prot · GC09111 · 1988-12-31 00:00:00 — Huvudregeln äralltså så urholkad alt man med fog kan fråga sig vad ansvaret i realiteten ärvärt för den enskilde medborgaren. Massiv kritik har också riktats mol gällandeskadeståndsregler. Den har framförls av många oförskylll drabbade fördagare ochenskilda personer. Fallen har också ingående behandlats i massmedia. Iriksdagen har del år ul och är in krävis förbällrade regler. Den politiskakriiikerskaran har successivt utökats. Under årels allmänna motionstiduppnåddes änlligen polilisk majoritet genom motioner frän samlligaopposilionsparlier. Under hela har motslåndd mol elt generösare skadeslåndsansvarvaril kompakt frän socialdemokraterna. Sedan justiliekanslern - eflerpersonskifte på poslen - 1988 ändrat slåndpunkl, tvingades socialdemokralernaatl något mjuka upp sin inslällning. Men det var först som desocialdemokratiska ledamöterna i lagutskottet - efter all ha hamnal i minorild- kände sig ivingade all svänga hell om. Plötsligt skapades det alltså enigheli ulskollel om an en pariamenlarisk ulredning skulle göra en bred Det allmännas skadeståndsansvar m.m. och förulsätlningslös översyn av del allmännas skadeslåndsansvar vidfelaktiga rnyndighetsätgärder. som lagutskottet preliminärt fattat sitt enhälligabeslut, men några limmar senare, informerade justitieminister denna talarstol om all jusliiiedeparlemenld nu plölsligl offentliggjordeen promemoria om del allmännas skadeslåndsansvar. Innebörden var all begreppel"myndighdsulövning" skulle utvidgas och vissa begränsningsreglerslopas för att utöka skadeståndsansvaret Översynen skulle göras inom departementet,och efter viss remiss skulle en proposition läggas fram under hösten 1989.Justitieministern berörde inle självmant lagutskottets färska beslut om en bredförutsättningslös parlamentarisk ulredning. Men pä en särskild fråga förklaradejuslilieminislern atl hon skulle "respektera beslut" om ensådan ulredning. ulgär ifrån all dessa ord utan döjsmäl även kommerall omsättas i handling från regeringens sida. Denna parlamentariska ulredning, somriksdagen skall fatta beslut om, måste vara representativt sammansatt medföreträdare för samlliga riksdagspartier, eflersom delta gäller en viktigdemokralisk rättig-hel av grundläggande betydelse för statens, landslingens ochkommunernas relafioner lill medborgarna. Uppgiften är atl brett ochförutsättningslöst uireda del allmännas skadeståndsansvar, måsle ocksäuttryckligen och ulan inskränkningar framgå av direkfiven för ulredningen. Här föreligger del dock en viss politisk oenighet omutgångspunkten för utredningen. Två huvudalternativ blir akluella:skadeslåndsansvar för myndighdsfel skall uppkomma antingen endasl om någon Ijänstemanvaril försumlig - culparegeln - eller oavsetl om sä varil fallet eller inte -slrikl ansvar, Socialdemokralerna i lagutskoliel och regeringen medjustitieministern i spetsen - justitieministern är lyvärr inte närvarande nu -driver i princip linjen all skadeslånd skall erläggas endast vid vårdslösarnyndighetsätgärder, Fokparliel hävdar med bestämdhet att den nalurligautgångspunkten måste vara det mera generösa strikta ansvarel. Alltså: denmedborgare som oförskylll drabbals av skada genom felaktiga rnyndighetsätgärderskall i princip ha rätt till skadeslånd även om ingen tjänsteman kan bevisas havarit vårdslös. Denna huvudregel bör undanlagsvis kunna åsidosättas och delallmänna följaktligen slippa skadeslåndsskyldighd om del annars skulle uppkommaotillbörliga förmåner för den enskilde. Denna utgångspunkt utesluter inle alt andra alternativbelyses inorn ulredningen. Här kan några exempel nämnas: - Vårdslöshetpresumeras, dvs. men del allmänna ges möjlighel all motbevisapresumlionen och därigenom slippa ansvar. - Vårdslöshetskravetbehälls, men den skadelidande fillerkänns vissa lättnader för atl kunna bevisavårdslösheten. - Värdslöshetskravelkvarstår men endast på vissa områden. Särskilt måste utredningen uppmärksamma den situation dåden enskilde drabbals av skada på grund av orikliga