prot · GC0970 · 1988-12-31 00:00:00 — Den är posifiv för den serfill att man får färre möjligheter att begå misstag, och problemen belyses påett allsidigt sätt. Det är särskilt viktigt att föra efikdebatt när det gällerstatlig verksamhet och statliga börsintroduktioner, därför att den storaallmänheten har varit med och satsat pengar på saneringen och har därföranledning att ställa extra stora krav. Detta förtar självfallet inte värdet avpåståendet att etik är något som alla bör ägna sig åt. Jag tror att den härdebatten åtminstone delvis haft det goda med sig att många har uppmärksammat deproblemställningar som förts fram. Jagvill inte säga, vilket framkommit från visst häll i den här debatten, att ettbreddat ägande skulle innebära någon form av maktkoncentration. Jag tror intepå sådant tal. Hänsynen fill många smä aktieägare vid fler och fler fillfälleni den dagliga verksamheten har kommit att bestå. Man tar hänsyn tillminoriteten även om de små aktieägarna i ägandet eller när det gällerrösträtten inte når någon form av majoritetsinflytande. Det är också viktigt att vi har kompetenta ägare, för enkompetent ägare sitter inte bara på sina aktier, så att säga. Har han någotposifivt att filiföra företaget sä gör han det. Därför har jag sagtatt det är glädjande att transportföretag kommer in i som ägare.Deras kompetens kan nämligen vara till gagn för . I den här debatten finns det också anledning att påpekabrister som i viss mån kvarstår. Det är viktigt att se fill att få till ståndägandespridning som ger alla lika chans. Framför allt skall maninte använda sig av lottning utan bjuda på en del av det statligaaktieinnehavet och vara beredd att tillgodose de små aktieägarnas berätfigadekrav att få teckna aktier. Det är inte heller fillfredsställande att staten behållerröststarka aktier och säljer röstsvaga aktier. Alla aktier skulle ha sammastyrka eller åtminstone säljas i samma proportioner. Det skulle vara bättre ochrimligare när det gäller såväl ägande som maktspridning. Det vore också rikfigtom man som i PKbanksfallet, inte minst med tanke på den aviserade internaffärenmed statens investeringsbank, såg till att man skaffade sig ett väsentligtbättre minoritetsskydd i enlighet med vad som gäller i alla stora affärsbankeri . Debatt om börsintroduktionen av statliga företag 17LARS DE (): är en frisk debattör, men närhan påpekar att av aktierna inte ger något inflytande i ett företag gör hansig skyldig till en kullerbytta. Det är ju det som Per , Per-OlaEriksson och jag har sagt . Om det gällde av aktierna eller 240000 aktieägare skulle de inte vara utan inflytande - i varje fall inte om debildade en aktieägarförening. Det är det som har varit den springande punkten ihela debatten. Statsrådet påpekade att när man fastställde priset 42 kr.per aktie var den kursen inte orimlig. Jag är benägen att hälla med om det. Jaghar själv läst prospektet, och det verkar som om det priset var väl övervägt.Vad man kunde ha gjort med hänsyn till utvecklingen på fraktmarknaden , alltså från det att prospektet trycktes till dess att aktiennoterades, var att skjuta fram emissionen några månader. Då hade man kunnat fämotiv för en högre kurs. Statsrådet sade att det står i prospektet att man barafår köpa en aktiepost. Man kan möjligen säga att det står så, men man får läsaganska noggrant. Det står så här: "Resterande 6 400 000 aktier kommer att tilldelasallmänheten i huvudsak i poster om 500 aktier vardera under förutsättning attsamtliga aktier härigenom tecknas. Fördelningen av dessa aktier sker i samrådmed och emissionsbankerna." Fördelningen i samråd mellan styrelsen ochemissionsbankerna underkänner vi, och det gladde mig att notera att statsrådetlovade att det, om det blev en överteckning på aktier, skulle blilottning. Sedan gav statsrådet besked om hur många aktier i som kommer attsäljas till anställda och till allmänheten. skulle kunna hamna hosallmänheten. Även om jag inte tycker att procentsatsen är särskilt hög kanskeden är rimlig med hänsyn till att