prot · GC09108 · 1988-12-31 00:00:00 — Man kunde få ännu slörre möjligheter med en samordnadlänsförvaltning. Det är därför svårl, fru talman, all å ena sidan höraregeringskansliels trosbekännelser om den samordnade länsförvaltningensvälsignelser, där det gär atl bryta ner seklorsgränserna, och ä andra sidanhela tiden streta emot när det gäller all föra pengar via länsanslagel lilllänsnivån. Jag lycker inle atl socialdemokratins politik hänger ihopi del avseendel. Det är förvisso inte det enda exemplet på bristande kongruens,men det är ell område som vi nu deballerar och som jag har svårt alt förstå.Hur kan man tro pä en sammanhållen länsförvaltning samiidigi som man säger nejoch äler nej till högre länsanslag? Sammanfallningsvis, fru talman, när det gäller framlidentror jag atl det är nödvändigl för all ge regionerna en slörre möjlighet allutvecklas all man lar fasla pä ett antal områden. Jag har pekat på dem vidflera tillfällen här i kammaren, och jag länker inte utveckla dem närmare . anledningalt återkomma lill höslen. Det gäller atl la fasla pä några faklorer som alltidfinns i livskraftiga utvecklingsbara regioner - närheten och tillgänglighetenav gods, personer och dalaöverföring. Vi har haft långa debatter om trafikpolitiken. När delgäller lelekommuni-kalioner klarar vi oss ulomordenlligl bra i della land. Delkan finnas exempel pä nägol enslaka undanlag, rnen i slorl selt är vi ellföredöme. Del har gjorls gigantiska investeringar lack vare atl man hitlal nyafinansieringsformer på del områdel. På järnvägs- och vägsidan slär man ochslampar. Vägkapiiald förslils pä ell säll som aldrig har skett under årtiondeni . Man är blockerad och finner inga konstruktivafinansieringslösningar. Under måsleslora infrasiruklurella saisningar göras. Det är nödvändigl atl finnaalternativa finansieringsformer. Det är nödvändigt all ulveckla den regionala kunskapen ochkompelen-sen. I utredningen kan vi se hur enormt viktig gymnasieskolanslokalisering är för all förhindra flykten av ungdomar frän glesbygden. Detgäller främsl flickorna. Det är ulomordenlligl vikligl all behålla elt nät medgymnasieskolor ute i de små kommunerna pä så många ställen som möjligt och altdet där finns frihet att spela med okonventionella statsbidragslösningar föratt kunna klara della. Del är vikligl all regionerna blir beslulsfähiga och vägar avhända makt frän den centrala nivån, framför alll från ämbetsverken,till länsslyrelserna. Man kan där se en ulvecklingsmöjlighel framöver mol ensammanhållen länsförvallning som skall kunna la ilu med della, omdepartementen och ämbdsverken vill släppa maklen ifrån sig. är jag intehelt överlygad om all de vill det. Det krävs då en regering som vågarnågonting. Del är ocksä viktigt att det finns en finansiell styrka iregionen, all det finns ell rimligi kostnadsläge och atl det finns ell krealiviklimal. Ulredningen har idenlifieral ell anlal problemområden -inlandd. Bergslagen och sydöslra . I dessa områden saknas definitivt enhel del av dessa faktorer, och en del andra faktorer skulle mä bra av allyllerligare siimuleras. Del är angelägel all man lar fasla pä della iutredningen. Jag skall avsluta med atl betrakta regionalpolitiken i eltmåhända nägol annorlunda rumsligl perspekfiv. Oflasl gäller ju diskussionen ornregionalpolitik och olika regioner inom . De faklorer som jaghar lagil upp - närhet, tillgänglighet, kunskap, kompelens, kostnadsläge,krealivild, finansiell slyrka - kan ju lyflas upp i ell annal rumsliglperspekfiv, l.ex. ell inlernalionelll Europaperspekliv. Del är vikligl allockså värl land, som är en region i , i framliden kommer all besilladessa kvaliteter så atl inle vårl land totalt blir en isolerad del av Europa.Faran för detta är uppenbar om man skulle driva och följa en polilik som en ochannan i den tidigare debatten har givit ullryck äl. Jag iror all del är vikliglall vi ibland lägger en högre perspeklivnivå på just regionalpolitiken. Hur man sedan, fru talman, skall kombinera EG;s syn päregionalpolitiken med vår egen förmåga all hanlera della i de områden som EGkanske inle klassar som regionalpoliliskl ulsalla är en fräga oin attharmonisera men ocksä om all lära av kontinenten. gäller det att handlapå ett sätt som inle sticker alllför myckel i ögonen pä omvärlden. Det finns anledning att återkomma om de mer Prot.1988/89:108 principiella rikllinjerna kring regionalpolitiken. Med delta villjng yrka bifall till de reservationer ibetänkandena nr 13 och nr 19 sorn har moderala D / ;,; undertecknare. 