prot · GC0933 · 1988-12-31 00:00:00 — Som ett steg i ansträngningarna att minska dessautsläpp har beslutat om införande av blyfri bensin och betydligthårdare avgasutsläpps-krav som är obligatoriska för personbilar fr.o.m. 1989års bilmodeller. Genom ekonomiska stimulanser har introduktionen av katalysalorförseddabilar delvis tidigarelagts, och av modeller beräknas av desålda bilarna uppfylla de nya avgaskraven. beslutade på regeringens förslag i demiljö- och trafikpolitiska propositionerna att nya avgaskrav skall gällaobligatoriskt för lätta lastbilar och bussar års modeller och tvåår senare även för tunga fordon. beslutade även att 450 milj. kr.skall avsättas för att stimulera en tidigarelagd frivillig anpassning till denya avgaskraven. Vidare har fått i uppdrag att utarbetaförslag till ytterligare skärpningar av avgaskraven beträffande såväl nästasteg i avgasreningskraven för personbilar som ytterligare skärpta krav fördieselfordon. De avgaskrav som har beslutats för bilar, lastbilar ochbussar kommer att medföra stora förbättringar jämfört med dagens situation. Delär dock nödvändigt att redan nu satsa på den forskning som behövs för att vi pålängre sikt skall få fram sådana motorer och drivmedel som gör det möjligt altfå ned avgasutsläppen till de kritiska belastningsgränser vi formulerat. Motden bakgrunden har inom ramen för energiforskningsprogrammet anslagits drygt100 milj. kr. för bl.a. utveckling av alternativadrivmedel och nya eller förbättrade motorer. Genom det trafikpolitiska besluteti våras fick dessutom transportforskningsberedningen ett engångsanslag på 100milj. för stöd till utvecklingsarbete och demonstrationsprojekt inomkollektivtrafiken m.m. Ytterligare 85 milj. kr. har anslagits tillinvesteringar i bl.a. miljövänligare tätortsfordon, t.ex. ombyggnad av dedieselbussar som är i trafik. Jag vill här påpeka att dessa statliga satsningar endastär avsedda som initiativ för att få i gång och driva på utvecklingen.Huvudansvaret för den forskning samt den teknik- och produktutveckling somkrävs ligger helt på transportsektorn, främst givetvis hos motor- ochfordonstillverkarna. Avgasutsläppens hot mot vår miljö kan naturligtvis inteundanröjas genom åtgärder endast i . Det är därför lika viktigt för ossatt delta och vara pådrivande i det internationella arbetet på detta område,bl.a. i den s.k. Stockholmsgruppen. Jag kan med tillfredsställelse konstateraatt den syn på behovet av långsikliga djupgående förändringar som bl.a.Brundtlandkom-missionen redovisat nu börjar sprida sig internationellt. Om ökad användning av motorgas Prot.1988/89:33 uppger att fleraforskare har visat att motorgasdrift Om ökad användning av motorgas innebär lägreutsläpp än bensindrift med katalytisk avgasrening. Jag är något förvånad överden uppgiften. Beslutet om nya avgasbestämmelser för bilar föregicks av flerautredningar. Bl.a. fann att blyfri bensin i kombinationmed avancerad avgasrening gav betydligt lägre föroreningsutsläpp än normalmotorgasdrift. Jag vill dock betona att det inte finns några formella hinderatt utrusta även nya bilar för motorgasdrift, under förutsättning att deuppfyller de nya avgaskraven. Motorgas bör alltså snarare ses som ett komplement än somett alternativ till dagens övriga drivmedel. är motorgasenskattemässigt gynnad jämfört med bensin, och denna skattefördel har ökat under1980-talel. Det finns inte några miljömässiga skäl för attytterligare öka skillnaden i beskattning. En omfattande forskning pågår dockpå detta område, och det är möjligt att motorgas- eller naturgasdrifl ikombination med avancerad avgasrening visar sig vara ett intressant alternativför bl.a. tätortsbussar. När forskning och tekniskt utvecklingsarbete visar pånya lösningar som kan föra miljöarbetet framåt kommer givetvis behovet avekonomiska stimulanser och andra åtgärder att, Uksom , analyserasnoggrant. AnL 12LENNART BRUNANDER (c): Jag lackar miljö- och energiministern för svaret. 