prot · GC0985 · 1988-12-31 00:00:00 — Uppskattningsvis omsätts nära isvenska aktier pä börserna i och . Dessa två marknader omsätterdärmed nästan hälften så mycket som hela börshandeln i . Men handelnomfattar egentligen bara ett tiotal aktier, som här hemma har ca 40 miljarderkronor i börsomsättning. För dessa bolag gäller därför att handeln i utlandetär ungefär en och en halv gäng så stor som den är i ! Utvidgningen av omsättningsskatten till att omfatta ävenandra värdepapper än aktier har fått ett ännu kraftigare genomslag på denberörda handeln. Omsättningen av statspapper minskade frän nästan 40 miljarderkronor per dag vären 1987 till drygt 6 miljarder vid årsskiftet 1988-1989.Ytteriigare en månadsenare var dagsomsättningen 2-A miljarder. Ränteoptions- och ränteterminsmarknadernahar fallit ihop helt. Även om andra faktorer kan ha bidragit till nedgången, ärdet ställt utom allt tvivel att den nya skatten är den viktigaste orsaken. Införandet av "valpskatten" har fördyratriksgäldskontorets upplåning och försvårat marknadsoperationer.Samtidigt har avkastningen för staten långtifrån motsvarat förväntningarna.Enligt uppgift har skatten inbringat ca 20 milj. kr. , vilketinnebär 240 miljoner pä årsbasis mot beräknade 1 000 miljoner. Pä samma sätt som införande av en transaktionsskattminskar omsättningen, fär dess avskaffande motsatt effekt. Tvä forskare vidHandelshögskolan i har kommit fram till att omsättningsökningen vadavser aktier skulle bli . Beträffande andra värdepapper torde ökningenbli ännu större. Marknaderna skulle fungera bättre, och avkastningen av t.ex.realisationsvinstbeskattningen skulle öka. Avregleringen av valutapolitiken och omsättningsskatten påvärdepapper i förening har medfört att en stor del av den svenskafinansbranschen nu investerar utomlands för att där bedriva handel. Dennautveckling låter sig inte med lätthet vända. De investeringar som görs iutlandet av banker och fondkommissionärer måste förräntas, varför det inte ärsannolikt att handeln flyttar tillbaka, även om omsättningsskatten sä småningomskulle tas bort. Därför är det angeläget att skatten slopas, innanskadeverkningarna blir större än vad de redan är. har från många synpunkter goda förutsättningaratt utvecklas till ett finansiellt centrum för norra . Penningmarknadenssnabba framväxt och flera innovationer bl.a. päoptionshandelns område visaratt det finns både kompetens och initiativkraft.Men ogynnsamma skattevillkor driver nu ut handeln till , ochandra städer. Mot dennabakgrund vill jag ställa följande två frågor: Ärfinansministern beredd att avveckla omsättningsskatten pä värdepapper? Ärfinansministern även i övrigt beredd alt skapa förutsättningar för attStockholm skall bli ett finansiellt centrum? 1988/89:168av (vpk) till statsrådet om Chematursiranska anläggning i : Chematur började 1974att uppföra en "kemisk" fabrik i . Verksamheten pågick framtill 1980 dä revolutionen i gjorde att Chematur drog sig urprojektet. Men nya regim under tryckte pä föratt man skulle återuppta byggandet av fabriken. Arbetet återupptogs ,mitt under det brinnande kriget mellan och . Personal från Chematur, och även från Boforsförsvarsmaterieldivi-sion, reste ner till för att återuppta byggandet avfabriken. Eftersom befann sig i krig var det naturligtvis avintresse att veta vad slags produkterdenna fabrik skulle tillverka. Frän Chematur har man alltid sagtatt fabriken skall tillverka "baskemikalier". Men trots dylikaförsäkringar restes frågor frän olika häll om fabrikens verkliga syften. Denirakiska regeringen