prot · GC09127 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:127 Förhandlingarna leddes till en början av tredje vicetalmannen. 1 § Meddelande om sammanträdet 1 TREDJE VICE TALMANNEN; Med ändring av gällande sammanträdesplan kommerarbetsplenum att börja . Ändringen är bl.a.föranledd av att det till socialförsäkringsutskottet återförvisade ärendet omny utlänningslag denna dag tas upp till fortsatt behandling. Som har meddelats kommer sammanträdet att inledasmed ett högtidlighållande av nationaldagen. 2 § Ändrad sammansättning av den svenska EFTA-delegationen 2 TREDJE VICE TALMANNEN: Enligt ett från valberedningen inkommet protokollsutdraghar valberedningen vid sammanträde i går beslutat föreslå att den svenskaEFTA-delegationen, som består av 5 ledamöter och 5 suppleanter, fr.o.m.den 1 juli skall bestå av 5 ledamöter och 8 suppleanter. Om kammaren bifallervalberedningens förslag kommer nuvarande ledamöter och suppleanter att avsägasig sina uppdrag, varefter val av den nya delegationen kan företas vidinledningen av kammarsammanträdet . Kammaren biföll valberedningens förslag. 3 § Justerades protokollet för . 1988/89:JoU21Jordbruksprisreglering m.m. (prop. 1988/89:140) och 1988/89:KU39 Ökat stöd till ledamöter (förs.1988/89:28). Prot.1988/89:127 Tredje vice talmannen meddelade att betänkandena skulledebatteras i angiven ordning och avgöras i ettsammanhang efter avslutad debatt. Först upptogs till behandling jordbruksutskottetsbetänkande 21 om jordbruksprisreglering m.m. 3 (): När det gäller det betänkande som vi nu haratt diskutera, vilket behandlar regeringens proposition om prisregleringen påjordbruksprodukter, har jordbruksutskottet på en rad punkter på kort siktavvärjt hoten mot jordbruket. Utskottet har mestadels varit enigt i sinaställningstaganden. På flera områden har utskottet förändrat sin inställningoch därmed gynnat näringen mera än vad propositionen gör. I utskottets skrivning tas med att vi har förståelse förden oro och osäkerhet som råder inom jordbruksnäringen. Med tanke på delångsiktiga förändringar som förestår- bl.a. med anledning avGATT-förhandlingar, diskussionen om avreglering, arbetet inom denparlamentariska arbetsgruppen m.m. -uttalar jordbruksutskottet att det inte nufinns anledning att mera ingående behandla en rad olika förslag som framställtsi motioner till , utan utskottet anser i stället att det är angelägetatt den parlamentariska arbetsgruppen får ta del av motionernas innehåll. Sedanfår man återkomma för en mer grundlig behandling för att på lång sikt lösadessa frågor. Jag har för avsikt att här i huvudsak uppehålla mig vidjordbrukspolitiken på kort sikt, som behandlas såväl i propositionen som ibetänkandet. Jag kommer också att göra en liten utvikning om vår framtidajordbrukspolitik. Man kan säga att den gångna våren har präglats av ettovanligt milt och vackert väder, vilket man som jordbrukare många gångernaturligtvis har varit tacksam över. har den jordbrukspolitiskadebatten varit betydligt stormigare och kyligare än det milda vårvädret. Det ärmycket av det som kommit fram i debatten som har fått jordbrukarna att kännasig hotade. tog ställning till ett slopande avtvåprissystemet när det gäller mjölk. I och med detta har man inom näringenövervägt faran av en ökning av produktionen, som då också skulle leda till enprissänkning. Vid de förhandlingar som fördes mellan näringen ochkonsumentdelegationen - det är resultatet av dessa förhandlingar som liggertill grund för regeringens proposition - kunde man inte komma överens. Såsmåningom framlade jordbruksnämnden ett eget förslag, vilket också utgörunderlag för propositionen. Det är aldrig tillfredsställande när en förhandlingmåste avslutas på det sätt som har skett. Det är betydligt bättre om det gåratt uppnå enighet. Så var inte fallet . GATT-överenskommelsen innebar attgränsskyddet skulle frysas, vilket ledde till att de påslag som föreslagits avjordbruksnämnden inte kunde göras på sedvanligt sätt, utan de får då göras pånågot annat