prot · GC09125 · 1988-12-31 00:00:00 — Har detgått så bra för svenskt näringsliv, och är det så bra ställt i svensk ekonomi,kan det möjligen vara på sin plats med den nyårssmäll som taladeom. Det finns dock ett ganska allvarligt men, nämligen att analysen bristerordentligt. Den som tar del av det avsnitt som jag läste upp kan tro attekonomin blomstrar, men regeringen har fakfiskt utelämnat ganska mångaväsentliga faktorer, av vilka två förtjänar att nämnas. Balansproblemen i svensk ekonomi berörs över huvud tagetinte. Det faktum att enligt analyser håller på att halka nedtill sista plats i tillväxtligan nämns över huvud taget inte i dennabeskrivning. Särskild skatt på företagsvinster, m.m. är inteprecis något att skjuta salut för, och därför är den vidtagna åtgärden-nyårssmällen - fel. Höjd skatt är dock ingen ovanlig åtgärd. Det är därregeringen brukar hamna. På kontor är det vanligt med plojskyltar. Jag minns attjag i min ungdom själv hade en på vilken det stod: Det är inte de snällastepojkarna som kysser de vackraste flickorna. Uppe hos , vårutomordentliga våningssekreterare, finns en skylt på vilken det står: Oroa diginte, det ordnar sig aldrig. Jag har ofta undrat vad det står på den skylt påväggen hemma hos som han sitter och tittar på. Men behöver manegenfiigen undra? Måste det helt enkelt inte stå någonfing i den här sfilen:Oroa dig inte, du kan ju alltid höja skatten. Det måste i varje fall vara någonting som gör attregeringen inte ser eller i varje fall nonchalerar de signaler som visar atttillväxten är på väg ned i botten, att skattesystemet driver upp löner ochpriser samt hotar konkurrenskraften, att veckoarbetstiden sjunker och attsjukfrånvaron ökar kraftigt. Oavsett vad det är som gör att ni socialdemokraterinte vill se dessa tecken, så är i varje fall ett säkert. Det hjälper inte atthöja skatten, inte ens om man gör det för företagen. Hadedetta varit felet isvensk ekonomi, skulle det för länge sedan ha rättats fill. Betänkandet förefaller som sagt fylligt, men det berorinte på att utskottets majoritet har besvärat sig med att göra någon analys.Annars hade det funnits en guldgruva att ösa ur i den hearing som har hållits.Men denna har inte gjort något som helst intryck på majoriteten. Man nämneröver huvud taget inte en enda sakuppgift från den. Utskottsmajoriteten, regeringens transportkompani här ikammaren, fillstyrker lakoniskt regeringsförslaget utan att själv ha vare signågon mening eller något skäl. I motiveringen i propositionen står vidare att den nyaskatten bör vara tillfällig och avse vinster. En skatt på företagensvinster bör verka dämpande på lönestegringstakten redan underdetta år men framför allt , säger man också. Men hearingen visade juklart att det över huvud taget inte är belagt att denna typ av vinstindragninghar något som helst inflytande på löneutveckUngen. Inte heller harlöntagarfonderna dämpat lönekraven, vilket var ett av argumenten för dessafonder. Jag vill i sammanhanget redovisa vad som står ifinansplanen, nämligen att förslaget om en särskild vinstskatt har till syfteatt vara en tillfälUg finanspolitisk åtgärd. Regeringens långsiktigaskattepolifik påverkas inte. Det där tycker jag är både intressant och oroande.Det beror litet grand på vad man menar med regeringens långsikfigaskattepolitik. Menar man den politik som regeringen hitfills har fört? I såfall är det verkligen oroande. Den har varit som ett pärlsnöre avskattehöjningar. Man får innerligen hoppas att regeringen avser en del av deambitioner som det utredningsarbete som är på gång på skatteområdet visar. I utlandet följer man nu våra planer på en reformering avskattesystemet med stort intresse. Där har man noterat, liksom vi har gjort,att en bolagsskatt på är alldeles för hög. Man har också noterat attambifionen är att få ned bolagsskatten till . Vad gör dåde märkhga svenskarna? Jo, regeringen lägger fram ett förslag om att höja bolagsskattenfill vid oförändrad inkomst och till på vinstökningar. Tala omfelaktiga