prot · GC09104 · 1988-12-31 00:00:00 — När del gäller de frisläende skolorna, som flera talarehar berört, kan man fråga vad del är som skiljer slatsbidragen till denfrislående skolan och statsbidragen lill den vanliga skolan - ochgymnasiet. Jo, när det gäller och gymnasiet är kravet atl vi skallsörja för alla elever oberoende av deras hemspråk, deras förutsäiiningar ellerderas beteende, och detta är en oerhört inspirerande uppgifl för den svenskaskolan. När vi ger statsbidraget lill och gymnasiet går en ganskastor del av bidraget lill hemspråksundervisning och till slödpersonal som finnsrunt eleverna. Men de fristående skolorna har inget bemyndigande att ta hand ominvandrarelever eller elever som har slora svårigheler. Ser man på förhållandenavid , finner man atl förvaltningen har ansvar för defrislående skolornas hälsovård och skolmåltider. Pä en konferens för sedan lyssnade jag pårepresentanter för en Waldorf-skola. Man lalade myckel entusiastiskt om denverksamhel som Waldorf-skolan bedriver. Åhörare var lärare frän storsläder.Till slut kom vi alt lala om elever och hur man lar hand om elever som har delsvårt. Representanter för Waldorf-skolan sade dä atl de kallar på föräldrarnaoch har flera samtal. Del läl mycket bra. Så gör vi i också, sadenågon av lärarna. Man sade alt man kallade pä föräldrarna åtskilliga gånger ochatl man hade ständig kontakt när undervisningen lades upp. Men så frågade en avlärarna: Vad händer om ni lill slut inle klarar av eleven? Dä måste hanavstängas från vår skola, hette det. Vad händer sedan? Svarelblev: Dä får han återgå lill . En fråga till er som har hävdat atlde fristående skolorna skall ha samma slalsbidrag: Är ni då beredda alt ocksåla hand om alla elever, så alt ingen visas tillbaka lill ? 86 (); Del var bra alt höll medom atl lärarna vet bäsl. Jag tror fakliski atl lärarna vel bäsl hur man skallorganisera undervisningen och hur gruppstorlekarna skall vara, osv. Menskolplanerna hjälper ju inle särskill myckel. Del hjälper inte om vi inte hartydliga mål för skolan, om vi inte har rensat ut alla olika moment som kommerunder skoldagen och i limplanen och läroplanen. Det krävs tydliga mäl, och detkrävs en precisering som hjälp åt lärarna. Inle minst SÖ:s attitydundersökningi höslas visar ju atl lärarna lycker om alt arbeta med barn och ungdom menkänner sig oerhört plägade av stoffirängseln, av an inte hinna med, av brislenpå lid pä grund av alt så mycket trycks på skolan. Det krävs alltså tydligamål, en precisering. Vidare krävs en avreglering, ett statsbidragssystem somföljer eleven lill den skola som eleven väljer. statsbidragssystemsom innebär alt man pä skolan har frihet all bestämma hur pengarna skallanvändas. Skolplanerna hjälper ju inte ett dugg, om man inle har delta. Detydliga målen avreglering och statsbidragssystem - när får vi något sådanl atlbehandla här i ? Beiräffande frislående skolor kan jag berätta en annan hisloria,från en Waldorf-skola i . Där har man tagit hand om mänga barn som denallmänna skolan inte har klarat av. Man har alltså gäll till Waldorf-skolan ochbell skolan alt ha de här barnen i undervisningen. Det har också gäll mycketbra. Sädana exempel kan man ge från mänga fristående skolor i landel. Man larhand om barn som den allmänna skolan inle har klarat av. Egenlligen lycker jaginle atl detta spelar så stor roll, för det måste ankomma på föräldrar ochelever alt välja skola. Del bör vara en rälfighd atl kunna välja skola. Deslalliga bidragen bör vara likvärdiga och rätlvisa, och man skall få dlkommunalt stöd som molsvarar de rörliga koslnaderna för en elev i skolsystemet.Likvärdiga och rättvisa bidrag och frihet för föräldrarna atl välja! 