gick till offensiven 1984 och sade att man betraktadeBofors Chematurs Isfahanfabrik som en militär anläggning som byggdes inomett militärt område av ett land som befann sig i krig med . lät vidareframföra hotelser om ätt man ämnade bomba fabriken. chargé-d'affaires iStockholm sade: "En medlare måste vara neutral. affärermed har gjort att vi inte längre anser att är en neutralmedlare." har verkställt sina hotelser. Man bombadefabriken , och Chematur kallade hem sin personal.Men intensifierade företaget kontakterna med . Personal restener till pä , och KMI säger sig kännatill att företaget nu för förhandlingar med det iranska försvarsdepartementetom att återuppta byggandet av anläggningarna i . Frågetecken runt Chematurs verksamhet i Iranrestes ocksä i . Ärendet togs som en följd av detta upp ikonstitutionsutskottet för granskning. Från officiellt häll i har manalltid ställt sig bakom företagets beskrivning av projektet som en rent civilfabrik som skall tillverka "baskemikalier". har dock nya uppgifter framkommit som göratt det finns anledning att ifrägsätta den presenterade bilden av vadBofors sysslat med i . Nya uppgifter från : Enligt omfattande dokumentation som föreningen fått via en anställdinom framgår att det redan från projektets start var planerat attanläggningen skulle tillverka de som krigsmateriel klassificerade produkternaHexal, Hexotol, RDX och Trotyl. Dokumentationen är mycket övertygande ochvisar i detalj bland annat konstruktionsritningar för fillverknings-processernaav dessa militära produkter i just Isfahanfabriken. Av dokumenten framgårvidare att personal från har varit pä plats iIran och arbetat med . Dessa anställda kommer frän Boforsammunitionstillverkning. Dessa dokument, som alltså delvis offentliggjorts, äromöjliga att bortse från. Fakta i målet är alltså att Chematurhela tiden har varit medvetet inblandat i ett militärt projekt i , därmotparten i kontraktet är det iranska försvarsdepartementet. Nyauppgifter från Kemi (dotterföretag till Chematur och i ): Under kruträttegångens sista dagar ()lät den åtalade Kemi-direktören presentera nya dokument sompä en punkt också är av intresse i Isfahanfrågan. Det är en samtalsuppteckninggjord efter ett möte mellan KMI () och () den 29 maj1984. Där stär under rubrik : "KMIorienterades om vårt samarbete med Rheinmetall för émilitary factoriesé.KMI råder oss att ange vår del som kemisk anläggning för framställning avbaskemikalier (liksom i )." Detta visar att KMI råder att kalla en"military factory" i Saudi för en "kemisk anläggning förframställning av baskemikalier"! Tillägget "(liksom i )"kan tolkas som att man diskuterat som ett liknande exempel och att manäven i Saudifallet borde kunna förfara på samma sätt som i /Isfahanfallet.Om detta stämmer har KMI haft kunskap om Isfahanfabrikens verkliga karaktäråtminstone . , Kemi, har mycket detaljeratredogjort för hur (via NDIO, dess inköpsorganisation för militär materiel)utövade påtryckningar pä honom för att fä köpa krigsmateriel frän Sverige.Lundberg har, i förhör och rättegång, sagt att använde det avbrutnaprojektet i som argument för att direkt från få köpa deprodukter som inte kunde tillverkas i . Iranierna sade till honom att Trotyl, RDX och Hexotol varplanerat att tillverkas i . När nu drog sig ur så var det inte merän rätt att man fick köpa dessa produkter direkt från . Och om man intefick det sä skulle det stå de svenska företagen dyrt, lät iranierna meddela. Kemis f.d. marknadsdirektör bekräftar alltså att manhade planer på att tillverka militära