1 svaret står det ganska mycket om avgasrening för bilar istörsta allmänhet och om de åtgärder som och regeringen har beslutat.Just frågan om motorgasanvändning behandlas ganska litet. Jag vet inte riktigthur jag skall tolka det- kanske har man på departementet inte så stora kunskaperom molorgas, varför det inte fanns mer att skriva. Själv vet jag inte heller så mycket, och det är därför somjag har framställt interpellationen. har nämligen allt flerställt frågan till oss: Varför satsas det inte mer på motorgas? Både genomprover och på annat sätt har man ju kommit fram till att det är ett mycket braalternativ. Energiministern säger att det är fritt fram. så att densom vill utrusta bilen för motorgasdrift kan göra det. Det är naturligtvisriktigt, men förutsättningen för att kunna göra detta är att det finnstillgång till motorgas. Den är ganska begränsad , och de som kör påmotorgas har väl vissa svårigheter alt få tag på den. 1 vissa städer körde taxiför betydligt mer på gas än vad man gör . Miljö- och energiministern säger att motorgas inte ärnågot alternativ utan ett komplement, och den uppfattningen delar jag. Men detskulle vara ett mycket bra komplement. Som vi hörde i den tidigare debattenfinns det en stor mängd gamla bilar i som fortfarande går på våravägar. Det är ju inte rimligt eller möjligt att skrota alla de bilarna, utan viskall bara skrota de allra sämsta. Dessa bilar släpper ut ganska mycketavgaser. Vi tog ett beslut i om att någontingskall göras för att förbättra förhållandena. Vi skall ge en stimulans här. Detuppdraget har regeringen. Min tanke är att det här skulle kunna vara ett sådantsätt. Det går att montera sådana anläggningar pä gamla bilar, så att de sedankan köras med motorgas. Del lär inte vara särskilt märkvärdigt att göra det.Det kostar kanskelitet mer än , enligt de uppgifter jag har fått. Genom all stimulerasådana åtgärder skulle man kunna få renare avgaser. Jag vill inte låta tvärsäker pä något sätt. Frågan äregentligen ställd för all man skulle kunna få en debatt omkring detta ochförsöka la till vara de möjligheter som kan finnas. Det behövs då en vissstimulans, framför allt när det gäller distribution av gas så att den finnstillgänglig. Annars kan den ju inte utgöra något alternativ. Jag skulleegentligen vilja ha svar på frågan vilka tankar man inom departementet har iden här frågan. Det skulle vara myckel bra att fä veta. Det skulle också varabra att kunna gå ut med information till de människor som har intresse av attgöra något åt den här situationen. Kanske skulle det också kunna gällabiltillverkarna, så att de kunde göra något för att ta fram alternativ på dettaområde. Ministern säger att det egentligen är motor- ochfordonstillverkarna som har det största ansvaret. Det är i och för sig riktigt.Vi vet emellertid att det bland tillverkarna finns ett mycket kompakt motståndmot att göra nya saker på delta område. Biltillverkarna vill gärna gå i degamla fotspåren och i stället förbättra bilarna när det gäller utseende ochkomfort. På det här området har man inte haft riktigt samma intresse, så detbehövs en påstötning. 1 sitt svar lar ministern sedan upp en rad andra frågorsom i och för sig är mycket intressanta - stadstrafiken och avgasreningen förbussar och lastbilar. Min kommentar i det sammanhanget - även om det egentligenär en debatt för sig - är att man från regeringens sida har gjort för litet. Vihade en något annan uppfattning när vi tog upp de här frågorna i . Viville dä ha en snabbare marsch mot renare avgaser från t.ex. dieselfordon. Ministern hänvisar vidare till Stockholmsgruppen och sägeratt den har bedrivit ell framgångsrikt arbete. Det var väl emellertid så attsenarelägg-ningen av krav på dieselfordonen var en del av resultatet avStockholmsgruppens arbete, där de internationella kraven på oss försenade vårakrav, vilket jag tycker är synd. Vårt mål är att man skall kunna minska kväveutsläppen med30 % . Enligt uppgifter jag har fått kommer vi att få svårt attklara det målet. Vi har dock möjlighet att nå 