prot · GC09109 · 1988-12-31 00:00:00 — har vidare uttalat att koldioxidutsläppen intebör ökas utöver den nivå de har . Såväl energisektorn som induslrin ochiransporlseklorn bidrar lill koldioxidutsläppen. I mitt svar lill GunnarHökmark konstaterade jag att det mest effektiva sättet att minska utsläppen avkoldioxid givetvis är atl minska användningen av fossila bränslen. Arbelel medenergihushållning är därför mycket vikligl. Alt ersätta olja och kol mednaturgas och biobränslen minskar också koldioxidutsläppen. Del är givelvis elt krav att de samhällsekonomiskakostnaderna för kärnkraflsavvecklingen begränsas. Vidare skall sysselsättningoch välfärd upprätthållas. Regeringen kommer alt redovisa de samhällsekonomiskakoslnaderna för kärnkraflsavvecklingen. Därigenom fär vi yllerligare underlagför en avveckling pä samhällsekonomiskl riktiga grunder. De kommande prishöjningarna på el kan komma att innebärapåfrestningar för bl.a. den elintensiva industrin, om prishöjningarna blirslörre än i våra konkurrentländer. Regeringen kommer därför inför denenergipoliliska avstämningen att redovisa förslag lill åtgärder för atlvidmakthålla rimliga internationella konkurrensvillkor för den elintensivainduslrin under kärnkraflsavvecklingen. En särskild utredare arbetar nu meddessa frågor. Sammanfallningsvis är mill svar pä Slen frågoratt beslutet om avveckling av två reaktorer slår fasl och att regeringen genomen rad åtgärder, som jag kortfallal har berörl, kommer all se till att någraoacceptabla konsekvenser inle uppslår. Under delta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 39STEN i (m): Jag tackar slatsrädd för svarel. Försl mäslejag dock vara lilel krilisk mol handläggningen av dessa inlerpellalioner. Jaghar ställt en inlerpellalion lill slalsrådel och en lill slalsrådel Feldt.Dessa behagar man nu baka samman, vilkel innebär all min taletid inskränks,trols atl dessa båda inlerpellalioner behandlar tvä skilda saker. Det är etlsäll all kanske slrypa deballen. Jag har tidigare haft debatter i denna fräga medstatsrådet . Hon har då sagt: Ni moderater skall inle äventyrakärnkraftsavvecklingen. Men, herr lalman, om man är läskunnig och följer med ipressen märker man all vi moderalersannerligen inte är isolerade. Även grenar på samma träd så all säga har i dagultryckl myckel slark kritik mol statsrådet avvecklingsförslag. Del räckeralt jag nämner namn som LO-ordföranden och även ledamoten av LO:spresidium . De gär helt pä linje, där man säger alt delinte gär atl förena välfärd med den avvecklingslakl som stalrådel harförespråkat i . I svaret finns också en del litet konstiga meningar. Mansäger; "skall regeringen förelägga förslag om vilken avdessa tvä reaktorer som försl skall tas ur drift och om lurordningen mellandem." Om man har bestämt vilken som först skall las ur drifl finns ingenanledning atl tvista eller fylla på med bisatser om lurordningen. Statsrådet säger också all del förslag som gällerbaseras pä folkomröslningen. Jag skulle då vilja ställa en fräga till fruDahl. Var någonstans, på vilken valsedel, på fram- eller baksidan, slod årtalet2010? Jag beklagar ifall jag har missat den uppgiften. Den finns faktiskl intepå någon valsedel. Detta var en efterhandskonslruktion i . Vimoderaler säger atl vi inle har några barn med kärnkraften, men man kan intebeslämma all velenskap och forskning lill etl visst poliliskt bestämt datumskall plocka fram alternativ. Jag kan bara konstatera alt den hönans fertilildsannerligen inle är överdriven. Slalsrådel säger all man skall begränsa prishöjningarna.Men enligl en tidningsartikel baserad på en intervju med generaldireklören Rodepä har han sagl atl ny elproduktion kommer atl bli dyrareän den vi har . Del innebär atl delta kommer att kosta myckel pengar fördet svenska hushållet. Statsrådet säger också att arbetet med elhushållning hartagit fart efter beslutet och att resultaten är lovande. Vilka lovande resullalhar presterats? "Alt ersätta olja och kol med nalurgas ochbiobränslen minskar ocksä