orodukier i Efter del att dessa nya fakta framkommit i ärendet önskarjag svar pä följande frågor från utrikeshandelsministern: Anserutrikeshandelsministern att det i och med de nya uppgifter och dokument somkommit fram är klarlagt att syftet med Isfahanfabriken var att producerakrigsmaterielklassade produkter i ? Har regeringenoch/eller KMI haft kännedom om att produkterna , Hexotol, RDX och Trotylskulle tillverkas i ? Har regeringennågon gäng, och i sä fall när, frän företaget begärt in en förteckning översamtliga produkter som Chematur ämnar tillverka i ? Kanutrikeshandelsministern redovisa samtliga produkter som företagen uppgivitskall tillverkas i ? Anserulrikeshandelsminislern atl regering, statssekreterare pä UD-H samt KMI blivitvilseledda av Chematur vad gäller Isfahanfabrikens tilltänktaproduktion? Kanutrikeshandelsministern ge någon annan tolkning än den som gjorts iinterpellationen av dokumentet från ? Ärutrikeshandelsministern beredd att offentliggöra promemorian om delsfrän , dels frän (som skrevs efter kontroll viaföretag och ambassad) i sin helhet? Dä det är käntatt företaget är i gång med att återuppta byggandet av denmilitära anläggningen i undrar jag vad regeringen ämnar göra för att, ienlighet med syftet i svensk vapenexport-lagstiftning, hindra NobelChematur att uppföra denna militära fabrik i ett land som inte är öppet försvensk krigsmaterielexport. 1988/89:169 av () till statsministern omlöntagarfonderna: När löntagarfonderna behandlades häri kammaren gav dåvarande statsminister löfte. Så här sade statsministern: "Argumentationen mot löntagarfonderna riktar sig- dethar vi hört i dag-sällan mot det förslag som behandlas här i kammaren. Medförkärlek försöker man i stället skrämma med vad som kan tänkas ske efter 1990.På den punkten vill jag ge ett klart besked. Detta förslag är inte det förstasteget. Det är steget." I dettainstämde ca 150 av de socialdemokratiska riksdagsmännen. När efterträtt somstatsminister ställdes frågan från många häll om löftet i löntagarfondsfråganstod kvar. sade i en intervju att man inte skallinföra några nya löntagarfonder, och inte heller något som liknar dem. Trots detta regeringens löfte 1983 och bekräftelsen avnuvarande statsministern infördes vären 1988 den femte AP-fonden.Den är så lik löntagarfonderna att man utan överdrift kan tala om ett klartlöftesbrott. har nya fondidéer dykt upp. LO har talat omsemesterfonder, ledighetsfonder, statliga och kommunala pensionsfonder etc.Totalt skulle dessa fonder fullt utbyggda kanske komma upp i mer än . Det är 50 gånger mer än löntagarfonderna kommer att ha när deär fullt utbyggda. Dessa nya fonder skall dessutom bli fria att placera sinapengar i aktier. I detta sammanhang ärdet värt att påminna om attregeringstjänstemän nu aviserat vad LO tidigare föreslagit, nämligen att denuvarande tre första AP-fonderna skall få placera i aktier. LO:s chefsekonomPer-Olof har uttalat att av AP-fondens medel bör placeras iaktier, vilket skulle innebära . Det ärväsentligt mer än vad löntagarfonderna har tillsammans. Enligt en sammanställning av ägandet pä börsen framgår attden största ägargruppen är staten - genom , , fjärdeAP-fonden och löntagarfonderna - med av börsvärdet. Det är dubbelt såstort som , som kommer på andra plats. För bara sedanvar situationen den omvända. Nuvarande AP-fondchefen, , varnar för enplacering av AP-fondsmedel i aktier. Han talar där om en"socialisering". I sade KristerWickman ordagrant följande: "Det skulle skapa maktfördelningsproblem om vi gickin och köpte aktier på