stålindustrin - i likhet medskeppsrederibranschen - är en ganska Debatt om börsintroduktionen av statliga företag Det ärkanske inte någon folkaktie att rekommendera direkt. Jag tycker att kanvara en skälig andel. För beskedet om lottning har jag redan tackat. Anf.18 (vpk): Minister undrade om jag kan ställa upp bakom en deklarafionmot det privata näringslivet. Det kan jag. Det var inget överraskande svar,förstår jag, men det skall i alla fall ges. Statsrådethar redogjort för synen på hur akfierna i skall emitteras. Jag kan inte gåin i detalj på detta. Varje förslag bör prövas och man bör fundera påförslagen. Det verkar bättre än vad som har gjorts, och det är allfid något.Jag tror att grundfrågan rör nivån på emitteringen. Den skall läggas på rättnivå, och vad är då rätt nivå? Jag skuUe vilja rekommendera att man följertumregeln, att om aktierna stiger med pä var nivån fel. Sågjorde de i , där aktierna steg med . Så gjordede i . Det var således fel nivå. Dettabör leda till eftertanke inom departementet, hos dem som bereder dessa frågor.Det är ju egenfiigen dem vi riktar oss fill. Statsrådet bör se till att såsker. UV-Shippingär ett nytt företag. Ja, men det är samma skepp, som då värderades till ,och den värderingen var uppenbarligen felaktig. Såtill frågan om spritt ägande. "Demokratin" har 30 miljoneraktier, om jag inte missminner mig. Demokratin har 8 miljoner röster.Det är mycket lättare att komma till tals i en polifisk demokrati än i dendemokratiska organisation som ett aktiebolag utgör, för den styrs av den somhar mest pengar. Jagkan ibland t.o.m. varna för att sprida ägandet alltför mycket. Mer spritt kandet väl inte vara än i ? Här ägs ju de statliga företagen av allasvenskar fillsammans. Mycket mer spritt kan det inte bli än när 8 miljoner ägersin del. Volvohar ett spritt ägande och styrs av . har ett sprittägande och styrs av . ABB har ett spritt ägande och styrs av Barnevik.Man kanske inte alla gånger kan kritisera företagsledarna, men inte har dekommit till makten enligt vad vi menar med demokratiskt förfarande itraditionell mening! Snarare tycks renässansfursten vara deras ideal. LarsDe sade till mig: Man kan ju bilda en valkooperation. Ja, det kan man. Mankan bilda en kooperation eller en gemensamhet, ett slags aktiekommun. Sedan kanman bilda större "kommuner" på det nationella planet - men dä är viliksom tillbaka där vi började: ett demokratiskt system där alla har en röst.Det är detta som är kärnpunkten! Detkan faktiskt ibland vara så att man kan minska på det gemensamma ägandet genomemissioner för att skaffa mer kapital. Men se då också till att verkligenskaffa kapital - privatisera inte för privatiseringens egen skull! Anf.19 (): Det är glädjande att höra att industriministern talar väl om detspridda ägandet. Vår inställning är att en tredjedel av de aktier som säljs bör ägas av de anställdaoch en tredjedel av lokalbefolkningen. Sedan återstår en tredjedel, som kan gåtill s.k. institutionella ägare eller övriga ägare. Planernaför pekar i någon mån i rätt riktning. Visserligen får de anställda intemer än av de aktier som säljs, och vi menar att de aktier som går tillallmänheten i första hand borde förbehållas invånarna i , ochOxelösund. Indirektsäger industriministern att staten accepterar graderade värden på akfier,därför att staten tänker behålla av ägandet men ha av rösterna iSSAB. Det var ett tråkigt besked, tycker jag. Jag hoppas att det så småningomkommer att ändras till att varje akfie skall ha samma röstvärde. Industriministernsäger också att det vore önskvärt att en sådan fördelning med spritt ägandeblev regel också när de privata företagen säljer aktier eller gör nyemissioner.Det ankommer rätt mycket på staten att stifta sådana lagar att detta kan bliverklighet. Vi i hoppas att så kommer att ske -dvs. att regeringentar inifiativ fill en lagstiftning som ger ökad möjlighet fill en sådanägarspridning där de anställda och lokalbefolkningen får medverka. Jagnoterar också att industriministern inte har