prot · GC0963 · 1988-12-31 00:00:00 — Oberoende av detta får interättssäkerheten naggas i kanten. Jag yrkar bifall till reservafionerna 1-6 till kulturutskottetsbetänkande 9. 78 (): godkände att uppbörden av TV-avgifter ochavgiftskontroll skall skötas av genom ett nytt dotterbolag,, eller Radiotjänst i . de gröna hade som bekantinte representation i denna kammare när beslutet fattades. Iett särskilt yttrande till betänkandet har jag anfört att vi i degröna inte finner denna konstruktion särskilt bra. Genom RIKAB:s nya uppgiftertas motsvarande gamla uppgifter ifrån . Härvid riskerar man att få inlägre intäkter. Mer än ett parti frestas kanske att vilja täcka eventuellainkomstbortfall genom andra finansiella möjligheter, i första handkommersiella, t.ex. via reklam i TV. I så fall kan ocksä rollsom public service-företag äventyras. Föratt motverka en sådan utveckling har de gröna väckt en partimofiondels om skatt på reklam, dels om en höjd TV-licensavgift på . Den sistnämnda förstärkningen skulle kunna ge televisionen ett realtresurstillskott på minst 300 milj. kr., vilket skulle stärka svensk televisioni de för oss önskvärda avseendena, dvs. med program av hög kvalitet och merkultur vid bättre sändningsfider. Jaghar här tillsammans med moderata samlingspartiet reserverat mig mot förändradeinslag i rättssituationen som tycks växa fram och som drabbar den lillamänniskan i rättsmaskineriet när det gäller lagsfiftningen kring uppbörden.Liknande tendenser observerade vi i denna kammare i samband medbehandlingen av parkeringsböter. Här skall alltså nu ett enskilt organ kunnabesluta om betalningsskyldigheter för TV-avgifter, varvid besluten skall fäverkställas utan att allmän domstol har fastställt förpliktelsen. En sådanordning avviker från vad som i allmänhet gäller, vilket också framgår av denavvikande meningen i lagutskottets yttrande. Detkan också bl.a. innebära risker för att bolaget begär exekutiva åtgärderutan att det är påkallat och därmed i onödan förorsakar enskilda människorolägenheter. Oförskyllt kan den människan hamna i utsök-ningsregistret hoskronofogden. Detgäller vidare skyldigheten att betala tilläggsavgifter om inte avgiftenbetalats inom föreskriven tid. Detgäller också ordningen för omprövning och överklagande av aygiftsde-biteringar.Den är alltför komplicerad. Den enskilda "ger upp", som det heter ireservafion 3, innan han fått en prövning fill stånd i domstol. Prot.1988/89:63 Det är alltså av rättssäkerhetsskälsom vi i de gröna inte vill godta vissa föreslagna bestämrnelser, vilket framgår avreservationerna. Härmed får jag yrkabifall till samtliga reservationer, nr 1-6, TV-avgiften ,.,... .,,,,.,. . och jaghänvisar till det särskilda yttrandet nr 2. Vi i de gröna har alltså i flera styckensammanfallande synsätt med i fräga om betydelsen av den enskildamänniskans integritet i den uppkomna rättssituationen och i fråga om den lillamänniskans rättstrygghet. När det gäller RlKAB:s enligt vär mening bräckligaförutsättningar att kunna lösa sina uppgifter tycks vi vara pä samma linje somden övriga oppositionen. När det däremot gäller det grundläggande syftet med eneffektiv inkassoapparat för TV-avgiften skiljer sig vår inställning imiljöpartiet de gröna från oppositionens inställning beträffande åtgärder föratt stärka roll som ett företag i allmänhetens tjänst utanbehov av andra finansieringsalternativ, t.ex. reklam i etermedierna. Miljöpartietde gröna säger nej till reklam i samtliga TV-kanaler och givetvis också iradio. Vi skulle alltså vilja behålla nuvarande ordning med somhuvudman, som har en effektiv uppbördsverksamhet och avgiftskontroll. Detskulle vara till fromma för den lilla människans rättstrygghet och enförutsättning för fortsatta verksamhet som ett företag iallmänhetens tjänst utan reklaminslag. 