87 (); Inte heller jag känner igen beskrivningen allfrisläende skolor inle skulle la emot elever med problem. Del förekommer ochjag lycker all del är en självklar skyldighet också för frislående skolor attla emol elever med olika social situation och bakgrund. Försl och främst är deten moralisk skyldighet. Jag tycker också alt man mycket väl kan överväga altgöra det till en juridisk skyldighet, alltså ett villkor för att fåstatsbidrag. Jag tror all del är vikligl atl vi kommer borl fränuppfattningen all de frisläende skolorna är ell aktuellt alternativ bara förvissa grupper. Om del är så beror det på all vi fortfarande har kvar enekonomisk segregation. Om vi skulle få rätlvisa slalsbidrag och kommunalabidrag, behöver ju de frisläende skolorna inle la ul några elevavgifter överhuvud taget. Dä eliminerar man föräldraekonomin som segregationsfaktor, och dåtror jag också all de evenluella problem som kan ligga bakom del som IngegerdWärnersson lalade om definilivi kommer alt försvinna. När del gäller de lokala skolplaner som kan upprättas pävarje skolenhet betonar nu bäde och cenlern alt dessaplaner är myckel vikliga. Summan av planerna skall sä alt säga bli denkommunala skolplanen. Men problem uppslår ju om man på en skola vill göranågonting som inte passar in i den kommunala skolplanen. Vi är rädda för alldel lätt händer att man frän sida kör över den vilja som finns lokalt.Vi tror all della skulle vara mycket olyckligt. Del är alllsä viktigare för ossalt stärka det lokala inflytandet i varje skola än kommunalpolitikernasinflylande. Anslag lill skolväsendel, m.m. Överläggningenvar härmed avslutad. Kammaren övergick till all fatta beslul i ärendena. Prot.1988/89:104 utbildningsutskottets betänkande 11 Mom. 1(anslag till ) Anslag lill skolväsendet, m.m. Först bilräddes reservation 1 av Ann-Calhrine Haglundm.fl. med 99 rösler mot 21 för reservation 2 av . 182 ledamöleravsiod frän all rösta. Härefter bifölls ulskoltetshemställan med 206 röster mol 100 för reservalion 1 av Ann-Calhrine Haglundm.fl. Mom. 2(länsskolnämndernas sammansättning m.m.) Ulskollds hemställan bifölls med 270 röster mot 36 förreservation 3 av och . Mom. 3 (lokala skolplaner m.m.) Utskottets heniställan - som slälldes mot dels reservation4 av m.fl., dels reservation 5 av ochMarianne - bifölls med acklamation. Mom. 4 (anslag lill Länsskolnämnderna) Utskotlels hemslällan - som ställdes mol reservation 6 avAnn-Calhrine m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 6 (anslag lill Slöd förulveckling av skolväsendel) Först bilräddes reservalion 7 av Ann-CathrineHaglund m.fl. med 60 röster mol18 för reservalion 8 av My . 227 ledamöler avstod från att Härefler bifölls utskottetshemslällan - som slälldes mol reservalion 7 av Ann-CalhrineHaglund m.fl. - genom uppresning. Mom. 7 (anslag till ) Ulskollds hemslällan - som ställdes mot dels reservation 9av Ann-Calhrine m.fl., dels reservation 10 av acklamation. Mom. 8 (anslag till Utvecklingsinsatser påläromedelsområdet m.m.) Utskollels hemslällan - som slälldes mot reservalion 11 avYlva - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(anslag till Forskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet) Ulskoltets hemslällan - som slälldes mol reservalion 1 avAnn-Cathrine m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3(fortbildning för skolans personal) Prot. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av My - Anslag tdl skolväsen-Mom. 4 (riksläckandeforlbildningsplan inom miljö- och naturresursområdd) Utskottets hemställan bifölls med 286 röster mot 20 förreservalion 3 av My . Mom. 7 (anslag lill Särskilda insatser inom skolområdet) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 4 avAnn-Cathrine m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 8 (länsskolnämndernas ansvar för utbildning av handikappade elever) Ulskollds hemslällan - som slälldes mot reservalion 5 avAnn-Calhrine m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskollels hemställanbifölls. Mom. 1(högsladieundervisning vid svenska skolan i ) Utskollels hemslällan - som slälldes mol reservalion 1 avAnn-Cathrine m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 2 (anslag till Bidrag till svensk undervisning iutlandet m.m.) Utskollels hemslällan - som slälldes mol reservation 2 avLars och - bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 4(bidragsregler för frislående skolor på gymnasial