prot · GC0986 · 1988-12-31 00:00:00 — Til syvende og sidst är viberoende av att det görs arbetsinsatser för att vi skall kunna lösa olika typerav problem. När man jämför med andra länder kan man knappast hävdaatt vi har en lång genomsnittlig arbetstid. Det är tvärtom jämfört med andraländer i och andra västliga industriländer. Det är beklagligt att BirgerSchlaug och för en skattepolitik, som i realiteten minskarmöjligheterna att lösa de stora miljöproblemen. Det tycker jag är det mestallvarliga. Tredje vice talmannen anmälde attBirger anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägderätt till ytterligare replik. 77 (): I det betänkande som vi nu debatterarbehandlar skatteutskottet ett sextiotal motioner på inkomstskattens område.Hemställan i detta betänkande erbjuder en beklämmande läsning. Den omfattar 35moment, och i varje moment föresläs avslag på ett eller flera motionsyrkanden.Ofta föreslås avslag på motioner knippvis. Tala om motionsslakt! Jag har ofta påtalat det sterila nej-sägande och dennärmast totala menlöshet som skatteutskottets socialdemokrater lägger i dagen.Vid något tillfälle har jag talat om det förhållandet att vuxna människor,representanter för sitt parti i skatteutskottet och valda ledamöter i , låter sig reduceras, krympas till ett regeringens transportkompaniutan vilja, utan åsikt och utan tillstymmelse till kreativt tänkande och bliren anonym hop, vars högsta mäl och mening här i livet är att genom beordratknapptryckeri se till att inga förslag från oppositionspartierna - oavsett hurkloka de än må vara-bifalls av riksdag. Vilken fruktansvärt deprimerande uppgift här ilivet! Jag mäste säga att jag lider med talmän somunder dessa befingelser skall se till att anseende upprätthålls ochatt ställning hävdas. Alla dessa motioner utgör en katalog över avigsidorna,orättvisorna, felakfigheterna och orimligheterna i vårt nuvarande skattesystem,i vilket de fördelningspolitiska ambitionerna spårat ur så till den milda gradatt t.o.m. en av arkitekterna bakom verket, finansminister ,betecknat det som både perverst och ruttet. Jag skall gärna medge att det krävs ett betydande mått avmoralisk resning för att på det sätt som har gjort erkännamisstagen, sakligt pröva frågorna och lägga om kursen. För denna kursomläggninghar finansministern mitt erkännande och stöd. Jag känner ett behovav att fä detta sagt. Jag måste väl i sanningens namn framhålla attmofionskatalo-gen innehåller förslag som vi från sida inte kanställa upp på. I en hel del frågor delar vi andra partiers åsikter. I andra görvi det inte. Vi ställer t.ex. inte upp när nu upprepar sinaförslag till en närmast konfiskatorisk beskattning av människor med vad manbrukar kalla medelinkomster. Man säger att skatten på arbetet skall sänkas,men i själva verket höjer man marginalbeskattningen, t.o.m. för människor medmycket, mycket blygsamma inkomster. Den skattepolitik som står förhar jag tidigare betecknat som böter för arbete, och jag står fast vid dennabedömning. Minsta lilla skärpning av skatteskalor, och de hamnarnaturligen i . Hur går talet om att skatten på arbete skall sänkasihop med skatteskalor? Vi befinner oss nu mitt inne i åretsavtalsrörelse. Frän sida har vi under en följd av år i värskattemotion under den allmänna motionstiden presenterat förslag tillsänkningar av inkomstskatterna. Vi gör inte detta , utan vi utgår från attregeringen skall lägga fram förslag om en rejäl sänkning av marginalskatternasom ett led i den förhoppningsvis förestående inkomstskattereformen. Men inteheller har regeringen kunnat ta sig samman för att lägga fram ett förslagi samband med presentationen av budgeten. I stället nonchalerar man riksdagenoch går ut till löntagarorganisationerna med ett villkorat förslag, som ocksåföljdriktigt bara ställt till röra i avtalsproceduren. När skall regeringen egentligen lära läxan och presenteraraka linjer pä skatteområdet före avtalsförhandlingarna? År harvi nu kunnat notera välfärdsförluster beroende på att