prot · GC0946 · 1988-12-31 00:00:00 — Vi har naturligtvis förståelse för sekretessen kring dessauppgifter. kan vi konstatera att uppgifter framkorrimit om omfattandeillegal telefonavlyssning. Denna illegala avlyssning får naturligtvis utredaspå sedvanligt sätt, men dessa avslöjanden ger anledning till misstankar om atttelefonavlyssning som inte är rättsligt reglerad i kan förekomma även i andrasammanhang. Iregeringens skrivelse om redogörelsen för telefonavlyssning nämns vidaretvångsmedelskommitténs betänkande (SOU 1984:54). Det sägs att nämnda betänkandeär under övervägande i . betänkande föreslås att man skall kraftigt utvidgapolisens tvångsmedel. Bl.a. föreslås att man ger rätt att "tappa"telexapparater på information och att hemlig teleövervakning skall lagfästas.Det kan tyckas vara att gå händelserna i förväg att nu prata om en proposition,som vi inte vet vad den slutligen kommer att innehålla. Reaktioner pådessa uppgifter har emellertid kommit fram i pressen, från bl.a. jurister vid Uppsalauniversitet och från fackföreningsföreträdare vid poHsen. Telefonavlyssningär ett mycket ingripande tvångsmedel i människors integritet och bör, som ävenutskottet i sin skrivning säger, så.långt möjligt begränsas i fråga om bådeantal och längd. Det är viktigt att behålla och att, om möjligt, försökaförbättra allmänhetens förtroende för polisen. Undersökningar angående allmänhetensförtroende för polisen visar att detta är nödvändigt, dvs. att polisen i sittmycket svåra arbete behöver bättre förståelse och förtroende från allmänhetenssida. Varken uppgifter om illegal telefonavlyssning eller uppgifter om tankarpå utökad avlyssning främjar allmänhetens förtroende för polisen, en sak som juäven påpekats av polisens fackliga företrädare. Därförtycker vi att det också är angeläget att ger regeringen till kännauttryck för en oro inför uppgifter om olovlig telefonavlyssning från polisenssida. Den kontroll som finns är uppenbariigen otillräcklig, ochregeringen bör överväga att vidta åtgärder för att fillgodose dessa behov. Med detta yrkar jag bifalltill vpk:s reservation. 173 (): Det ärende som kammaren nu har att avgöra rör regeringens redovisningav telefonavlyssning vid förundersökning i brottmål . Reglerna omdenna form av telefonavlyssning finns i . De reglerna säger attför att telefonavlyssning skall fä ske krävs att någon skäligen kan misstänkasför ett brott för vilket det lägsta straffet är fängelse . Därutöverkrävs att det bedöms vara av synnerlig vikt för utredningen atttelefonavlyssning sker. Beslut om telefonavlyssning meddelas av domstol. Sådantbeslut kan meddelas endast på yrkande av förundersökningsledare eller åklagare. Avregeringens redogörelse framgår att domstolarna meddelat tillstånd att avlyssnasamtal i 197 fall, där personer misstänkts för grovt narkotikabrott och i 15fall där det gällt andra grova brott. Till vill jag säga attdet av redogörelsen också framgår att de fall som redovisas är samtliga fall avtelefonavlyssning enligt . Antalettelefonavlyssningar har nästan halverats . Av redogörelsen framgårockså att telefonavlyssningen har haft betydelse för förundersökningen i 68 %av fallen. Medanledning av redogörelsen har en mofion väckts i vilken det begärs attregeringen skall överväga olika möjligheter att förhindra integritetskränkningargenom illegal telefonavlyssning. Bakgrunden är påståenden om att poHsenföretagit omfattande illegal telefonavlyssning. Densom utan tillstånd använder telefonavlyssning gör sig skyldig till brott ochskall straffas för detta. Brottet heter brytande av telehemlighet. Polisman harskyldighet att rapportera sådant brott. Beträffande brott som begås av polismani tjänsten gäller också särskilda regler för handläggningen, vilka bl.a.innebär att åklagare skall underrättas om saken. Redani dag finns alltså noggrann reglering för att se till att brottsligt förfarandeinom polisväsendet inte förekommer. Regleringen är till skydd för enskildasintegritet. Om man därtill lägger den