sätt, t.ex. genom att beräkna påslaget som man gjorde förr, då detbaserades på värdet av djurantal och areal. Också detta förhållande medförde enökad oro inom jordbmkarleden. framlades också kompletteringspropositionenmed förslaget om slopade mjölksubventioner. Det är visserligen en fråga som ihuvudsak berör konsumenterna, men det står klart att den slopade subventionenskulle innebära en sänkning av konsumtionen och därmed skulle de problem somjordbruket har att reda ut förvärras. Jordbruksministern föreslog sedan iprisregleringspropositionen att Omställning 90 inte skulle förlängas. Detta ärnågra exempel på åtgärder som ledde till en stark misstämning i bondeleden, ochfrån LRF:s sida agerade man också ganska hårt under ett antal veckor tidigareunder våren. Statsministern och jordbruksministern gjorde så småningomett visserligen ganska magert men vänligt uttalande. Jag tror att dettauttalande också delvis har legat bakom en något förändrad hållning även hossocialdemokraterna i jordbruksutskottet. Det finns anledning att peka på en del av de förändringarsom utskottets behandling av prisregleringspropositionen har medfört. En sådanförändring gäller samhällets delansvar för överskottsarealens kostnader.Utskottsmajoriteten förordar att delansvaret skall bedömas till av deverkliga kostnaderna vid normalskörd, dvs. Enligt majoriteteni utskottet är detta i överensstämmelse med det riksdagsbeslut som fattades1985, och det bör således betraktas som gällande lagstiftning och därför ocksåförenligt med det som träffades . Utskottet föreslår attriksdagen godkänner denna bedömning om det statliga delansvaret årsspannmålsskörd. Tyvärr har utskottets socialdemokrater reserverat sig på denhär punkten. De anser att anslaget inte kan överstiga den summa som betaladesut . Det har funnits en stark kritik mot hur regeringen haragerat när det gäller dispositionen av dessa medel för överskottsarealenskostnader. Man har agerat på ett självsvåldigt sätt. Utskottet föreslår därföratt regeringen skall ges till känna att kommande beslut om dispositionen avansvarsmedel bör fattas i nära samråd med näringen. Jag tror det är bra attriksdagen här talar om för jordbruksministern och regeringen att det är så vivill ha det. Det måste föras samtal om dessa förhållanden. Jag nämnde tidigare att jordbruksministern föreslår attOmställning 90 inte skall fortsätta. noterar att enomställning med samhällets stöd ändå bör fortgå på något sätt. Det innebär inteatt man behöver fortsätta med just den form av omställning som Omställning 90innebär, utan regeringen och näringen bör komma överens om hur det skall gå till.Reglerna behöver kanske ändras så att omställningen blir mer långsiktig ochmiljöinriktad, men jordbruksutskottet slår fast att en fortsatt omställning ärnödvändig. En annan fråga som har varit föremål för diskussion ärfrågan om de kompensationsbelopp som skall tillföras jordbruket till följd avde överläggningar som har skett mellan konsumentdelegationen och näringen.Kompensationen skall utgå på ett annat sätt . Det utgår 720 milj.kr. i en första omgång , och senare tillkommer 450 milj. kr. Utskottet godtar den bedömning som regeringen gör, mensäger att ingenting motsäger att överläggningar bör kunna upptas omen uppräkning om det blir en hög inflation. Prot.1988/89:127 detta. Jag anser att detta bör kunna ligga till grund föröverläggningar om det , skulle visa sig attinflationstakten blir fortsatt hög och de 450 milj. kr., dvs. den summasom skall utbetalas senare, urholkas redan innan de kommer jordbruket till del. När det gäller och de kommande avtal som kanbli aktuella, och även det avtal som träffades , har regeringen uttalatatt det inte kan bli fråga om en ensidig svensk avreglering. Det ärnaturligtvis alltid en bedömningsfråga hur man tolkar internationella avtal.Det har från olika håll antytts, t.ex. från den parlamentariska arbetsgruppen,att vi i naturligtvis inte skall övertolka avtalen, men att vi ändåfrån svensk sida måste vara mycket försiktiga, eftersom