prot · GC0981 · 1988-12-31 00:00:00 — Nog är det så, , att postens kunder, som juär allmänheten, inte enbart kräver snabbhet och effektivitet. Kanske vill de habåde snabbhet, effektivitet och miljövänliga transporter. Vad vi reservanter -och de motionärer som och i tidigare sammanhang ocksä har pläderat förmiljövänligare transporter - vill framhålla är ju atl postverket inte harlyckats, ens med flygtransporter, atl befordra posten snabbare. Det är helt klartatt det finns exempel pä detta. Sådana saker måsle vi kunna diskutera. Ni måstevara mottagliga för det argumentet och för exemplen ur verkligheten. Jag tillhör också allmänheten som postkund. Jag vet atlallt fler skulle vilja se att posten återupptog transporterna med tågkupéer -där den har lagts ner kan verksamheten återupprättas - och atl fler och flervill ha miljövänligare transporter över huvud taget. Vad menar när hon .säger att det förutomeffektivitet också skall handla om allmänna samhällsintressen? Handlar det inteockså om miljö? Vad tänker och hennes partikamrater göra äl det?Mälet för servicen skall vara snabbheten som kunderna begär, men jag vill ocksädiskutera miljövänlighet, som kunderna ocksä begär. , herr talman, vill jag återigen ta upp frågan omatt nu frånhänder sig ansvaret för ytterligare viktiga områden. Jagmåste säga att jag är litet förvånad över att inte har ställt upppå vpk:s krav att vi inte skalllåta regeringen ta över ansvaret för ytterligare viktiga koncernfrå- Prot.1988/89:81 gor för ett verk. Det räcker inte att, som gör, hänvisatill att nu skall beslut fattas som gör att posten går sammaväg som . Det var ju fel. Måste man göra ett fel till, MargitSandéhn? 70 () replik: Först till : vill... Jag erinrar om att repliken gäller . 72 () replik: Ja, okej. Först och främst borde det vara en trivialitet attmiljömålet skall införas för postverket liksom för övriga offentliga monopoloch verk, sä att den offentliga verksamheten och den offentliga kontrollen överdenna kan stärkas. Anledningen till att vi har ett sådant här mål är ju att vivill kunna fillgodose allmänna intressen. Som och redan har påpekathar det blivit försämringar för stora delar av när det gällerpostbefordran. Det har inte blivit någon förbättring. 73 () replik: När det gäller snabbhet och effektivitet villjag säga att alla som har med posten att göra eftersträvar att posten skallkunna övernattbe-fordras. Vi har , som jag har sagt, sädanbefordran för av posten, men vi vill försöka att öka denna andel. Jag svarade på fråga om vem som tjänar påatt posten går med flyg. Det är kunderna, och det är dem vi måste tänka pä iförsta hand. Det gäller en kvalitetsfråga som kommer att bli heltavgörande, om posten skall kunna möta den allt starkare konkurrens som postenär utsatt för frän andra företag. Därför anser jag att det är sä som utskotteti detta fall har skrivit, nämligen att posten skall gå fram medövernattbefordran. Det är detta vi måste eftersträva. Vi får inte genomföraförsämringar för våra kunder. I fråga om posten till Norrlandgäller det inte bara post som kommer från utan även post som kommerfrån södra delen av . Även den skall kunna gå fram över natt. 74VIOLA (vpk) replik: hänvisar om igen till attflyget ger snabbare transporter. Men hon har tidigare hänvisat till att delgäller allmänna samhällsintressen, och kunderna tillhör ju dem som i detallmänna intressets namn kräver miljövänliga transporter. Om det nu går attförena miljövänliga transporter med effektivitet och snabbhet, är det dänågonting som regeringen och inte alls kan tänka sig ifortsättningen? Det vore bra att fä ett besked om detta. Jag trodde attsignalerna om miljövänliga transporter skulle kunna avse även posten. Jag vill upprepa mina frågor som handlar om atl riksdagennu fränhänder sig beslutanderätten i myckel viktiga frågor avseende postenskoncernverksamhet. Det handlar om att avveckla verksamheter, del handlar omförsäljning eller köp av aktier och om andra lika viktiga ling. Vi har erfarenhet av vad som hände när riksdagensmajoritet mol vpk:s förslag lät regeringen fä mycket stora befogenheter, beslutanderättoch bemyndigande att ta ansvaret för betydande delar av SJ:s koncernverksamhet.Ett transnationellt bolag fanns kanske redan i