sagt någonting om skapandet av nyamonopolföretag, t.ex. genom försäljningen av , inte hellernågot om hur man vill stödja alternativa företagsformer, t.ex. kooperativtföretagande, eller hur man vill öka ägaransvaret i aktiebolagen. Inte hellerhar industriministern sagt någonfing om hur man skall minska anonymiteten i destatligt ägda företagen, som ju fakfiskt är mer anonyma än de privatägda, vidbolagsstämmor o.d. Debattom börsintroduktionen av statliga företag I den här debatten är det ingen som direkt har gett några handfastatips om hur man på ett bra sätt värderar akfier. När det gällt att försökavärdera har vi för vår del anlitat tre oberoendevärderingsinstitut, och som jag sade kommer de till samma resultat. I och försig hade det naturligtvis varit värdefullt att få höra om det fanns några andraförslag till hur värderingen skall ske. För egen del måste jag nog säga att jagär tvungen att lita till dem som har viss erfarenhet av att göra sädana härvärderingar, och de tillgängliga instituten hör då till de institufioner sommåste användas. Jagvill gärna förutskicka att det inte kommer att bli nägon lätt uppgift attfastställa vilket pris SSAB-akfien skall ha. Jag har noterat att ingen avdebattörerna har velat ge mig nägot råd om på vilken nivå man skall läggaden kursen. Jag tolkar detta som att ni också har respekt för svårigheten. underströk i sitt sista inlägg att det är rikfigt att de anställda gesmöjligheter att köpa aktier. I den redogörelse som jag lämnade förut fanns deten klar markering, att de anställda i skall få denna möjlighet. Jag kanskebör göra det fillägget, att även de som är anställda vid gruvor,som icke ägs av , kommer att erbjudas möjlighet att köpa aktier närSSAB introduceras på börsen. Idet sammanhanget vill jag också göra den markeringen, att även inom ramen fördet förslag som läggs fram blir fördelningen av aktier bland de 7Riksdagens protokoU 1988/89:68-70 Meddelandeom information av statsministern Omregionalpolitiska insatser i skogslänen Detblir en aktiepost per anställd - icke, som vi har fått se exempel på i tidigaresammanhang, när privata företag har sålt ut aktier, så att fördelningen skerefter någon form av inkomstskala eller nägon annan gradering, där vissa harfått köpa för flera miljoner medan andra har fått nöja sig med blygsammaposter. I den här emissionen sker en rättvis fördelning. Är jag ute påverkstadsgolvet får jag en post, är jag i företagsledningen fär jag också enpost. Detta är även viktigt att markera, menar jag. Jagtycker debatten har uppmärksammat den praxis efter vilken banker ochandra aktörer på finansmarknaden rutinmässigt har arbetat under alla år. Jagvill säga att jag är tacksam för att nu så många andra har fått upp ögonen förförhållandena på detta område. Jag hoppas att dessa aktörer skall ha tagitintryck av den debatt som har förts i de här frågorna och att det kommer attbli en förbättrad etisk handläggning i fortsättningen. Men jag vill också gärnasäga att det ju inte har saknats tillfällen att konstatera debrister som vi har debatterat. har mer än 13miljarder kronor emitterats till allmänheten i samband med nyintroduktioner,och det är inte ovanligt att privatpersoner, som av eimissionsinstitutenbedömts vara viktiga kunder eller kontakter, har getts mycket rundhänta ochförmänliga tilldelningar. Avslutningsvis vill jag gärna säga att regeringensambition i samband med de introduktioner som vi har medverkat i har varit attbryta den ordningen, och mig veterligt stär vi därvid i särklass när det gällerde många börsintroduktioner som har skett . Med det förslag tillintroduktion och fördelning av aktier som läggs fram för hoppas jag attvi har skapat ett mönster för hur även privata företag skall kunna agera ifortsättningen. Densärskilt anordnade debatten var härmed avslutad. 