nivå) Utskotlels hemställan - som slälldes mol reservalion 1 avAnn-Calhrine m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7 () Utskollels hemställan - som slälldes mol reservation 2 avAnn-Calhrine m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 8-12 (anslag lill Bidrag lill ulruslning förgymnasieskolan m.m.) Utskottets hemslällan - som slälldes mot reservation 3 avAnn-Calhrine m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 13 (särskill reinvesteringsprogram för ungdomsskolanm.m.) Utskotlelshemställan bifölls med 283 röster mot 21 för reservalion 4 av 107 Prot.1988/89:104 Mom. 14 (rikllinjer för skolbiblioteken) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avYlva - bifölls med acklamation. ' '' *' Mom. 15 (översyn av skolans lokaler från handikappsynpunki) Utskottets hemslällan bifölls med 285 rösler mol 21 förreservation 6 av . Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 1988/89:UbU25 Anslag fill forskningoch forskarutbildning, m.m. (prop. 1988/89:100 delvis). Anslag till forskning och forskarutbildning, m.m. 88 (): Jag ber alt fä yrka bifall till dereservationer där moderala förelrädare finns med. 89 (): Jag ber atl fä yrka bifall lill dereservationer som slär bakom. 90 (); Jag ber att få yrka bifall tillcenlerreservalionerna i delta betänkande. 91 (vpk): Jag yrkar bifall till de reservationer därvpk finns med. 92 (); Jag yrkar bifall till de reservafioner därmiljöpartiet finns med. 93 (): Jag yrkar bifall till de I vä socialdemokratiskareservationerna 17 och 18 och i övrigl lill hemställan i utskotlels belänkande. Överläggningen var härmed avslulad. (Betr. deballen i övrigl om ulbildningsulskottetsbetänkande 25, se 9 §.) Kammaren övergick till alt fatta beslut i ärendel. Mom. 1 (tjänster som professor m.m.) Utskottels hemställan - som ställdes mot reservalion 1 avAnn-Calhrine m.fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 7 (doklorsexamen som behörighetsvillkor för vissa tjänster) Ulskoltets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avLarz m.fl. - bifölls med acklamation. Anslag till forskning och forskarulbildning, m.m. Mom. 8 (uppdraget som prefekt) Ulskoltets hemslällan - som slälldes mol reservation 3 avAnn-Calhrine m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 9 (befordringslitlar) Ulskoltets hemställan - som ställdes mol reservalion 4 avAnn-Calhrine m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 10 (forskning vid mindre och medelstorahögskoleenheler m.m.) Försl bilräddes reservalion 5 av Ann-Calhrine Haglundm.fl.- som slälldes mot dels reservalion 6 av m.fl., delsreservalion 7 av och , dels reservation 8 avYlva -med acklamation. Härefler bifölls utskottets hemställan med 162 rösler mol57 för reservation 5 av m.fl. 85 ledamöter avstod fränatl rösta. Mom. 11 (särskild medelsanvisning lill forskning vidmindre och medelslora högskoleenheler) Ulskoilels hemslällan - som slälldes mol reservation 9 avLarz och - bifölls med acklamation. Mom. 13 och 14 (forskningsanknytning av grundläggandehögskoleutbildning samt konstnärligt utvecklingsarbete) Ulskoltets hemställan - som ställdes mol reservation 11 avLarz och - bifölls med acklamation. Mom. 15 (förstatligande av den ) Förslbilräddes reservafion 12 av Ann-Calhrine m.fl. med 120 rösler mol21 för reservalion 13 av . frän alt rösla. Härefter biföllsutskottets hemslällan - som slälldes mol reservalion 12 av Ann-CalhrineHaglund m.fl. - genom uppresning. Mom. 21 (anslag till Samhällsvetenskapliga fakulteternam.m.) Utskollels hemställan - somställdes mol reservation 14 av m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 22(inriktningen av jämställdhdsforskningen) Ulskoilels hemslällan - som slälldes mot reservation 16 avLarz m.fl. - bifölls med acklamation. Prot.1988/89:104 Mom. 31 (den informalionsleknologiska forskningen viduniversitetet i ) Utskollels hemställan - som ställdes mol reservation 17 avLars Guslafsson m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 34 (tjänster som professor inom tekniskafakulteterna) Ulskollds hemställan - som slälldes mol reservation 19 avYlva - bifölls med acklamation. Mom. 39 (anslag lill Vissa särskilda utgifter förforskningsändamål) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 20 avLars och - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskollels hemslällanbifölls. 