koldioxidutsläppen", säger statsrådet. Jag kanhålla med om all de reduceras. Men vad skall vi ersälla den kärnkraft somfaller bort med? Jag irodde atl naturgasen ingick som ell led i den linjen. Menenligl statsrådets svar skall inle naiurgasen ersälla de 1 200 megawatlkärnkraft vi kommer atl lappa. svar vore klarläggande. Statsrådet säger att detta kan innebära påfrestningar förförelagen och all den elintensiva induslrin skall kompenseras. Del kan denlacka för. Men de 125 000 villaägarna i som har elvärme,hur skall de kompenseras, fru statsråd? Om man tar hänsyn lill prisutvecklingenför ny elenergi kommer det att innebära en merkostnad på . perär, om man konsumerar 25 000 kWh per är. Skall de sedan bygga om lill ettvattenburet system lär kostnaden ligga på . här nägol förslag till en kompensation till dessa mängamänniskor som kommer att vakna, när deras räkningar i brevlådaninnehåller siffror de aldrig hade kunnat tänka sig? Till sisl vill jag fråga om regeringen harför avsikl att kompensera i , för all i förtidmåste slälla av elt kärnkraflverk, elt kärnkraflverk som inte är betalt och sombara kan belalas av konsumenterna? Kommer slalsrådel all slrunia i delta, ellerkommer och konsumenterna att erhålla kompensation? Om kärnkraflsavvecklingen och landets ekonomi Om koslnaderna för ombyggnad och renovering av bosläder Anf.40 HÄDAR (): Regeringen försöker ofta göra gällande all den för enkonsekvent energipolitik. Jag har därför sluderal del svar slatsrädd hargell. Jag konstaterar all jag där flera klara motsättningar. För del första säger slalsrådel; "En viss del avkärnkraften måste ersältas med kraftproduktion i nya anläggningar. Nyelproduklionskapacitd kan innebära ökade påfresiningar pä miljön." Senarei svarel säger slalsrådel: "Kärnkraflsavvecklingen skall genomföras ulanall påfreslningarna på miljön ökar." Vilkel är det nu? Blir delpåfrestningar på miljön eller inle? För delandra säger slalsrådel: "Genom hushållning kan kommande prishöjningarpå el begränsas ." Lilel senare i svaret sägs: ""De kommandeprishöjningarna pä el kan innebära påfresiningar för bl.a. den Hur är del? Kommer priserna atl utvecklas på ell sådanlsäll alt de innebär påfrestningar eller kommer de alt genom olika insatser blisä obetydliga alt de inle fär den konsekvensen? För del iredje säger slalsrådel all ""det mesleffekfiva sättet atl minska ulsläppen av koldioxid givetvis är att minskaanvändningen av fossila bränslen"'. säger statsrådet att"kärnkraflsavvecklingen skall inledas med all en första reaktor tas urdrift är 1995 och en andra är 1996". Är del konsekvenl alt hävda alt detbäsla sättet all minska ulsläppen av koldioxid är all stänga av fungerandekärnkraftsanläggningar? Här finns alltså tre par inbördes motsatta ståndpunkter ietl litet interpellationssvar motsvarande fyra A 4-sidor. Kan regeringens talom konsekvens i energipolitiken motsägas bällre av nägon annan än av den själv? Överläggningen var härmed avslulad. 13 § Meddelande om svar på interpellation 1988/89:185 41 Miljö- och energiminister : Herrlalman! har slälll inlerpellalion nr 185 om anpassningen lill EG ochsvenska miljömål lill mig. På grund av min arbelsbelaslning har ochjag kommil överens om all jag skall besvara hans inlerpellalion . 14§ Svar på interpellation 1988/89:191 om kostnaderna för ombyggnad ochrenovering av bostäder har slälll fyra frågor lill mig. alla omombyggnadsverksamhelen inom bostadsområdet. f 1.I vilken omfattning sker rivning och nybyggnad i stället för ombyggnad av hus som tekniskt sell borde ha byggts om? Pä vilket sättanser bosladsministern alt nytillskollel av bostäder främjas - vilkel varmotivet för decemberbeslulel - om fungerande bostadshus rivs? På vilket sällpåverkas tätorternas stads- och kulturmiljöer när hus rivs som skulle ha kunnatbevaras och rustas upp? Vilka ålgärderavser bostadsministern vidla för att dessa rivningar inle skall leda fillkapitalförstöring? Bakgrunden lill är de beslul om ombyggnadsbegränsningar och förändringar av dengaranterade