2§ Meddelande om information av statsministern Torsdagenden redovisar statsministern synpunkter på läget i södraAfrika med anledning av sitt besök i . Andrevice talmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar. 3 § Svar påinterpellation 1988/89:120 om regionalpolitiska insatser i skogslänen 22 ArbetsmarknadsministerINGELA : Herr talman! har frågat mig om jag är beredd attlägga fram förslag om ytterligare regionalpolitiska medel, så attinvesteringskonjunkturen i skogslänen kan utnyttjas till den uppbyggnad avnäringslivet som sä väl behövs i dessa län. Denregionala balansen har, som jag har framhållit i olika sammanhang, förbättratsi sä gott som hela . Vi kan alltså glädja oss åt en god investeringsviljahos företagen i skogslänen. Denna visar sig också i den stora efterfrågan påregionalpolitiskt stöd som råder. Under anslaget Lokaliseringsbidrag m.m., som disponeras avregeringen och statens industriverk, beslutade regeringen därför i åretsbudgetproposifion att uppmärksamt följa utvecklingen av medelsbehovet påanslaget under innevarande budgetår och pröva behovet av ytterligare medel påtilläggsbudget. Samma uttalande gjordes beträffande anslaget för Regionalautvecklingsinsatser m.m., det så kallade länsanslaget, som disponeras avlänsstyrelserna. Jag kan nu informera om att jag avser attföreslå regeringen att i tilläggsbudget II föreslå att tillskjutaytterligare medel på båda de anslag jag nämnt. Svaret päOlle Östrands fråga är således ja! Om regionalpolitiska insatser i skogslänen 23OLLE ÖSTRAND (s): Jag ber att få tacka arbetsmarknadsministernförsvaret, som jag naturligtvis inte kan betrakta som annat än mycket positivt.Nu har vi fått svart pä vitt på att det kommer att fyllaspå pengar både på anslaget för lokaliseringsbidrag och beträffande anslaget förregionala utvecklingsinsatser eller det s.k. länsanslaget som länsstyrelsernasjälva disponerar. Detta var ett besked som många kommuner, företag ochlänsmyndigheter gått och väntat på. Men det är då också viktigt att i detta sammanhangpoängtera att anslagen när de nu skall fyllas pä fylls pä så mycket attstödverksamheten kan bedrivas fullt ut, för att man därigenom skall kunnautnyttja den stora investeringsvilja som i rådande högkonjunktur finns inomstödområdet. Jag utgår naturligtvis ifrån att så blir fallet. Det vore bra omarbetsmarknadsministern också kunde verifiera detta. Det är faktiskt i dagens läge kris i fråga om tillgängenpå regionalpolitiska medel. Enligt uppgift har statens industriverk ansökningarinne med begäran om stöd pä mer än 400 milj. kr. Man disponerar endast ca 20miljoner. Till följd av den kraftiga efterfrågan har SIND behandlat fler ochstörre ansökningar än vad som är vanligt. Knappheten på medel räcker därförendast till en mycket liten del av de ansökningar som finns. Därför har manbörjat ransonera kraftigt bland projekten. Jag vet också att man pä grund avbrist pä medel har tvingats säga nej till bra projekt. Samma knappa tillgång påmedel har man också i flera av Norrlandslänen. Även på arbetsmarknadsdepartementetär, såvitt jag vet, tillgängen på pengar mycket begränsad. Därför vill jag änen gäng understryka vikten av att anslagen fylls på i tillräcklig omfattning. Det är absolut nödvändigt för skogslänens framtidautveckling att vi nu utnyttjar tillfället att i rådande goda konjunktur ökainvesteringarna i näringslivet, bygga ut och modernisera produktionsapparatenoch därmed skapa nya jobb som vi så väl behöver. Det vore ett våldsamtsamhällsekonomiskt slöseri att inte utnyttja detta tillfälle. Jag har undermina är som riksdagsledamot levat mitt uppe i de regionalpolitiska problem somvi har i stödområdet. Därför kan jag med bestämdhet hävda att, investeringarnatrots rådande högkonjunktur, inte kommer till stånd i tillräcklig omfattning Omregionalpolitiska insatser i skogslänen utan det regionalpoHtiskastödet. Detta beror på det enkla faktum att förutsättningarna för att bedrivanäringslivsverksamhet rent allmänt är sämre i stödområdena än i landet iövrigt, oavsett om det är hög- eller lågkonjunktur, fast obalansen förstärksnaturligtvis under en lågkonjunktur. Därför är det regionalpolitiska stödetmycket viktigt för oss. Det finns nu en möjlighet att få en