13 § På förslag av iredje vice talmannen medgav kammarenalt de ärenden som hann debatteras färdigt under återstoden av dagenssammanträde skulle fördas lill avgörande i dl sammanhang i början avmorgondagens arbdsple- 1988/89:LU23Skadeståndsansvaret vid kärnkrafisolyckor. 94 (); Det är en viklig princip alt allaverksamheter skall bära sina koslnader, inle bara för den direkta produktionenutan även för de risker som verksamheten kan innebära. Del gäller l.ex. förindustrier och transporter. Förelagen inom dessa branscher måsle genomförsäkringar eller på annal sätt kunna svara pä de koslnader som olyckor ellerskador på grund av deras produktionsprocesser kan förorsaka. Derasproduktionskostnader och därmed prisel pä deras produkter belastas medförsäkringsavgifter och annal för att företaget skall kunna svara mot deersättningsanspråk som kan komma att ställas. Del finns elt viktigt och anmärkningsvärtundantag från denna regel all olika verksamheter skall kunna svara mot de ersättningskrav som kan komma anställas. Del är kärnkraflsindustrin. Ägarna till kärnkraft verken behöver nämligen bara svara för en ringa bråkdel av de skador som verksamheten kan leda lill. Härigenom skjuter kärnkraflsindustrin över koslnaderna för evenluella olyckor och därav följande skadestånd på samhällel eller på de enskilda personer som drabbas. Syslemel innebär alt kärnkraftsindustrin inle belastas med de kostnader som den borde belastas 110 med ulan subventioneras avsamhället. Ansvarel för alomolyckor regleras enligl internationellaöverenskommelser, som liksom flertalet övriga västeuropeiska länderhar ratificerat. Det gäller Pariskonvenlionen och en i avsluladkonvention om supplerande slatsansvar. Ägarna lill kärnkraftverken ansvarar enligl den svenskalagstiftningen för upp till 800 milj. kr. Utöver dettabelopp och upp till 3 miljarder svarar dels tillsammans med övrigakonventionsstater, dels svenska staten ensam. Det är omöjligt att förutse vilkaskador en alomolycka kan orsaka och vilka koslnader som kan uppslå, om de överhuvud taget är mätbara i pengar. Det finns något olika uppgifler om vadTjernobylkatastrofen egentligen kom all medföra för koslnader. Både 80 och 100miljarder svenska kronor har nämnts. Om vi stannar för 80 miljarder, belyderdetta att ägarna till svenska kärnkraftverk endasl ansvarar för av vadTjernobylkatastrofen orsakade skador för. Motivet för all innehavarnas ansvar är så ringa harförklarats med alt kapaciteten pä ålerförsäkringsmarknaden inle medger attförsäkringar för atomolyckor kan tecknas för ell belopp över 1 miljard kronor.Eflersom försäkringen skall motsvara minsl av ansvarsbeloppet kundedetta, när höjningen från tidigare 500 miljoner genomfördes , enligtregeringens bedömning ej sältas högre än till 800 milj. kr. Det är dock uppenbart all man i vissa andra länder, somhar tilllräll de nämnda konvenlionerna, försäkral eller garanlerat högrebelopp. I uppgår ägarnas ansvar lill ca 1,8 miljarder svenskakronor och i lill ca . Detta skalljämföras med 0,8 miljarder i . Från sida har vi molioneral vid flera tillfällenom del anmärkningsvärda förhållandet all kärnkraflsindustrin inle behöver laansvar för de skador dess verksamhet kan förorsaka. Som jag nämnde anser vi altkärnkraftsindustrin, liksom andra verksamheter, genom försäkringar eller päannat säll skall ta ansvar för och ersätta alla dem som kan drabbas avförluster eller skador på grund av olyckor som verksamheten medför.Kärnkraftsindustriri skall liksom andra industrier och all energiutvinning slåför sina koslnader. Kan kärnkraflsinduslrin inle stå för sina kostnader, har viytterligare skäl för atl kärnkraften skall avvecklas. Nuvarande syslem innebär,som jag nämnde, atl del svenska samhället subvenfionerar kärnkraften. Enligl och övriga reservanters synpunkt börriksdagen ullala alt regeringen ulan dröjsmål prövar förulsätlningarna för allgenomföra ell fullt ansvar för kärnkraflsinduslrin, eller i vart fall radikalahöjningar av ansvarsbeloppet vid atomolyckor. försöker ju i olikasammanhang vara en föregångare i världen, bl.a. närdetgäller miljöfrågor. Vi ärdet första och enda land som har beslutat atl avskaffa kärnkraften. 