råd och upplysningar frånmyndigheter. Dessulom bör beaklas atl det i vissa fall kan vara moliveral altersällning ulgär även för kränkning som inte utgör direkt ekonomisk skada. För övrigt bör - för den händelse i annatsammanhang skulle besluta om översyn av straffansvaret för tjänstemän ochpolitiker och del disciplinäraansvarssyslemd - denna översyn samordnas med den nu akluella ulredningen omskadeslånd. Denna parlamentariska utredning kommergivelvis atl ta i anspråk. Dess belänkande måsle sedanremissbehandlas, och därefler skall en proposition utarbetas. I avvaktan päikraftträdande av ell nyll skadesländssyslem måsle en delreform genomföras förundvikande av skadeståndsrättsliga "justitiemord" underutredningstiden. Regeringens förslag till delreform frän den 1 januari 1990kan dock inte fylla denna självklara funklion. Utvidgningen av begreppetmyndighetsutövning är visserligen till viss men inle tillräcklig fördel förden skadelidande. Slopandel av slandardregeln, förelagarregeln ochpassivitdsregeln fär ringa effekt. För det första har dessa begränsningsreglersällan använls vid rällslillämpningen. För del andra fördelarna genomall begränsningsreglerna ""äleruppslär"' inom ramen förbedömning av ijänslemannens vårdslöshd och den skadelidandes medvällande.Slulsalsen är all regeringens lilllänkla delreform alltså är begränsad ochnärmast alt betrakta som en skenreform. När justitieminister sin tidigare informalion lill stolt förklarade all "ingasärskilda begränsningar egenlligen kvarslår" i del allmännaskadeståndsansvaret, är detta all bedöma som vilseledande konsumentupplysning. Folkparliel har en annan lösning på problemet. Enskadeständsräitslig säkerhetsvenlil bör omedelbarl införas. Den skall tillämpasom den skadelidandes, företagarens eller privatpersonens ersätlningsbehov framslårsom särskilt angeläget Denna regel skall ges en generös lillämpning. En sådandelreform kommer bällre än regeringens modell all fånga upp aktuella upprörandefall i avvaktan på den kommande skadeständsrättsliga nyordningen. Vad gäller frågan om de statligaaffärsverkens skadeslåndsskyldighd i kontraktsförhållanden vill jag för tidsvinnande hänvisa till mina medreservanters inlägg på denna punkt. Avslutningsvis önskar jag endasl tillägga följande.Offenllig verksamhel skall bedrivas med och inle ulan ansvar. Enskadeständsräitslig generositet från del allmännas sida kan visserligen kommaall innebära en koslnad för slalen, men della är ell pris som vi självfallelmåsle beiala-del är ell lågt pris - för vår rättssäkerhet och allmänhetensförlroende för värl rättssamhälle. Med detta yrkar jag bifall lill reservalionerna 2 och 4 ilagulskottds belänkande 31. Det allmännas skadeståndsansvar m.m. 32MARTIN (): Del brukar både inom och ulom detta hus avmånga ifrågasättas om det är meningsfullt all väcka mofioner, eflersom deflesla ändock avslås i slor ulslräckning. Särskill finns del de somifrägasäller det meningsfulla i all är efler är ålerkomma med motionskrav somavslagits. betänkande om del allmännas skadeslåndsansvar är etlmyckel goll exempel på all om man motionsvägen tar upp frågor som har starktberättigande, skall man inle ge upp utan ålerkomma lills man får gehör för sinakrav. Undermånga år har vi frän de ire icke-socialisliska partierna begärl en Det allmännas skadeståndsansvar m.m. översyn avdet allmännas skadeståndsansvar i syfle alt slärka den enskildes ställninggentemot samhällel, men varje gång har del avvisats av en riksdagsmajorilel.Detta skedde senast . Det betänkande som vi nu behandlar visar däremot all delfinns enighel om alt begära atl regeringen låler en bred parlamentariskutredning pröva dessa frågor. Skiljaklighderna gäller inle om en ulredningskall lillsätias ulan i slällel den närmare moliveringen för beslutet ochutredningsarbetets inriktning. Dessutom är det delade meningar om huruvida ävende slalliga affärsverkens skadeslåndsskyldighd skall ulredas. Enligt mening, som vi angett i våramotioner, är rätten till skadestånd av myckel slor