rejäl förstärkningav näringslivet i stödområdena - och detta tillfälle måste utnyttjas. Somarbetsmarknadsministern vet har vi haft enmycket positiv utveckling av det regionalpolitiska stödet. Det har ju beviljatsstöd till investeringar som beräknas leda fill drygt 20 000 nya arbeten. Det ärbra, men inriktningen får inte ändras. Enannan vikfig regionalpolitisk satsning är de åtta industricentra under statligthuvudmannaskap som har byggts upp på olika håll i inland. Ett finns iLjusdal, i mitt eget hemlän. Meningen med tillkomsten av dessa industricentravar att skapa strategiska stödjepunkter i inland, där näringslivetskulle ges förutsättningar att utvecklas. Därför gavs de här kommunernasärskilda resurser. Detta har också visat sig vara en riktig åtgärd. Därförmåste dessa centra få utvecklas vidare, det är viktigt för de här kommunerna.Faktum är att industricentra utvecklas mycket positivt. Därför blir man någotförvånad när man får läsa att verksamheten börjar ifrågasättas. Jag vill avdenna anledning ställa en följdfråga till arbetsmarknadsministern: detplaner som går ut på att förändra stiftelsen industricentras verksamhet? Enannan mycket viktig förutsättning för en effekfiv regionalpolitik är ju godakommunikationer. Som ett exempel skulle jag kunna nämna, att om fickinvestera ungefär 200 milj. kr. i ostkustbanan mellan och ,skulle vi snart kunna få i gång en snabbtågsförbindelse, som dessutom skullebli mycket lönsam. Jag vet också att SJ vill komma i gång snabbt, helst inom entreårsperiod. Detta skulle på flera sätt förbättra södra . Med andra ord skulle en snabbtågsförbindelse mellanSundsvall och vara en mycket effektiv regionalpolitisk satsning förhela södra . Jagville nämna detta som ett exempel på andra insatser, som också ärbetydelsefulla för den regionala utvecklingen. Men vi får som sagt arbetavidare med detta. vill jag än en gång tacka för svaret, som jag tycker innehöllett mycket glädjande besked till människorna i skogslänen. 24STEN-OVE (): Som framgår av interpellationen finns det nu också i skogslänen enmycket stor investeringsvilja i näringslivet. Detta gäller i allra högsta gradockså vårt nordligaste län, . Det är ett resultat dels av regeringensNorrbottensproposition, dels av den rådande högkonjunkturen. Ävenom läget på arbetsmarknad har förbättrats betydligt ärarbetslösheten i jämförelse med riket i övrigt fortfarande hög, . Detfinns också oroande tecken på att arbetslösheten ökar, främst blandbyggnadsarbetarna i länet. Härifrån, alltså utifrån ett Stockholmsperspektiv, har det ibland felaktigtpåståtts att det råder en överhettning på byggarbetsmarknaden i Norrbottenskustland, vilket är helt felaktigt. har t.ex.arbetslösheten bland byggnadsarbetarna i ökat från till ,och då kan man naturligtvis inte tala om någon form av överhettning. Tvärtom ärdet nu viktigt att stödja sysselsättningsprojekt som kan ge ordentliga effekteroch balansera arbetsmarknaden i en lågkonjunktur. Detär nu resurserna bör tas fram för nyinvesteringar. Bara i finns detinneliggande ansökningar om lokaliseringsstöd på över 20 miljoner.Länsstyrelsen kommer att behöva ca 50 miljoner i tillskott för att klara avbehoven. Men det akuta behovet är minst 20 miljoner. Dessutom finns det en radangelägna projekt inom byggbranschen som bör genomföras. Det är alltså , närdet fortfarande råder högkonjunktur och arbetsmarknaden,i storstäderna lider avöverhettning, som förutsättningarna för framgångsrika satsningar i skogslänenär stora. Men det förutsätter en förstärkning av de regionalpolitiskainsatserna, dvs. mera pengar till bl.a. lokaliseringsstöd. ,när det finns gott om projekt och vi fortfarande får hjälp av högkonjunkturen,finns det möjlighet att bygga upp skogslänens arbetsmarknad. Om vi missar denchansen kommer det att krävas betydligt större resurser när lågkonjunkturenkommer. Avarbetsmarknadsministerns posifiva svar kan jag bara notera att det finns envilja hos regeringen att fullfölja den här inriktningen. Jag hoppas att dettakonkret innebär en