bakgrunden för att utnyttjamöjligheten att i kompanjonskap med regeringen fatta det beslut somfullständigt körde över facket och den starka opinionen i landet. Detta var vadsom hände, . Jag frågar återigen: Vad vinner allmänheten i påalt regeringen får dessa utomordentliga och vittgående befogenheter, medanriksdagen förlorar dem? 75MARGIT SANDÉHN (s) replik: Del är som jag har sagt tidigare, ViolaClaesson, att transportnätet består av en kombination av flyg, täg, postkupéoch bil. Inte av posten transporteras på järnväg, så allt gårinte med Som jag också har sagt tidigare mäste man ta hänsyn tillvarifrån i breven skickas. Det är meningen att hela skall kunnaleva, hela skall ha nytta av övernattbefordran. vice talmannen anmälde altViola anhållit atl till protokollet få antecknat atl hon inte ägderätl till ytterligare replik. 76 (): Debatten om hur posten skall befordras ilandet har pågätt , när man drog in postkupén pä sträckanStockholm-Boden. Sjävfallet skall postverket använda de rationellastetransportmöjligheter som finns. Men frågan blir: Är det enbart ett rationelltsynsätt från poslens sida som är avgörande? Skall man inle väga in den servicesom det innebär att fä postbefordran även till inland? menade kommunikationsministern här ikammaren att oron för försämrad service var obefogad. Alltsedan dess harNorrlands inland fått vidkännas försämrad paketservice pä grund av flygetskänslighet för dåligt väder. Vi är många, bl.a. inom de fackligaorganisationerna, som inte heller tror på de ekonomiska fördelar som postverketpåstår att man uppnår genom att avskaffa postkupéerna. Utskottetskriver på s. 6 i betänkandet: "Vid val av transportmedel för t.ex.övernatlbefordran måsle hänsyn tas till bl.a. den tidpunkt dä dagens post kanvara klar för aviranspori från elt område till ett annat område,transportavståndet, den tidpunkt dä posten senast bör anlända till det andraområdet för atl kunna delas ut där dagen efter inlämningen samt kostnaderna förtransporten. Del kan nämnas att flyg måste användas för att övernattbefordranav post frän skallkunna ske till orter norr om områdena omkring och ." Detta påslående, herr talman, är inte sant. Man behöverinte använda flyg för att kunna dela ut posten norr om har inte vägt in att posten sorteras i postkupéerna ochatl den när den kommer fram är klar att delas ut. Om man använder flyg måstesorteringen endera ske i före avtransporten eller i resp.Umeå . Därefter skall posten transporteras med bil till inlandet.Detta tar . 1 varje fall blir tiden inte kortare. Det är märkligt att utskottets företrädare talar om skall ha en kombination av flyg, tåg och bil för postbefordran. Min frägablir: Varför drar man in postkupén pä sträckan , om man tyckeratt även tåget skall användas? I tidigare debatter har skälet till förändringar ocksäangetts vara SJ:s ändring av tidtabellerna. Dagens regionalpolitik handlar imycket stor utsträckning om att olika politikeromräden skall samordna sinainsatser för en bättre och rationellare regionalpolitik. Då är det märkligt attinte två verk skall lyckas komma överens om en tidtabellsjustering på nägraminuter. Del visar inte pä någon speciellt stor vilja att lösa problemen. Den verksordning som regeringen antog 1987ålade de statliga verken att la såväl regionalpolitiska hänsyn som miljöhänsyn.Postverkets avveckling av postkupéerna över hela landet ger vid handen attverket inte har något intresse av att ta miljöhänsyn. Den politiska debatten i riksdag tycker jag visarpå ett stort intresse för miljöfrågorna. Att man i detta läge låter postverketavstä frän att ta miljöhänsyn är ganska märkligt. Varför vill inle majoriteteni trafikutskottet se till att de statliga affärsverken tar miljöhänsyn av detslag som regeringen har sagt att verken skall ta, framför allt i de fall därman uppnår såväl regionala insatser som en rationell hantering? Jag hoppas att den nye postchefen menar allvar när han säger atl mer post skall transporteras päjärnväg. En enig riksdag hade kunnat hjälpa honom på traven med denna insats.Samtidigt kunde regeringen ha fått besked om att miljöpolitik inte enbarthandlar om fagert tal utan snarare om konkreta insatser. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillreservationerna loch 2 i trafikutskottets betänkande nr 9. 