regeringen inte kunnat itid lägga fram raka och klara besked. Det vore intressant om förklara vad detta hattande skall tjäna till. Den motionskatalog som jag tidigare talat omförefaller detta är något tunnare än fidigare. Jag tolkar detta som attledamöterna något häller igen inför det arbete som är i gäng påskatteområdet. presenterade en arbetsgrupp i folkparfiet,som jag själv hade nöjet att ingå i, ett förslag till ett nytt skattesystem.Det byggde på en enhetlig skattesats med likvärdig beskattning av inkomster avskilda slag. Tanken varden att den som var ute efter att genom olika transaktioner bringa ner skatteni slutänden skulle upptäcka att skatten trots alla fiffigheter ändå blevdensamma. Vi valde skattesatsen bl.a. därför att vi förordade en -låt varaförenklad - real beskattning av kapitalinkomster. samma är presenterade så regeringen direktiven tilldet utredningsarbete som snart går in i sin slutfas. Dessa direktiv ansluter iväsentliga delar till de principer som folkpartigruppen tidigare presenterat. 1 utredningen om reformerad inkomstbeskattning, RINK,tycks man nu ha stannat för en nominell beskattning av kapitalinkomster. Vifinner det därför befogat med en skattesats pä , som utredningenföreslagit. Även dä det gäller företagsbeskattningen hade vi ifolkpartiets arbetsgrupp föreslagit att man skulle ha en real vinstbeskattning.Eftersom detta inte blir fallet talar även det - och naturligtvis ocksåfördelen av att ha en enhetlig skattesats - för att skattesatsen sätts till . Det bristfälliga skattesystem med alla negativa effektersom vi dragits med under en läng rad år har kostat och svenskarna storavälfärdsförluster. Vi har frän sida år efter är slagits för enreformering av skattesystemet, och vi har arbetat - och kommer även ifortsättningen att i konstruktiv anda arbeta - för att nå fram till ett braresultat. Mälet för skattepolitiken bör vara en kraftig sänkning avmarginalskatterna . Taket bör sättas till . Alla inkomsttagare bör såledesalltid få behåUa minst hälften av en inkomstökning. Ett annat krav frånfolkpartiet är att skatteskalan inflationsskyddas i syfte att förhindra attinflationen automatiskt skärper skatteuttaget. Utan inflationsskydd skärpsbåde marginalskatten och genomsnittsskatten, och reformens värde urholkassnabbt för varje är. Dagens skattesystem missgynnar sparande och gynnarskuldsättning. För att man bl.a. skall komma tUl rätta med detta bör denuvarande inkomstslagen kapital, annan schablontaxerad fastighet samttillfällig förvärvsverksamhet slås samman till ett inkomstslag. Jag minns attfinansministern, när jag nämnde den här modellen under en tidigare debatt, i enrepHk till mig sade att han tyckte att det var ett intressant förslag. Senarekom det också att bli utredningsdirektiv för RINK. Skattesatsen för dettainkomstslag bör vara densamma som den marginalskattesats som gäller förhuvuddelen av inkomsttagarna. Det blir dä mindre lönsamt att låna, och sparandestimuleras. Sedan socialdemokraterna återkom iregeringsställning har man dammsugit hela fältet i jakt pä nya skatter, ochgamla skatter som man skulle kunna höja. Skattetrycket mätt i procent avbruttonationalprodukten är , trots att statsministern preciseratmålet till . kan inte acceptera denna skattehöjarpolitik.Skatteuttaget måste i stället sänkas. är ocksä i princip motståndare till all sambeskattning.Detta har lett till att vissa former av sambeskatining avskaffats. När detgäller förmögenhetsbeskattningen kvarstår dock sambeskattningen av makar. Dennabör slopas, och jag yrkar därför bifall till reservation 15. Speciellt märkligt är det, tycker vi, att fosterbarns ochfosterföräldrars förmögenhet sambeskattas. Fosterföräldrarna får ju intedisponera över 1 akt och mening att rätta till denna felaktighet yrkar jag bifalltill reservation 16. Det är också enligt mening orättvist att barnsom förlorat en av föräldrarna, eller båda föräldrarna, skall beskattas hårdarevid feriearbete eller inkomster av annat slag än barn som har båda