prot · GC09107 · 1988-12-31 00:00:00 — visar med all lydlighd hur lågl socialdemokralerna ochmoderaterna värderar miljön och folks hälsa. Till de övriga miljömässiga argumenlen för en ulbyggnad avdubbelspär skall läggas omfaiiande köproblem och den myckel irrilerandelidsspillan sorn den omfaiiande bilpendlingen medför. Varje års försening avpendellägel ökar Irycket och behovel av slora väginvesleringar i södra delenav Göleborgsregionen, och risken för felinvesteringar är myckel stor. Både ur miljösynpunkl och avsamhällsekonomiska skäl måsle väsikuslbanan byggas ut lill dubbelspär sä snabbtsom det är prakliskt möjligl. Medelslilldelningen får inle vara elt hinder. En bra lösning på della hade varitall yrka bifall lill motion T545. Jagskall emellertid inte göra del ulan varamer realistisk, vilkel blir etl första sleg när del gäller målsällningen all fåen ulbyggnad sä snabbt sorn del är praktiskt möjligl, och yrka bifall lillreservalion 24 och hoppas alt kammarens förnuft räcker lill för alt del skallbli en majoritet bakom denna reservalion. 34BJÖRN (vpk): Jag kan instämma i det som ochBo Finnkvist sade när det gäller NKIJ-banan. Men del finns en del anmärkningarsom måsle göras när del handlar om järnvägen i . När turislsalsningen på gjordes och fick eltlyckosamt utfall, sades det atl banan var räddad. När den nya tunneln iBrunsberg byggdes, sades det atl trafiken pä slräckan varräddad. När fick 14 miljoner lill Fryksdalsbanan, som lades pä envägbro i stället, eller när Fryksdalsbanan omklassades lill en icke-stombana,sades del också alt banan var räddad. Sådana falska förespeglingar harvärmlänningarna alltså utsatts för när det har gällt järnvägspolitiken. Skall man vara rikligl ärlig måste man säga atl ingen avdessa banor egenlligen är räddad. Tvärlom är de rent av nedläggningshotade. Jagkan inte första atl samhället inle kan bedriva järnvägstransporter päFryksdalsbanan och få den all gä ihop när privata företag som Linjdrafik ansersig kunna del. Det måsle vara en dålig politik som förs frän majorilelens sidai fråga om järnvägen. Jag lycker inte all regeringen driver den järnvägspoliliksom krävs för att skall bli etl län med allernalivatransporlmöjlighder. Inser inte socialdemokralerna att det i ett län som delshar av alla Iransporler förlagda till vägar, dels har eninfraslruklur och en näringssiruklur som liknar den i inland behövsen järnväg. salsningpå bl.a. de järnvägslinjer som jag nu har nämnt och som vpk föreslär skulle viocksä fä en jämnare ulveckling inom länd. Dä skulle inte allt vad nydableringarheler med nödvändighel behöva hamna i . Vpk vill bryla den ensidiga irafikslrukluren i Värmlandför all dels molverka bilismens miljöäverkan, dels medge en aktivarenäringspolilik inom länd. Del är därför nödvändigt atl det satsas pä järnvägeni länet. Den politiken slår vpk för, och jag yrkar därför bifall lill vpk:sreservafioner när del gäller järnvägsfrågor för del. 35RAGNHILD POHANKA (mp); Del är nödvändigl inle bara för utanäven för all rnan salsar pä järnvägen. Del har lalals mycket omjärnvägen under de senasle dagarna, och jag vill slödja alla som har lalal fören ulbyggnad och elt bibehållande av järnvägarna. , som jag kommer ifrån, är etl skogslän ochavstånden är länga. I görs många lunga iransporler. Dessulom har manännu mer lurism än . Turisterna borde få åka tåg till båda dessalandskap. Det är alltså ingen molsällning. Som del ser ul finns risk förjärnvägen all slomnäld kommer alt slula i , som fakliski ligger i södraDalarna. Man kommer möjligen all överföra del hela pä länen - lill , lillMora och lill Salen. Del är vi emol. Vi menar all om man stryper biflodernalill en älv, som del står i min motion, dä stannar ocksä huvudflödet. Sä det ärvikligl all man behäller sidojärnvägarna för atl kunna behålla slomnäld överhuvud tagel. Speciellt vill jag tala om Västerdalsbanan. IVäslerdalarna ligger Salen med sin turism. Där skall man nu satsa ytterligare 3miljarder. Det finns inte pengar till all bygga ut järnvägen, fä