30-procentsmålet om vi - somministern talade om - tidigarelägger beslutet och vidtar vissa åtgärder när detgäller dieselfordonen. Tillsammans med det eller fristående skulle man ocksåkunna vidta åtgärder när det gäller den gamla bilparken så att den släpper utmindre kväve. I detta sammanhang måste vi emellertid komma ihåg att inte ensdessa åtgärder räcker. Vi behöver gå betydligt längre för att vi skall kunnakomma ner på en nivå för kväveutsläppen som naturen kan tåla. Jag vill ha ett besked av ministern om att de möjlighetersom användningen av gas kan innebära tas till vara och att man skall övervägadet noga. Om ökad användning av motorgas AnL13 (): Det var ell intressant svar från på den härinterpellationen. Svaret handlade dock ganska mycket om annat än motorgas. Faktum är att när katalytisk avgasrening genomfördes,ledde det till att det befintliga distributionsnätet för motorgasdrift sjönkihop som en ballong. Det finns mycket litet kvar . Detta hänger ihop med gjorde den Om ökad användning av motorgas blyfriabensinen billigare än motorgasen. Det skedde trots att drift med motorgas gerett väsentligt lägre utsläpp än om man kör en bil utan rening med blyad ellerblyfri bensin. Motorgasen har ett högre energivärde. Det gör attutsläppen av koldioxid blir lägre om man använder motorgas i stället förbensin. Det är intressant eftersom beslutade altkoldioxidutsläppen i princip inle skulle få öka i . Man fastställde ettårtal, . Det går att underlätta uppnåendet av målet om man satsar merapå gas. Motorgasen kan komma från olika källor. Detta gör ocksåden här frågan mycket intressant. Det kan vara naturgas, men det kan också varagas från soptippar, t.ex. melangas. Vi har här en möjlighet alt utnyttjasoporna på ett litet annorlunda sätt än vad vi gör . förbränner visoporna och får ett mycket giftigt avfall. Avfallet lakas snabbt ur och gerdessutom upphov till en rad luftföroreningar som är mycket besvärliga, t.ex.dioxin. Vi skulle kunna slippa det och i stället få en metangasproduktion somskulle kunna användas för att driva bilarna med motorgas. Man skullesjälvfallet också kunna sätta in katalytisk rening på en sådan bil och få nerutsläppen ytterligare. Det är ganska underligt all man inte redan har gjortdetta, med tanke på allt som sägs. Delta är även intressant internationelltsett. Motorgas är nämligen ett drivmedel som är etablerat runt om i . ISverige är det sämre ställt med den saken. De som kommer utifrån med bilar somhar blivit adaplerade för motorgas, kan inte hitta tankställen i ,vilket är dåligt. De tvingas i stället att köra på bensin. Det är ju sä att mankan ställa om systemet. Jag vill också något kommentera de nya avgaskrav somBirgitta tog upp. Jag måste betona att de avgaskrav som gäller diesel ärineffektiva. Enligt vad jag kan bedöma kommer det tyvärr inte alt leda tillnågon väsentlig förbättring. Det hänger ihop med att vi har en snabbtrafikökning. Den katalytiska avgasreningen är en av de bästamiljövårdsätgärder som har genomförts. Eftersom den emellertid legitimerar ensnabb billrafikök-ning kommer den positiva effekten av katalytisk avgasreningatt ätas upp , om man skall tro . Katalytiskavgasrening har dess värre inte någon effekt på koldioxidutsläppen. Det är pådet området vi har de verkligt stora hoten med klimatförändringar globalt.Genom den katalytiska avgasreningen har vi också fått en kraftig ökning avdikväve-oxidutsläppen. Det är en gas som bidrar till växthuseffekten och tillatt förstöra ozonskiktet, precis som freon. Man skall därför akta sig litetgrand för att alltid hänvisa till den katalytiska avgasreningen och låtsas somom man på något sätt skulle ha löst problemen, eller att del inte skuUe finnasså stora problem längre. Jag vill också betona att av deluftföroreningar som vi i städerna utgörs av bilavgaser. Detta faktumborde vara en av huvudorsakerna till de ökade frekvenserna av cancer och annatsom finns i storstäderna, även om det kan vara svårt att leda i bevis. Användandet av motorgasen