föräldrarnai livet. Med hänvisning till att frågan behöver utredas vidare har en ändringförhalats är efter är. Detta är oacceptabelt, och jag yrkar bifall tillreservation 17. En bilförsäljare måste normalt köra den senasteårsmodellen för att kunna demonstrera denna för kunderna. En deltaxeringsnämnder jämkar därför förmänsbeloppet, men andra gör det inte. Dettaleder till en olikformig beskattning, som inte kan accepteras. Riksskatteverketbör därför få i uppgift att utfärda anvisningar som åstadkommer en likformig behandlingvid taxeringen. Jag yrkar bifall till reservation 19. Vid utformningen av skattepolitiken,arbetsmarknadspolitiken och annan lagsfiftning som berör arbetslivet har vifrån sida sökt tillvarata och utveckla de anställdas inflytandeoch meddelägande i och intresse för det företag där de arbetar. Genomföretagsanknutna vinstdelningssystem uppnår man pä frivillighetens väg en radfördelar för företagen, för de anställda och ur samhällsekonomisk synpunkt.Medarbetarnas intresse ökar. Det dagliga arbetet blir mer stimulerande, ochföretagets resultat förbättras. De anställda fär också ett ägarinflytande iförelagen, och enskilt sparande och ägande ökar. Allt detta är effekter som vi i finnersynnerligen positiva. Intresset för vinstdelningssystem har också ökat kraftigtunder senare år. Ur de anställdas synpunkt är socialdemokraternas reaktionobegriplig. I stället för att ta vara på de välståndsbildande krafter somutvecklas i ett sådant system gör man allt för att förhindra att dessa systemkan utvecklas. Det sker dessutom praktiskt taget regelmässigt i strid med deanställdas önskemal. Från sida vill vi utveckla och stimuleratillkomsten av vinslandelssystem. Delta har vi motiverat säväl i våra motionergenom åren som i reservation 24, vilken jag rekommenderar till läsning ochgivetvis yrkar bifall till. Vi vill från sida ocksä ge dem som uppnårpensionsåldern möjlighet att fortsätta sin yrkesverksamhet, om än kanske inedtrappad skala. Därför föreslår vi ett förvärvsavdrag om . Tiden rinner i väg, och jag hinner intekommentera alla folkpartireservationerna utan fär nöja mig med att yrka bifalltill alla reservationer där mitt namn står antecknat. Innan jag slutar vill jag något beröra den otroligtseglivade frågan om sänkt moms på maten. Denna fråga är avlivad i utredningefter utredning. Del har blivit samma resultat. Vinsterna för dem som man villhjälpa - barnfamiljer, pensionärer, låginkomsttagare - blir försumbara.Problemen, inte minst avgränsningsproblemen, är mycket stora. Kontrollen ärnärmast omöjlig. gillar inte fläsk. Likväl kör man med dettavalfläsk, och likt grisen uppstår matmomsen i ny skepnad.Miljöpartiets förslag är att svensk basmat skall momsbefrias, och man räknar imotioner och i reservationen upp en rad exempel. Jag hinner inte gä in på alladessa exempel, jag får nöja mig med ett. Svensk fisk skall momsbefrias, och min fråga tillmiljöpartiet blir då: Om jag gär till "Feskekörka" i för attinhandla en torsk, hur skall jag då veta att torsken är svensk? Vad har det förbetydelse, enligt er mening, om den är landad av en svensk eller en dansktrålare? Och hur skall jag veta att torsken som den svenska trålaren fiskat iSkagerrak är svensk? Jag kommer, herr talman, alldeles osökt att tänka pågöteborgaren som kom in i affären för att köpa en burk sardiner. Skall det varaspanska eller portugisiska sardiner? frågade den servicesinnade expediten. Detkvittar, sade göteborgaren, jag skall inte snacka med dem. 78 () replik: kan t.o.m. vara litet roligibland. Annars är han mest onyanserad. Vad beträffar basmaten kommer utveckla våra synpunkter mycket ingående. Jag vill fräga: Anser att haven skallöverleva? Och tror att detta har någonting alls med vårtjordbruk att göra? Tror att detta i sin tur har någonting allsatt göra med fläskproduktionen i ? Om ni visste det, om ni såg deekologiska sambanden, som sedan kommer att redogöra för, så hade niförstått vär avsikt. Sedan gav en känga för dethär med marginalskatter. Jag