79 (): Detta ärende för dagen gäller alltså, somframgår av kulturutskottets betänkande nr 9, förslag till lag om TV-avgift. Dethar föregåtts av en lång förberedelsetid. Det första förslaget kom ,då föreslog att TV-avgiften skulle separeras fräntele-avgiften och att den skulle hanteras av en särskild uppbördsorganisation. Andra gängen vi träffar på förslag i denna riktning är1984, i den regionalpolitiska propositionen, då en särskild TV-avgiftscentralföreslås förläggas till malmfältsområdet. Beslut fattades omatt uppbörden av TV-avgifter skall skötas av , och Radiohar alltså för denna verksamhet bildal ett dotterbolag, Radiotjänst i KirunaAB, RIKAB. I samband med beslutet aviserades vissaförändringar, bl.a. att mottagaravgifterna i och med den nya ordningen skullekunna drivas in , utan domstolsprövning. Detta föranledde ingaprotester då. Förslaget i det nu aktuella betänkandet innebär i korthetatt TV-avgiften skall bli densamma för färg-TV-mottagare och svart-vitamottagare. Den som har svart-vit mottagare får avgiften höjd till vad somgäller för färg-TV. Vidare skall även statliga myndigheter betala TV-avgift,men för var tionde mottagare. RIKAB:s beslut att påföra någon avgifter skallverkställas utan domstolsprövning som vi har hört här fidigare , omavgiften är obetald och förfallen till betalning. I lagen ingår också förslagtill vissa bestämmelser i anslutning till avgiftsbeslut, återbetalning,tilläggsavgift och omprövning av beslut. Till betänkandet har fogats fyra reservationer - moderatareservationer till vilka har anslutit sig, kanske man kan säga. Övriga partier stär 122 alltså bakom utskottets förslag. Den första reservationen gäller återbetalning till denavgiftsskyldige. 1988/89:63 det är belopp undersfigande 100 kronoreller undersfigande som skall behöva betalastillbaka när någon har anmält att han inte längre har TV-mottagare är naturligtvisen avvägningsfråga. Där tycker jag att det har gjorts en rimlig avvägning ipropositionen. Man kan kanske fillägga att det egentligen inte alls ärsjälvklart att man får fillbaka pengar i en sådan situafion. Men det är bra attförslaget lagts fram i propositionen, och vi tillstyrker det. Reservation 2 handlar om den tilläggsavgift på av detbelopp som fordringen avser och som kan påföras den som undandrar sig sinbetalningsskyldighet. Reservanterna kallar denna person en senpresterandebetalare. Det rör sig om en person som inte har betalat inom föreskriven fidoch ej heller efter påminnelse. Man skulle väl ändå kunna enas om att dennaperson är försumlig. Vi skriver också i betänkandet att tilläggsavgiften avsesdrabba endast de klart försumliga avgiftsbetalarna. Avgiften bör vara så storatt den ökar benägenheten att betala i fid, eller åtminstone efter påminnelse. I den tredje reservationen anser ochmiljöpartiet att den ordning som förordas för omprövning av beslut ochöverklagande är alltför komplicerad. Detta är svårt att förstå. De fel som kanuppstå är troligen oftast av den arten att bolaget självt kan rätta till dem.Är det då inte fråga om att förenkla när man i det läget avstår från attanvända sig av domstol? Den rätten kvarstår ju om någon genom att vända sigdirekt fill RIKAB inte får beslutet ändrat. Om man i stället ser detta på ettpositivt sätt skulle man kunna säga att man inte behöver överklaga till domstolför att få en ändring till stånd. I reservation 4 behandlas frågan om verkställighet avavgiftsbeslut. Det var den frågan som jag nämnde i början av mitt anförande ochvilken ingen hade någon invändning mot då den aviserades i den proposition somvåren 1987 låg fill grund för beslut. har , som vanligt med stor noggrannhet ochinsikt, yttrat sig över detta förslag. majoritet ställer sigbakom förslaget som man gör vissa förtydliganden. Detta är helt iöverensstämmelse med propositionen. Det sägs bl.a. att det, som detär vikfigt att skapa en rationell administration, bör ställas upp garantier föratt förhindra att någon felaktigt blir utsatt för exekutiva åtgärder.Kulturutskottet ansluter sig till den bedömning som lagutskottet gör. Jag vill rikta en fråga fill . Man kan blinågot förundrad om man läser det särskilda yttrande som har fogattill betänkandet. Där sägs att konstruktionen med ett särskilt bolag föruppbörd av TV-avgifter skulle kunna få till följd att roll sompublic service-företag hotas av kommersiella finansieringsalternativ. beskrev också här vältaligt vad som skulle kunna hända. Om detverkligen är sä illa, vore det då ändå inte på sin plats att yrka avslag på detförslag som är framlagt? När det gäller både tilläggsavgifter och verkställighet avavgiftsbeslut säger att det fortfarande kommer att gå bra förden som sköter sig, men de andra är det värre med, och man hör riktigt hurfarligt det skall bli. Det kanväl inte vara mening att man inte skulle kunna gå in 123 med någonform av sankficner mot dem som inte sköter sina betalningar? 80INGRID () replik: Utskottsmajoritetens talesman, , och vi andra har fört den här debatten tidigare i utskottet. sade här att våra ställningstaganden innebär en avvägning. Jagtycker att det är helt korrekt. Vi har gjort olika bedömningar när det gällerstorleken på tilläggsavgiften och ocksä vilken summa det bör vara fråga om föratt återbetalning skall ske då det inte längre finns nägot innehav avTV-mottagare. När det sedan gäller frågan om rättsliga åtgärder är detsjälvklart att man efter ett vanligt betalningsföreläggande alltid harmöjlighet att kräva in pengar. Vad vi här har reagerat mot är att man efter envanlig betalningspåminnelse direkt skall kunna kräva utmätning utan att fallethar gått till domstol. Detta tycker vi är felaktigt. Vi har därför krävt attden enskilde bl.a. skall kunna överklaga till kammarrätten i de fall därutskottsmajoriteten föreslår en omprövning, vilket hänvisartill. Vi har som sagt gjort olika bedömningar, och jag stär fast vid vad jagsade i mitt första anförande om att jag önskar RIKAB lycka till. Detta av denenkla orsaken att jag tror att det hela kommer att bli besvärligt.. Det liggeri allas gemensamma intresse att så stor del som möjligt av den fastställdaTV-avgiften flyter in. Vi kan kanske därmed ocksä säkra en bättre kvalitet påvåra program. 81 () replik: Jag tycker att det är mycket intressant attSylvia nämnde att ingen reagerade pä den här konstruktionenoch de eventuella följder den kunde få för den enskilda lilla människan som vitalar om. Det är först nu sedan uppmärksammat liknandeföreteelser när det gällde parkeringsbot som man har reagerat. minoritet säger ocksä att "Endast ienstaka undanlagsfall har i nuvarande lagstiftning möjlighet öppnats för enenskild organisation att fä omedelbar verkställighet". Det är alltså frägaom en förändring som håller pä att ske. Uppbörden av TV-avgifter berör ocksäkolossalt många människor. Det är stor risk att det kommer att ske misstag.Det väcker principiella betänkligheter ur rättssäkerhetssynpunkt, och detgäller då särskilt 17 § i lagförslaget. frågar sedanvarför vi inte yrkar avslag. Vi skulle i och för sig gärna vilja göra detta,men av mitt särskilda yttrande framgår varför vi inte gör detta. Där står:"Med hänsyn bl.a. till att planeringen för ett överförande till RIKAB avbl.a. avgiftsuppbörden nu pågått och till att ett upphävande avbeslutet skulle dra stora kostnader och medföra praktiskasvårigheter har vi nu avstått från att yrka avslag pä den nu aktuellapropositionen." 82SYLVIA () replik: Jag tycker inte att skall ta åtsig en så stor del av äran för att det talas om rättssäkerhet och den lillaenskilda människan i den här kammaren. Det är litet för tidigt att göra detta. När KajNilsson talar om att lagutskottet har sagt att detta skulle vara ett undantagsfall citerar hanminoritetens yttrande. Majoriteten säger i stället att det som föreslås ipropositionen egentligen inte innebär någon principiell nyhet. Man ser litetolika pä frågan från majoritetens och minoritetens sida i lagutskottet, och dettror jag är värt att notera. Ianslutning till det jag sade om att det är litet för tidigt av miljöparfiet