77ANNA (): Jag vill först instämma i det som . Eftersom jag vet att han är väl insatt i frågan om postkupéer ochtågtransporter och att det är han som avgivit den motion som vi nu diskuterar,så är jag glad att han tog upp detta lill debatt. Orsaken till att jag begärde ordet är att det för en tidsedan kom ett meddelande om att postsortering skall införas på vissarastplatser utefter vägarna. Var finns då förnuftet, miljömedvetandet ochsäkerheten för personalen? Jag kan framför mig se beväpnade ABAB-vakier inatten strosa runt bilar, i vilka det sorteras post. Efter att ha läst om dessaplaner, anser jag reservation 1 vara än mer viktig. I sin regeringsförklaring sade statsministern attregeringen skulle ta miljöhänsyn när det gäller alla områden. Då frågar jagmig: Hur kan socialdemokraterna säga nej till följande - jag citerar urreservationen: "Det mest miljövänliga och energieffektiva sättet atttransportera post är transport på järnväg. Det angelägna i att skona miljön ochatt spara energi gör att posten i första hand bör välja järnvägen förtransporterna av post mellan de olika postområdena. Postens servicemål bör dockinte eftersättas." Om servicemålet upprätthälls, är då villigatl byta flygtransporter mot tågtransporter? Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om bostadsutskottetsbetänkande 6.) Kammaren övergick till attdebattera trafikutskottets betänkande 10 om anslag till Luftfart. 78 (vpk): Jag undrar om det finns nägon här i kammarensom vill bestrida att den enorma ökningen av flygtrafiken innebär problem. Päinternationella konferenser träffas ländernas trafikansvariga för att diskuteraträngseln i luftrummet. Pä andra konferenser sitter miljöansvariga ochdiskuterar flygets miljökonsekvenser. Men inte någonstans leder detta tillradikala förändringar i praktiken, och ingen utöver vpk ville pä allvardiskutera flygtrafikens kostnadsansvar och miljöförluster, när det begav sigmed den trafikpolitiska propositionen och debatten . Av alla dem som under ett par månaders debatt 1987-1988engagerade sig mot en 25-öres bensinskattehöjning är det bara ett fätal utanförriksdagshuset som vet alt flyget är befriat frän bäde drivmedelsskalt ochmoms. Det handlar om uteblivna statsinkomster på flera miljarder . Jagundrar om vill bestrida den siffran. Reagerar inte han ochhans partikamrater alls pä denna orättvisa mellan trafikgrenarna? Är det inteobehagligt att se hur det förorenande inrikesflyget kan briljera med annonser imiljonklassen för sina nya "gröna avgängar"? Inrikesflyget är ju maximalt subventionerat.De ca 60 miljoner per är som man skall betala i s.k. miljöavgifter är ju baraen spottstyver i jämförelse med flygets kostnader för samhället. Jag förstår att kommer att argumenteraför regeringens påstådda regionalpolitiska ansvar. Jag inser att han kommer attstå upp fill de s.k. skogslänens försvar och deras rätt till flyg ochflygtrafik. Jag vill då hänvisa till att har sagt sig helt delavpk:s uppfattning, att det finns exempel på flygplatser som totalt saknarexistensberättigande. Exemplet är , döpt till ,som har tillätits expandera sedan statsrådet först tog till orda i frågan närhon höll en presskonferens tillsammans med de SJ-anställda i . Jagbevittnade själv denna tilldragelse. Ungefär framträdde fru , där honlovade alt miljöhänsyn skulle styra trafikpolitiken osv., under förutsättningatt den socialdemokratiska regeringen fick fortsatt förtroende efter valet1988. Vi i vpk anser att det behövs såväl ett införande avflygbränsleskatt - vilket vi har pläderat för - som en nedskärningi anslagen till flygplatserna, ett krav som är nytt . Vi intog i stortsett samma hållning till miljardsatsningarna pä . Vi ville sparamiljarder och minska flygtrafiken till förmån för miljövänliga transporter påräls och på vatten. Det vill vi fortfarande och vi visar konkret vad vi menarmed våra vallöften genom att ta upp våra förslag i och ocksä i olikafullmäktigeförsamlingar, där det tycks råda en enorm rusch frän visst hållefter påtryckningar från näringslivet om att man skall salsa pä ytterligareflygplatser och utbyggnad av flygplatser. Jag ber att få yrka bifall tillvpk-reservationerna om nedskärningar i anslagen till kommunala flygplatser ochnedskärningar i anslagen till trafikflygarutbildningen, dvs. reservationerna nr1 och 2, som är fogade till betänkandet. 