tror nog att har klart för sig attmarginalskatten inte är detsamma som den totala inkomstskatten. Det är faktisktså, att vi i vårt förslag sänker den totala inkomstskatten med ca 5 miljarder.Dessutom anser vi att arbetsgivaravgifterna skall sänkas. Om man skall ha ettresurshushällande samhälle är det väldigt viktigt - vilket alla ekonomer somhar ekologin klart för sig är fullständigt överens om - att kostnaden förarbetstiden mäste sänkas medan kostnaden för energi mäste öka. Jag återkommertill detta senare i mitt anförande. Om nu är emot inflation, hur kan han dävara för ett inflafionsskydd? Borde inte alla krafter, alla mäktiga grupperarbeta mot inflation, och varför skulle man göra det på alla håll om man hadeett inflafionsskydd? Sänkt skattetryck kan väl aldrig vara ett självändamål isig. Visst är det i och för sig trevligt med ett sänkt skattetryck, men detväsentliga är ju vad skattetrycket innebär. Transfereringar som gör attsmåbarnsföräldrar kan vara hemma hos sina små barn genom att vara dagbarnvårdareför eget barn är ju jättebra, och detta skall också finansieras genom skatter. Att ta itu med miljöförstöringeninnebär också att vi måste ha skatter, miljöskatter. Detta är precis vadfolkpartiet säger sig vilja arbeta med. Ni vill ju ha ekonomiska styrmedel. Ärinte skatter och avgifter sådana? 79KJELL () replik: Jag tycker att vi skall förlägga synpunkternanär det gäller grisarnas inverkan på miljön till en annan debatt. Därför avstårjag från att kommentera detta. Däremot håller jag med när han säger attmiljöpartiets förslag innebär att inkomstskatten sänks totalt. Jag skulle viljagå så längt att jag vågar påstå att nikommer att sänka den katastrofalt, för med det förslag som ni lägger framkommer arbetet att reduceras så kraftigt att skatteinkomsterna kommer atturholkas på ett sätt som vi har skådat i . Vi kommer attuppleva en flykt av kvalificerade medarbetare i företagen frän tillutlandet som vi inte har sett maken till. Sä nog kommer ni att sänka den totalainkomstskatten. Varförskall man ha inflationsskydd om man är motståndare till inflation? Jo, detskall man ha därför att om man har ett inflafionsskydd vet löntagarnasorganisafioner när de sätter sig att förhandla, att de inte behöver lägga pä3-5 % på sina lönekrav för att kompensera den förlust som inflafionen orsakarnär man gör bokslut som man förhandlar om. Då kan man i ställethålla sig till måttliga lönekrav som täcker en real förbättring. På så sättpressar inte lönerörelsen upp lönerna och priserna. Således får man inte enhöjd inflafion utan en sänkt. Allakan förstå vilka transfereringar vi kommer att kunna genomföra när vi harinfört en skatteskala som inte är någonting annat än rena böter för människorsom ökar sina arbetsinsatser. Anf.80 () replik: Jag vidhåller att är något onyanserad. Han avstårdessutom från att diskutera miljöfrågorna. Han tror tydligen att miljöpolitikär någonfing som utgör en speciell sektor som ligger inom vattentäta skott. Jagåterkommer till detta i mitt huvudanförande. Egentligenvet man mycket litet om dynamiska effekter. Vi vet inte hur människor reagerari dag när allt fler människor uppskattar fritiden alltmer. Den enaundersökningen efter den andra visar ju att det är brist på tid som människorlider av. Då vill moderater, folkpartister och även socialdemokratertvinga människor att utföra mer lönearbete. Hur reagerar människor då? Jaganförde ett exempel i diskussionen med , och jag kan ta upp fler. Omman lönearbetar mer får man räd att låta någon annan besöka ens gamle far pålångvården. Visst, man kan köpa den tjänsten. Men med sänkta marginalskatterkan man sänka sin arbetsfid och själv besöka sin gamle far pä . Hurgär det då med de dynamiska effekter som man i talar om? Mankan naturligtvis övertidsarbeta mer för att kunna byta ut sitt kylskåp när enannan färg blir modern. Visst, särskilt om man har den fria syn pä reklam somfolkpartiet har. Man skall nog vara väldigt försiktig med att genågra definitiva synpunkter på detta med dynamiska effekter. Dessutom gynnar viden informella sektorn med vårt skattesystem, och det gör vi fullt medvetet. 