betydelse för den enskildestrygghet Grunderna fördenna räll anges i skadesländslagen. Vad vi vänl oss emolär att rätten till skadeslånd är begränsad i en rad avseenden i såväl statligaffärsmässig verksamhet som annan slallig verksamhel och myndighdsulövning,jämförl med vad som gäller för icke samhällelig verksamhel. Vi anser all den nalurliga uigängspunkten för rätlen lillskadestånd bör vara all en enskild som lillfogals skada eller förlusl, tillföljd av åtgärd av det allmänna, skall fä ersällning enligl molsvarande reglersom skulle ha gälll om hans eller hennes motpart icke representerat samhälleligverksamhel. Delta har varit uigängspunkten för våra upprepade molionskrav. I molionerna och belänkandel delas dessa frågor upp i tväskilda områden. Det ena är del allmännas skadeslåndsskyldighd vidmyndighetsutövning och molsvarande. Del andra områdel gäller statensskadeståndsansvar i affärsmässig verksamhet. Det är inom del förstnämndaområdel som del nu råder enighet i ulskollel om alt begära en utredning. Jagvill försl något kommentera detta område. Den offentliga verksamhelen har expanderat krafligl sedanskadesländslagen infördes . Denna verksamhel har kommil all belyda alltmeri vårt samhälle och för alla som enskilda medborgare. Det har lell lill allenskilda medborgare i alll slörre ulslräckning har blivit beroende av, ochkommil i kontakt med, offenllig verksamhel och offentliga funktionärer i derasmyndighetsutövning. synes del ha blivit vanligare att enskildasjälva har fåll bära en slor del av de förlusler eller skador som de åsamkalspå grund av felaklig myndighdsutövning. Del har inlräffal fall där den enskildedrabbals av slora förlusler som det allmänna - trots vållande lill skadan -inle alls ersalt Tillämpningen av bevissäkringslagen har bl.a. gell myckeluppmärksammade exempel pä hur den enskilde kan drabbas ekonomiskl och fåpersonliga slora problem på grund av myndighetsingripande, som senare visat sighelt sakna saklig grund. Dessulom är gränsdragningen mellan vad som anses varamyndighetsutövning och ej oklar i vissa fall. Del ledde till all högsladomstolen med ire rösler mol två avgjorde del s.k. Trifoliumfalld lill nackdelför dd drabbade förelaget. Domslolens majorilel fann därvid all konsumenlverkdulfärdal ell pressmeddelande som innehöll klarl felakliga uppgifler ochdärigenom kom all allvarligl skada förelaget Men del skulle inle bedömas sommyndighdsulövning. Skadeslåndslalan avvisades därför. Jag nämndeinledningsvis all upprepat mofionerande kan ge effekt. det gällerdel allmännas skadeslåndsansvar har del uppseendeväckande nu inlräffal altregeringen, trots atl socialistiska majoritet i höslas avvisade våraulredningskrav, i början av della år uppdrog ål en särskild ulredningsrnan altgöra en viss översyn av del allmännas skadeståndsansvar. Hans förslag, somredovisades , kan endast ses som ell provisorium i avvaklan päen bred förulsällningslös ulredning. Beiräffande motiveringen för della ulredningskrav har viinle kunnal ena oss i ulskollel. I reservalion 3 redovisar vi frän cenlern,och miljöparfiet vär syn pä den inriktning utredningsarbetet börfä. Vi betonar att frågan om det allmännas skadeståndsansvar vid fel ochförsummelser i myndighetsutövning bör bli föremål för en ulredning, där ämnetsolika aspekter förutsättningslöst och omsorgsfullt belyses. Vi betonar delförui-sällningslösa. Del gäller l.ex. även gränsdragningen mellanmyndighdsverk-sainhel och annan verksamhel liksom om ersällning i vissa fallskall kunna ulgä även om nägon direki oaklsamhel inle förelegal vid delorikliga handlandel från myndighetens sida. Vi nämner i vår reservalion ävenatt rnan kan pröva frågan om omvänd bevisbörda sä, att det allmänna för allundgå skadeslåndsansvar måste visa att något vållande ej föreligger. Viunderslryker i reservationen viklen av alt utredningsarbetet blirförutsättningslöst Det andra området i delta betänkande gällerstatens skadeståndsansvar i affärsmässig verksamhel. Mot bakgrund av all detnär det gäller statens skadeslåndsansvar