attta åt sig äran av att man talar om rättssäkerhet vill jag påminna om att dettaockså sker litet väl ofta från moderat håll. Borde man inte fundera litet kringsagan om pojken som ropade på vargen. Så snart vi behandlar ett ärende där denenskildes skyldigheter i ekonomiskt avseende berörs ropar ni lika envetet sompojken på bristande rättssäkerhet. Visom verkligen är måna om att värna om rättssäkerheten vet att det handlar omett tålmodigt arbete, ett ständigt pågående arbete. Det är inte bara fråga omatt se spöken på ljusa dagen och att i fid och otid ropa att vargen kommer. Ettsätt att värna om rättssäkerheten, i det avseende som vi diskuterar , äratt se till att bestämmelserna är så enkelt och klart formulerade att det interåder något tvivel om vad som avses. Den ambitionen har vi med lagförslaget.Jag tycker att man skall gä litet varsammare fram i debatten omrättssäkerheten. Det tjänar nog både partierna och rättssäkerheten på. Anf.83 () repHk: Jag vill säga till att det är alldeles riktigt att vimoderater reagerar när den enskildes rätts träds förnär men icke, som SylviaPetterson sade, när den berörs. Anf.84 () replik:, Jag tycker att det är syinptomatiskt att uttrycktesig på det sättet att vi skulle "ta äran åt oss". Det är ju dä frågaom något bra, och det kanske vi inte vill framhäva. När vi talar om den lilla människan menar vi densom inte alltid kan hålla sig )B9( jour med alla de förändringar som sker pådet juridiska området och därför kommer i kläm. Den lilla människans röst hörsdå inte så tydligt, även om hon ropar på vargen. Vi i får oftakontakt med människor som kommit i kläm, med människor som man inte har tagithänsyn till på annat håll i samhället. Vi tycker att det finns en tendens motatt lagstiftningen förändras bort från förvaltningslagen. 85 () replik: Det var inte den lilla människan jag menade, när jag sade att man roparpå vargen. Det trodde jag att förstod. IngridSundberg säger att reagerar för rättssäkerheten. Jag påstår alltsåatt ni överreagerar litet grand. Dethär förslaget är ju egentligen något mycket enkelt i de allra flesta fall.Endera har man TV, och då betalar man, eller också har man ingen TV-mottagare,och då betalar man inte någon avgift. glömmer man att betala, och dåfår man en påminnelse. Betalar man inte då heller, är det i allmänhet nägotannat fel än allmän glömska. Då tycker jag att man får accepteratilläggsavgiften, som ju inte är alltför betungande. Om sedan ett avgiftsärendegår till indrivning, beror det nog som regel inte på att det föreliggernågon tvist om att man skall betala eller hur mycket man skall betala, utan denuteblivna betalningen har i sådana fall alldeles säkert någon annan orsak. 86 (): Det fattas stundom olyckliga beslut här ikammaren. Ett sådant fattades , då fick igenom sittförslag om att överflytta inkasseringen av TV-licenser från till ettbolag som driver. Vi motsatte oss detta ochförutspådde att det inte skulle bli särskilt lyckat. Men det är ju så att närmajoriteten har fattat ett beslut får man acceptera detta. Vi motsätter ossalltså inte den följdlagstiftning som jag tycker måste komma till stånd som ettresultat av beslut . Men, herr talman, i denna förtroliga krets kanske jag ändåkan få berätta att när utskottet arbetade med den här frågan , fannsdet ett skede då det faktiskt stod och vägde om det skulle bli majoritet förden gamla modellen eller för den nya som förordade. Televerketschef, generaldirektör , kom till utskottet och utvecklade hela denkraft som han kan göra såsom chef för ett av våra största affärsverk. I syfteatt då få gehör för denna överflyttning utlovade han mycket generöst attteleverket skulle svara för alla omställningskostnader och alla utbildningskostnadersom var förenade med detta. Det var i själva verket sä att man var beredd attbetala hela kalaset, både omställningen och det som skulle följa sedan, baraman slapp denna verksamhet. Jag förstod honom, därför att det ger