81 () replik: Det finns internationella exempel som visar de dynamiska effekterna.Men att här gä in i det resonemanget skulle bli alltför omfattande. Vi harocksä frän sida behandlat de dynamiska effekterna med ganska stortansvar. Vi säger inte att det uppstår stora, dynamiska effekter päen enda gäng. Däremot är vi fullständigt övertygade om - liksom man är i andraländer där en reformering av inkomstskatten har genomförtspå det sätt som vi föreslär - att de dynamiska effekterna kommer att uppstå. Iannat fall vore vitsen med att göra denna inkomstskattereform inte så stor. Jag reagerar varje gäng sätterlikhetstecken mellan den informella sektorn, som ju ökar om man avhållermänniskor från att arbeta, och moral hos människor. har anklagatmig för att inte vilja ta hand om mina barn. insinuerar han också att manskulle vara hänsynslösare mot sina gamla föräldrar. Det finns inte något somhelst samband. Tvärtom, får man bättre räd har man ju bättre tid. Man kan ju tänkasig den transferering som följer av att man - innan man skaffar barn - tillförsamhället resurser genom arbete och att man efter del att barnen har flugit utarbetar mer och skaffar samhället resurser - resurser som kan överföras tillbarnfamiljer för att ge föräldrarna mer tid lill att vara tillsammans med sinabarn. Tredje vice talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligarereplik. 82 (): förde vi iskatteutskottet en diskussion om inkomstskatterna med anledning av regeringensproposition. Då fattades beslut om årets skatteskala i elfte timmen, skulle mankunna säga. På det viset kunde inte regeringen påverka förra åretsavtalsrörelse ett enda dugg i stabiliserande riktning. har avtalsrörelserna dominerat denekonomiska debatten. Resultatet av arbetsmarknadens parters överenskommelserpåverkar i allra högsta grad viktiga faktorer i den svenska ekonomin, inteminst inflationen. Vad som har påverkat lönestegringarna är- förutomkoncentrationspolitik med åtföljande överhettning - det sfigande skattetrycket.Efter 1981 års skattereform då marginalskatterna sänktes kraftigt för ett stortantal löntagare har regeringen underlåtit att inflafionsskydda skatteskalorna.Därmed har skattetrycket höjts i takt med löneökningarna, och kompensation fördetta har blivit stående krav i avtalsförhandlingarna. Detta omfattar i principsamtliga löntagare. Det naturligaste vore att regeringen i sinbudgetproposition anger vilka skattesatser som skall gälla förnästkommande år. Det bästa vore att regeringen visar sin viljaatt sänka skatterna så att avtalsparterna kan utgå ifrån bestämda villkor. Vadgör då regeringen? Jo, den ställer villkor: Om ni inte håller er pä mattan villinte vi socialdemokrater sänka skatterna . Ungefär sä har detlåtit. Utskottets socialdemokrater anger i betänkandet attmöjligheterna att överblicka resultatet av de pågående löneförhandlingarna ärmycket bättre , och dä kan man se hur skatterna skall se ut.Detta leder ju inte fill stabila villkor, utan i stället till spekulation omhur regeringen eventuellt kommer att agera och till ständigt kraftigt höjdalöner. Fråncenterpartiet förväntar vi oss emellertid att regeringen redan i vår kommer medett förslag till skatter. Regeringen bör lägga fram förslag om sänktaskatter för alla, dels en liknande skattesänkning som , dels också enskattereduktion på . för alla undernästa år. Det är fler än som har en uppfattning om 1990 ärsskatter. Vi föreslår en skattereduktion av två skäl. Det förstagäller fördelningspolitiken. Den skattesänkning som regeringen genomdrivit för1989 lämnar låginkomsttagarna utan skattesänkning. Det anser vi i centerpartietvara fel. Alla skattebetalare måste få del av en skattesänkning för att detinte skall ställas kompensationskrav. Det andra skälet gäller stabiliteten i ekonomin.Inflationstakten i är betydligt högre än den är ikonkurrentländerna. Trots flera ärs högkonjunktur