räntan och därmed räntesubventionerna som fattade medanledning av regeringens proposition 1988/89:47 om vissa ekonomisk-poliliskaåtgärder. När den socialdemokratiska regeringen tillträdde efler sexär av borgerligt styre hade vi slor arbelslöshel i landel. Del gällde ocksåinom byggsektorn. Problemel på bostadsmarknaden handlade om lomma lägenheler. Ilandel som helhet slod 40 000 lägenheter tomma. Inlressel för all bygga nyllvar självfallet lågt i den silualionen. Byggmaterielindustrin var körd ibotten. Efierfrågan på byggmaleriel var låg. var lägel när den socialdemokratiska regeringen ladefram sitt förslag till bostadsförbäilringsprogram. Del var ell program som hadeinriklningen alt dels skapa sysselsättning inom byggindustrin, dels intensifieraden nödvändiga upprustningen av äldre bosläder. Genom den Iredje vägens ekonomiska polilik förbättradeslandels ekonomi. Industriinvesteringarna tog fart. Det gällde inle minslbygginvesieringar-na. Reallönerna började äter sliga. Folk fick råd allefterfråga bosläder. De tomma lägenheterna fylldes, och del blev åter köer vidbostadsförmedlingarna. Del låga utnyttjandet av byggkapacitden som resulterade ikraftig arbelslöshel bland byggnadsarbetarna och lågt ulnylljande inommaterielin-duslrin förbylles i överhettning. Del är den situationen vi har . När efierfrågan pä byggkapacilel överstiger tillgängenstiger priserna. har kännetecknats av en betydligt krafligarekostnadsökning inom byggsektorn än inom andra delar av del svenska samhällel.Under år 1988 sleg koslnaderna för bostadsbyggandet nästan mer äninflationen i övrigl. Byggsektorn består i huvudsak av tre delar. Byggandet förnäringslivet och den offentliga förvaltningen, ombyggnad av bosläder ochnyproduktion av bostäder. För att få fart pä nyproduklionen av bosläder harregeringen begränsal övrigl byggande främsl i slorsläderna. Vidare har ramar för ombyggnader av bosläder införts ihela landet, och ränlestödel för ombyggnader som sker med slalliga bostadslånhar halverats lills vidare. Regeringen anser all de bosladssociala mäl som lågtill grund för boslasförbätlringsprogrammel är lika vikliga som tidigare, men ien lid av hel byggkonjunktur, bosladsbrisl och kraflig prisutveckling ibyggandel är det nalurligt au fills vidare dämpa ocksä ombyggnadsverksamhelen. har antagit förslagen om begränsningar avränlestödel lill ombyggnader. ökarnyproduklionen av bosläder krafligl. Om koslnaderna för ombyggnad och renovering av bostäder Prot.1988/89:109 sleg anialel påbörjade lägenheler från 39 800 lill 50 500.Nyproduklionen börför ligga på ungefär denna nivå. Antalet ombyggda lägenheter harminskal i enlighd med regeringens och Om kostnaderna för . onwyggnac Avgången vid ombyggnad är nu intesä stor som . I slutet av 70-lalel veringav i försvann omkring en Iredjedel avalla lägenheler i de hus som byggdes om. År 1988hade den siffran sänkts lill . I , som haft begränsningar av övriglbyggande sedan är 1987, har byggande för näringsliv och förvaltning för ca 20miljarder kronor skjutits . Sä lill frågor. Jag vill för det förstaerinra om alt kommunerna beslutar om rivningslov. Rivningslov kan vägras medhänsyn lill bosladsförsörjningsbehovd. Jag anser för det andra inle allbosladsför-sörjningen främjas om fungerande bosladshus rivs. Vi har heller ingafakla som styrker all så sker. Jag vill, för att svara på tredjefråga, anknyla lill motiven för den nya byggnadslagstiftningen, plan- ochbygglagen och naturresurslagen. En utgångspunkt i denna lagstiftning är att denbefinlliga bebyggelsen och gjorda invesleringar skall tillvaratas som en viktigresurs vid förändringar. Jag lycker alt det är angeläget att värdefulla miljöerså långl möjligl bevaras. Jag har precis som en bred majoritet här i stortförlroende för kommunernas förmåga all lillämpa beslämmelserna i den nyalagstiftningen. Jag vill, lill sisl, konstalera all regeringen inle ärberedd att la ifrån kommunerna del avgörande inflylandel över vilka hus somskall rivas. 