utgör en viktig fråga. Det finnsutvecklingsmöjligheter för biobränslen, antingen de kommer från soptippareller framställs pä annat sätt. Man kan t.ex. använda produkter frånenergiskogs- odling,som kan omvandlas till gas, etanol eller metanol. Vi skulle då dessutom fåbalans på koldioxiden. Det finns ytterligare en gas som är intressant isammanhanget, nämligen vätgasen. Vätgas kan användas som drivmedel i bilar, ochden ger i stort sett bara upphov till vattenånga och mindre mängderkväveoxider, som dock är så små att de är betydligt mindre än vid katalytiskavgasrening. Vätgas kan framställas på olika sätt, t.ex. från överskottsel frånvattenkraft . Detta bör tas upp i debatten, och det bör satsas merapå detta från regeringens sida. Jag efterlyser vad regeringen egentligen tänker göra närdet gäller hela detta komplex med gasdrift. Finns det någon plan? Kommer manalt satsa på vissa gaser, eller har man för avsikt att lämna detta område ochnöja sig med den katalytiska avgasreningen och de kommande kraven på dieselfordonen? Om ökad användning av motorgas AnL 14Miljö- och energiminister : Jag utvidgade med avsikt mitt svar till alt ävenge en redovisning av vad vi totalt sett har gjort och satsar på för attminska miljöeffekterna av trafiksystemet. Jag tolkade nämligen LennartBrunanders fråga som att den utgick ifrån att det problemet och den uppgiftenvar del viktiga. Får jag då säga att jag och regeringen anser - precis sombåde och har sagt - att vi ännu bara har tagitförsta steget i arbetet på att komma fram fill ett acceptabelt trafiksystem.Det är väldigt mycket kvar utöver de beslut vi har tagit om katalytisk reningoch de nya avgaskraven på de tunga fordonen. Det står alldeles klart i depropositioner vi har redovisat att just när det gäller dieselfordon måste vi gåvidare. Vi kommer stegvis att skärpa kraven. 1991 kommer vi att lägga fram ettnytt förslag för om hur vi skall gå vidare i arbetet medluftföroreningar. har redan fått regeringens uppdrag, somgäller luftföroreningar och klimatförändringar och där självfallet arbetet medde insatser som måste göras i trafiken har mycket hög prioritet. Vi har också gett och ettgemensamt uppdrag att redovisa hur ett miljöanpassat energisystem skall se ut.Min uppfattning är att om vi skall nå de mål som vi har satt upp när det gällerkväveoxider, koldioxid och andra luftföroreningar, måste vi väsentligt skärpade insatser som vi har beslutat om. Detta får dock inte förringavärdet av de insatserna. Jag vill också säga att i det långsiktiga perspektivet ochi den långsiktiga strategi som regeringen arbetar efter ingår just att ställaom energi- och trafiksystemet i riktning mot helt ny teknik och helt nyadrivmedel, t.ex. sol-och vätgas. Vad vi nu diskuterar är hur vi undermellantiden kan bära oss mest förnuftigt åt med hjälp av dels en radikaleffektivisering, dels en förbättring av miljöprestanda av den teknik vi i daganvänder. Av det skälet anser vi också att naturgas på vägen mot ettvätgassystem kan vara en lämplig övergångsleknik. Vi har från regeringens sida konsekvent gynnat, och detgör vi fortfarande, motorgas även i förhållande till den blyfria bensinen närdet gäller beskattningen. Skillnaderna har ökat i takt med att bensinskattenhar ökat. Prot.1988/89:33 Orsaken fill att motorgasen inte klarar konkurrensen äratt oljeföreta- 28november 1988 gen har chockhöjt priset på motorgas på ett sätt som helt hartagit bort 'Z ] ! effekten av den mycketstora skatteförmån som motorgasen har. Det är i sig Om ökadanvändning ,, , , , . ., , . ett problem, det tycker regeringen också. Men regeringenkan ju inte av motorgas , , , , .. , , . . , , ,, , fortsättaatt minska skatten, om foretagen tar ut den prisskillnaden i form avökade vinster, därför att man - såsom jag faktiskt måste uppfatta det - villslippa distributionen. Man vill göra motorgasen så dyr att den inte kankonkurrera. I och för sig finns del distributionsställen i de flesta av vårastora städer, vilket innebär att