50 (): Folkparliel anser all regionalpolitiken skallöka den enskildes möjligheler all frill kunna välja arbete och bostadsort. Denskall åsladkomma en mer likvärdig ekonomisk, social och kulturell standard.1988 uppvisar en posifiv sysselsällningsulveckling i landet. gäller inlebara expansionsområdena i landel, ulan arbdslöshdslalen har rninskai i slorlselt i hela landet. Men denna mycket blygsamma förbällring skall ses i ljusetav den ulveckling som skelt i första hand under hela 80-lalet. Den socialdemokratiska regeringens ekonomiska poliliksedan 1982, den s.k. Iredje vägen, har lell lill ökade regionala obalanser ilandel. påstår regeringens egen expertgrupp ERU i en rapporl lill denregionalpolitiska utredningen. Expertgruppen förutspår ocksä att tiotusentalsindustrijobb kommer all försvinna från och Bergslagen . Regeringens regionalpolitik har inle varit så framgångsriksom det gäng efter gäng sagls från lalarslolen i denna kammare. Det är därförmed oro vi kan se vilken lyslnad den nye ministern för de regionala frågornavisar inför de svåra arbelsuppgifler hon har fäll. Folkparliels bedömning är all de långsikfiga problemen närdel gäller den regionala balansen kvarslår. Det scenario som den regionalpolitiskautredningen och olika expertgrupper målat upp har inte förlorat sinaktualitet. De regionalpoliliska problemen är mer kompliceradeän tidigare. Regionerna drabbas av en dubbel obalans. Man har svårt all skapaoch behålla arbdslillfällen samiidigi som man saknar arbdskrafl lill vissaområden, främsl när det gäller nyckelpersoner. Även den offentliga seklorn harproblem all rekrytera arbdskrafl. är särskill allvarligl mol bakgrund avälderssamrnansätlningen hos befolkningen i glesbygden. De är elt faktum atl de regionalpolitiskaproblemen nu är mer sammansalla. Del är brisl bäde pä arbdslillfällen och päarbdskrafl. Därför mäsle regionalpolitiken ändras från atl ha varillokaliseringspolitik lill all bli mobiliseringspolilik. har sedanflera år tillbaka rned kraft hävdal all målet för regionalpolitiken måsle varaatt skapa miljöer som kan stimulera kreativitet och mobilisera de människor somfinns ule i regionerna. Vi trodde att vi hade nätt viss framgång när regeringensförelrädare vid olika tillfällen började lala om alt mobilisera de kreativamänniskorna ute i bygderna. Del var vackra ord, sorn vi hoppades skulle fyllasrned konkrel innehåll. Tyvärr har del visal sig vara mesl munväder. Regeringenfortsätter all slrela emol när del gäller atl förse regionerna med såvälbeslutsbefogenheter som ansvar för större regionalpoliliska medel. Socialdemokraternahar en överlro pä selektiva insalser och framför allt saisningarpä s. k. paket. Pakdniodellen är självfallel bra all ha i vallider, närslatsrädenbehöver resa ul i landet. Budskapet gär ju bättre hem när man kryddardet med konkreta insalser. All pakdmodellen innebär att vissa 78 insalser kommer vid fel lillfällespelar mindre roll, eftersom de kommer vid rättpoliliskl lillfälle för regeringen. Insalserna i Norrbollen är ulmärkta Prot. 1988/89:108 exempel på all insalserna borde ha varil utspridda i lidenoch mera långsikliga, i stället för all delas ul vari iredje är. hävdar atl de regionalpoliliskaslödsyslemen skall följa ire principer: De centralt givna stödformerna skall i hög grad varagenerella. De skall vara lälla all administrera. Del skall vara läll för denenskilde alt fä veta vilka förutsättningar som gäller. införde den icke-socialistiska regeringen sänktaarbetsgivaravgifter i stödområde A. Denna