i affärsmässig verksamhel såsom inompostverket, och SJ finns vissa regler som begränsar rätlen tillskadestånd, har vi frän och de övriga borgerliga partierna undermånga är begärl en översyn av reglerna. Syftet skall vara all den enskildeskall ha samma rätt och möjlighel att få skadeslånd, oberoende av om den somföranlell skadan eller förlusten är företrädare för stallig eller enskildverksamhel. Vi lycker alt del är klart otillfredsställande atl det för staten iegenskap av avtalspart finns undanlag frän rättsgrundsatser som eljest gällerenligl vär rättsordning. Del är viktigt för den enskilde all man iskadeständshänseende jämställer statlig och enskild verksamhet. Enligt värmening är det också av slor vikl att uireda frågan om avskaffande av desärskilda friskrivningsklausuler som gäller för slallig affärsverksamhet I reservation 4 av cenlern, moderalerna, folkparliel ochmiljöparfiel upprepar vi tidigare års krav på en ulredning av dessaförhållanden - alll i syfte atl slärka den enskildes ställning. Eftersom detenligt ell enigl ulskoll bör lillsällas en ulredning angående del allmännasskadeståndsansvar, anser vi reservanter atl denna utredning även skall prövafrågan om statens skadeslåndsansvar i affärsmässig verksamhel. Tyvärr harsocialdemokraterna och vpk gäll emol delta krav. Liksom tidigare framhållermajoriteten även nu alt en skärpning av statens skadeståndsansvar vid sådanverksamhel är förenad med slora svårigheter och kan leda lill betydandekostnadsökningar i form av tex. högre porlon och dyrare järnvägsresor. Det ärnu - liksom tidigare - en mycket anmärkningsvärd motivering för avslag på enöversyn som syftar lill atl stärka konsumentskyddet och rällen till skadestånd.Motsvarande argumenl har mig veterligen inte anförts när vi genom lagstiftningoch pä andra sätt successivi har stärkt konsumenternas ställning. Det allmännas skadeståndsansvar m.m. 4 protokoll 1988/89:111 Prot.1988/89:111 Då har dess bättre den enskildes berättigade krav pä trygghetinte vägts mol Det allmännas skadeståndsansvar m.m. kostnaderna.Så borde det vara även när vi nu väger den enskildes rätt mol den slalligaaffärsmässiga verksamheten. Dessa skadesländsfrägor borde fä bliförutsättningslöst prövade av den ulredning som kommer alt lillsällas. Med del sagda ber jag att få yrka bifall lill reservalionerna 3 och 4. 33 (): Det allmänna har ett visst ansvar förfelakliga myndighdsälgärder. Del har i många sammanhang gjorls gällande atldel ansvaret borde vara större. Senast har detta sagts i kammaren under densenasle halvtimmen. Jag tycker inte alt det finns någon anledning att vidareutveckla den frågan. Jag har ingenting nytt atl tillföra. Men miljöpartiettycker alt del är angelägel alt frågan utreds förutsällningslöst, och vi villdärför alt en bred parlamentarisk utredning tillsätts för det ändamålet Denna ulredning bör också omfatta de statliga verkensaffärsmässiga verksamhel. Samma regler när del gäller skadeslånd bör gälla förstallig som för enskild affärsverksamhet när verksamhelen för övrigt sker pälika villkor. Den slalliga affärsverksamheten har i vissa avseenden etlsamhällsansvar som inle åvilar enskilda förelag. I de fallen kan det vararimligt all de statliga verkens skadeståndsansvar jämkas eller undantas. Den bredaparlamentariska utredningen borde få i uppgift all beskriva hur och i vilkaavseenden. Med det anförda yrkar jag bifall till reservationerna 3och 4. Jag vill också yrka bifall lill reservation 1. Reservalion 1 är föranledd av en molion frän en enskildriksdagsledamot. Motionen gäller skadestånd för myndighetsmissbruk. Elt sådantskadestånd finns redan, och därför finns det formellt fog för atl avslåmotionen. När man läser molionen ser man emellertid alt motionären menar istort sett samma sak som övriga motionärer när det gäller del allmännasskadeslåndsansvar. Ulskollel hade lika gärna kunnal vara generösl och i sillyrkande använda orden "med anledning av". Men i min slrävan allförsöka nä enighel i ulskollel gav jag efler på den punklen och gick med pä ellavslyrkande. På lio rader i ulskollels skrivninglyckas man dock på ell hälskl säll yrka avslag Ivå gånger pä denna molion. Jagtycker all man bör kunna vara generös mol molionären, dvs. Manhade kunnal yilra sig kort och koncist utan några utsvävningar och bara yrkaavslag på molionen. Del är vad jag gör i reservalion 1. Jag hoppas att flersiöder mig i detta. 