t.ex. laxitrafiken där skulle kunna drivas medmotorgas. Del förekommer också en diskussion i ett antal av våra storastäder, som jag hoppas snart kommer att leda till resultat, om alt prövamotorgas i kollektivtrafiken i stället för t.ex. diesel. Som en följd av deförslag som regeringen redovisade för finns det numöjligheter att för sådana ändamål ansöka om statsbidrag hos regeringen.Slutligen, herr talman! Skälet till alt motorgasen går bättre ute i ärkanske just det att de flesta, för att inle säga alla, europeiska länder ännusaknar de avgaskrav som vi har på våra fordon, krav som trots allt har letttill snabbare resultat totalt sett här än ute i . AnL 15 (): Jag har ingenting emot att vidga debattentill en lotalfråga om vilka utsläpp vi har till luften från bilarna. Menavsikten med min interpellation var egentligen att fokusera debatten till just motorgasen,eftersom den frågan på något sätt har kommit bort. Den har inte funnits med idebatten särskilt mycket. När det gäller den övriga delen finns det en mängdsaker som vi inom har fört fram uppfattningar om. Vi anser t.ex.att man borde gå fram snabbare. Förhållandena är visserligen bättre här iSverige än i de flesta länder i , men det innebär inte att de ärtillräckligt bra. Vi borde ha kunnat gå snabbare fram när det gäller skärptakrav på dieselfordon. Vi borde ha kunnat göra mer för att få en bättrestadsmiljö och bättre miljö i andra tätorter där trafiken är hård. Det finns enrad alternativa åtgärder som man skulle kunna vidta. Man skulle kunna övergåtill trådbussar. Man skulle kunna använda etanol i stället för dieselolja,vilket ger en bättre miljö. Det finns en del andra insatser också som manskulle kunna göra. Vi har ju fallat ett trafikpolitiskt beslut med innebördenatt vi skall flytta över mer godstransporter till järnväg, och det skulle få enavgörande betydelse för utsläppen. Vi skulle kunna diskutera allt detta, skulle föra för långt att göra del . I andra inlägg fick vi höra litet mer omgasproblematiken, att regeringen har en vilja att göra något och även gör endel åt den frågan. Det är mycket bra, och jag anser att del är nödvändigt. log upp frågan om varifrån vi kan få gas iframtiden. Vi kan i biogasen få ett miljövänligt drivmedel som skulle kunnagöra oss självförsörjande på ett helt annat sätt för framliden. BirgittaDahl nämnde att priset på motorgas är för högt och att det beror på attoljeproducenlerna inte vill syssla med motorgas. Det är möjligt att det är så, men iså fall måste väl regeringen göra något åt detta. Man får väl så att 92 säga ta oljeproducenterna i öratoch tala om all så där får man inte göra. över huvud laget tror jag att detär nödvändigt med information om gasdrifl, om hur man skall bete sig, vilkamöjligheter och vilka fördelar som finns. Enligt de uppgifter jag har fåll ärgasdrift ekonomiskt lönsam , även om priserna är höga. Kan viförvänta oss att man frän regeringens sida aktualiserar dessa frågor på ettannat sätt än vad man gjort ? AnL 16 (): Miljöministerns andra inlägg var intressant öch litet merklargörande om hur det förhåller sig med gasfrågan. Chockhöjningen avmotorgaspriset från oljebolagens sida kände jag inte till förut. Det är väl såatt man inte får höja priset hur mycket som helst utan att kunna motiverahöjningen? Om oljebolagen håller så höga priser att de inte kan motiveras medbolagens kostnader, är det litet märkligt. Det finns ju flera företaginblandade, och det skulle betyda att någon typ av kartell står bakom. Det ärju intressant, och del kanske regeringen borde undersöka. Jag vill peka på anslagen och alla de möjligheter somfinns för kommunerna att pröva på alternativa bränslen, t.ex. molorgas förbussar. Där tror jag att det behövs mer information. Det går ofta trögt ute ilandet - man är rädd för att pröva pä något nytt. Det är viktigt att gå ut ochinformera och mer aktivt uppmuntra kommunerna att pröva nya drivmedel. Jag troratt det är viktigt för framliden alt man runt om i landet utvecklar olikasystem och