lekmannamedverkan som finns både lokalt,regionalt och centralt inom polisväsendet och polischefernas särskilda ansvarför att se till att polisverksamheten bedrivs i de former och enligt denlagstiftning vi har, finns en långtgående kontroll för attexempelvis illegal avlyssning inte skall bedrivas. Jagskulle vilja fråga : Vad är det för form av ytterligare kontrollni efterlyser i er reservation? Det sägs ingenting om det där och inte heller imotionen. Jagvill göra en kommentar till åberopande av tvångsmedelskommitténsbetänkande. Regeringen har aviserat att man kommer att lägga fram enproposition på grundval av tvångsmedelskommitténs betänkande. ärdet inget som säger att alla förslag som förs fram i tvångsmedelskommitténsbetänkande kommer att återfinnas i propositionen. Jagvill gärna för eget vidkommande uttrycka en negativ inställning fill att mangenerellt skall medge t.ex. huggning på samma grunder som telefonavlyssning. Detkommer att läggas fram en proposition om reglering av tvångsmedel.Då får vi möjlighet att återkomma till dessa frågor. Sammanfattningsvishar vi en mycket noggrann reglering och kontroll, som garanterarden enskildes integritet och motverkar illegal avlyssning. Jag yrkar bifall fillutskottets hemställan och avslag på reservationen. Anf.174 (vpk): Den proposition som har aviserats från regeringen är ett delbetänkande,dvs. en del av tvångsmedelskommitténs stora arbete. Man får ju hoppas att detkommer att läggas fram fler delbetänkanden. Jagtalade inte om huggning utan jag talade om att tappa information fråntelexapparater och att hos beställa uppgifter om in- och utgåendesamtal. Faktum kvarstår, nämligen att illegal telefonavlyssning har skett inomandra områden. Misstanken finns att illegal avlyssning har använts även i andrafall, eftersom samma lagar och regler för telefonavlyssning gäller poliser inombåde säpo och rikspoHsstyrelsen. Vi har inte preciserat några direkta krav, eftersomvi inte tycker att vi kan göra det. Däremot anser vi att regeringen, i och medatt avlyssning har förekommit, måste se över denna verksamhet. Den är ju intebra som den är. 175 (): Om det har förekommit illegal telefonavlyssning, skall den behandlas påvanligt sätt och man får i domstol pröva om det verkligen har varit fråga omillegal telefonavlyssning. För detta finns det kontrollinstrument ochprocessuella regler. Jag förstår därför inte vilka ytterligare åtgärder BerithEriksson efterlyser. Det framgår inte heller av reservafionen. Defrågor som tar upp och som har anknytning tilltvångsmedelskommitténs betänkande får vi anledning att återkomma till i vår.Detta ärende gäller regeringens redogörelse för de telefonavlyssningar som harbedrivits . Jag vill fill BerithEriksson upplysningsvis även nämna att det finns Prot, 1988/89:46 möjlighet till telefonavlyssning enHgt två andra lagar. Den ena är lag15 som rör brott mot rikets säkerhet. Den andra ärspaningslagen som vi Förbud mot viss uppbyggnad av djurstallar behandlade i riksdagenförra veckan. Jag yrkar än en gång avslag på reservationenoch bifall till utskottets hemställan. 176 (vpk): Den proposition om polisens ökade möjligheter till avlyssning someventuellt kommer får vi ta ställning till när den läggs fram. Viskriver emellertid i vår reservation att vi anser att till regeringenskall framföra den oro som finns när det gäller illegal telefonavlyssning. Detär ungefär detta som vi har framfört i vår reservation. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efterdebatten om jordbruksutskottets betänkande 11.) Kammaren övergick fill att debatterajordbruksutskottets betänkande 11 om förbud mot viss uppbyggnad av djurstallar. Förbudmot viss uppbyggnad av djurstallar Anf.177 (): infördes förbud mot byggande av djurstallar. Mofivet var skulle anpassa animalieprodukfionen till inhemsk efterfrågan. Redan dålagen infördes yrkade moderata samHngsparfiet avslag på lagförslaget. Vimoderater ansåg - och partiet som sådant är konsekvent emot lagar av den härtypen - att lagen var ett intrång i enskild äganderätt, vilket i praktikeninnebär att brukningsrätten försvåras. Investeringsförbudetinnebär en onödig kontroll av jordbruket. Dynamiken, företagandet ochföretagarandan, skadas. Huronödigt det var att införa denna lag visar de talrika dispenser som har fåttges, och det har inte varit svårt att få dessa dispenser. ModeratasamHngspartiet menar att det enda villkor som bör kvarstå när det gäller byggnaderav den här typen är en anpassning av djurhållningen till den brukade arealensstorlek, detta med tanke på miljöanpassningen. Detär också viktigt att man får fortsätta bygga djurstallar, inte minst urmiljösynpunkt- staUmiljön och arbetsmiljön. Jaghar inte någon anledning att ta upp någon debatt ometableringskontrollen, m.m. Vi får återkomma fill den . Men jag blirväldigt förvånad när det i ett särskilt yttrande skrivs att det är nödvändigtmed en kontroU som motverkar en ohämmad expansion inom animaHeproduk-fionen. Med tanke på lönsamheten inom svenskt jordbruk och inom svenskanimalieproduktion är den risken ganska liten. Vad som behövs är investeringar,inte minst för att ersätta utsHtna byggnader, både ur djurmiljösynpunkt och urarbetsmiljösynpunkt. Jag yrkar sammanfattningsvis bifall till reservationen, som gälleravslag på propositionen. 178 (): När säger att detta förbud bör tas bort för att manskall åstadkomma en bättre stallmUjö och en bättre arbetsmiljö slår han ju inöppna dörrar, eftersom man trots detta byggnadsförbud har möjlighet att vidtaåtgärder med just dessa motiveringar. Dispenser har också getts i de sammanhangdär det har krävts. Ipropositionen föreslås att byggnadsförbudet skall förlängas för attlantbruksstyrelsen skall hinna utarbeta föreskrifterna som gäller den nyadjurskyddslagen. motionerade om att förlängningen skulle bli ettår, dels med samma motivering som framförs i propositionen, dels medmotiveringen att regeringen då skulle få möjlighet att utarbeta någon typ avetableringskontroll, så att inte storskaliga anläggningar byggs ohämmat. Ianslutning tiU vad sade kan jag säga att vår vilja är skall se till att skogsbygderna och mellanbygderna får behålla djurskötselnoch mjölkproduktionen, eftersom det är deras möjlighet att överleva, så attdenna djurskötsel inte förs över fill slätten, där man kan odla andra saker. Underutskottsbehandlingen har , socialdemokraterna, vpk och miljöpartietkommit överens om att man skall föreslå en förlängning . Vi trornämligen att är litet för kort fid för att hinna få arbetsro medframställningen av dessa föreskrifter. De är nu ute på remiss och skall sedanbehandlas. Detta tar litet tid, och därför behövs nog dessa . Dethar också tillsatts en parlamentarikergrupp som skall diskutera jordbruketsframtid. I denna grupp kan man också diskutera etableringskontroll eller andraåtgärder för att förhindra att det åter blir ett överskott av dessa produkter,eftersom man nu har fått balans i fråga om dessa, genom åtgärder som jordbrukettillsammans med statsmakterna har vidtagit. Med det anförda vill jag yrka bifall till utskottets hemställan. Jagvill också uttala förhoppningen att de föreskrifter som vi får blir bra för detsvenska jordbruket och framför allt för djuren som skall vistas i dessabyggnader. Anf.179 (vpk): Det ärende vi nu har att diskutera är ett slående exempel på svenskjordbrukspolitik. infördes, som en tillfällig åtgärd, förbud mot ny-,om- och tillbyggnad av djurstallar. Avsikten var att få ner överskottet päanimalieprodukfionen. har förbudet, med vissa ändringar, förlängts iolika omgångar, och är det alltså dags igen. Jag sade att detta är ettexempel på svensk jordbrukspolifik, och jag menade att detta är ytterligare enlapp i det lapptäcke av regler, lagsfiftning och regleringar somjordbrukspolifiken består av. Vänsterparfiet kommunisterna har tidigarekritiserat denna kortsiktighet och uppenbara brist på planering. Senast närjust denna fråga behandlades i kammaren föreslog vi att man skulle förlängaförbudet åtminstone med i taget samt