34LENNART (): Med hänsyn till atl vi inom ulskollel är helleniga i huvudfrågan, nämligen all begära en pariamenlarisk ulredning som fårlill uppgift atl se över nu gällande beslämmelser om det allmännas skadeslåndsansvar,är del förvånande all m.fl. gör en sä lång historieskrivning. försöker tolka vilka interna överläggningarsom vi har haft i den socialdemokratiska gruppen och när vi internt har fattatbeslul om all del är moliveral med en parlamentarisk ulredning. ocksä lolka värl sinnelag. vel ingenfing om della. Del är inle endasl de olika motionerna i riksdagensom har påverkal oss i vårt ställningstagande, utan fast mer händelser som harskett ule i samhällel. Under hela del föregående året diskuterade vi frågan omen fortsatt utredning. Del är rikligl all det var först somjustitierådet fick i uppdrag att komma med ell förslag lill endelreform. Men del uppdragd sammanfaller inle i tiden med våra tidigare internadiskussioner. Vi har inom lagutskottet mycketnoggranl följt denna ulveckling, och vi har vid flera fillfällen inhämlalyllranden från jusliliekanslern som handlägger dessa ärenden. I de yllrandensom vi har fäll fidigare har jusliliekanslern inle ansett del vara moliveralmed en allmän översyn av beslämmelserna. Men vi.har forlsall med våra inlernaöverläggningar, och med hänsyn lill vad som har hänl ule i samhället anser viatl liden nu är mogen för all begära en sådan översyn. Från ulskotlds sida sätter vi värde på den promemoria somjuslilierådd nu har presenleral. Vi nolerar med slorlillfredsslällelse del besked som justitieministern gav till päskärtorsdagen här i kammaren, nämligen att målet för departementet är alt läggafram en proposition för redan under höslen 1989 och alt nyalagbestämmelser förhoppningsvis skall träda i krafl . Vibelraklar della från den socialdemokratiska gruppens sida som en delreform. Denär välkommen, och den ligger räll i liden. Men vi har ocksä i utskollelanslulii oss lill förslagen om atl en parlamentarisk utredning skall la ellvidare grepp och se över beslämmelserna i forlsällningen. Läser man majorilelens skrivning i ulskoUsbelänkandd ochde olika reservalionerna, kan man se alt var och en konstaterar att vi ihuvudsak skiljer oss på en punkt. I belänkandet slär del all;""Ulskollel vill dock framhålla all en ulgångspunkl bör vara all vanligaskadeslåndsrällsliga grundsalser bör gälla också vid verksamhel som har sambandmed myndighetsutövning."' Reservanterna lalar i sina reservationer om i huvudsak skall ha ett strikt ansvar. Det är där som vi skiljer oss ål iuppfattningen om hur en framtida lagsliflning bör se ul. Jag vill dock påminna om all vi frän utskottets sidatidigare har framhållit att del finns särskilda rättsområden som har en sådansärprägel att dd på de områdena kan vara motiverat med ell strikt ansvar. Vimenar atl del får denna ulredning pröva. Men vi har icke varil beredda all nu ien allmän förulsältning för utredningen skriva in att det skall vara dt striktansvar. När del gäller skadeslånd vid affärsverksamhet skiljer vioss äl i våra uppfattningar. Vår uppfallning från majorilelens sida ärforlfarande alt vi anser del vara mera rationellt och rikligt atl ha avtal somreglerar ersättningen lill de personer som på etl eller annal sätt har råkatilla ut när del gäller deras konlakler med SJ, eller poslen. Vi sergärna all de maleriella villkoren undan för undan ses över och alt de villkorenskall vara så generösa som möjligt. Kommunikationsministern har också nyligenlillsall en ny ulredning för alt se över dessa villkor. Vi är ändå inle övertygade om att det skall vara enlagsliflning på detta omräde, som reservanterna vill. Argumenten för och emothar vi utvecklat tidigare här i kammaren, så jag skall inteta upp ytterligare lid med alt upprepa dem. Det allmännas skadeståndsansvar m.m. Det allmännas skadeslåndsansvar m.m. Jag slutar della inlägg, herr lalman, med all yrka bifalllill ulskollels hemslällan i dess helhet. 