om de här målen. Man säger att det behövs yllerligare nya målsättningar,såsom mångfald och kvalilel. Jag tror all det var och en delandra som var av den åsikten. Detta stärker bara min uppfattning. Således trorjag alt del finns anledning all faktiskt gä igenom de åtta kullurpoliliska målsom är fastlagda. Dessa är inle slafiska, utan de är i hög grad dynamiska. Det första målet för kulturpolitiken är all denna skallmedverka lill alt skydda yttrandefriheten och skapa rejäla förutsättningar föratt den här friheten skall kunna utnyttjas. Vari ligger del statiska här? Pädenna punkt handlar del inte bara om en formell yttrandefrihet, ulan del ärockså fråga om en reel, utvecklande yttrandefrihet. Det innebär t.ex. allsamhällels massme-diepolilik måste syfta till att mänga röster - ävenekonomiskl svaga röster -skall fä en chans alt göra sig gällande. Del innebärockså atl folkrörelser, fria grupper och enskilda kulturarbetare måsle ges stödoch stimulans i sitt arbele. Självfallet innebär detta all yttrandefrihetenständigt är hotad. Därför måste denna alltid försvaras. Det kan vara fråga omdl kommersiellt hot, elt politiskt hot eller dl religiöst hot. Yttrandefrihetenär dock faktiskt grundläggande för demokratin och den fria åsiktsbildningen - iden meningen kan den möjligen vara statisk. Men i just detta avseende undrarjag: Vad är det för fel atl vara statisk om man samiidigi är kompromisslös närdel gäller en av demokratins grunder? Mol den bakgrunden stödjer vi självfallet ett fritt ochmångsidigt kulturutbud. Således måste man, för att knyta an lill en aktuelldebatt, se till att de "svarta pilar" som riktas mot denindisk-britliske författaren fångas i flykten. Del andra målel som uttalade sig för är atlkulturpolitiken skall ge människor möjlighel lill egen skapande aktivitet ochall den skall främja kontakt mellan människor. Vad är det för fel med denmålsättningen? Vad innebär den? Vad är del för fel med all hålla fast vid dennamålsättning? Som jag ser saken innebär denna målsättning all deyrkesverksamma kulturarbetarna och även amatörverksamheten inom kullurlivet ärberoende av varandra. Dessa stimulerar varandra och bidrar lill atl öka detkulturella engagemanget hos den breda massan av folkel. Nalurliglvis, , skall villkoren för deyrkesverksamma kulturarbetarna vara rimliga. Detta är ett svar pä den någotretoriska fråga som ställde i sitt inlägg. Det Iredje målel för kulturpolitiken är alt denna skallmotverka kommersialismens negativa verkningar inom kulturområdet. I arbetetmed frigörelsen från kommersialismens negativa verkningar spelar både skolanoch folkbildningen - för att ta två vikliga exempel - en central roll.Verksamheter där dellagarna är aklivl skapande i stället för passivtkonsumerande är här väsentliga - inle minst mol bakgrund av kommersialismensnegativa verkningar som unga människor i sä hög grad får kännas vid. De kullurpoliliska målen innebär också all vi skall främjaen decentralisering av verksamheter och beslutsfunktioner i diskussionen omregional kulturpolitik. Jag återkommer till den. Jag måste säga atldetta mål självfallet innebär alt det måste ske en geografisk spridning avinstitutionernas verksamhel- l.ex. länsleatrar, regionmusiken, bibliotek ochmuseer. Sedan de kullurpoliliska målen fastställdes har det ocksåskett en posifiv ulveckling i detta avseende. Men fortfarande finns här enkälla till otillfredsställelse över all vi inte har kommil längre än vi hargjort. Vi måste se till alt kulturpolitiken när ul lill slörre geografiskaområden. Vi måsle se till all denna Iränger djupare in i den breda massan avfolket. Vad är det för fel med den kullurpoliliska målsättningen? Kulturpolitiken skall också ulformas med hänsyn tilleftersatta gruppers erfarenheler och behov. Kalla della för ett kulturelltjämlikhelsmäl. Inte minst organisationer kan bl.a. genom uppsökande verksamhetbidra lill alt bryta den isolering som alltför mänga grupper forlfarandedrabbas av. Dessa kullurpoliliska insatser är självfallet centrala för de människorsom berörs, men de är också centrala för alla oss som anser all kulturelljämlikhet har sitt vikligasle kännemärke i alla människors lika värde och varjemänniskas okränkbarhel. Del får vi också ta konsekvenserna av när vi ulformarkullurpoliliken. mål för kulturpolitiken sägs också vara all den skallmöjliggöra konstnärlig och kulturell förnyelse. Det är alllsä en positiv ochöppen bild, och den är i hög grad, , långl ifrån