att man skulle använda tiden tillatt arbeta fram förslag av mer långsiktig karaktär. Vi fick tyvärr inte gehörhos för de tankarna, och därför står vi nu här igen med ett förslagOm ytterligare förlängning av detta provisorium. I regeringens propositionföreslogs en förlängning . Förbudmot viss uppbyggnad av djurstallar Prot.1988/89:46 har man visserligen i utskottet modifierat detta till sexmånader, men det 15december 1988 framstår ändå mycket tydligt hur oerhört kortsiktigt manarbetar från .. , j , . socialdemokraternas sida med dessaviktiga frågor. , fl- t II " pågår vid lantbruksstyrelsenett arbete med att få fram föreskrifter i enlighetmed den nya djurskyddslagen. Djurmiljögruppen, som är en arbetsgrupp medrepresentanter för myndigheter, jordbruksnäringen, forskning och ideellaorganisationer, har lämnat ett förslag till lantbruksstyrelsen, ochviss kritik kan väl riktas mot att det dröjt, innan detta förslag gått ut päremiss. är det viktigt att vi får ett genomtänkt förslag och inte pånytt skapar kortsiktiga lösningar som snart måste göras om. Jag yrkar alltså bifall till jordbruksutskottetshemställan om föriängning av förbud mot nybyggnad av djurstallar. I det särskilda yttrande som finns bifogat fill utskottetshemställan, och som vpk, och gemensamt står bakom, betonasbehovet av en etableringskontroll som motverkar en ohämmad expansion avanima-lieproduktionen. Dels finns det fortfarande ett överskott, även om detlångt ifrån är av den omfattning som det hade , dels är detav miljöskäl nödvändigt med en mer balanserad djurhållning. I varje fall tillsmedvetenheten om detta genomsyrar näringen, är det nödvändigt med en etableringskontrollsom tar hänsyn till vad naturen förmår bära. Vi återkommer till denna frågaunder den allmänna motionstiden. Under min korta tid i jordbruksutskottet har jag kunnatkonstatera att det finns en mycket tydlig skillnad inom det borgerliga blocket närdet gäller just behovet av samhällsingripanden. Det är en i grunden djupideologisk skillnad, och det förvånar mig att blocket ändå kan känna en storideologisk samhörighet. I det här ärendet kommer skillnaden fram mycket tydligt.Centern och vpk har en likartad uppfattning om att det behövs ensamhällsstyrning i form av en etableringskontroll. och folkpartietdelar inte den uppfattningen, eller vill i alla fall inte låtsas om att det ärnödvändigt med samhällsstyrning. Men i den moderata motionen kan man ändå läsaatt det enda villkor som bör kvarstå är anpassningen av djurhållningen till denbrukade arealens storlek. Hur det skall gå till, om inte genom en etableringskontroll,kan man fråga sig. Frågan är inte om vi skall ha samhällsstyrning ellerinte. Det problem som vi står inför i det moderna samhället är att hitta dennivå på samhällets styrning som hjälper och inte stjälper och som inte hämmarenskilda människors initiativ och kreativitet. Men styrningen skall, och det ärviktigt, inte begränsa möjligheten till inflytande till den som har enmaktposition, utan ge makt och inflytande till den anställde lika väl som tilldirektören och ägaren - i det här fallet till lantarbetaren lika väl som tillgodsägaren. Felet med den förda jordbrukspolitiken är inteatt den varit så styrande utan att den kombinerat stöd till näringen med bristpå styrning. I stället för en genomtänkt långsiktig styrning har man haft enkortsiktig klåfingrighet. Sist vill jag ta upp en viktig sak i sammanhanget. Detgäller vilka resurser 122 som på olika håll skall satsasför att förverkliga den nya djurskyddslagens ambitioner och demiljömässiga ambifioner som finns för djurhållningen. Det gäller både forskningoch metodutveckling, lantbruksnämndernas rådgivning och kommunernas miljö- ochhälsoskyddsförvaltningar. frågestund i besvarade jordbruksministern en frågaom neddragningar av anslag till forskning om alternafiv djurhållning vidlantbruksuniversitetet. Enligt min mening utmålade jordbruksministern ettskrämmande perspekfiv. Han menade att det skulle vara näringen som skulle