denelektrifierad, upp till Salen. Det är värt önskemål atl man försl skall byggaut järnvägen upp till Salen och sä småningom ända upp lill och . Denhar gäll ända upp lill en gäng - jag har själv åkl pä den när jag varung. Vi lycker ocksä all banan skall eleklrifieras för all blidet miljövänliga färdsätt som vi eftersträvar. Jag har hört att det skullekosla 900 miljoner. Jag har även hört talas om billigare alternaliv. Jag kaninle säga emol nägoidera, men 900 miljoner tycker inle vi är för myckel allsalsa på järnvägen där. Del skulle ocksä ge möjligheter för stockholmsbor ochandra storstadsbor all komma upp till fjällen fastän de inle har bil. De skullealllsä kunna åka tåg ända upp till skidparadiset och därifrån la malarbusseller smäbuss upp lill turistanläggningarna. Jag är överlygad om all del skullekunna bli en lönsam investering, inte enbarl för miljön ulan även förmänniskorna efler och för lurismen uppe i Salen. Sedan vill vi nalurliglvis behålla banan upp lill Mora.Den är elektrifierad, men kör man för del mesla med diesellok. Man köralltså inle alllid med eleklriska lok faslän sådana finns. Del är ocksä enunderlig hushållning. Vi tycker all man bör använda del gamla spåret tillÄlvdalen också för persontrafik. Del är oerhörl svära kommunikationer i norraDalarna, och det bor ju ändå en del människor där uppe. Jag lyckerall de bör fä fina järnvägsförbindelser. Vi har ell lurislparadis uppe i Idre.Del bör finnas Prot.1988/89:107 möjligheler all komma dil upp med låg, men del behandlar vi intenu i första Jag yrkar bifall lill min egenmotion, men i första hand lill reservation 42, och naturligtvis lill alla andrareservationer som miljöparlislerna fidigare har yrkal bifall lill. 36NIC GRONVALL (m): Jag vill i della inlägg deballera frågor sornhar blivit akluella med anledning av den diskussion som ulskoltsmajorilelen harfört om . identifierade den avvägning som ulskottdstod inför som en fråga av principiell nalur. Jag delar hans uppfallning. Härslälls för första gängen målsättningar emot statens möjligheler,alltså målsättningar sådana som de uttalades i föregående årstrafikpoliliska beslul och de resurser som kan förutses vara tillgängliga föratt fullfölja planen. Den ytterligare avvägning som är nödvändig gäller allsiarka miljöskäl lalar för atl pendeln blir ulbyggd. Jag vill emellertid väldigt gärna säga, särskill som jagvel all jag inle kan fä replik på del eflersom har lämnat salen,all den lyp av debatlinlägg som siod för här borde man varabefriad från. Dels använde ullryck om olika polifiska äsikler somär förnedrande för denna kammare, dels lämnade han för päslåenden ommiljöeffekler sifferunderlag, som bara-är rena och äkla gissningar och som päetl område dessutom är tolall fel. De bygger nämligen på all den elekiricitdsom järnvägarna förbrukar produceras i kärnkraflverk och vallenkraftverk. NärIvar samhälle har kommit all genomföras, dä har vi annan produktion avelkraft, och dä har vi en hell annan miljöeffekt av järnvägslrafiken. Parallelll med delta utvecklas bilmotorerna. Vi har allanledning all tro atl denne miljökämpes siffror även pä den grunden varmedvetet felaktiga. Del beklagar jag. Anledningen lill atl jag griper till ordet i denna frågaär atl jag anser att det måste slarkl ifrågasällas om del faller inom kommunalkompelens alt med någon form av dellagande bidra till fullföljande av ettstatligt uppdrag. har bestämt atl siomnätel skall byggas ut avslalen. säger riksdagsmajoriteten i sin nöd all denna angelägna uppgiflmåste fullföljas. Då söker vi andra källor för finansiering. Jag ifrågasätterom en kommun är kompetent alt falla elt beslul, som skulle innebära atl kommunalluttaxerade skattemedel disponeras som bidrag till slalen, eller vad del nu kanvara. Det är inte ens en gäng definierat i betänkandet om man avser län ellerbidrag, men alldeles klart förefaller vara atl majorilden i del här fallel inteavser all del skulle uppkomma äganderätl lill banan för de regionalamyndigheterna och organen. Dä menar jag atl man här verkligen