1 linje medvår övertygelse om kärnkraftens faror borde del vara naturiigi atl vi även gåri spetsen för all kärnkraflsinduslrin skall bära sina kostnader. Jag har nämnl alt ansvarsbeloppen i och iNederländerna är betydligt högre än i . Det torde finnas skäl förSverige alt pröva de vägar som dessa länder har gått och med ledning häravfinna vägar atl höja kärnkraflsindustrins ansvarsbelopp i . Prot.1988/89:104 Herr talman! Kärnkraflsinduslrin borde enligl vår mening ståför sina kostnader, och skadelidande skallvara garanterade full ersättning för de skador somkan uppslå. Därför, herr lalman, yrkar jag bifall lill vår 95 (): Kärnkraflsinduslrin bedriver en verksamhetsom den inle tar ekonomiskl ansvar för, och del vet den. Försäkringsbranschenhar också en räll realislisk bedömning av kärnkraflens risker, och man är nöjdmed all inle behöva försäkra för ell större belopp än 800 miljoner. Frågan är om majoritet har fattat riskerna.Frågan är faktiskt om de enskilda människorna och ledamöterna inomsocialdemokratin, folkparliel och har faltal vilken ofantligtfarlig verksamhel som kärnkraflsproduktionen är. Personligen tror jag inle attde verkligen har förställ och tagit del till sig, för då skulle de inte tillåtaden här verksamheten när det inle ens finns ekonomisk beredskap för alt lindrade skador som kan uppkomma. Del är ju ändå fråga om alt lindra och minskaskadeverkningarna. Skadorna på livet vid ell kärnkraflshaveri är i mångastycken ohjälpliga och slutgiltiga. har en beredskap på högst 3 miljarder per olycka.Detta kan jämföras med den preliminärt beräknade kostnaden för olyckan iTjernobyl -100 miljarder bara i Sovjeunionen. Vår ekonomiska beredskap, inkl.samhällels åtaganden, för en sådan olycka är . Den gången - iTjernobyl - var del ändå av reaktorhärden som smälte. ser det som en självklarhet altkärnkraflsinduslrin skall bära sina egna kostnader, som andra branscher inomnäringslivet fär göra, och alt den skall ta ansvaret för riskerna med sinverksamhet. Del skall inte vältras över pä samhällel och på enskilda människor. Kärnkraflsproducenlerna måste åläggas att la försäkringaroch slälla andra ekonomiska garantier till ett belopp av minst 100 miljarder.Kan de inle göra det, skall de sluta all klyva atomkärnor och ägna sig ät någotsom är mindre farligt. Detta kravborde gälla inte bara i ulan också i andra länder. Den , som påslår sig vara mycket duktigpä atl sprida svenskl säkerhetslänkande inom EG, kommer säkerl alt med storframgång verka enligl dessa rikllinjer för nya tillägg lill Pariskonvenlionen,när vår reservalion bifallits av majoritet vid näsla votering. Jag slutar med alt yrka bifall lill reservationen fråncenlern, vpk och oss i miljöparfiel. 15 § Kammaren beslöl alt ajourneraförhandlingarna till för middagsuppehåll. 16 § Förhandlingarna återupptogs under ledningav talmannen. 17 § Skadeståndsansvaret vid kärnkraftsolyckor (forts, lagutskottets betänkande 23) 96 (): Frågan om skadeståndsansvaret vidkärnkrafisolyckor har debatterats vid upprepade tillfällen i kammaren. Senaslvi debatterade var när vi behandlade regeringens förslag lill ändring iatomansvarighdsla-gen. I del sammanhanget hade vi all behandla molsvarandemotionsyrkanden som föreläggs kammaren. uttalade i sitt betänkande alt mandelade motionärernas uppfattning när del gäller alt ansvaret i första hand börbäras av kärnkraflsinduslrin. Däremol avslyrkles yrkandena om obegränsat ellerradikall förändrat och utökat ansvar. Av lättförklarliga skäl är denviktigaste uppgiften i dessa sammanhang att finna överenskommelser på delinternationella planet. Del internationella grunddokumentet ärPariskonvenlionen och ett tilläggsprotokoll lill denna konventionfrån 1968. 