vi har en storutrikeshandel. Vi måste vara mycket strikta i tolkningen av avtalen. Det kan då hända att vi från svenskt håll kommer att varastrikta i tolkningen, medan man i andra länder är mindre strikt. Även om maninte gör något formellt fel sker det en snabbare avreglering för det svenskajordbruket än vad som är fallet i omvärlden. Av det skälet vill utskottet attriksdagen ger regeringen till känna att regeringen börredovisa för hur man i andra länder tolkar . Jag tror detär viktigt att vi för en debatt om detta så att vi vet vad som sker inom ,vad som sker i och hur denna fråga hanteras i andra länder. I regeringens proposifion tas också upp frågan omsockerbetsodlingen. Regeringen säger att odlingsstrukturen bör bestå underåret, men bruksstrukturen kan komma att ändras. behandlar idenna fråga ett antal motioner. I flera av de motionerna påpekar man att detfinns ett starkt samband mellan bruksstrukturen och odlingen och att hänsyn till miljöfrågor, transportfrågor och den regionala sysselsättningen. Frågan om sockerbruksstrukturen har tidigare utretts, menman tog då i huvudsak hänsyn till de företagsekonomiska förhållandena i bruken.Jordbruksutskottet anser, att innan man gör någon förändring avbruksstrukturen med nedläggning av vissa bruk, bör en mer allsidig utredninggöras i vilken man tar hänsyn även till effekterna på odlingsstruktur,transporter, miljö och sysselsättning. Utskottet föreslår att skallge regeringen detta till känna. I den debatt som har förevarit i utskottet harvi utgått ifrån att regeringen återkommer till med förslag i det härärendet, innan något beslut fattas. Det bör då vara möjligt att fatta beslut iden här frågan som ett större jordbrukspolitiskt beslut fattas nästavår. Jag tror att det är viktigt att vi under denna debatt reder ut det härförhållandet. som företräder utskottets socialdemokrater kanväl komplettera det jag sagt på den här punkten. I propositionen föreslås också en ändrad status förSvenska och ägg, och detsamma gäller förSMAK, dvs. Jordbruksministern har här aviserat attdet skall tas upp samtal om de här frågorna med de berörda myndigheterna.Utskottet har under behandlingen erfarit att några sådana samtal inteförts och avstyrker därför en förändring på den här punkten till dess attsamtal har förts och frågan blir mer klarlagd. Vi anser att jordbruksministernhar varit för tidigt ute med ett förslag utan att ha haft de nödiga kontakternamed de människor som är berörda, och effekterna av en förändring är inte hellerfullständigt utredda. När det gäller prisstödet fill jordbruket i norra utskottet en höjning av prisstödet som är dubbelt sä stor som det somregeringen föreslår, 110 milj. kr. i stället för 55 milj. kr. När det gäller desärskilda åtgärderna har regeringen föreslagit en höjning med 45 milj. kr. -det har varit 100 milj. kr. har regeringenföreslagit att anslaget inte skall få användas till jordbrukets investeringar,utan endast för kompletterande verksamhet. I denna fråga säger jordbruksutskottet att man i och försig kan tänka sig den här modellen, men att användningen av dessa medel börvara så flexibel som möjligt. Det innebär att användningen av dessa medel börbli mer fri än vad som föreslås i propositionen. Trots en betydande enighet finns det naturligtvis ganskamånga reservationer från olika partier. Centerparfiet har avgett reservationerom regionalpolitiken, etableringskontroll, frågan om jordbruk och miljö ochalternativ odling. Jag skall inte närmare gå in på dessa frågor. En fråga somjag tycker är vikfig är självförsörjningsgraden för socker. Regeringen föreslåratt den skall sänkas. Vi tycker att den bör ligga kvar på den nivå denhar , nämligen . Likadant är det när det gäller stödområdesindelningen.Jordbruksnämnden har föreslagit en ändring. Även om hela systemet måste omprövasär det ändå litet konstigt, när vi har beställt en ändring av jordbruksnämnden,att regeringen föreslår att man låter bli att följa jordbruksnämndens förslag.Vi reserverar oss alltså till