signaler! Närjag ingick i kommittén för indirekta skatter blev jag vid ett tillfällebeskylld för att ett förslag som jag lade fram gav felaktiga signaler. Här kanman verkligen tala om felakfiga signaler. Detvivel om avsikterna på skattepolitikens område som detta vingelbeslut ingermåste helt enkelt skada . Det skapar en osäkerhet som kan leda fill attviktiga satsningar och företagsetableringar sker utomlands i stället för iSverige. Vinstnivån är nämligen inte, vilket man försöker ge ett intryck av,för hög. 1 stället visar gjorda undersökningar att de företag som har både svenskoch utlandsbaserad verksamhet i huvudsak tjänar in sina vinster utomlands. Ja,inte ens LO tycker att vinstnivån är så hög att den vållar några problem.Tvärtom är man på det hållet orolig för att industrisektorn inte ökar i dentakt som vore önskvärt. Vihar därför från sida yrkat att borde uttala attplötsliga förändringar av företagsbeskattningen är särskilt negativa i ,där en stor del av företagsamheten har utlandsanknytning. Självfallet yrkar viockså avslag på förslaget om tillfällig skatt på företagsvinsterna. Låt mig avslutningsvis påminna om att när engångsskatten påpensionsspararnas medel drevs igenom här i kammaren, sade finansministern attden skatten var så bra att den skulle man bara använda en gång. 1 konsekvensmed detta måste jag uttrycka allvarliga farhågor för att den här skatten blirpermanent. Jag har också litet grand funderat över vad det kan stå på kammarensärade socialdemokrafiska ledamöters plojskyltar. Jag antar att de i vart fallhar en där det står: "Plikten framför allt - tryck på ja-knappen! "Det lönar sig inte så mycket, men jag yrkar likväl bifall fill samtligafolkpartireservationer vid betänkandet. Särskildskatt på företagsvinster, m.m. 85 (): Regeringens förslag till särskild skatt på företagsvinster motiveras ipropositionen med behovet av åtstramning och dämpning av löneutveckUngen.Centerpartiet avvisar det resonemanget och yrkar avslag på proposifionensförslag. Detgrundläggande och viktigaste motivet för detta avslagsyrkande är att ettgenomförande av förslaget skulle innebära höjning av det totala skattetrycket,ett skattetryck som redan är för högt och som behöver sänkas i stället. Detandra skälet är att den särskilda vinstskatten kan förväntas få ingen ellerringa effekt på lönebildningen. Det har bekräftats av såväl pågåendelönerörelse som vid den av skatteutskottet anordnade utfrågningen. Dettredje skälet är ärendets bristfälliga beredning, och det har redan fidigareberörts i den här debatten. Detfjärde skälet är att förslaget står i strid med de långsiktiga ambitionernaatt sänka skattesatser och bredda skattebasen. Emellertidkunde redan vid motionsskrivandet i anledning av propositionen förutses attdet med vpk:s och möjligen också stöd skulle bildas en majoritetför någon form av indragning från företagen. Särskild skatt på företagsvinster, m.m. centerpartietssida var vi därför förutseende nog att ställa ett andrahandsyr-kande för denhändelse avslagsyrkandet inte skulle vinna gehör. Andrahandsyrkandet innebar att de indragna medlen skulleplaceras på ett räntelöst konto i för senare återgång tillföretagen, alltså en företagsanknytning. Detta skulle bl.a. ha inneburit atthöjningen av skattetrycket hade utebUvit. Det här visade sig vid utskottsbehandlingen varavälbetänkt. Det formulerades snabbt ett alternativ som innebar just enföretagsanknytning,_jned möjlighet för företagen att använda de indragna medlentill åtgärder för förbättring av den yttre och/eller den inre miljön. Detresulterade i ett flertal bordläggningar, initierade av regeringspartiet. Detslutliga resultatet blev att vpk inte anslöt sig till det formuleradeandrahandsalternativet utan anslöt sig till socialdemokratin. Vid den sluthga utformningen av betänkandetexten har detsedermera visat sig att vpk i det här hänseendet har sålt sig för envattvälling. Jag vill gärna citera det inslag i betänkandet som fick vpk attvända. Det står i betänkandet att