nedsättning gjordes därför atlNorrlands inland hade och kommer atl ha särskilt slora problem.Nedsällningen skedde i de mesl utsatta områdena, och den gällde all ickeoffenllig verksamhet. Delta ändrades av socialdemokraterna när de återfickregeringsmakten, och nedsällningen gäller enbarl i Norrbollen och iprincip endasl induslriell verksamhel. Socialdemokralernas ändring avbeslämmelserna har inneburil alt de kommuner som tidigare hade nedsattaavgifier har fält elt försämrat konkurrensläge. Begränsningen lill vissabranscher har inneburit all slödet blivit mindre effektivt. Dessutom har stödetblivit krångligt och godlyckligl. Varför anser ulskoltsmajorilelen alt slödetinle skall gå lill de områden som har del mesl utsålla lägel, nämligenNorrlands inland? Men del blir sannolikl som vanligt, atl nisocialdemokrater kommer till insikl . Den regionalpoliliskaulredningen inser säkert atl har räll, och därmed kommer ocksånedsatta arbetsgivaravgifter dem till godo som bäst behöver stödet. Som jag sagt anser folkpartietinte atl sädana slödformer är bra som innebär förhandlingar mellan slalen ochförelagen. I sädana silualioner kommer slalen som regel lill korla, därför atldet sällan finns flera anbud. Folkparliel anser även i är alt offertsiödei inlebör finnas kvar. Vi har för avsikl all fullfölja denna åsikl även i delta fall,lill dess ni socialdemokrater inser atl folkparliel har räll även i dennafråga. Del svenska näringslivei har inga problem alllåna upp del kapilal det behöver. Däremot har företag i glesbygderna problemmed att säkerheter krävs. Folkparliel anser all del är en klar fördel omlokaliseringslånen hanteras direki av bankerna. Vi föreslär därför allställiga kreditgarantier skapas, som möjliggör för förelagen all låna uppriskvilligi kapital via bank. Under en följd av är har riksdagsmajoritden givilregeringen bakläxa beträffande de s. k. länsanslagen. Del är rikligl, somsocialdemokralerna i utskottet skriver, atl länsanslagen har ökat frän 298miljoner 1983/84 till 800 miljoner i årets belänkande. Den krafligaulvecklingen av anslagel säger socialdemokraterna är ell ultryck förslalsmakternas prioritering av del ulvecklingsarbete som sker pä lokal ochregional nivå. Den som följt socialdemokraternas hårdnackade motstånd mol en höjningav länsanslagen under de senasle åren vill nog gärna uttrycka saken pä ettannal säll. Den samlade opposifionen i riksdag har funnil delnödvändigt att göra denna prioritering, irols socialdemokralernas motstånd. Som jag sade i inledningen av mitt anförande verkaderegeringen vara inlresserad av atl mobilisera de kreativa krafterna i länen. Men delta var bara 79 munväder.Del hårdnackade motståndet mot höjda länsanslag visar snarasl ell oinlresse föratl mobilisera människorna. En mobilisering ule i bygderna kräver altstödformerna är decentraliserade, atl beslutsvägarna är korla och allbeslutsfallarna har god kännedom om såväl den sökande som den miljö somförelagd skall verka i. Socialdemokralernas hårdnackade moislånd motverkardella. Under rådande högkonjunklur har också de svagareregionerna fåll del av en viss expansion. Delta innebär alt mängainvesteringsobjekt väntar på att förverkligas. Ett stort antal länsslyrelserstår också utan medel. Det borde vara en självklarhel atl alla goda projeklskall komma lill förverkligande medan högkonjunkluren häller i sig. Jag vill fräga : Vad säger människorna iJämlland när ni socialdemokrater är efter är håller lillbaka länsanslagen?Norrlandslänen har ju etl slorl behov av insatser. Trols vdskapen om dellaavslår ni frän all investera när marknaden är god - en mycket besynnerligregionalpolitik. Därtill skall läggas alla de projekl som landsbygdskampanjenhar skapal. Del finns elt tryck ute i regionerna. Det är vär uppgifl all levaupp lill de förhoppningar som kampanjen har skapat. Glesbygdsdelegalionensordförande är ju också jämte. Han svarade pä en fråga frän mig för en lidsedan angående vad som skulle hända med alla de projekl som landsbygdskampanjenhade skapal. Svarel blev: Del är en s.k. bra fråga. Han känner nalurliglvissina socialdemokrater, och därmed vel han också all ni inte lägger ner nägonslörre möda pä all mobilisera människorna ule i bygderna. Jag kan bara beklaga all ni Irols della gärna tar äl eräran av all oppositionen i riksdag höjer länsanslagen eller, som delhellre borde hela, lar ansvarel för ulvecklingen i regionerna. 