börsen. Det skulle bli fråga om en socialisering avnäringslivet." I en Eko-intervju tidigare i är har statsministernkommenterat LO:s fondförslag. Det vore tacksamt om statsministern också inför riksdagensledamöter kunde ge sina kommentarer och svara på följande frågor: Gäller tidigarelöfte om att inga löntagarfonder eller nägot som liknar löntagarfonderna skallinföras? Om svaret ärja, hur kan då regeringen överväga nya fonder enligt LO:s förslag, vilketstatsministern sagt i en radiointervju? Strider inte tillkomsten av sädanafonder mot löftet från ? Prot.1988/89:85 3. Hur vill statsministern kommentera det faktum attstaten-som redovisats 21 mars1989 i interpellationen-är börsensstörsta ägargrupp, och har blivit så under de ~~ 77', ', 7" ? Meddelandeom frågor ,, , ... , .- , j , Hurlångt r fråga om socialisering, for att använda uttryck, avser regeringen att gå när det gäller statligtägande på börsen? 12 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1988/89:539 av (vpk) till miljö- ochenergiministern om SJ:s godstransporter ur miljösynpunkt: 1 olika uttalanden inför valet1988, bl.a. i masstidningen , lovade att"miljöhänsyn skall styra regeringens trafikpolitik". Järnvägenlovordades i sammanhanget som det mest energisnåla och miljövänligaalternativet. Jag vill med anledning av ovanstående frägamiljöministern: Eftersom SJ-ledningens beslut attminska godstransporter på järnväg med miljontals ton inte synes vara i linjemed citerade löfte om miljöhänsyn, vill jag fräga om miljö- och energiministernavser att vidta någon åtgärd. 1988/89:540 av (vpk) fill miljö- ochenergiministern om SJ:s planer pä överflyttning av järnvägsgods tilllandsvägstransport: Enligt ett uttalande i RadioSjuhärad av miljödepartemenlels sakkunnige, riksdagsledamoten (), är reglerna från förra årets trafikpolitiska proposition otillräckliga.Ekholm anser att godstrafiken på vägarna bör beläggas med kraftigare avgifter,alternafivt att järnvägsgods skall gynnas av någon form av miljösubvention. Jag villmed anledning av ovanstående fräga miljöministern: Är miljöministern beredd att redannu lägga fram ett konkret förslag till regering och riksdag för att stoppa SJ:splaner på att flytta över järnvägsgods till landsväg? 1988/89:541 av (vpk) tillkommunikationsministern om SJ:s godstransporter: 1 regeringens budgetproposition (1988/89:100, bil. 8)föresläs att SJ skall få i bidrag för att utveckla sin godstrafik. dessutomatt samhället, dvs. bl.a. regering och riksdag, skall styra SJ så att konsumenternafår valfrihet i sin transportförsörjning. avslöjatatt man kommer att lägga ner sin godstrafik pä ett stort antal orter medhuvudinriktning på de 200 största nyckelkunderna, dvs. Jagvill med anledning av ovanstående fråga kommunikationsministern: Eftersom SJ:s godspolitiska utspel inte synesmotsvara allmänna krav pä utveckling och valfrihet för konsumenterna på olikaorter vill jag fråga om regeringen avser att vidta nägra åtgärder. 1988/89:542av (vpk) till försvarsministern om SJ:s driftvärn: SJ:s verkstad i är unik. Där finns kapacitet som behövs för att underhålla lok, person- och godsvagnar,draginrättningar, m.m. Efter ett regeringsbeslut i strid mot fackets vilja harASEA , med huvudsäte i ett annat land, nu blivit huvudägare tillflertalet samhällsägda underhållsverkstäder. SJ:s driftvärn har haft denviktiga funktionen att ge skydd åt de viktigaste delarna av totalförsvaret imobiliseringslägen. Jag vill med anledning avovanstående fråga försvarsministern: Skall SJ:s driftvärn kopplat fillunderhållsverksamheten slopas eller möjligen överföras till transnationellaABB? 