det kan "finnas skäl fill att någon delav de medel som den särskUda vinstskatten inbringar används för utbildning avkortutbildade vuxna. I vilken omfattning och hur detta skall ske bör dockprövas i samband med arbetet med nästkommande års budget." Kan man tänkasig något mera innehållslöst åtagande än det just nu citerade? Jag skall inte plåga med impertinentafrågor kring värdet av denna s.k. eftergift från regeringspartiet, eftersom jagvet att han är särskilt känslig på denna punkt. Men jag skall med särskiltintresse följa den vidare utvecklingen av det här ärendet, och jag villuttrycka en förhoppning att även och framför allt hanspartikamrater med intresse skall följa den vidare utvecklingen och också dralärdom av denna utveckling. Jag beklagar att när det visat sig omöjligt att vinnagehör för ett rent avslagsyrkande det inte var möjligt att få majoritet för detformulerade andrahandsalternativet. Jag beklagar också att resterande partierefter vpk:s avhopp inte kvarstod vid detta förslag, därför att det kunde ha möjliggjortvpk:s omprövning fram till dagens kammarbehandUng och möjliggjort ettrealpolitiskt inslag även i denna fråga. kvarstår alltså vid sin ursprungliga ochprincipiella ståndpunkt att yrka avslag på regeringens förslag. Vi gör detdärför att det regeringen föreslår drabbar näringslivet dels genom ett ökatskattetryck, dels i form av brist på stabila planeringsförutsättningar, utanatt åstadkomma några nyttoeffekter. Jag berdärför att få yrka bifall till reservafionema 1, 2, 4 och 9. 86LARS (vpk): Vissa av kammarens debatter löper inte i debanor som blocken borde forma. Men det finns de som gör det, och denna kvällsdebatt tror jag skall arta sig till en debatt där höger är höger och vänster ärvänster. Kan det komma något nytt ur en sådan debatt? Ja, om vividgar debatten. Om vi ser frågan om företagsbeskattningen i ett principielltperspekfiv, går det att få liv i diskussionen. Vpk:sklassiska kritik brukar rikta sig mot kapitalets vinster. klassiskarecept brukar vara: Låt vinsterna växa! Det är striden mellan rött och blått,svart och vitt. Men så enkelt är det nog inte. Jag tror mig förstå att medanvänstern anser sig bäst på att fördela välståndet, anser sig t.ex. folkpartietvara bäst på att skapa välstånd. Och det är ju sant att det är bättre att få av 60, dvs. 27, än att få hälften av 50, för det blir bara 25. Det kan liggaen tanke i det. Så grundfrågan är: Skapar höga, lågt beskattade vinster ensnabb och långsiktig ekonomisk tillväxt, en bättre välfärd? Är det så, bör manbetänka sig både en och två gånger när man beskattar företagen. Jag skall nu isex punkter försöka redovisa hur jag resonerar och mina slutsatser kring fråganom beskattning av företag och vinster. För det första. Är det sant - det allatycker sig veta - att vpk inte tycker om stora vinster? Att inte vara förvinster innebär på något sätt att man är för förluster. Alla inser att det ären orimlig ståndpunkt. Jag vill hävda att goda vinster ger utrymme för höjdareallöner. Höjda reallöner är jag för. Jag vill också hävda att goda vinster ären bra bas för ett stabilt skatteuttag, som kan användas tiU sociala satsningar.Jag är för sociala satsningar. Goda vinster kan vara en indikator på eneffekfiv produkfion, liksom god kvalitet, och produktion som svarar motverkliga behov. Det kan mycket väl vara så. Därför kan jag stödja enpolitik för goda vinster. Grundfrågan är i stället kontrollen över produktionenoch vinstens pris. Jag vet att jag inte viU betala för vinsten med en förstördmiljö, vare sig det gäller arbetsmiljö eller natur. Jag vet vad alla vet. Det kan iUustreras med en slitenbild. Det finns fullgoda skäl att ge gödning för att få tillväxt. Alla vet dockatt man sedan måste skörda - annars haltar det här resonemanget. Vi vet ocksåatt vi inte får övergöda, eftersom det kostar mer än det smakar. För det andra. Den berömda tredje vägen har utgått frånatt vi skall skapa större vinster. Man har skapat större vinster på poUtisktvis genom