förmån för den stödområdesindelning som jordbruksnämndenhar föreslagit. I betänkandet behandlas också frågan om genteknik, som tasupp i propositionen. Regeringen vill ha ett bemyndigande att agera som om detfunnes en lagstiftning. har upprepade gånger i framförtatt vi bör ha en gentekniklag. Vi misstänker att regeringen på detta sättförhalar hela denna hantering. Vi tycker därför att detta förslag frånjordbruksministern skall avslås. I stället bör vi se till att så snart sommöjligt få fram den lagstiftning som är nödvändig. Även om det finns mycket att tala om när detgäller detta betänkande, vill jag ägna åt jordbrukets situation pålängre sikt. Världens situation undergår ganska snabba förändringar. Vi vet attbefolkningen ökar och att livsmedelsbehovet ökar. Vi vet att storskaligamiljöproblem, miljöförändringar påverkar produktionen i sänkande riktning.Detta påverkar också behovet av biomassa såsom råvara till energisektorn ochindustrin. Vi vet att åkerarealen minskar på grund av jordförstöring ochbebyggelse. Det är inte längre troligt att utökad teknikanvändning ochförbättrad växtförädling kan kompensera detta bortfall. har detskett en trendförändring, kan man säga. Produktionsökningarna har intekompenserat konsumtionsökningarna. En sak som är märklig är att den debatt som pågår runt omi världen inte synes ha nått hit, i varje fall inte till den svenskaregeringen. Man kan också fråga sig varför som land i de internationellaöverläggningar som pågår är så intresserat av att skaffa sig marknadstillträde.Det kan sannolikt inte bero på att det inte skulle vara intressant attproducera livsmedel. Snarare är det just på grund av att det kan varaintressant som man är så angelägen. 1988/89:127 2juni 1989 Prot.1988/89:127 Vi vet mycket litet om världsmarknadsprisernas utveckling.Vi vet att spannmålslagren i stort sett ärtömda eller ibland bedöms som för små. läste ettmeddelande från Reuter där man säger att risken förspannmålsbrist nu minskar, eftersom vädret är något så när hyfsat. Här talarman alltså om att risken för brist blir mindre. Det är en annan nyans i deuttalandena än i det man hör i den svenska debatten. Anledningen till att dennarisk minskar är att man tar nya arealer i anspråk såväl i EG som i ochCanada. Även om vi inte vill förorda att man tar nya arealer i anspråk förspannmålsodling, kan det vara skäl i att ta ställning för att bevara de arealersom finns, därför att de kommer att behövas. Det finns trender mot att vi skall låta marknadenstyra, mot liberalisering och avreglering. Det tycks som om regeringen, eller ivarje fall delar av den, också ställer upp på det budskap som fanns i DagensNyheters ledare i går, där man sade: Befria bönderna från politikerna! Detfinns ett par saker som gör att man inte kan lyda detta förenklade budskap.Dels är det frågan om naturresurshushållning, en uthållig bioproduktion som ärnödvändig för att klara försörjningen med viktiga råvaror och livsmedel påsikt, dels är det frågan om landskapet, att människor vill ha en höglivskvalitet, känna trivsel i sitt boende, ha tillgång till ett öppet landskapbåde för boende och för turism. Detta är viktiga delar som vi måste ta med ibedömningen när vi planerar för en framtida jordbrukspolitik. Det krävs alltsåpolitiska korrigeringar av marknadsekonomin. Ansvaret för världen och förframtiden kan inte överlåtas på brutala marknadskrafter ensamma. Jag vill yrka bifall till de reservationerdär finns med och i övrigt till jordbruksutskottets hemställan. 