borde ifrägasällaom det kan överensstämma med kompetens all bidra till statens verksamhel.Om man vill pröva denna principiellt nya väg, som , måste man i varje fall först förankra den hos de myndigheter ochkommuner som skulle bli engagerade. Det är för min del ganska självklart atl man i slällel fördet här beslutet borde ha uppdragit åt att genomförhandlingskonlakter med berördakommuner och landsting undersöka det genomförbara i att på del Prot.1988/89:107 här visel finansiera sina tankar, i slällel för all som säga alt vi erbjuder denna möjlighet och atl man ifall den inle accepteras får vara inställd päall ~. medlendisponeras för andra angelägna projekt. Jusl del här uppslaget ger * ' underlagför en talare som att tala om gangstermetoder och annat, vilkeljag inle lycker var särskill lämpligl. Jag menar alllsä all frågan inle är tillräckligt välberedd, och jag kommer för den skull all avstå från atl rösta i den voteringsom uppenbarligen kommer. 37 () replik: Del är synd alt inte är kvar ikammaren och kan försvara sig. Jag vill bara säga alt jag är ganska trött på detresonemang som ibland moderalerna och ibland andra här för, all järnvägen i deflesla fall går med elektricitet och all man därför skall behålla kärnkraften.Vi har på punkl efler punkl anvisat hur vi skall nedbringa behovel av elenergi.Vi har sagl alt vi på de ställen där elenergi är bra skall använda den. Ellomräde är järnvägen. Där har den oerhörl bra effekt vad gäller bädegodstransporter och persontransporter. Del är del ena. Det andra är att jag delar, eller rättare sagl - vi kanvända pä del - all delar minorildens uppfallning alt det ärfelaktigt all vällra över finansieringen pä kommunerna. Dä lycker jag all delär lilel fegl av honom , all avslå från all rösla. Del finns ell ulmärkllillfälle för all rösla på den reservalion där vi klarl ochtydligt har visat atl pengarna skall komma från . Varken kommuner ellerlandsting skall delta i finansieringen. Om man däremol själv lar upp endiskussion, precis som har skelt i , är det en helt annansak. Men det går inle all göra så atl man vid ulskollssammanlräde lalar om allvillkoret för alt ni pä västsvenska sidan skall fä pengar för atl bygga järnvägär all ni själva deltar i finansieringen. Del är på denna punkt som vi harreagerat så hårl från minoritetens sida. 38 (): De flesla lågresenärer har bytttåg i . är centrum för lågresandd i medlägförbindelser lill och frän Slockholm minsl varannan limme och anslutningarlill och irestadsområdei. Tvärförbindelsen fungerar delssom malarled lill väslra siambanan, dels som en förbindelse inom länd. Ingenhade väl irolt au den slällningen skulle ifrågasällas. Ändå har det kommil flera signaler under senare lid somlyder på detta. Saker och ting är faktiskt redan på gång. Man har aviserat att det skall bli färre lägstopp, bl.a. när del gäller nallägd lill och en annan förbindelse som möjliggör pendling till . För resenärer från ireslads- områdel och skulle del i stället bli en anslulning lill fjärrtägen i . Fälld skulle då lämnas öppel för ännu färre lågslopp i Herr ljunga. Det skulle medföra en avsevärd omväg och därmed en tidsförlust för resenärerna. På del sättet skulle flygel gynnas pä järnvägens bekostnad - 47 med alltvad det innebär av negaliv miljöpåverkan. Frän / tillGöteborg är det ca 9 mil, och frän Göleborg lill är det 8 mil.Avståndet /är ungefär 7 mil. Man skulle alltsåbehöva köra mycket fort för alt klara avståndet inom rimlig tid. För dem somansluter med bil är dessulom belydligl lämpligare. Där finns delparkeringsplalser. Del kan inte vara rirnligl att föra över ytterligare biltrafiklill . bör, enligl min uppfattning, bli ellresecenlrum i med minst samma omfattning av fjärrtrafiken som och med elt ulvecklal pendellägssyslem för målning lill fjärrlägen och förden inomregionala trafiken. För all detta skall fungera måsle Herrljungabananruslas upp. På malerielsidan behövs en modernisering, och stationen måstebyggas orn. Banverkel måste tillföras medel, så att en uppruslning kan