prövar på vilka system som praktiskt fungerar och är genomförbara ien större skala. Vi måste så att säga låta många blommor blomma. AnL 17 Miljö- och energiminister : Det var egentligen fascinerande att höraLennart Brunander som företrädare för ett borgerligt parti visserligen isvävande ordalag men ändå antyda någon sorls statlig prissättning. skall jaginte skämta bort detta, för jag är faktiskt mycket upprörd över hur oljebolagenhar hanterat den här frågan, när regeringen verkligen på olika sätt gjort storaansträngningar för att skattemässigt gynna motorgasen. Vi tycker illa om det.Det har jag sagt förut här i , och det har jag sagt även tillföreträdare för branschen. Sedan vill jag säga att vi nu har satt i gång ett arbetemed miljöprojekt för att driva på utvecklingen ute i kommunerna. Ett sådantprojekt finns i . I västra drog vi i gångarbetet den gångna helgen då jag var där nere. Där är miljöfrågorna heltcentrala. Den trafikmiljöulredning som fillsattes har ocksåtill uppgift alt driva på utvecklingen. I min egen hemstad har för övrigt mittparti tillsammans med och vpk nu kommit överens om förutsättningenför de kommande tre årens arbete bl.a. på grundval av all vi skall driva enhelt ny trafikpolitik i . Till följd av en rad företeelser och insatsersom nu görs räknar jag med att vi skall kunna driva på utvecklingen och fä tillstånd praktiska försök i större skala . Regeringen kommeratt göra allt för att det skall bli verklighet av allt det som harvarit visioner. Om ökad användning av motorgas Prot.1988/89:33 AnL 18 (): 28november 1988 Herr talman! sade här att hon varit i Skåneoch satt i gång TTTl Z - miljöarbetet, och att miljöfrågornadär är centrala. Jag skulle vilja säga att miljöfrågorna är centrala för helavårt land, och egentligen för hela vår jord. Miljönskapar ju förutsättningar för att vi skall föra ett hyfsat liv och att var fascinerad över att jag tyckte att vnanskulle ta oljebolagen-i örat om de bär sig illa åt pä prisområdet. Om någon hargod grund alt säga just på det viset är det väl jag som representant förcenterpartiet. Just kartellbildningar har varit hårdmotståndare till. Vi skall ju ha en sund konkurrens, men det har vi inte om delskall vara på del sätt som vi har diskuterat här. Del är också viktigt alt de miljöinsatser som samhälletförsöker göra inte saboteras av någon. Det är alltså inget tvivel om var jagoch står i denna fråga. När det gäller gasen i övrigt tycker jag inte att delfinns anledning att träta. Det vikliga är alt vi gör någonting . Det krävsockså en informationsinsats för att visa vilka möjligheter som finns. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellation 1988/89:62 ommiljölagstiftningen AnL 19 Miljö- och energiminister : har frågat mig om regeringen ärberedd att verka för att en parlamentarisk utredning tillsätts för att genomföraen genomgripande revidering av miljölagstiftningen, om regeringen kommer ättverka för en sammanhållen miljölagstiftning och i vilka avseenden regeringenavser att skärpa miljölagstiftningen. Jag vill först framhålla att redan en skärpt tillämpningav den gällande lagstiftningen ger möjlighet att ta större miljöhänsyn än vadsom varit regel. Regeringen har markerat detta i sambandmed prövningen av flera större ärenden enligt miljöskyddslagen. Av regeringsförklaringen framgår vidare att allmiljölagstiftning skall ses över och all miljöskyddslagen skall skärpas. Inom pågår förberedelserför en sådan översyn av miljölagstiftningen som har utlovats iregeringsdeklarationen. Bl.a. har värdefulla synpunkter kommit fram vid enhearing med ett stort antal experter pä det här området. Del återstår nu bl.a.alt ta ställning till i vilken form en översyn skall ske. Uppgifterna för översynen kommer att bli att utredamöjligheterna till en samordning av de olika lagar som innehåller bestämmelsermed miljöskyddande syfte och alt bedöma vilket behov del finns av en skärpningav miljöskyddslagen. AnL 20 (): Jag tackar miljö- och energiministern försvaret.