43 (): Jag ber atl få tacka bosladsministern för svaret på mininterpellation. Bakgrunden lill interpellationen är de ändrade regler förräntebidrag lill ombyggnad av bostäder som regeringen föreslog och somriksdagens majoritet beslöt om förra årel. Ränleslödd vidombyggnader halverades dä i etl slag. Från moderalhåll kritiserade vi förslagel av främsl tre skäl. För del förslå bekräftade regeringens förslag den storaryckighel som kännetecknar bostadspolitiken numera. retroaktiv verkan, eflersom de nya reglerna skulle lillämpas redan frånden . När långsiklighd och fasla spelregler ersätts medryckighet och improvisationer har bostadspolitiken spårat ur. För det andra fruktade vi att verkningarna avförändringarna skulle leda lill alt behövliga ombyggnader inte skulle bli avoch all en ny rivningsväg skulle uppstå. För det tredje har vi frän moderal håll hela lidenkritiserat syslemel med subventioner och skattestöd till reparationer och underhåll av bosläder. Vi ser nu hur lätt och snabbt förulsällningarna kan ändras när regeringen fär nya idéer att lansera. Skall räntestöd utgå skall detta vara lika till såvälnybyggnad som ombyggnad. 40 Vi menar atl fastighetsägaren skallfå möjlighet atl avsälta medel till reparationsfonder,vilka byggs upp av den avkaslning som rörelsen ger och som ligger lill grundför nödvändigl underhäll. Vad har dä hänl sedan de nya och försämrade villkoreninfördes? Har våra misslankar besannats? Ja, det som vi varnade för har redanbörjat visa sig. - I Göleborg hardet allmännyttiga bostadsföretaget beslulal om all riva ett hus med350 lägenheter och bygga nytt i stället för alt bygga orn. - I harännu inget konkret fall rapporlerals, men länsbostadsnämnden befarar enutveckling liknande den i . - I harHSB dragit lillbaka en låneansökan för ombyggnad sedan de nya reglerna trätt ikraft. - Fleralänsbostadsnämnder och mänga faslighdsägare framhåller all åiskilligaombyggnader och reparalioner nu inle blir av. Mänga behövliga uppruslningarskjuls på framliden, husen förfaller, vilkel på sikl leder tillkapitalförstöring. - Genom allbyggföretagen återigen tvingas slälla om sin produktion leder della lillonödiga fördyringar, vilkel i slutändan drabbar de boende. - Många av debyggföretag som följt regeringens fidigare signaler om en ensidig satsning påROT-programmet har specialulbildade hanlverkare, som är svåra all använda inyproduklionen. Ryckigheten leder lill resursslöseri. Sä lill bosladsminislerns svar pämin inlerpellalion. Bosladsministern lar, som mänga andra socialdemokrater,sals i de sex borgerliga regeringsåren. Snarl sagt varje fråga och varjeingrepp som socialdemokralerna gör har sin grund och orsak i dessa är, sä även idenna fråga, åtminstone av svarel atl döma. Alt sedan sambandet är näsl intillobefintligt lycks inte göra sä myckel. Man kan nog kalla det här bdeendd för enren reflexhandling. Bostadsministern gömmer sig bakom kommunerna vidbesvarandet av tre av mina fyra frågor. Del verkar som om regering och riksdagöver huvud laget inte vore inblandade. I själva verket är det riksdagensbeslut, inle minsl när del gäller bosiadspoliliken, som direki påverkar andrasamhällsorgan och deras handlande, I del här fallel är del framför alll frägaom kommunerna. Jag kan också konsiaiera all den förträffliga iredjevägens ekonomiska polilik nu Idl till all byggkoslnaderna sligit så snabbi ochså mycket atl extraordinära insatser måsle tillgripas. Var månne den vägen enåtervändsgränd? Bosladsminislerns svar var sammantaget ganska magert. Detfanns inga medgivanden och ingel omlänkande trots de alarmerande signalerna.Svarel innehåller dock en myckel intressant upplysning. Bostadsminislern sägeratl anlalel påbörjade lägenheler steg med drygl 10 000 mellan åren 1987 och1988, dvs. upp till en nivå pä 50 000 lägenheter, saml all "nyproduklionenbör ligga pä ungefär denna nivå." Tvä slulsalser kan dras av delta. För det första harproduktionsökningen skett innan decemberbeslulel fåll någon som helsl verkan.Del regeringen ville uppnå, och sade sig vilja uppnå, med del