ske. Härhar man lagl ned ell slorl kapilal som lill överkomlig koslnad kan ulnyltjasbelydligl bällre än som är fallel. I den här debatten har bl.a. och ulvecklal syn på järnvägstrafiken i stort och dess betydelseför miljön. De har även lalal om våra förslag lill krafligl höjda anslag för enoffensiv järnvägspolilik. Jag inslämmer i vad de här har sagl. Vidare har jag varil med om atl väcka tvä mofioner omjärnvägslrafiken i nämnda omräde. Den ena molionen, T535, slär fem parlierbakom. Den handlar om låguppehällen i och om malarlrafik med pendellägför all tillgodose små kommuners behov av kontakt med slambanenäld. Den andra molionen, T558, av mig handlar om en uppruslningav järnvägen Uddevalla-Herrljunga-Borås. Jag yrkar bifall till samlliga reservationeri detta betänkande som cenlern siöder samt till molionerna T535 och T558. 39STINA (): I samband med del trafikpoliliska besluiel1988 uttalade alt är elt klart samhällsintresse och auden därför bör finnas kvar. Regeringen har med anledning av detta uttalande tillkallaten särskild förhandlingsman som fäll i uppdrag atl pröva hur irafiken päinlandsbanan kan ulvecklas, sä att den främjar en ökad turisllrafik. I del betänkande som vi nu behandlar hänvisar ulskolldsmajorilel lill förhandlingsmannens pågående arbete och avvisar därför fleramotioner om . Del gäller bl.a. molion T521 av mig och KarinIsraelsson. I motionen föreslår vi all blir en nalionaljärnväg ochall ansvaret för denna läggs direki på slalen. Vidare har vi i molionen påmint om den belydelse sominlandsbanan har bl.a. från försvarspolitisk synpunkt och om atl denna bana, omden utnyttjas rätt, kan få slor belydelse också för godstransporterna imellersta och norra inland. Del finns ocksä skäl all för framliden överväga enförbindelse med Mo i Råna i frän . Pä del säilel skulle allaNorriandslän fä fillgång lill en isfri hamn under vinlerhalvärd. Under desenasle fem åren har en inlensiv och medvelen marknadsföring avinlandsbanan visal all rnan kunnal popularisera resandet och göra delta Prot. allraklivi.Ell slorl anlal människor som annars inle skulle ha besökl den del 2 maj1989 av landetsom trafikeras av järnvägen har på detta säll genom resandei , ., , , . , , , o , , .. ... Järnvägstrafik benkals avde tanlasliska upplevelser som en sådan har resa inneburil. Genom ell unikt samarbele mellan de kommuner sominlandsbanan Irafikerar, och ulomsläende landsbygdsulvecklande organ samllidningen Land har slor inilialivrikedom visal sig. Dessulom har rnan visal atten posifiv utveckling varil möjlig. Åtskilliga gästnätter har lillkommil i de olikakommunerna. Etl ökat serviceunderlag har medfört all mänga av de affärer ochförelag, som ger genomresande och övernattande lurisler service, har kunnatöverleva. Mänga initiativ har lagils när det gäller småskaligföretagsamhet pä turistbasis längs . Utvecklingen har varitsynnerligen positiv. Rälsbussarna har fält slörre lurlälhd undersommarmånaderna lill förmån för dem som årel runt bor i dessa trakter. De ljusasommarnäilerna och del ödsliga landskapet med elt exotiskt djurliv ärfascinerande att uppleva. Den gemytliga stämningen ombord pä rälsbussarnabidrar ocksä till den positiva stämningen. Byggandel av var en sä slor händelselokaliseringsmässigl all del vore förödande ur kullurminnessynpunkt atl avhändasig denna viktiga del av inlandels hisloria. Byggandel skedde i en lid dåSverige var ell fattigt land. är etl av världens rikaste länder ochborde ha råd atl utnämna en viktig järnvägsförbindelse till nalionalmonurnent. Alla dessa skäl lalar för alt utnämns lillnalionaljärnväg och för all ansvarel för järnvägen läggs direki på slalen. Jag yrkar bifall lill reservalion 46 av m.fl. Så vill jag nämna något om molion T541 av mig och KarinStarrin. 