4 (): I går gick framträdande LO-ekonomer ut ochanklagade regeringen för att ha tappat greppet om den ekonomiska politiken. Avde vidlyftiga och långtgående kraven i kompletteringspropositionen finns detegentligen inte mycket kvar. Man får en, känsla av att det viktigaste för regeringenär att få sitta kvar. De senaste veckornas politiska spel talar ganska tydligtför detta. Snabba, dåligt genomtänkta heslut och uppgörelser vars konsekvenserär svåra att se - allt detta talar i den riktningen. Den kritik som framförs drabbar naturligtvis också detborgerliga parti som med liv och lust deltagit i detta spel.Utskottsordföranden talar om det kalla, kyliga klimatet. Jag tycker nog att hanhar försökt krypa in i någon värmestuga dessa . Det kan inteha varit så kallt. Jag drar den slutsatsen att regeringen och främst dessfinansminister står svagare inför den kommande veckans riksdagsarbete änplanerat. Jag är ganska säker på att när riksdagssessionen slutar här har hangått ut ännu svagare. Aldrig förr har som avslöjats att vi har en svagminoritetsregering. Det tycks ha kommit som en chock för många iregeringspartiet. Av en del uttalanden att döma tycks inte alla ens nu hainsett det verkliga förhållandet. Jag måste också tyvärr konstatera att man ,om man har förlorat greppet över den ekonomiska politiken, också tycks haförlorat greppet över jordbrukspolitiken. Av jordbruksministerns förslag närdet gäller jordbruksprisreglering, det som vi skall diskutera, finnsegentligen inte mycket kvar närdet gäller de stora principiella frågorna. Efter kontakter och sammanträffandenmellan näringen och statsministern blev landets jordbruksminister heltöverkörd. Hans ställning är nu svagare än , och det vill intesäga litet. Redan innan uppgörelsen mellan regeringen ochcenterpartiet skedde, hade jordbruksutskottet klarat de flesta av de frågor somlåg inom vårt utskotts kompetensområde. Detta säger jag därför att det påståsatt uppgörelsen skulle vara så förmånlig för jordbruket, vilket jag inte troratt den är. Höjda skatter och avgifter, i vilken form de än presenteras,innebär inget positivt för en näring. Jag tänker nu ta upp ett par frågeställningaroch problem som jag tycker är särskilt viktiga i detta ärende. Först vill jagdock säga att jag inte riktigt förstår motivet bakom det regeringsförslag somgick ut på att man helt skulle slopa livsmedelssubventionerna. Det kunde intevara att stärka den finansiella situationen. Man var nämligen bereddatt på utgiftssidan lägga ut ökade barnbidrag osv. Regeringen lade fram ettförslag om att livsmedelssubventionerna skulle slopas helt. Ett enigt utskottavslog förslaget. Jag är ganska övertygad om att den plan som moderata samlingspartiethar jobbat efter kommer att genomföras. Subventionerna kommeratt avvecklas successivt. finns också ledande LRF-uttalanden som stödjerdenna linje. Regeringen gjorde en total felbedömning, både frånfinansministerns och jordbruksministerns sida. Det som framförs i vårt förslagom den successiva avvecklingen kommer säkerligen att vara det som i framtidenkommer att gälla. Utskottets ordförande tog upp omställningsprogrammet.Regeringen föreslår ingen förlängning. föreslår enförlängning i någon form. Och näringen föreslår ett omställningsprogram somskall vara mer miljöinriktat än det nuvarande. Därmed inte sagt att detnuvarande omställningsprogrammet har gått emot miljöintressena. Vidöverläggningarna mellan näringen och statsministern, vilka har åberopats, komman fram till att det skall bli på detta sätt. Det är vad utskottet harföreslagit, och allt talar för att också fattar beslut om det.Återigen en överkörd jordbruksminister. Beträffande statens ansvar för spannmålsöverskottetföreslår en majoritet i utskottet att man skall stå fast vid beslut omett 40-procentigt ansvar. Detta föranledde en stor aktivitet främst påhandelsavdelningen på departementet. Det sägs att detta strider motGATT-överenskommelsen, att det inte kommer att vara möjligt att förhandla, osv.Regeringens företrädare påstod också att oppositionen är ansvarslös. Men vad ärdet som säger att vi i oppositionen är ansvarslösa? Vårt ställningstagande harsin grund i ett riksdagsbeslut . Men detta skall ju bli föremål förförhandling i . Jag dristar mig att säga att jag har svårt att förståvarför förhandlare i skall sitta och diktera och förhandla medSveriges jordbruksutskott. Låt dem förhandla i . det är ju därförhandlingarna sker. Om utskottets majoritet är ansvarslös, undrar jag hur detförhåller sig med de representanter