1988/89:543 av HansLeghammar (mp) till kommunikationsministern om bilismens skadliga inverkan påmiljön: Kommunikationsministern har i en TT-intervju den 20mars 1988 (publicerad i bl.a. ) uttalat sig om biltrafiken. 1detta uttalande säger kommunikationsministern "att det är bara istorstäderna som bilismen behöver hejdas". En så gott som enig forskarkårpåstår motsatsen och har därtill massor av forskningsunderlag. 1detta material visar man entydigt på de miljöproblem som uppstår med dagenskommunikationspolitik och att naturen inte tål dagens utsläppsnivä. Anser kommunikationsministern att dessa forskarehar fel och vilka "fakta" har kommunikationsministern i så fall somgrund för att inte minska bilismens skadliga påverkan på miljön? 1988/89:544av (vpk) till kommunikationsministern om SJ:s godstransporter: SJ:s utspel om att flytta över stora godsmängdertill landsväg väcker bestörtning och oro i alla landsdelar. För mänga län ärframtiden för olika banor mycket oviss. station är klassad somsekundärterminal för gods fill skillnad från några få utvalda ortershuvudterminaler. Enligt SJ-ledningen kommer alla landets sekundärterminaler attbefinna sig i riskzonen om inte privata åkerier och/eller andra företag ochresp. kommun även tar över godsansvaret. Jag vill därför frågastatsrådet: Hur bedöms resp. utsikter attbehälla nuvarande godsmängd på järnvägen? Prot.1988/89:85 1988/89:545 av () till finansministern ombetydelsen för taxeringsvärdet av energisparandeinstallafioner m.m. i bostadshus: Meddelande om frågor Energisparåtgärder borde uppmuntras, men enligt uppgift kommer vidtagnaenergisparåtgärder att leda till ett högre taxeringsvärde på huset. Jag vill därför frägafinansministern om detta stämmer och om han tänker vidta några åtgärder. 1988/89:546 av () till finansministern ombetydelsen för taxeringsvärdet av energisparande installafioner m.m. ibostadshus: Den nya småhustaxeringen genomförs1990. De småhusägare som följt regeringens uppmaningar - ända sedanfolkomröstningen om kärnkraft till senaste - att ta initiativ tillalternativ uppvärmning och energisparande riskerar att bli straffbeskattade pågrund av investeringar i välisolerade hus, treglasfönster, vattenburen värme,kakelugn, braskamin, energieffektiva hushållsmaskiner, etc. De som i stället lever kvar med konventionella tväglasfönster,energislösande hushållsmaskiner, dålig isolering och direktverkande el gesskattelindring jämfört med den som investerat för bättre miljö och mindreenergislöseri. Genom fastighetstaxeringens utformning motverkaskärnkraftsavvecklingen och miljöinvesteringar. De gröna kan därför inteacceptera taxeringens uppläggning. Fråga: Tänker regeringen gedirektiv till omarbetad fastighetstaxering så att inte miljö- och energimålmotverkas eller accepterar regeringen straffbeskattningen? 1988/89:547 av () till justitieministernom videofotografering av demonstranter: Vid trädkramardemonstrationernasåväl i som i har vid upprepade fillfällen videofotograferingföretagits av samtliga demonstranter. Fotografen rör sig hemtamt bland poliserna såväl innanförsom utanför avspärrningarna och filmar samtliga demonstranter delvis öppet ochdelvis i smyg. Fotografen vägrar uppge namn, uppdragsgivare och syfte mentydligt är att polisen är införstådd med verksamheten. Demonstranterna upplever att åsiktsregistrering pågår ochundertecknad gör samma tolkning. Vilka åtgärder tänkerjustitieministern vidta för att stoppa dylika olagligheter? 