35 () replik: Jag kan förstå alt blirlitet upprörd när vi börjar lala om hislorien - den är inle särskill glädjandeall lilla lillbaka på. Del är uppenbarligen så - det framstår för var och ensom följer hislorien - att det mer eller mindre är en enda läng reträtt undergalgen. Lennarl säger atl del här finns ett posilivl sinnelag, men iså fall har han lyckals dölja del väl under de debatter som vi har haft ikammaren, då motståndet har varit stort och attackerna, inle minsl mol mig,ganska kraftfulla. Motståndet kvarslår, och del gäller jusl utgångspunktenför utredningen. Socialdemokraterna kan inte visa den generositeten alt de nugär med pä en förulsällningslös utredning. De säger""förutsättningslöst"", men ändå lägger de in en mycketgrundläggande, begränsande förulsällning direki i ulredningen. Del är ytterligare en fråga som är viklig, och jag vill haelt klart svar pä den, inskrivet i snabbprotokollet: Är socialdemokraterna iklartext beredda atl skapa en bred parlamentarisk ulredning med företrädare föralla parlier? Del är läll all svara ja eller nej på den frågan. Den slora oenigheten gäller delreformen. Jag påstår - ochjag irodde all Lennarl skulle kommentera det - all den delreform somregeringen föreslår blir en skenreform. Man lar igen på gungorna vad manförlorar pä karusellen, som del heter. Del betyder alllsä all del inle blirnägra större förbättringar för den enskilde i denna silualion. Däremol är den säkerhdsvenlil som folkparliel föreslåravsevärl mycket mer generös. Vad är del för fel med den generositeten, LennarlAndersson? Eller är del ell återfall i fidigare moislånd? Dessutom är det enfördel atl vi är beredda atl tillskapa lagstiftningen omedelbarl, medan delannars dröjer lill . Del kan hända myckel av dd som jag kallarskadeslåndsrällsliga justitiemord under liden. Jag hoppas atl jag kan få någramera klarläggande svar på de här punkterna. 36ALLAN () replik: får ursäkta, men del kännsangelägel för mig, som år efler år har yrkal på en översyn och fältblankt nej, att fä beskriva händelseförloppet. Verkligheten har vitsord. Iövrigl vill jag instämma i det mesta av vad har sagl. Hur är del med sinnelaget? Del var en fråga. Lälkammardebatterna få lämna svar! sade : Utskottet behandladeredan hösten 1984 en molion om skärpning av det allmänna skadeståndsansvaret.Lagulskollel fann dä alt det inle förelåg någon anledning all föreslå en sådanskärpning. Majoriteten i utskoltd konstaterar även , efter prövning av deakluella molionerna, att det inle finns någon anledning all revideraskadesländslagen. Sä senl som i kammaren ställdeLennart frågan; Hur enkelt skall del vara för den enskilde all fåskadestånd? gränsenmellan myndighetsutövning och allmän serviceskyldighet enligt er uppfattning?Hur stora skadeslåndsbelopp är ni beredda att godta i de enskilda fallen? Ävenom ni begär en utredning skulle det vara inlressanl all få besked omera uppfaliningar i dessa frågor. Jag ulgår ifrån all ni väl ändå måsle halänkl längre än lill all endasl begära en ulredning. Vilka uppfattningar har nii de olika delfrågorna? Besked på de punkterna kanske skulle föra ulvecklingenlitet mera framåt Uttalandenafår lala för sig själva. Vad gäller direktiven till ulredningen är del en enormskillnad mellan majoritetens mening och reservalionerna - belydligl slörre änvad nu vill påskina. Lilel tillspetsat och lilel förgrovatskulle man kunna säga om majoritetens direkfiv: Utred så litet som möjligt. Det allmännas skadeståndsansvar m.m. 37 () replik: Jag vill först säga lill attdet jag bad om förra året var atl ni skulle försöka lämna besked om eruppfattning på några konkreta punkter. Om vi hade fått de beskeden då hade detkunnat påskynda ulvecklingen.