statisk ulanjusl dynamisk. Här handlar det om förnyelse. Detta mål har självfallet också samband medyttrandefrihelsmålel, eflersom någol nyskapande ej kan ske ulan frihet.Samhällets slöd till konslnärer, i form av konslnärslön, konstskolor ochexperimentfilmverk-samhet, ger dem möjligheler all ulveckla och experimenterautan alt främsl behöva frukta elt misslyckande. Däri ligger ulmaningen. Vidare heler det i målformuleringen all kulturpolitikenskall garantera alt äldre tiders kullur las till vara och levandegörs. Det ärsjälvklart all - del tror jag alt en konservaliv politiker har lätt alt förstå- den som inle har något samband bakåt i liden har svårare alt utifrån nuetforma framliden. Det är också min uppfallning på denna punkt. Därför har viockså ett arv all vårda och levandegöra på de flesla områden. Den verksamhet som bedrivs inom hembygdsrörelsen är eltgott exempel pä hur en bred, folkligt förankrad verksamhet kan bedrivas juslmed syftet all levandegöra framväxten av vår kullur, vårl samhällsliv och detmoderna välfärdssamhället. Detta levandegörande av äldre liders kullur finns del ellannal gott exempel på i den väg av "gräv-där-du-stär-forskning", somblev en följd av bok med samma namn. Slutligen uttalas alt kullurpoliliken skall främja utbyteav erfarenheler och idéer inom kulturområdet över språk- och nafionsgränserna. Anslag tiUallmän kulturverksamhet m.m. Prot.1988/89:103 Självfallet förutsätter elt levande kulturliv som värt öppenhetoch impulser från andra kulturmönster. Detta ärberikande för oss, liksom vi naturligtvis önskar all det är berikande för andra kulturer all komma ikontakt med vår ° kullur. Det får dock inte bli denensidighet som det tenderar all bli i del Här har inte minsl ett stortansvar för att medverka till att garantera mångfalden och kvaliteten och föratt producera och distribuera svenska men också andra länders kulturyttringar. Just genom antagandet av dessa mål har samhället, i dettafall staten, självfallet tagit på sig dl stort ansvar för kullurpoliliken. Dellorde ha framgått, när vi har försökl tala om vad dessa mål innebär, all häriligger elt klarl ställningstagande för såväl mångfald som kvalitet. Det liggeri varje delmål. Trols detta uttalar sig utskottet enhälligt för alt delskall ske en karlläggning och utvärdering av gjorda insatser på kulturområdet.Utskollel anför dock; "En övergripande pariamenlarisk ulredning omkulturpolitiken skulle dock, om den fillsattes under den närmaste liden,innebära betydande risker för atl angelägna delreformer skulle skjutas päframtiden." Del är alltså dags atl göra en genomgripandeanalys av kulturpohtiken. Detta är dl viktigt klargörande i dagens debalt. Framlill dess atl denna översyn kommer lill stånd har också olika speciellautredningsuppdrag hunnit att både genomföras och åtgärdas. Jag tänker bl.a. påden ulredning som nu genomför om slatens stöd lill regionernaskulturverksamhet. Här var del ingen måtta på klagomålen frän de borgerligapartierna. Jag fick näslan intrycket alt utredningen över huvud tagel inte varigångsatt och atl den var mycket begränsad. Låt oss dä lilla på direktiven, som formulerades långtinnan utskottet justerade sitt betänkande, då arbetet dessutom redan var i fullgäng. Del handlar om jusl det som man i ord har sagt är viktigt, nämligen denregionala kulturpolitiken och de regionala effekterna. Det konstateras atl delhar skett en betydande ulveckling av länsinslitulionerna, all befintligainstitutioner har förstärkt sin verksamhel och alllandstinget har övertagit huvudmannaskapet för länsmusiken, för all ta någraexempel. Man frågar sig också hur den regionala kulturpolitiken skall kunnaförslärkas ytterligare. Man säger att det vid en förslärkning av den regionalakulturverksamheten således är naturligt atl överväga ett ökal slöd tilllänsinslitulionerna. I direktiven uttalar man sig alltså mycket positivt om dlav de vikligasle instrumenten för regional kulturpolitik. Del kan bestå i en ökning av basresurserna, men vikfigt är också atl finna slödformer som slimulerar förnyelse och ulveckling av verksamheten. Del handlar om att främja den lokala kulturen genom all slödja nätverket av studiecirklar och föreningar. Man talar om viklen av samlingslokaler för organisationerna, och lägger till den jusl nu växande av kulturorganisationer, från hembygdsförening ar lill jazzklubbar. Det är vidare viktigt all undersöka vilka engängsbidrag som kan ges för angelägna saisningar.