besluiel varredan förverkligal, men della ulan regeringens medverkan eller ingripande. Fördel andra anser inle bosladsminslern all nyproduktionen kommer all sliga från1988 års nivå. Om koslnaderna för ombyggnad och renovering av bostäder 4 protokoll 1988/89:109 0/71 kostnaderna för ombyggnad och renovering av bostäder Denärmaste åren skall den ju ligga pä ungefär samma nivå. Detta är en klarbekräftelse pä atl bostadsministern inle tror au decemberbeslutet kommer altleda till någon uppgång alls av nyproduklionen. Varför genomdrevs dä dessa nyaregler? Avsikten var all öka nyproduklionen av bosläder, men del var tydligendt slag i luften. Vad som uppnåtts är alltså följande: fördyrade ombyggnader,uteblivna renoveringar, rivningar och kapitalförstöring. Men nyproduklionsvolymenhar inte påverkats. I den här belysningen är del obegripligt atl förslagelgenomdrevs. Vore det inle lika bra att pä en gäng snabbavveckla detta olyckligabeslut, herr bosladsminisler? När del gäller den ryckighet i byggandet somBertil tog upp bör man naturligtvis vara, vilket jag angav i mittsvar, alt hela byggsektorn kan indelas i tre olika delar. Det är fräga om övriglbyggande, ombyggnad av bosläder och nyproduktion av bosläder. Om man skallupprätthälla en någorlunda jämn byggprocess, måsle naturligtvis alla dessaolika storheter påverkas av de åtgärder man sätter in. Om vi behöver lyfla nyproduklionen av bosläder är delalldeles givet alt vi måsle åstadkomma en sådan avkylning av marknaden alldenna nyproduktion kan ske till priser som gör det möjligt för människor attbo i sina bostäder. De andra delarna av en överhettad marknad måste dåpåverkas. De beslut som har fattals och de ålgärder som har vidtagits har dennainriklning. Man skall alltså se åtgärderna som konjunklurinriktade. säger alt behövliga ombyggnader inteblir av. Nej, ett av syftena med all sälla in de här åtgärderna är atl minskaombyggnadsverksamheten. Jag vill understryka atl de s.k. ROT-länen icke påverkasav delta. Det är därför naturligtvis fulll möjligt atl fortsätta på samma sättsom tidigare med den lyp av underhåll som kan av med hjälp av de lånen.Men vi vill med hjälp av de här ålgärderna begränsa de mer genomgripandeombyggnaderna. konstaterade vidare an harkritiserat subvenlionerna. Han säger all del är rimligt atl man har sammamöjligheler oavsett vilka former av bebyggelse del handlar om. Så länge man haravdragsmöjlighet för upplagande av lån för privala fastigheter och småhus avolika slag, är del naturligtvis rimligt all den typ av hus för vilken man inlehar samma möjlighel omfattas av subventioner. Detta är det grundläggande skälellill atl det finns subventioner vid ombyggnadsverksamhet. Jag vill understryka att ålgärderna är avsedda atl gällatills vidare. Del är naturligtvis delta som är avgörande för att man kan skjutanägon tid på genomförandel av ombyggnadsåtgärder. tar upp bostadsföretaget iGöteborg som exempel på etl fall där man beslulal om rivning av ell hus. Jagförmodar all del är det mångomtalade exemplet och husen där somBertil avser. När del gäller dessa hus bedömdesproduktionskostnaden, alldeles oavsett subventionerna, vara lika stor förnybyggnad och ombyggnad, dvs. Är hus i så utomordentligt dålig kondition att del kostarlika mycket all bygga om dem som att la borl dem och bygga nyll, och det ärfråga om hus som inlehar något kulturhistoriskt värde, finns del naturligtvis anledning atl lasådana Slällningslaganden som man gjort i fallel Poseidon. Man får sannolikl enbältre produkt som följd av detta. Vi har däremol inga andra indikalioner ellerexempel pä all man nägonslans beslutat sig för all riva hus som forlfarande haren bra funklion ur bosladsförsörjningssynpunkt. Jag hoppas att kommunerna medsill fasla grepp över rivningslillsländen ser lill att så icke sker. Jag har i mitt svar pä frågor ganskaklarl angivit all jag inle är nägon vän av onödiga rivningar. Jag hoppas somsagl alt kommunerna skall leva upp till del förtroende som givilkommunerna när del gäller slällningslagande