14 västeuropeiska länder, inkl. , har ratificeratkonventionen. Enligt denna konvention har innehavare av atomanläggningansvarel för skador som uppslår, oberoende av vällande, s.k. objektiv grund.Ansvarelär ekonomiskt begränsat till vissl belopp och skall vara läckl medförsäkring eller annan ekonomisk garanti. all här gå in på deberäkningsformer som man har internalionelll för alt räkna fram de olikabeloppen, kan vi konstalera all vi i fick en uppräkning avansvarsbeloppen. Del belyder för del alt innehavaren av en anläggningär ansvarig för ett belopp molsvarande ca 800 milj. kr. för varje olycka. Delbetyder i sin tur att innehavaren har då att teckna en försäkring till ellvärde av . Det är vad man kan uppnå maximall medförsäkringar. Där har vi en begränsning och en förklaring lill all just dellabelopp finns angivet. Till detta kommer sedan del ansvar som svenska staten hariklätt sig och som sträcker sig till för varje olycka. Vid en internationell jämförelse kan vi konstatera allansvarsbeloppen i ligger högt. Visserligen sade idebatten före middagsuppehållet atl han kunde peka på något land som hadehögre belopp än . Men trots alll kan vi konstatera all vi i värt landligger högt bland de länder som har motsvarande försäkringar inbyggda isystemet. Med della vill jag inte ha sagt att vi skall slå oss till ro och låtadel vara bra med det beslul vi fållade . Ulskollsmajorilelen förvänlar sigall regeringen kommer atl pä det inlernalionella planet arbeta för all få dessaskadeslåndsbelopp och garantier uppräknade efler hand som det blir möjligl atluppnå överenskommelser. Del är säkert sä atl det inle blir någon slörre omvi ensidigt i lar på oss skadeslåndsbelopp som går ulanför deinlernalionella överenskommelserna. Den slora framgången uppnår vi om Sverigeinlernalionelll kan åsladkomma bällre beslämmelser i de konventioner somSverige har all della i och kan försöka att påverka i det inlernalionellaumgänget. Med del anförda vill jag yrka bifall lillutskottets hemställan och avslag pä den reservation som är fogad tillbetänkandet. 8 protokoll 1988/89:104 97 () replik; På grund av all kärnkraftsindustrin inte slärför sina kostnader när del gäller atl svara för skador som kan uppstå, kan mansäga all kärnkraflsinduslrin fär någon form av posifiv särbehandling i vårlland. Som jag nämnde i mitt anförande före middagspausen svararkärnkraflsinduslrin bara för skador som i kronor molsvarar av vad manräknar med all har koslat. Del stämmer inte med marknadsekonomin all vissaverksamhder skall slippa alt svara för sina verkliga kostnader. Det är även urenergipolilisk synpunkl fel all kärnkraflsinduslrin blir subventionerad. Delblir svårare för de alternativa energikällorna all hävda sig. Under middagspausen kunde vi höra radionsnyhetssändningar. Man rapporterade där att kärnkraftsolyckan i Tjernobylalltjämt sätter sina spär i . En tredjedel av de får som slaktas avNorrlands slakteriförening har för höga cesiumhaller, och vi vet att densamiska kulturen näslan har varil holad av olyckan i Tjernobyl. gäller diskussionen ersättningen. Vi reservanteranser atl skall gä i spetsen när det gäller atl försöka nåinternationella överenskommelser om atl kärnkraflsindustrins ansvar skall ökaavsevärt, helsl sä alt det blir ett fulll ansvar. kan kanske ske genomtillägg till de konventioner som redan gäller eller genom all man kommer framlill en ny konvention. Jag tycker inte atl skall hesilera inför desvårigheter som kan föreligga alt nå en sådan uppgörelse. Vi har i vårl landgäll i spetsen när det gäller att försöka skapa ell ökal miljömedvetande och tastörre hänsyn till miljöhotens förutsättningar. Jag tycker atl del här är ellområde som gränsar lill della, och del överensslämmer myckel väl med svenskiradition all går i spetsen även i detta fall. Del är synd altsocialdemokrater, moderaler och folkpartister inle vill vara med på eltriksdagsutlalande i denna fråga. 98 () replik: Alll del som sade kan jagskriva under på. Det var kloka ord.