bidrafill att denna forskning kunde finansieras. Konsekvenserna måste bli att densom har råd med forskning må beställa sådan vid , men den som intehar råd får vara utan. Självfallet måste de politiska beslut som fattas i dennakammare sedan följas upp med initiativ från forskningsinsfitufioner. I ett lägenär det är viktigare än någonsin med forskning om alternativ djurhållning, börnaturiigtvis inte anslaget till sådan forskning minskas. Förbudmot viss uppbyggnad av djurstallar 180 (): Redan under den förra riksdagsperioden föreslog regeringen enförlängning av ett förbud mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur och svinmed , dvs. t.o.m. utgången av innevarande år. Typiskt nog ladesförslaget fram i samband med den proposition som behandlade reglering avpriserna på jordbruksprodukter - med andra ord en ren regleringslag. Regleringär precis vad detta ärende också handlar om. Förslagetmotiverades då med att stod i begrepp att anta en ny djurskyddslag.Likaså kunde regeringen motivera regleringen med att nya bestämmelser ommiljöförbättrande åtgärder inom jordbruket skulle införas. Regleringsbehov fårju motiveras än med det ena än med det andra argumentet. Argumenten varierar,men regleringsivern hos socialdemokraterna består. För att nu fåregleringsmaskineriet att löpa gav regeringen lantbruksstyrelsen i uppdrag attskriva tillämpningsföreskrifterna. Dessa tillämpningsföreskrifter skall regleraytor och system för djurhållning. Föreskrifterna skulle vara klara, ochdessutom så pass genomtröskade i byråkratin, så att de kunde träda i kraft . Naturligtvishakar byråkratin upp sig. Någonstans i det stora regleringsmaskineriet, ochdärmed regeringsmaskineriet, går inte alla regleringsdirektiven ochregleringsresultaten lika fort som toppen av pyramiden önskar. Därförföreligger helt enkelt inte de tänkta bestämmelserna . Men då är det baraatt reglera ytterligare, dvs. helt förbjuda och låta allt gå i stå, fill dessatt just den utformning av allt reglerande föreligger som ursprungligen vartänkt. Detta är det socialdemokrafiska regleringssamhällets resultat på enliten sektor inom samhällslivet. Av den avslagna debatten i kammaren att dömaskulle man kunna dra slutsatsen att denna sektor skulle kunna vara mindreviktig, dvs. här tillgrips en ren rutinåtgärd. Genomalla dessa regleringar manövrerar socialdemokraterna i praktiskaavvägningssituationer även svurna motståndare som till byråkrati.Därför sade vi i att det s.k. tillfälliga förbudet, som minsannvarit i kraft , kunde förlängas fram . Dä kanlantbruksstyrelsen hinna med sin lilla bit i den byråkrafiska maskinens kugge.Vi sade redan då i att vi inte kommer att acceptera någonytterligare förlängning. 1988/89:46 Regeringenhar fått medge att dess underställda verk inte har klarat av sina arbetsuppgifter och föreslår en förlängning av fiden. Vi i folkparfiet står 7 ] ] orubbligtfast. Självfallet avvisas förslaget. Vi yrkar bifall till reservationen Forbud mot VISS upp- ,o , ., , , , iran sida. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. Kammarenövergick till att fatta beslut i de förevarande ärendena. Mom. 1 (bidragssystemsåvitt avser sjömansskatt) Utskottetshemställan bifölls med 243 röster mot 60 för reservation 1 av . Mom.2 (ett svenskt internafioneUt fartygsregister) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.3 (de allmänna investeringsfonderna) Utskottetshemställan bifölls med 175 röster mot 127 för reservation 3 av . TomHeyman (m) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. Mom. 1 (ledamotsstödet) Utskottetshemställan bifölls med 243 röster mot 56 för reservafionen av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2 Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 Utskottets hemställan bifölls. Mom.2 (illegal telefonavlyssning) Utskottetshemställan bifölls med 270 röster mot 32 för reservationen av , Utskottetshemställan bifölls med 211 röster mot 91 för reservationen av m.fl, 1988/89:NU6 om 1988 års redogörelse för destatliga