som har skrivit reservationen. Jag skulleinte vilja vara regeringens förhandlare och ha en sådan reservation i handennär jag Prot.1988/89:127 skall förhandla med . Ansvaret ligger i så fall inte påmajoriteten utan på minoriteten i utskottet.Jag bara konstaterar att denna reservation Vifår sedan se hur det går. Men man kan återigen konstatera attjordbruksministern är svårt skadskjuten. Regeringen har föreslagit en ökning med 55 milj. kr. tilljordbruket i norra . Vi moderater yrkar avslag på det särskilda stödetpå 45 milj. kr. Vi anser nämligen att det är bättre att satsa på dejordbruksföretag som existerar men som har ekonomiska svårigheter än attsatsa på nya projekt. Det är också utskottsmajoritetens förslag. Anslaget tilljordbruksstöd ökar med 100 milj. kr. jämfört med föregående års budgetbelopp525 milj. kr., allt enligt moderatförslaget. Som utskottets ordförande nämnde har vi i utskottetdiskuterat stödbeloppets storlek, utbetalningarna och infiationsuppräkningen.Stödbeloppets storlek går jag inte in på, eftersom vi har accepterat detförslag som har lagts fram, dvs. 1 170 milj. kr. Vi moderater har föreslagitatt utbetalning skall ske . Det är tekniskt ochpraktiskt genomförbart. Det är inget tvivel om den saken. Vi anser att det ärbättre än att irritera lantbrukare halvårsvis. Det räcker att göra deten gång . Beträffande de sista 450 miljonerna, som skall utbetalas1990, har vi moderater sagt att det inte är rimligt att grunda ettkompensationsbelopp, som sträcker sig fram till , på enkostnadsnivå som hänför sig till vad som gällde . Det ärhelt enkelt orimligt med den kostnadsutveckling som vi har . Utskottetskriver också om detta i betänkandet, vilket ordföranden nämnde, och jag villbara säga att vi moderater är öppna för förhandling. Från moderat sida vill vigå längre, vi vill ha klarare beslut. Jordbruket skall enligt gängse normer fåen kostnadsuppräkning i det här fallet. Det har vi föreslagit i reservation19. Det finns mycket mer i detta betänkande att kommentera,men jag har velat beröra endast de stora principiella frågorna, dvs. de frågorsom vi moderater bedömer vara de viktigaste. Jag yrkar därför, herr talman,bifall till de reservationer där finns med. Jag skall även tala något om framtiden. Närdet gäller en rad av de mest väsentliga punkterna i propositionen kommerregeringen att lida nederlag. Intrycket av en svag jordbruksminister förstärks.Jag konstaterar att utskottet har samlat sig kring förslag i den moderatareservationen och att vi moderater har varit koordinator och moderator i dettasammanhang. Svenskt jordbruk och svenskjordbrukspolitik går in i ett nytt skede. Vi vet att vi i blir merberoende av omvärlden och att det kommer att ställas nya stora och hårda kravpå oss alla. Vi vet att det kommer att innebära problem för många enskildanäringsutövare men även för många regioner här i landet. tror jag ändåatt det blir fill fördel både för näringen och för landet som helhet. Jag villemellertid slå fast ett par punkter i detta arbete. Gränsskyddet,om vilket vi är ganska ense, måste i en eller annan form bibehållas.Det måste ske en avreglering av internregleringarna. sammanhangvill jag poängtera tidsaspekten. Vi skall ha klart för oss att detta är storaoch svåra omställningsproblem som kommer att fordra tid, och vi bör 10 försöka vara så generösa sommöjligt. Från moderat sida slår vi fast att de jordbruksföretagsom skall leva och verka i denna framtida konkurrensutsatta omgivning måstevara effektiva. Endast effektiva jordbruksföretag för utveckling ochkonkurrensförmåga . Detta innebär också att vi får arealer som inte användsför livsmedelsproduktion. Jag poängterar detta. Inom näringen diskuteras nu en jordbank. Det kan kanskevara lösningen på problemet. Men det är emellertid inte den slutliga lösningen.Såvitt jag kan förstå är detta bara ett sätt att hålla det hela uppe. Vi måstehitta alternativ när det gäller jordbanken. Där kommer skogsplantering, biobränslen,m.m. Men vi måste mycket snabbt hitta alternafiv.