1988/89:548av () till arbetsmarknadsministern om planerna på ett 10-kronorsmyntur arbetsmiljösynpunkt: Ett förslag att ersätta 10-kronorssedeln med ett10-kronorsmynt har väckt oro bland många bankkassörskor och handelsanställda,majoriteten av dem kvinnor.En av orsakerna är den vikt, som t.ex. en bankkassörska skall lyfta och bärafram till disk och sedan lyfta över disk till sina kunder. En annan orsak ärlegeringen i det nya myntet, som enligt uppgift kommer att innehålla mycketnickel och därigenom kan ge upphov till många nickelallergier. Min fräga tillstatsrådet lyder: Kommer statsrådet att urarbetsmiljösynpunkt verka för att det nya 10-kronorsmyntet, som föreslåsersätta 10-kronorssedeln, aldrig kommer att tillverkas? 1988/89:549 av () fillkommunikationsministern om postens paketsortering i Ange: Inom postverket har utarbetats ettförslag om att flytta postens paketsortering frän Ange, vilket skulle medföraett bortfall av 60 å 70 arbetstillfällen. Nära 9 000 järnvägsvagnar med postpaket sorteras åriigen iAnge. Risker föreligger nu för att posten övergår till att transportera dessapaket på ca 6 600 långtradare, varigenom motiven för sortering i Ange minskarmarkant. Jag tog upp riskerna för paketsorteringen i Ange i enfräga och vill nu åter ta upp detta viktiga spörsmål med hänsyn tilldels nödvändigheten av att Ange - en kommun med fortgående storbefolkningsminskning - får behälla dessa arbetstillfällen, dels vikten urtrafik- och miljösynpunkt atl transporterna sker pä järnväg, dels även att detbör krävas att statliga verksamheter samverkar och tar regionalpolitisktansvar. Med hänsyn härtill och till regeringens givna löftenom att ta hänsyn till svära situation vill jag ställa följandefräga till kommunikationsministern: Vilka åtgärder kommer regeringenatt vidta för att förhindra att postens paketsortering flyttas frän Ange? 1988/89:550 av () till socialministern omåtgärder för att förhindra servering av starköl till minderåriga: Det är inga svårigheter för13-åringar att bli serverade starköl pä krogen. Det visar en undersökning somUNF, , har gjort. I 40 av 50 fall blev minderårigaserverade starköl på krogar runt om i landet. Tidigare undersökningar har visat att åtta av tio affärersäljer folköl till minderåriga. Det är uppenbart att en mer intensiv kontroll av att lagenom handel med drycker (1977:293) 11 § följs är nödvändig. Min frägatill socialministern blir därför: Vilka åtgärder tänker regeringenvidta för att se fill att lagen om handel med drycker 11 § efterföljs? 1988/89:85 1988/89:551 av (vpk) till kommunikationsministern om vägbyggnadsnormerna: Meddelande om frågor Motorvägarna i hålleri allmänhet en mycket hög standard. De slukar mycket mark ochpåverkar miljön inom ett vidsträckt område. Enväxande kunskap och ett växande medvetande om behovet av säkerhet, hälsa ochgod miljö pekar nu mot att den tillåtna hastigheten i vägnätet aldrig böröversfiga . Är det då rimligt att fortsätta bygga vägar somutformas för att passa ungefär dubbla denna hastighet? 13§ Kammaren åtskildes . Förteckningöver talare 'ot- (Siffrornaavser sida i protokollet) 1988/89:85 Tredjevice talmannen 3, 24 ,, försvarsminister 24, 30 Castberger,() 25, 31 ,(vpk) 41, 46, 52, 54 ,() 28, 33 ,() 37, 45, 50 ,Tom (m) 27 Hulterström,, socialminister 3, 7, 10, 13, 17, 20, 22, 24 ,, i (c) 29, 32 ,() 40, 44, 49 ,() 5, 9, 12 ,, statsråd 33, 41, 47, 51, 52, 54 ,Bo (m) 14, 19, 20 ,, statsråd 54, 56, 57 ,() 27, 32 ,() 16, 28 33 Tarschys,() 6, 10, 11, 34, 43, 48 Tilländer,() 39, 46, 50 ,, förste vice talman (m) 21, 23, 36, 43, 49 ,(vpk) 55, 57