devalveringslinjen - /1982. Man har fåttvinster via en facklig politisk samverkan med återhållsamma lönekrav. Det harlett fill vinster med en generös företagsbeskattning och enaståendereserveringsmöj-Ugheter. Vi har breddat vägen med sparbeting i den offentligasektorn. Landstingen har tappat 10 miljarder . Vägen har ocksåbreddats tack vare en enastående internationell högkonjunktur. "Terms oftrade" har gynnat svenska varor. Man har relativt sett fått bra betalt fördem. Detta har lett till enastående vinster. Räntabiliteten på eget kapital var 1988 förbörsbolagen och de mindre familjeföretagen. NäringsUvet har ett driftöverskottpå ca 300 miljarder. Industrins nettovinstmarginal beräknas varauppemot . passerade börsen en värdevall på . Närjag började arbeta politiskt låg på 20 miljarder. Det här är enbild av den extremt höga vinstnivån. I skatteutskottets utfrågning kring vinstskatten hade LO:sEdin en nyanserad syn på vinster. Han anförde att det visserligen är bra medvinster, men att de inte skall vara större än att man kan tillgodose kraven påtillväxt, balanserad utrikeshandel och full sysselsättning. Särskild skatt på företagsvinster, m.m. Prot.1988/89:125 vara större än så, eftersom de för med sig fördelningsproblem. I nr 1989 av Ekonomiskdebatt påpekar nafionalekonomen Särskild skatt på företagsvinster, m.m. Erixssonatt den tredje vägen har lett till inlåsningseffekter i ekonomin. Hans slutsatsär: "För att uppnå prisstabilitet vid full sysselsättning får inte dengenomsnittliga vinstnivån fillåtas att bli för hög." menar att med större press på vinsterna skuUeföretagen vara mer benägna att satsa på ny teknik. De stora vinsterna användshelt enkelt fel. Pengarna används inte för att hitta nya marknader ochprodukter. Vi får inlåsning i etablerade spår. Med den slutsatsen anknyter Erixsson till vad som var entämligen etablerad sanning bland ekonomerna . Densvenska Rehn-Meidnermodellen byggde på att man avvisade generell vinststrategi.I den s.k. EFO-modellen (, Faxen, Odhner) pläderade man i alla fall fören vinstnivå. Det var den etablerade linjen under de s.k. rekordårenfram fill . drev nyliberalerna igenom ettsystemskifte i debatten. Borgerliga idéer fick fäste och vinststrateginetablerades. finns det mycket som tyder på att det varit en Döbelnsmedicin - medicin som hjälper för stunden, men ger etter värre problem för morgondagen. Utan press faller gärna produktiviteten. Kapitalisten blirlitet rund och lat. Nyföretagande stimuleras inte. Innovafionstakten faller av.Det blir attraktivt att ersätta investeringar i realkapital med arbetskraft.För att travestera en amerikansk reklamslogan kan man säga: When you only arenumber two, you try . De svenska företagen har dock fått sig platsennummer ett fill skänks av regeringen. Produktiviteten i industrin utvecklastyvärr ofillfreds-ställande. Vår export avhögteknologi och elektronik utvecklas ogynnsamt. Elektronikindustrin hade enhögre marknadsandel än vad den hade i mitten av1980-talet. Jag säger därför att det är bra med vinster. De får dockinte vara så stora att moderniseringen av produktionen, och därmed på sikttillväxten, upphör. Det är vad som händer. Kan ekonomi, för det tredje, komma på rätta banorigen, om vi såsom jag anser har styrt in i en återvändsgränd? Det kan dennaturligtvis göra. Vpk har i sina ekonomisk-polifiska motioner redovisatvänsterns väg. Det skall jag dock inte gå in på här, eftersom det är enskattedebatt. Med det sagda om vinst och ekonomi har jag dock velat pekapå att 80-talets sanning om vikten av dagens höga vinstnivå är en diskutabelsanning, om man önskar stabil ekonomisk tillväxt. Jag menar således att det kanvara bra för med en lugnare vinstutveckling. Det kan t.o.m. vara braför företagens långsiktiga utveckling. En vettig väg att strama åt ekonomin är att öka uttaget avvinstskatter från företagen. Då får svenskarna också nytta av att industrin hargoda vinster, inte bara de svenska företagen. En sådan vinståtstramning gerinte heller några