förlorar svenska företagmarknadsandelar. Det är mycket viktigt att skattepolitiken utformas med varsamhand, så att det inte uppstår kompensationskrav och spänningarna i ekonomin ochmellan grupper ökar. Skattereduktionen vill vi i , liksom tidigare,finansiera med höjda skatter pä olja, kol och uran. För mig framstår det som mycket märkligt att socialdemokraternaväljer att invänta skatteutredningens betänkande innan förslag om 1990 ärsskatter kan läggas fram. har inte rätt att fatta beslut omden kommande skattereformen utan kan endast fatta beslut om förslag som skallläggas fram. Det är dessutom förslag som gäller tiden - såvida interegeringen avser att lägga fram en proposifion i vår med förslag i delar av denpåtänkta skattereformen. Är det så, ? Är det därför som nisocialdemokrater vill avvakta ställningstagandena i utredningen? Annars finnsdet inte nägon som helst anledning att invänta utredandet för att åstadkommalägre skatter . Det finns inte heller anledning att inväntalöneförhandlingarna, eftersom löneglidning och lokala avtal inte kan greppasredan i vär. Vi anser att en fortsatt skattesänkning 1990 mästeåtföljas av fördelningspolitiska skatteåtgärder, som en kraftigkommunalskatteutjämning och sänkt matmoms- till trots. Vi anseratt sänkt matmoms kan finansieras inom den kommande skattereformen. Kommunalskatten är den tyngsta skatten för de allraflesta, vilket vi från har hävdat gång pä gång, särskilt förmänniskor med inkomster under den nivå där har beslutat ommarginalskattesänkningar. Från det perspektivet är det redan nu nödvändigt meden förstärkt kommunalskatteutjämning och sänkta matpriser. i kommunalskatt mellan kommuner innebäratt den som bor i en högskattekommun i princip betalar totalt mer i skattän den som bor i en lågskattekommun vid samma inkomst. Det tål att tänka pä. Jag yrkar bifall till reservation nr 10 iskatteutskottets betänkande 20. Kraven på en reformering av skattesystemet har under1980-talet vuxit allt starkare. Orsakerna kan sökas i det höga skattetrycketmen ocksä i mera djupgående förändringar i samhällsförhållandena.Skattesystemet har framför allt visat en rad tecken pä attinte kunna klara de uppgiftersom det är tänkt att fullgöra. Kravet på en mer genomgripande reform är därförberättigat. Skattetrycket måste sänkas, men det måste ske i en sådantakt att rättvisa och välfärd inte hotas. Det måste också ske på ett sådantsätt att låginkomsttagarna inte får en sämre ekonomisk situation. Då inträder istället krav på ökade transfereringar i form av bostadsbidrag och socialbidrag. Vart man sig i betänkandet vänder, hänvisar densocialdemokratiska gruppen fill de pågående skatteutredningarna. Det ärnaturligtvis nödvändigt att se på vad en kommande skattereform bör innehållaenligt uppfattning. För det första skall grundprincipen "skatt efterbärkraft" gälla. Den har aldrig hämmat utvecklingen eller tillväxten isamhället, snarare tvärtom. Den grundförutsättningen gällde dåvälfärden byggdes upp. Frågan är om det är frånvaron av den grundtesen som göratt välfärdssamhället urholkas. Skatt efter bärkraft innebär att människor får behålla merav sin inkomst efter skatt än de får , så att de klarar sin försörjning.Det innebär med andra ord lägre skattesatser. Skatt efter bärkraft innebär ett grundavdrag, som ocksåhöjs. Det innebär att skatteskalan för arbetsinkomster ej kan varaproporfionell, utan en viss progressivitet måste behållas. Skatt efter bärkraft innebär att låginkomsttagarna inteskaU betala för att de som har bättre inkomster skall få kraftigaskattesänkningar. Det innebär snarare att alla måste få del avskattesänkningen, om än inte lika stor. Här spelar sänkt matmoms och enutjämning av kommunalskatten en oerhört stor roll, liksom bibehållna reseavdragoch möjligheter att klara sitt boende genom avdragsrätt för räntekostnader. För det andra skall skatt gynna sparande och ettdecentraliserat ägande. Att åstadkomma ett ökat sparande fär sägas vara en storuppgift för regering och riksdag.