till rivningslån enliglbygglagstiftningen. sade vidare alt åtskilliga ombyggnaderinte blir av. Nej, del var, som jag tidigare sagl, del som var meningen meddella beslul. Man skall kunna skjula ombyggnader pä framliden.Slällningslagandd gäller lills vidare. Det är ocksä angeläget all man i ellkonjunkturläge som detta ser till att man slyr över kapaciteten lillnyproduktionen. Genom all dämpa den totala byggverksamheten kan man få tillstånd en prisutveckling som medför all vi kan bygga bosläder lill priser somgör att människor har råd all bo i dem. Del är själva syftet med ennyproduktion. När jag säger alt nyproduktionen bör ligga på ungefärdenna nivå, vill jag undersiryka all del faktiskt är en ganska stor prestationom vi lyckas åstadkomma detta. Elt av de slora hindren är prisuppgången. Det ärden som vi genom de här ålgärderna hoppas kunna dämpa. Det krävs dä också allvi är beredda all priorilera nyproduklionen av bostäder. Om kostnaderna för ombyggnad och renovering av bostäder 45BERTIL (): Elt av huvudmotiven för regeringens agerandevar just all framtvinga en ökning av nyproduklionen. Men del har man inleuppnått, eflersom nyproduktionen även skall ligga kvarpä den nivå som uppnåddes . Dessa ålgärder vidlogs alllsähell i onödan. försöker bostadsminislern vrida del hela lill all en avhuvudorsakerna lill åtgärderna var alt dämpa prisuppgången. Men inte heller delkan man uppnå genom att ge byggföretagen ökade koslnader på grund av denryckighel som della innebär. Byggfördagen måsle slälla om sin produkfion.Människor som är utbildade för vissa göromäl kan inle myckel snabbi sältas innär det gäller nyproduktion, del är allom bekanl. Bosladsminislern säger all en avsikterna med deltagivelvis var all dämpa ombyggnadsverksamhelen. För några är sedan, när detstora ROT-programmet lanserades, var det utomordentligt angeläget attbostäderna i vårt land vårdades. Det är i och för sig en lovvärd ambition. Menjag har varit i kontakt med såväl fastighetsägare som länsbostadsnämnder, ochdessa ullalar farhågor för all etl eftersättande av denna typ av åtgärder ledertill ell sämre bostadsbestånd. Ålgärder som borde vidlas kommer inle lillstånd, vilket är beklagligt. Ryckigheten leder till atl kapital förstörs. Beiräffande Poseidon gjordes del en uppvaktning hosbostadsminislern för alt man skulle fä dispens från de nya reglerna. Om manfrän början hade avsell atl riva och bygga nyll, varför gick man dä tillbosladsministern och Om koslnaderna för ombyggnad och renovering av bostäder begärdeatl få bli befriad från de nya reglerna? Del gär inle ihop, ulan del verkar somen eflerhandskonslruklion när del inle fanns nägon annan ulväg. I fräga om dehus som är så nya alt de ännu inte är färdigamorlerade måsle hela lånen lösasinnan liden är ule. Bara della innebär fakliski en kapitalförstöring. Det ärbeklagligt all vi skall ha sådana regler i vårl land. Berfil , jag anser också atl del ärangelägel all man vårdar hus och att man är rädd om de värden som husenrepresenterar. Därför är jag, vilkel jag kan upprepa, ingen vän av rivning ionödan av hus. Jag lycker atl man skall göra alla anslrängningar för all kunnaha kvar fungerande hus och fasfigheter. Men beiräffande Poseidon i Göleborg, omvi återvänder till det, gällde uppvaktningen hos rnig en lång rad olika objekl.Den gällde objekt i fråga om vilka man var redo all påbörja ombyggnad och somman bedömde som mycket angelägna. Jag kan myckel väl förstå atl de åtgärder somregering och riksdag fattat beslul om upplevs soin elt avbräck i planerna ifräga om Poseidon och andra objekt. Men de går sorn regel atl förklara. Om enöverhdlning pä byggmarknaden, dvs. om det byggs mer än det finns kapacitetlill, driver priserna i höjden gäller del all minska denna överhellning för alldet skall bli en bättre balans i byggandel och därmed en rimlig prisulveckling.Jag Iror inle att heller anser all del är rimligt allkostnaderna för bostadsbyggandet stiger nästan mer än inflationen iövrigt i samhället, vilkel skedde .