1 motionen understryker vi - liksom utskottets majoritet har gjort -all norra siambanan har slor belydelse för del svenska näringslivei, i förstahand del norrländska näringslivet. I motionen föreslär vi bl.a. all regeringenlåter uireda förulsällningarna för snabbtåg pä banan Slockholin-Öslersund. Jagär inle nöjd med all ulskollsmajorilelen avstyrker vär motion. Vi motionärer anser atl slräckanSlockholm-Gävle-Bollnäs-Öslersund måste ägnas slörre uppmärksamhel. Längs dennasträcka finns det etl slorl befolkningsunderlag. Olika ulredningar visar atlanlalel resande slär i direki proporlion till hur läla förbindelserna är. Förall kunna åsladkomma en slörre resandefrekvens och för atl kunna ändra päresvanorna måsle man salsa på tätare tågförbindelser. Dessulom måsle man satsapä lursäkrare förbindelser. myckel olyckligl beslul fattades, när den nu gällandetäglidlabellen infördes och en dubbeltur drogs in. finns del bara femdubbellurer pä slräckan . Mellan och 12.00 gär delinget tåg till . Före gär del inte all komma lill Öslersundfrån Slockholm. Dessa exempel visar att förbindelserna nu är myckel dåliga. Turlälare och lursäkrare tågförbindelser måste till föralt resandefrekvensen skall bli större och för att man därmed skallkunna åstadkomma slörre lönsamhd. I allrahögsla grad behövs del en effektiv förbindelse i inland. 4 protokoll 1988/89:107 Prot.1988/89:107 Naturligtvis är det viktigt att få trafiken att fungera bralängs kusten. Men för 2maj 1989 att få en komplett trafikföringbehövs det en lyftning även för inlandet. Därföranser vi motionärer alt elt snabbtåg på stambanan inle är ell orimligl krav. är restiden 6,6 limmar på slräckan , vilkel gör atlflygel naturligtvis anses vara ell mer allraklivi komplemeni och alternativ.Prisbilden är en hell annan, varför mänga av ekonomiska skäl Ivingas all åkatåg - trots den länga restiden. Sträckan borde även för slatensjärnvägar anses vara en mycket inlressanl sträcka för snabbläg. Med della, herr talman, yrkar jag bifall till reservalion45, där de synpunkler och förslag las upp som jag här har utvecklat. Dessakommer även lill ultryck i min och mofion T541. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren övergick till att fatta beslut i ärendet. Mom. I (målen för järnvägspolitiken) Utskottets hemställanbifölls med 236 röster mot 75 för reservation 1 av " . Mom. 2 (politisk ledning av järnvägen m.m.) Ulskotlds hemslällan bifölls med 290 rösler mol 19 förreservalion 2 av . 1 ledamol avsiod från alt rösta. Mom. 4 (SJ som aktiebolag) Utskollels hemslällan bifölls med 215 rösler mot 96 förreservalion 3 av m.fl. Mom. 6 och 7 (saml bandelen ) Utskollels hemslällan bifölls med 236 röster mol 74 förreservalion 4 av m.fl. Mom. 8 (Väslerdalsbanan) Ulskollds hemslällan - som slälldes mol reservalion 5 avViola -bifölls med acklamafion. Mom. 9 (Fryksdalsbanan) Utskollels hemslällan bifölls med 289 rösler mol 22 förreservalion 6 av . Mom. 10 (bandelen ) Utskottets hemställan bifölls med 271 rösler mol 39 förreservation 7 av och . Mom. 15 (riksdagsbeslut vid slomnätds avgränsning) Utskottets hemslällan - som ställdes mol reservation 8 av 50 son m.fl. - bifölls medacklamation. Mom. 17(anslag till Köp av interregional persontrafik på järnväg) Först bilräddes reservalion 11 av och HansLindforss med 39 rösler mol 36 för reservalion 10 av och . 236 ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls reservalion 9 av m.fl. med61 rösler mol 40 för reservation II av och . 210ledamöler avsiod frän atl rösta. Slutligen bifölls utskotlels hemställan med 212 rösler mol59 för reservalion 9 av m.fl. 40 ledamöler avsiod frän au rösla. Mom. 19(upphandling i konkurrens) Ulskoltets hemslällan bifölls med 198 rösler mol 112 förreservalion 12 av m.fl. Mom. 20 (anslag lill Ersällning lill trafikhuvudmännen förköp av viss persontrafik på järnväg) Utskollels hemslällan - som slälldes mot dels reservation13 av m.fl., dels reservation 14 av - biföllsmed acklamafion. Mom. 22 (bidrag endast till lågtrafik) Utskottets hemslällan bifölls med 236 röster mol 75 förreservation 15 av m.fl. (() anmälde alt hon avsett atl rösta jamen markerats ha röslal nej.) Mom. 23 (bidrag lill irafik påsiomnätel) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16 av HansLindforss - bifölls med