bieffekter i vad gäUer signalerna från marknaden till företagen.Den indikatorn behåller vi. Deplanerade skattereformerna utgör också skäl för ökat skatteuttag från Vi i vpk har inget emot ett minskat skatteuttag på 120 arbetsinkomster, särskilt intebland låglönegrupperna. Vi inser dock att det måstebetalas av någon. Vi tror inte att man får någonting gratis. I finansierade man sin skatteomläggning med ett ökatskatteuttag på företagen - mer . Denna väg tänkertydligen inte följa enligt . Nog är det väl underligt attReagan i detta avseende faktiskt ligger en smula till vänster om RINK ochÅsbrink. Hur skall vi, för det fjärde, kunna gå vidare medföretagsbeskattningen? Jag kan inte gå in på alla aspekter, eftersom fiden ärknapp. En princip vill jag dock ta upp. En grundtanke borde vara att man skallutjämna skillnaderna i effekfivt uttag meUan mindre och större företag. Som detnu är belastar man de mindre företagen hårdast. Det är de företag som har delägsta relativa vinsterna. Det är naturligtvis inte rimligt att vi har enregressiv företagsbeskattning. I propositionen har regeringen, för det femte, valt attmotivera sitt något ökade skatteuttag med hänvisning fiU åtstramning och bromspå löneglidning. Denna argumentering är inte övertygande. Vinstnivån är så hög i storföretagen att de kanklara en rejäl löneglidning även med den här skatten. Det resonemanget hållersåledes inte. För föreslog några TCO-ekonomer en indragning isamma syfte. De talade då om en indragning av rörelseresultatet,vilket skulle ge ca . Regeringen föreslår nu en indragningpå . Vid utfrågning av finansministern sade han att ett högreuttag vore konfiskation. erlade emellerfid den samladeföretagssektorn fill företagsbeskattning. Det ärungefär lika mycket som man lade ut på reklam, 20 miljarder, eller påaffärsresor, 23 miljarder. Då är det inte konfiskation att ta ut 3,5 miljardereller något mer. Samma minister hävdade någon vecka senare att man kan ökaarbetsgivaravgifterna med några procentenheter. Dessa avgifter drabbar fatfigaoch rika företag lika. Om man inte klarar en något högre vinstskatt, hur skallman då klara en höjning av arbetsgivaravgiften? Resonemanget stämmer inte. Slutligen, för det sjätte. Vad skall man använda pengarnatill? Vi i vpk föreslår att intäkterna borde brukas för att bygga upp en ny typav förnyelsefonder som inte är företagsanknutna. Vi menar att dessa fonderborde finansiera utbildningsinsatser, främst för lågutbildade. Det skall degöra även i företag som står utanför vinstdelningen och inom den offentligasektorn. Vi vet ju att de största behoven finns i de företag som har låga vinster.Det finns i och för sig stora behov även bland vinstrika företag. Först var SAP kallsinnigt fill denna idé. Underberedningen har jag som vpk-representant därför diskuterat med deicke-socialisfiska partierna om alternafiva satsningar. Det är riktigt som RolfKenneryd säger. Vi har diskuterat i en öppen anda. I ett läge övervägde vi attskriva oss samman om en lösning, där pengarna skuUe stanna i företagen menbrukas för miljö- och utbildningssatsningar. Men det var inte en bra lösningför oss, eftersom vi då inte kunde förmedla pengar till företag utanförvinstföretagen och till offenflig sektor. Jag höll det dock som ett rimligtalternativ till att låta pengarna försvinna in i en budget som redan visaröverskott. I slutskedet accepterade dock den socialdemokratiska sidanett tillkännagivande att regeringen skaU göra satsningar kommande budgetår.Det är ett Särskild skatt på företagsvinster, m.m. Särskild skatt på företagsvinster, m.m. steg irätt riktning. Kenneryd kan säga att det är för litet, men det är ett steg irätt riktning. Det är det särskilt som vi tror att man uppträder hederligt ipolitik till dess motsatsen är bevisad. Det kanske Kenneryd har andraerfarenheter av. Jag litar på hederligheten. En annan sak är viktig. Jag tror att både jag ochledamoten tycker att arbetsmiljöfonder kan vara en vettig satsning. Omman då ser det som att man fick detta tillkännagivande plus arbetsmiljöfonden,som i och för sig innebär mer pengar, har regeringen i viss mening bjudit övervpk. Det är bara att notera att regeringen kan komma med överbud . Jag vill också yrka bifaU till vpk:sreservationer i betänkandet. 