79SVEN-GÖSTA (): När vi behandlar årets luftfartsbetänkandekan vi konstatera att bakom detta betänkande finns från utskottets sida en stormajoritet. Det finns endast två reservationer och ett särskilt yttrande fogadetill betänkandet. Motionerna angående luftfarten har ocksä i är varit ovanligtfå, endast fyra stycken. Av detta finns det inte någon anledning att dra denslutsatsen alt ledamöter visar etl svagt intresse för svenskluftfart. Nej, jag vill mer tolka det så som atl vi samtliga är mycket tillfreds med den positiva utveckling som har skett . Flygresandet har ökat markant . Under1987 ökade t.ex. inrikestrafiken mätt i antalet passagerare,utrikestrafiken och chartertrafiken . Denna ökning har ävenfortsatt och allt talar för atl även 1989 skall bli etl framgångensår för svensk luftfart. har den snabba expansionen fört med sigkomplikationer. Ett av inslagen är pilotbrist. Brist pä kvalificeradeflygtekniker är också kännetecknande för den civila luftfarten. För luftfartsverkets del har den nya efterfrägesituationeninneburit att omfattande standardförbättringar och utbyggnad av kapaciteten harmåst göras inom flygplatssystemet. Det bör framhållas att verksamheten harutformats i nära samarbete med flygbolag, kommuner och andra berördaintressenter i fråga om såväl inriktning som omfattning av service ochinvesteringsåtgärder. Det finns många exempel på att investeringar har kunnattidigareläggas tack vare medverkan från flygbolag, kommuner och andraintressenter. Sammanfattningsvis kan man utan överdrift fastslå alt detfinns en mycket bred uppslutning bakom denna positiva utveckling, som har varitkännetecknande för luftfarten . Jag framhöll tidigare bristen pä piloter och flygtekniker.Mot denna bakgrund är det häpnadsväckande att vpk har en reservation, i vilkenman pläderarför att medelsramen för civil trafikflygarutbildning bör minskas. Vpk vill attbidraget fill kommunala flygplatser skall minska med 3 miljoneräven detta ärmycket häpnadsväckande. Båda reservafionerna slår ensidigt mot regionalflyget iskogslänen, dvs. Reservationerna talar sitt eget språk, ochav den anledningen anser jag det helt överflödigt att lägga ner mer energi påatt argumentera emot dem. Vpk har inte alltid varit motståndare till en positivutveckling av inrikesflyget. Låt mig bara påpeka att den 17 september1980 fattade ett beslut om utflyttning av inrikesflyget från tillArlanda. Detta beslut fattades med minsta möjliga majoritet, bestående avsocialdemokrater och vpk. Med facit i hand kan vi nu konstatera att detta blevdet verkliga startskottet för en expansiv utveckling av inrikesflygel. justerade vi i trafikutskottet ettbetänkande om luftfart i anledning av proposition 1986/87:100 bil. 8, i vilkenregeringen bl.a. föreslog att anslaget till de kommunala flygplatserna i Växjöoch , som utgjorde ca 6 milj. kr., skulle upphöra. Då var ViolaClaesson med om att ge regeringen ett nej på dess förslag om att ge 6 milj. kr.till två regioner med goda expansionsmöjligheter. Vid riksdagsbehandlingen den27 förekom inte den minsta reaktion vare sig från ellernågon annan vpk-are på att man ville stödja regeringens förslag om att dra inanslaget till de kommunala flygplatserna i och . Den gångengällde de alltså två expansiva regioner. , när man vill dra in 3 milj. kr.,kanske det känns lättare att slå mot skogslänen och inland. Jag anseratl det inte finns någon konsekvens i detta. Såsom jag inledningsvis framhöll är det ju en breduppslutning kring trafikutskottets betänkande, och det gör att jag stannar viddessa kommentarer. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan itrafikutskottets betänkande 1988/89:TU10. 