acklamation. Mom. 24 (tåg lilltrafikhuvudmännens förfogande) Ulskoltets hemslällan - som slälldes molreservalion 17 av - biföllsmed acklamation. Mom. 25 (utvecklingsprogram för länsjärnvägarna) Ulskollds hemslällan - som ställdes mot reservalion 18 avViola och - bifölls med acklamation. Mom. 26 (anslag lill Drifl och vidmakthållande av slalligajärnvägar) Utskotlels hemslällan - som slälldes mol dels reservation19 av , dels reservation 20 av - bifölls medacklamation. Mom. 27 (medelsram för nyinvesteringar) Utskottets hemslällan bifölls med 236 rösler mol 74 förreservafion 21 av m.fl. Prot.1988/89:107 Mom. 28 (anslag lill Nyinvesteringar i stomjärnvägar) Först biträddes reservation 22 av med 27rösler mot 19 för reservation 23 av . 265 ledamöter avsiod frånatt rösta. Härefler bifölls ulskollds hemställan med 272 rösler mot38 för reservation 22 av . Mom. 30 () Försl biträddes reservalion 24 av m.fl.med 76 rösler mot 37 för reservalion 25 av och . 197ledamöter avstod från att rösta. Härefler bifölls utskottets hemslällan med 190 rösler mot110 för reservalion 24 av m.fl. 11 ledamöler avsiod frän atlrösla. Mom. 33 (kommunikationer i en kris- eller krigssituation) Ulskollds hemslällan - som ställdes mol reservalion 26 avElving m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 36 (finansiering av banverkels investeringar) Ulskollds hemslällan - som slälldes mol reservalion 27 avRolf Clarkson m.fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 39 (Grödingebanan) Ulskollds hemslällan bifölls med 271 rösler mol 20 förreservalion 28 av . 20 ledamöler avsiod från all rösla. Mom. 41 (järnvägsförbindelse till ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 29 avViola och - bifölls med acklamation. Mom. 43 (bandelen ) Utskottets hemslällan - som ställdes mot reservation 30 avHans Lindforss - bifölls med acklamation. Mom. 44 (och ) Utskottets hemslällan - som ställdes mol reservalion 31 avViola och - bifölls med acklamation. Mom. 45 (Göialandsbanan) Ulskotlds hemslällan bifölls med 246 röster mot 40 förreservation 32 av och . 24 ledamöter avsiod frånalt rösta. Mom. 46 (vissa bandelar i ) Utskotlels hemslällan - som ställdesmol reservation 33 av och - bifölls medacklamation. Mom. 47(kust-lill-kusl-banan) Utskottets hemslällan - som slälldes mol reservation 34 avViola och - bifölls med acklamafion. Mom. 48(Blekinge kustbana) Prot. Utskotlels hemslällan bifölls med 244 rösler mol 55 förreservalion 35 av och . 11 ledamöleravsiod frän all rösla. Mom. 49 (eleklrifiering av banan Malmö-Yslad) Ulskollds hemslällan - som slälldes mol reservalion 36 avViola och - bifölls med acklamafion. Mom. 51 (uppruslning och ulbyggnad av ) Ulskollds hemslällan bifölls med 218.rösler mol 91 förreservalion 37 av m.fl. 1 ledamol avsiod frän alt rösta. Mom. 53 (vissa övriga projekt i ) Utskottets hemställan bifölls med 198 rösler mol 108 förreservalion 38 av Kenlh Skårvik m.fl. 3 ledamöter avsiod från all rösta. Mom. 56 (Nykroppaprojektel) Ulskotlds hemslällan - som slälldes mol reservalion 39 avViola och - bifölls med acklamation. Mom. 57 (uppruslning av Fryksdalsbanan) Utskottels hemställan - som slälldes mot reservalion 40 avViola och - bifölls med acklamation. Mom. 59 (banan ) Ulskoltets hemställan - som slälldes mol utskottetshemslällan med den ändring däri som föranleddes av bifall lill molion T520 avIsa -bifölls med acklamation. Mom. 60 (Bergslagspendeln) Ulskollds hemslällan - som slälldes mol reservalion 41 avViola och - bifölls med acklamafion. Mom. 61 (uppruslning och ulbyggnad av Väslerdalsbanan) Ulskotlds hemställan bifölls med 254 rösler mol 43 förreservalion 42 av och . 12 ledamöler avstod fränatt rösla. Mom. 63 (Dellenbanan) Ulskotlds hemslällan - som slälldes mol reservation 43 avViola och - bifölls med acklamation. Mom. 64 (snabbtåg ) Utskollels hemslällan bifölls med256 röster mot 44 för reservation 44 av och . 9ledamöler avsiod från alt rösla. Mom. 65(norra siambanan) Utskottets hemslällan bifölls med 251 rösler mot 43 förreservalion 45 av och .