företagen (skr. 1988/89:20). Finansieringav hanteringen av visst radioaktivt avfall m.m. 36 § Beträffande de påföredragningslistan återstående ärendena, näringsutskottets betänkanden1988/89:NU7, NU8, NU9 och NUlO, beslöt kammaren på förslag av förste vicetalmannen medge att de fick företas till avgörande i ett sammanhang sedandebatten i samtliga dessa ärenden avslutats. Föredrogs näringsutskottets betänkanden /89:NU7om finansiering av hanteringen av visst radioaktivt avfall m.m. (prop.1988/89:37), 1988/89:NU8 om filläggsbudget I (industridepartementet och miljö-och )(prop. 1988/89:25 delvis), 1988/89 :NU9 om kreditupplysningslagen samt1988/89:NU10 om ackord till förmån för (förs. 1988/89:14). Först upptogs till behandling näringsutskottetsbetänkande 7 om finansiering av hanteringen av visst radioaktivt avfall m.m. Finansieringav hanteringen av visst radioaktivt avfall m.m. Anf.181 (vpk): Frågan om finansieringen av dekontamineringen och rivningen av deförsta kärnkraftsanläggningarna i , nämligen forskningsreaktorerna vidStudsvik, är nu uppe till behandhng i . Det lättsinne som har präglatdebatten om kärnkraften fortsätter i det här förslaget. Enligt det nuvarandeförslaget skulle det ta uppemot att finansiera den här rivningen ochdekontamineringen. Från,vpk och miljöparfiet har det därför lagts fram mofioner om att avgiften skallvara , i stället för som regeringen föreslår. Med vårt förslagskulle man således ha kunnat finansiera detta på ganska och man skulledessutom ha kunnat börja fonderingen för att ha medlen när manskall börja avveckla resten av kärnkraften. Det är en ganska stor skillnad ipengar mellan de här förslagen. Att man skjuter detta är inteheller någon bra linje. Jagvill således yrka bifall till den reservafion som vpk och miljöparfiet stårbakom i den här frågan. 1988/89:46 Anf.182 (): För oss kärnkraftsmotståndare är det tillfredsställande att ~ ', ', regeringenvill sätta i gång att finansiera hanteringen av detta gamla 5 " '' kärnkraftsskrot. Att staten har ett stort ansvar är uppenbart. huvudägare och huvudfinansiär för de anläggningar i i , ' Studsvik och som det här är fråga om. Deandra ägarna i AB Atomenergi som varinblandade i de flesta av dessa anläggningar har försvunnit i buskarna. Dettorde vara omöjligt att fä fram dem för att de skulle kunna bidra tillatt städa upp efter sig. Detär rimligt att svenska folket som nyttjar kärnkraften också är med och betalarden, dvs. är med och betalar detta som har varit en del avkärnkraftsverksamheten och som i viss mån har behövts för det kärnkraftsprogramsom nu existerar. Det belopp som är aktuellt är i kärnkraftssammanhangblygsamma . Som de flesta vet är det dock så att närtekniker beräknar kostnader för verksamheter som skall utföras för förstagången i historien, blir vanligen en hel del bortglömt. Den verkliga kostnadenbrukar kunna gå upp fill två och den först beräknade. Hurtillfredsställande det än är att regeringen nu vill ta sitt ansvar, måste man ialla fall säga om förslaget att det kommer för sent och ger för litet. Att detkommer för sent går ju inte att göra mycket ät. Däremot kan man göra något åtatt det ger för litet. Detta avfall har i de flesta fall existerat ,och ingenting har gjorts. När regeringen nu äntligen tar mod till sig ochkommer med ett förslag, sätter man avgiften så lågt att den nätt och jämnträcker fill för att täcka den beräknade kostnaden om kärnkraftverken körs fulltut , samfidigt som regeringen faktiskt planerar att trappa nerkärnkraftsandelen i värt energisystem. Miljöpartietoch vpk kan inte acceptera detta. Vi vill att man nu snabbt skall ta itu medatt städa upp allt som kan städas upp. skall dekontamineras och städas.Ranstad, som är en fläck pä västgötakartan och en miljöskandal,måste återställas och snyggas upp. Studsvik skall befrias från allt skrot sominte behöver finnas kvar där. Kärnkraftenär full av skandaler. Uranbrytningen är en skandal, miljömässigt ochmänskligt. Kärnenergiindustrin är en annan skandal.