1 folkparliels molion föreslår vi allmaximigränsen för projektmedlen avskaffas, för all den regionala nivån skall fäslörre frihel all göra egna bedömningar och priorileringar. är eltgammalt förslag frän . I är har vi avstått från alt reservera oss idenna fråga. Det innebär inle all vi har ändrat uppfallning. 1 reservalion 16 har folkparliel tillsammansmed föreslagil alt glesbygdsstöd bör kunna användas lill iransporlslödi skärgärden. Del är enligl vår mening en rällvisefråga all man får möjlighetlill slalligl transportstöd utan den nuvarande begränsningen lill ettinledningsskede . Vi förutsätter atl della beaklas när anslagen lillregionala ulvecklings-insalser fördelas. Arbdsmarknadsulskollds belänkande 19 som gällerlilläggsbudgden kommer all las upp av i ell senareanförande. Därlill kommer folkparliels synpunkler pä regionalpoliliken attkommenteras av . Med della, herr lalman, vill jag yrka bifall lill alla dereservationer som folkparliel har underlecknal i de båda betänkandena. Under delta anförande övertog lalmannen ledningen avkammarens förhandlingar. 51BÖRJE (): PrOt. Regeringen har bekymmer. polilikhar lett lill alt framför alll slorsladsomrädena är slarkl överheUade. j -11" 1 . 1 j 1 1 j . Regionalpolitik m.m. Samlrdrgtar del val lag ekonomisk aktrvrlet i vissa delar av landet. När regeringen nu lägger ätstramningsförslag på ca 20miljarder kronor är det bara all konstatera att den har sig själv all skylla.Problemen har uppställ på grund av en ensidig konceniralionspolilik parad meden polilik som inle har innehållii så mycket av regionalpoliliskl länkande. Cenlern har gång pä gång i denna kammare pekal på atlregeringens koncenlralionspolitik kommer all leda till löneglidning, högakompensationskrav, alllför hög inflation, slor bostadsbrist, framför alll ilillväxtomrä-dena, en mycket snabb stegring av priser pä bosläder, besvärandemiljöproblem, växande bilköer, all vägar och bosläder byggs på och genom förlälorlsbor kära grönområden, osv. Egenlligen är del bara etl anlal spekulantersom är de slora vinnarna när del gäller denna koncenlralionspolitik. Regeringen har emellertid inte lyssnat. Närapå alla förslagsom har lagls fram har varil koncentralionsinriklade. De regionalpoliliskasatsningarna har i slor ulslräckning uteblivit. skall vanligt folk beiala för regeringenskonceniralionspolilik med momshöjning, arbetsgivaravgiflshöjningar, ettmjölkpris pä ca , osv. Tänk om regeringen i stället hade lyssnat påcenlerns förslag, förslag som, om de hade fåll genomföras, skulle ha lett balanserad ulveckling i hela vårl land, en bällre fördelningspolitik och enklarl bättre miljö. De pengar som kammaren diskulerar ulgörnågon tusendel av vår brulionalionalprodukl. Det är nämligen inle mer sombokförs på de rena regionalpoliliska anslagen. Det är vikliga anslag, anslagsom regeringen och kammarens socialdemokrater vill sänka. Det väsenlliga för en bra regional utveckling är atl delfinns en polilisk medvdenhei i hela regeringen. Vi kan ha en hur dukligregionalpolilisk minister som helsl, men med en regering som i stort fungerar ikoncentrationsdrivande riktning hjälper ingenting. Del är alltså viktigt attalla anslagsposter prövas i en anda av all hela landel skall utvecklas. Som jagoch övriga centerpartister ser det är förståelsen för att hela regeringen måslearbeta i decenlralistisk riktning besvärande liten i större delen avregeringen. För att dämpa Stockholmslillväxlen har cenlern föreslagilen 25-procenlig investeringsavgifi på kontors- och indusiribyggande i de heladelarna av . Vårl förslag skulle ha lett till all denna överhettninginle hade uppslån pä det