87KJELL () replik: Jag noterar att den svenske kapitalisten harändrat karaktär bara på den korta tid jag har sutfit i riksdagen.Förr var han, i tappning, en helt omoralisk typ som var bereddtill närmast vad som helst för att tjäna ytterligare en krona. har hanblivit en litet godmodig typ, som gärna bUr litet bekväm och mjäkig och slårsig till ro om vinsten skulle bli hyfsad. Jag tror inte att någon av dessabeskrivningar stämmer rikfigt på våra svenska företagsledare, som ju i vpk:stappning brukar kallas för kapitalister. Jag måste dock säga att jag föredrarden senare beskrivningen av den svenske kapitalisten. Det är Utet svårt att föra en debatt omvinstens betydelse. Det går helt enkelt inte. Låt mig bara helt kortkonstatera, herr talman, att det inte är under de år då svensk industri harhaft ett lågt vinstläge eller inga vinster alls som bättre arbetsmiljö,reaUöner, nya produkter, nya satsningar och nya industrier har kommit tillstånd. Det är då vinsfiäget har varit hyggligt. Därför ärdet ganska viktigt att vi upprätthåUer ett hyggligt vinstläge i . 88 (vpk) repUk: Jo, det var också min poäng, ett hyfsatvinstläge. Just nu är vinstläget för högt. En av de senaste årensnobelpristagare, , påpekar just att det är att se det litet förenkelt att säga att vi får tillväxt genom extremt höga vinster och extremt högtsparande. Han säger att det är minst lika viktigt med teknologisk utveckling,forskningssatsningar och utbildningssatsningar. Om vinsterna här i är för låga, varför finns Volvoi och transporterar för sina bilar tiU , omSverige nu har en sådan hård företagsbeskattning? Är det för att har ännuhårdare företagsbeskattning, som man stannar i ? Är det för att man tardessa transportkostnader? Det finns fördelar i som motiverar att Volvofinns i . Det har att göra med kvaUteten på produkten, säkerheten iproduktionen, svenska arbetares skicklighet och tyvärr också att svenskaVolvoarbetare får alltför litet betalt. Just nu har vi ett vinstläge sominnebär att man inte behöver skapa innovationer. Man får vinsten gratis genomdevalveringsbeslut, genom politiska åtgärder. Men det är inte bra förföretagarna att få så mycket gratis. Det bör nog sättas litet mer sprätt påkapitalisten, annars blir han just litet rund och lat. 89KJELL () repUk: Prot. Särskild skatt på företagsvinster, m.m. Vinsten påindustriella investeringar i har fakfiskt varit lägre änobligationsräntan . Detta är oroande. Det faktum att svenskaföretag med utlandsbaserad verksamhet i huvudsak tjänar in sina vinsterutomlands är mycket oroande. Det kommer, med naturnödvändighet, att leda fram tilltanken om det inte är bättre att etablera sig utomlands. Det kommer vi somnation att lida ordentligt av. 90LARS (vpk) replik: Det är riktigt att detta har varit ettproblem . De höga räntorna på kapitalmarknaden beror på attstaten, speciellt , inte tog ut det skatteuttag manborde ha tagit ut från företagen. Staten fick då underskott som man lånadetill. Man lånade det man borde ha tagit in i skatt. Man lånade från företagenoch betalade ränta och drev upp räntorna tiU en alltför hög nivå påkapitalsidan. Det är helt riktigt. Så blev det när man bedrev socialdemokratiskutgiftspolitik och borgerlig skattepolitik . 91 (): Man säger att svenska företag går med storavinster. I det har man rätt. Men man frågar inte varför svenska företag går medså stora vinster. Man säger också att multinationella företag går med storavinster, och även här har man rätt. Inte heller här frågar man dock efteranledningen. Om någon skulle sätta i gång med att utvinna tegelstenarur hus här i - det finns gott om hus - skulle han kunna driva detföretaget med stor vinst, om han inte behövde betala för råvaran och om han intebehövde städa upp efter sig igen.