ju en nymöjlighet för att höja sina avgifter utan att folk som fidigare harbetalat både telefonkostnaden och TV-licensen märker att det faktiskt har sketten förändring. Det var alltså guld och gröna skogar för . Döm om min förvåning, när man nu vet att ochSveriges Radio sedan läng tid ligger i luven pä varandra just kring frågan omvem som skall betala omställningskostnaderna vid övergången till det nyasystemet. Jag tycker inte att det är rikfigt anständigt. Har man införkulturutskottet lovat att svara för dessa kostnader, då skall man också se tillatt man gör det. Även lyder ju under regeringen, och detta äralltså en fråga för . Är det som bestämmer, ellerkan och möjligen ena sigom att det som låg fill grund för riksdagsbeslutet ocksä skall gälla? Om inteutbildningsministern är beredd att svara , hoppas jag att han i handlingär beredd att visa att det är rimligt att får ta konsekvenserna avdet beslut som man medverkade till, för att inte säga drev fram, . 87SYLVIA () replik: Nog har jag varit med om många reaktioner närman har förlorat en omröstning, men här var det kanske då en sfilla underdriftatt påstå att detta var ett olyckligt beslut. Det är klart att det kan finnasanledning att känna en viss oro när man flyttar över ansvaret från den ena tillden andra för att hämta in dessa avgifter. Det har vi också uttryckt både viddet tillfälle då beslutet fattades och . Mensedan har jag väldigt svårt att känna igen den mycket blommiga Prot.1988/89:63 beskrivningen av vad lovade, om guld och gröna skogar, när 8februari 1989 företrädare för verket var på utskottet. Det lät kanske ändå inte riktigt så. Det är också värt attnotera att vid det fillfället var ''8'J«" faktiskt berett att ta påsig denna uppgift även i fortsättningen, fastän på vissa villkor. Jagkänner inte alls till det senare skede som beskriver pä detsättet att och är i luven pä varandra. Det får väl iså fall bli ett ärende i särskild ordning. Anf.88 Utbildningsminister : Herr talman! Bara en sakupplysning tillJan-Erik . har inkommit med enskrivelse till regeringen, där man redovisar meningsmotsättningarna mellanSveriges Radio och i den här frågan. Den skrivelsen har vi remitteratfill med krav på ett mycket skyndsamt svar. Det är vad som har häntpå det här området. Ett ärende är alltså väckt i i den frågasom tog upp. 89 (): Då föreslår jag att man till även remitterar protokolletfrån dagens överläggning. Jag skulle nämHgen vilja veta om generaldirektören iteleverket är beredd att bestrida den version som jag har givit av hur dettabeslut kom till. Överläggningenvar härmed avslutad. Kammarenövergick till att fatta beslut i de förevarande ärendena. Mom 1 och 2 Utskottets hemställan biföUs. Mom.3 (nordisk ombudsman) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservationen av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom. 2 (återbetalning tillden avgiftsskyldige) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 1 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.3 (tilläggsavgift) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av m.fl. - bifölls med acklamation. Prot.1988/89:63 Mom. 4 (omprövning av beslut) 8 februari1989 Utskottets hemstäUan - som ställdesmot reservafion 3 av ,, , ,, , m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5(verkställighet) Utskottetshemställan bifölls med 229 röster mot 78 för reservation 4 av Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 5 § Föredrogs finansutskottets betänkande 1988/89:FiU12 om sammanställning avtilläggsbudget I för /89 (prop. 1988/89:25 delvis), 1988/89:FöU10 om vissa personalfrågor (prop. 1988/89:52)och 1988/89:BoU3 om viss utformning avräntestödet vid ombyggnad av bostäder. Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. 