sätt som har skett. Vårt förslag skulle ha gettmånga bostäder lill de över 100 000 ungdomar som köar för boslad i Stockholm.Det finns även långa köer i andra konceniraiionsorler. Värt förslag skulle -tillsammans med de förslag som har när del gäller att breddaarbelsmarknaden och skapa fler arbetstillfällen inom de områden av värt landsom hårt har drabbals av flyiipolitiken - ha lell till en balanserad polilikoch en god utveckling av hela vårt land. är berett att i sill budgetalternativ satsa5 miljarder kronor på olika polilikomräden för all åstadkomma en balanseradulveckling, dvs. 6 protokoll 1988/89:108 Prot.4988/89:108 att satsa på de områden där del råder en för låg ekonomisk aktivitet. Regionalpolitik m m Någraav dessa förslag skall jag räkna upp. är beredd aU salsa 1,7 miljarderutöver regeringsförslaget pä skatteuljätnning. Detta är bra, ochmedlen kommer vid rätt lillfälle. Vi föreslår också atl /kWt av valtenkraflvinsternafrån skall gå tillbaka lill de kommuner som har byggt ul sinvaltenkrafl. Vi föreslår ocksä ell lioårigl program för all förslärkaoch belägga länsvägnälds grusvägar. Del är en slor och viklig fråga. Orn inlevägarna fungerar blir del inle heller någon större näringslivsutveckling.Kommer delta program i gång, kommer del atl skapa större framtidstro och därmedsläppa loss krafter i bygderna som i sig själva leder lill en bällre regionalulveckling. Vi föreslår betydande saisningar pä smäfördagsamheten.Småföretag behövs överalll, men de är av avgörande belydelse för vårasträvanden alt bygga upp etl decentraliserat samhälle. Vi vill haen hög utbildningsnivå i hela landet. berättade om gymnasieskolans storabelydelse, och jag håller med honom helt och hälld. Vi föreslår hela 500 milj. kr. för alt föra ut högreutbildning och kvalificerad forskning till orler som har för litetulbildning och forskning. Jag skall nu övergå lill atl kommentera länsanslagel. Delär dl anslag som cenlern, , , vpk och harenats om all höja från 690 milj. kr. till 800 milj. kr. Tyvärr reserverar sigutskottets socialdemokrater mot denna höjning. Jag, liksom , harläst atl denna kraftiga ökning av anslagel äretl ultryck för statsmakternas prioritering av del utvecklingsarbete som skerpä lokal och regional nivå. Del är i sanning ell märkligl påslående.Socialdemokralernas hisloria när det gäller länsanslagens ulveckling ärnämligen mycket mörk. Detta anslag har höjts genom ausocialdemokraternas förslag gång på gång har förlorat vid omröstningarna idenna kammare mol en majorilel. Jag är förvånad över all arbetsmarknadsministern förtredje årel i rad försöker behälla länsanslagel pä oförändrad nivå. Jag undrarom hon verkligen har tänkt igenom vad det innebär. Vi har hafl ire ärsinflalion, och den har varit hög i fråga om byggande och maskiner, vilket ärsådant som i Slor ulslräckning ingår i delta anslag. Del är alllsä fräga om enordenllig urholkning. Sedan har finansieringen av hemslöjdskonsulenler lagls ini della anslag. Del innebär yllerligare en urholkning av anslagel under dennatreårsperiod. Länsslyrelserna fär nu fatta beslul om objekt upp lill 12 milj.kr: Objekt som har gått på SIND:s konto gär nu på länsanslaget. Dellainnebär alltså en iredje slor urholkning av länsanslagel. Jag kan inle se dellapä något annat säll än att socialdemokraterna slår för en slornedrustning av regionalpolitiken. Länsanslagenhar urholkats pä tre olika sätt. Socialdemokraterna börjar låta dessa anslag närma sig ett värde som motsvarar knappt hälften av den 82 köpkraft som de ursprungligen hade.Detta rnäsle man beklaga. Den förra industriministern brukade i denna talarstol medkraft framhålla Prot. 1988/89:108 all man skulle ta fram objekt och all pengarinte fattades. Han sade att om objekten kommer sä kommer pengarna.Nu är det en annan ton. har högkonjunkluren nätt de utsatta delarna av värlland. ramlar objekten in både genom landsbygdskampanjen och genom attnäringslivet investerar. Då släller inle den socialdemokratiska regeringen ochden socialdemokratiska minoriteten