ordentlig resursförstärkning på det regionalpolitiskaområdet . Omregionalpolitiska insatser i skogslänen 25 (): Först vill jag understryka den stora betydelse som de tidigareregionalpolitiska medlen har haft för vårt hemlän, . I och med enförbättrad infrastruktur som innefattar utbildning, teknisk utveckling ochteknikspridning har näringslivet kunnat utvecklas. I och med här komer vi att kunna fortsätta att främja den långsiktigautvecklingen. står vi nämligen i startgroparna. Ävengenom 90: Hela ska leva! har många idéer kommitfram, inte minst från kvinnorna. Därför är det glädjande att anslaget förregionala utvecklingsinsatser kommer att öka. Det behövs, eftersom det finnsmånga ansökningar hos i som väntar på svar. Genom ökat stödkommer också flera att kunna flytta fillbaka och starta nya verksamheter. Detär ett önsketänkande att tro att dessa investeringar kommer till stånd utanstöd, eftersom just förutsättningarna för att bedriva näringslivsverksamhet ärsämre i stödområdena än i övriga landet. Fortfarandefinns det regionala obalanser i befolkningsutvecklingen. En del av skogslänenvisar underskott i både födelsetal och omflyttningstal. Utflyttningen är störreän inflyttningen. De större orterna i kan uppvisa en befolkningsökning,medan befolkningen i kommunerna i inland fortsätter att minska.Vad värre är att alla sju skogslänen har kvinnounderskott i åldrarna ,vilket betyder färre födda barn och yttteriigare försämring avbefolkningsutvecklingen. kommer vialdrig till rätta med, om vi inte gör det möjligt för flera kvinnor att flyttain och få ett arbete. Det räcker inte enbart med vården. Vi mäste fä vara --------------------- med i den teknologiska utvecklingen. Med regionalpolitiska stöd till Omregionalpolitiska framtidsorienterade arbeten kan vi vändabefolkningsutvecklingen i stödom-insatser i skogslänen ådena 26 (): Detta blir till viss del en upprepning, menförhållandena i skogslänen är ju så pass likartade att en upprepning blirganska naturlig. Jag tycker ändå att det känns angeläget att vara med ochunderstryka det som säger i sin interpellation. Även i har vi fått del av den högkonjunktursom råder. Investeringsviljan, sysselsättningsläget ocharbetslöshetssituationen är bättre nu än på mycket . Så långt är det bra.Den här för oss ovanligt posifiva situationen vilar dock på en skör tråd. Ominte denna konjunkturuppgång utnyttjas för nyetablering, kan det mycket snartvara en negativ utveckling på gång igen. Man kan klart säga att det inte är fråga om någonöverhettning i , lika litet som i något annat skogslän. Enligtarbetsförmedlingsstatistiken ökar nu något såväl antalet arbetslösa som antaletpersoner i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Utan att beteckna detta som ettkatastrofhot, är det dock ett illavarslande tecken. Enligt uppgift, som jag har fått frånlänsstyrelsen i , finns ansökningar inne om regionalpolitiskt stöd pånästan 100 milj. kr. - projekt, som om de kommer till stånd skulle betydamycket för sysselsättning och framfidstro i . Skogslänen behöver en kraftfull regionalpolitik för attklara en fortsatt positiv utveckling. Det är nödvändigt att SIND får detmedelstillskott som behövs för att svara upp mot den investeringsvilja som finns i skogslänen. Också jag noterar med stortillfredsställelse att arbetsmarknadsministern avser att föreslå ytterligareregionalpolitiska medel. Då förutsätter jag ocksä att medlen blir tillräckliga. 27SIGGE GODIN (fp): tar i sin interpellation uppnågra frågor som är mycket viktiga för skogslänen, enligt niitt sätt att se.Det är viktigt att i dagens högkonjunktur ta till vara de möjligheter tillexpansion som finns även i skogslänen. Jag instämmer med när hansäger att det är ett samhällsekonomiskt slöseri att inte ta fill vara demöjligheter som finns . Jag kan också intyga att flera skogslän har gjortslut pä sina länsanslag och därför tvingats säga nej till de sökande som finnsute i länen. Vi vet att det råder samma förhållande när det gäller SIND:sregionalpolitiska verksamhet.