6 § Anmäldes och bordlades Proposition 1988/89:74 omunderrättelseskyldighet m.m. när utlänningar är berövade friheten 7 § Meddelande om interpellation Meddelades att följande interpellafion framställts 1988/89:111av () till statsrådet om EFTA och relationertill EG: Genom det tal som hölls avordföranden i inför EG-parlamentet den 17januari 1989 kom EG-frågan för svensk del i en helt ny situation. Svensk EG-politik vilar ännu på beslut frånvåren 1988. Detta beslut har av regeringen använts som grund för attanvända samverkanmed EFTA såsom huvudspår i arbetet att nå de eftersträvade nära relationernafill EG. I samband med konferensen mellan EFTA-nationerna och EG:sföreträdare i tog inifiafiv till ett bredareanslag i kontakten med EG. Detta bredare anslag innebar att EG-orgänisationensom sådan skulle utgöra instrument för närmande mellan EFTA-staterna och EG,även i fall då enighet inte förelåg mellan EFTA-staterna. Det svenska sökandetefter kontaktytor mot EG skulle bedrivas med åtskilligt inslag av att fillämpaefter läglighet. tal måste uppfattas innebära attEG-kommissionen nu avvisar kontakter på detta formlösa sätt med EFTA-staterna,samfidigt som EG markerar sin bedömning att EG:s relafion till EFTA-staterna ärav en alldeles speciell natur. och dess ordförande har överfört bollentill EFTA:s planhalva. Det ankommer på EFTA att ge tydliga signaler till attalla EFTA-nationerna är beredda att anta utmaning elleracceptera en andraplansroll, såsom en lösligt ansluten organisation av nationervars enda relation till EG skulle vara ett frihandelsavtal. Regeringens reaktion på signaler harhittills blott varit ett välkomnande av EG:s strävan efter fastareförbindelser. Regeringens reaktioner har inte innehållit någon form avuttalande om beredskap att medverka till att genomföra det som Delorsefteriyser - ett stärkande av EFTA från en lösligt sammanhållenfrihandelsorganisation till en fast sammanbunden grupp av nationer medgemensamma institutioner och beredvillighet att i många väsentliga hänseendensamordna sitt beslutsfattande. EFTA:s statsministrar skall mötas i under förstahalvan av mars. Med all sannolikhet kommer där reaktionen pä , och andra signaler från EG, att bli föremål för överläggningar och beslut.Med all sannolikhet förekommer redan förberedelser för en gemensam deklarationav EFTA:s statsministrar. Är utrikeshandelsministern bereddatt inför arbeta för att EFTA förändras så att institutioner förfortlöpande konsultationer och kontakter med EG skapas, så att institufionerför tvistlösning mellan företag i och EFTA tillskapas och så att nationelllagstiftning genomförs och möjliggör genomförandet av en tullunion mellanEFTA-organisationen och EG? 8 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågorframställts 1988/89:427av () till justitieministern om uttagningen avfelparkeringsavgifter: 1988/89:63 Enligtnuvarande bestämmelser kan en person, tvingas betala felparke- ringsavgiftäven om det är uppenbart att bilen aldrig befunnit sig i den . . , ~ ~ aktuella orten. Meddelande om frågor j~, o , c, - -c. -a -i-, i n i- I 7 § lagen omfelparkeringsavgtft anges: Avgitt skall eriaggas inom föreskriven tid även omtalan föres om undanröjande av betalningsskyldigheten." Samhälletvisar, enHgt min mening, med den lagtexten en attityd som jag tolkar så här:"Betala först, så kan vi diskutera sedan!" Anser statsrådet att detta förfaringssätt ärförenligt med respekt för medborgarnas rätt att värja sig från en felaktigbestraffning? 1988/89:428av () till försvarsministern om den ifrågasatta indragningen avvissa regementen: Under konferensen i avvisadeförsvarsministern en värnpliktsutbildning som ettrealistiskt alternativ. Den fråga man ställer sig nu är vad detta innebär förden framtida grundorganisationen. EnligtÖB:s bedömning i pressen innebär försvarsministerns uttalande att någotnedläggningshot inte nu längre vilar över I 14, I 16 och P 6. Jag vill fråga försvarsministern om han delar ÖB:suppfattning att dessa regementen kan räkna med att vara kvar, eller omförsvarskommittén kommer att pröva även detta i samband med den framtidaarméstrukturen. 9§ Kammaren åtskildes .