i denna kammare upp pä atl staten skall tasitt ansvar. Det är egentligen verkligt synd. Hur känns del inom dessa områdensom har förlorat ungdomar efter ungdomar? finns objekten så all de skullekunna ulveckla sig. Men då släller inle regeringen upp pä del sätt som denborde göra, Del här rör sig om små pengar. För mig är del obegripligt och engåta alt man inle ställer upp och hjälper till när det är läge att utvecklahela landel. Jag måste fräga utskotlsmajoritetens förelrädare MarianneSlålberg: Satsar socialdemokraterna medvetet på forlsall ulglesning avflerlalel kommuner? Hanteringen av totalbudgelen och hanteringen av länsanslagsfrågantyder pä del. Det går inte alt lolka del pä annal säll. Jag avvaklar medspänning svaret. Jag vill vidare beröra dt par mindre frågor. , förre AMS-chefen, brukade framhålla att finns det industrilokaler, dåkommer verksamheter dit, även om del i bland dröjer ell lag. höll AMSi dessa frågor och gjorde slora satsningar. Det var nägon yta ledig då och dä,men i princip hade rätt i sill påslående. föreslår här att det till lokalbyggandd istödområdena A och B skall gä etl 50-procenligt bidrag, bäde kommunall ochprival. Jag är överlygad om all det är ell verksaml medel all bygga den härlypen av lokaler ulan slörre byråkrati. Vi föreslär ocksä ell 40-procentiglbidrag lill industrilokaler i landsbygdsbdonade delar av stödområde C. Jag vill för min del även beröra nägol delta med nedsattasocialavgifter. Jag frågar : Tycker all delär rikligl all snabbi växande skall genom nedsatla socialavgifter ha 10 %lägre koslnadsläge än Sirömsund, som ligger i hemlän, ellerSorsele? Tänker återigen rösta för all ulsalla inlandsorterskall ha klarl högre kostnadsläge än snabbi växande ? Sedan vill jag något beröra den pågående regionalpolitiskautredningen, i vilken jag är ledamot liksom . Jag är oroad, det villjag säga till slatsrädd. Det räcker inle med vackra ord och åter vackra ord.Del måsle bli konkrela förslag som innebär pengar eller vilja lill beslut. Jaghar som hellidspoliiiker lärt mig all vackra ord inle ledernågonstans. Del är bara konkreta förslag som ger verksamhel. kommer atl behandla landsbygdensntveckling och kompletleringspropositionen, som ocksä ingår idenna debatt. Jag vill avsluta med atl yrkabifall lill samtliga reservationer där centerparliel ingår. 52KARL-ERIK (vpk); Jag tänker i mitt anförande ta upp vpk:ssynpå regionalpolitiken och de problem som vi lycker finns. Här har under enföljd av är pågått en koncentrationav resurser inom fördag, statsapparat, kullur, undervisning, trafiksystem elc.främst till Slorstockholmsregionen. Denna koncentration har inneburilöverhettning i ekonomin, spekulation i mark och bostäder, bosladsbrisl och köerför vård och omsorg. Den ständigt ökande billrafiken har skapal en dåligstadsmiljö och en farlig livsmiljö. Fler och fler människor ivingas framlevasitt liv i övereiablerade slorsladsregioner, där den sociala servicen befinnersig i djup kris. Del är brisl pä allling ulom arbdslillfällen. Samiidigi finnsdel fortfarande slora delar av sorn har hell molsalla problem, även omdel också har lillkommil vissa positiva inslag de senasle åren. Vissa s.k. framtidsforskare och debattörer hävdar alldenna ulveckling kommer all forlsälta, och det tycks ibland som om man anseralt växande regionala obalanser är en naturnödvändighet. Man hävdar alt Sverigegår mol en utveckling där ell fåtal s.k. K-regioner, med en koncenlralion avkunskap, kreativitet och kullur, i storsläder och högskoleorter kommer atl växa,medan hela övriga riskerar atl hamna i en gråzon ekonomiskt, socialtoch kulturellt. Det finns ökande regionala problem i hela landel. De ärdock forlfarande särskill märkbara i inland. Bergslagen och sydöslraSverige. av de allvarligaste problemen är atl del är kvinnorna ochungdomarna som flyttar från glesbygden. Den hiltills förda regionalpolilikenhar inle skapal föruisällningar för kvinnor och ungdomar all slanna kvar ihembygden. Regeringspolitiken har visat sig otillräcklig.