80VIOLA (vpk) replik: Vilken emfas, ! Hade jaginte sett den jag såg i talarstolen, hade jag gissat att det var enSAS-direktör, som höll ett anförande. Jag har inte umgåtts med SAS-direktörerlika mycket som har gjort, men jag vet ungefär hur de kanlåta - i och för sig mycket sympatiska herrar, men deras argument för flyget ärungefär desamma som . Jag visste också att skulle ta upp hurvi i vpk röstat och vad vi har sagt när det gäller dessa frågor. Jaghar försökt att komma fram till att om man nu inser att flyget medför ganskastora problem för samhället - jag hänvisade till trängseln i luftrummet, som ivarje fall de olika ländernas kommunikationsministrar, inkl. den svenska, hardiskuterat och varit överens om. Vidare hänvisade jag till det som vi vetom miljöförstöringen och konsekvenserna av ett så oerhört expansivt flyg som vii dag kan se, bl.a. inom inrikesflyget. Detta måste ju leda till att man kanändra uppfattning. nämner vad som hände 1980. I detsammanhanget vill jag säga: Om socialdemokraterna inser alt det som de gav ilöfte före valet faktiskt var byggt pä realistiska värderingar av hurtransporterna kan leda till genom den ökade landsvägstrafiken och den ökade flygtrafiken, vad drarman för slutsatser av det? Skall den ene av socialdemokraternas företrädare iutskottet plädera för järnväg, men i och för sig ge efter ganska snabbt förherr och också säga att det är miljöhänsyn som leder till att vi börsatsa på järnvägen, medan en annan kan stå upp nägon dag före eller efter ochplädera som en SAS-direktör för ökat flyg och bejubla den miljöförstörandeexpansion som varit utan att ta hänsyn till de löften socialdemokraterna hargivit på miljöområdet? Jag måste säga att detta är helt otroligt! Vilka slutsatser drar av att flygetsexpansion har lett till en mycket sämre miljö i och inneburit en storöverraskning också för de värsta prognosmakarna? Skall vi inskränka flygtrafiken pä olika ställen? Och kanSven-Gösta tänka sig - om nu vpk fått igenom sina förslag - att maninom skogskommunerna också prioriterar, så alt t.ex. , jag och vpkfår rätt när det gäller den obehövliga , som det sä vackert heter?Den behövs inte, och jag är beredd att ändra mig när det kommer argument somvisar att vi måste ta till drastiska steg. 81 (): Flyget är den mest subventioneradetrafikgrenen i . Det är egentligen inle sä konstigt att den mestsubventionerade trafikgrenen ökar mest. Den bär inte sina egna kostnader.Järnvägen och övriga transportgrenar bär betydHgt större kostnader. Vår politikär inte konsekvent, speciellt inte med tanke pä de utsläpp som flygtrafikenorsakar. Ur transportsynpunkt vore det mycket bättre att lägga en ordentligskatt på flyget och att använda dessa pengar till att utveckla järnvägstrafikenfill de regioner där järnvägstrafiken skulle passa. Inom vill vi differentiera miljöskatten påflyg så att det läggs på . per liter flygbränsle - har vi ingenskatt alls på del - och så att en del läggs ut som en landningsavgift som kandifferentieras så att den blir olika stor i olika delar av landet. På detsättet kan regionalpolitiska mål tillgodoses. Denna landningsavgift skulle motsvaraungefär miljöskatt på flygbensinen. Vi skulle komma upp till 2:50 perliter flygbensin. Då börjar vi närma oss den beskattning som finns på övrigatransportsystem. Först då kan vi börja tala om jämställdhet. När det gäller bidragen till kommunalaflygplatser har vi från sida inte ställt oss bakom ViolaClaessons reservation, eftersom detta anslag delvis går till regionalpolitiskasatsningar som vi tycker är någorlunda vettiga. Vi vill dock göra klart att vii framtiden vill ta bort det statliga stödet för kommunala flygplatser. Vimenar att flyget måste bära sina egna kostnader och måste betala för sinbelastning på miljön. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om bostadsutskottetsbetänkande 6.) Kammaren övergick till attdebattera bostadsutskottets belänkande 4 om anslag till bostads- ochplanadministrationen m.m. Prot.1988/89:81 Anslag till bostads- och planadministrationen m.m. Anslag tiUbostads-och '- » (): I j . , Herr talman! har i sinmotion Bo303 tagit upp frågan om planadministrationen & ki- & kartläggningensomfattning och utformning när det gäller den miljön. Viföreslår att en marin atlas utarbetas och menar, att den på ett lättillgängligtsätt skall presentera viktiga fakta om våra kusthav, när det gäller bl.a.biologi, hydrologi, vattenförhållanden, föroreningskänslighet och föroreningsbelastning. Övervakningen av våra kusthav är otillräcklig och mästeomgående förbättras. Den marinbiologiska forskningen måste intensifieras,utökas och samordnas bättre. Forskningen och kännedomen om hur växter och djurlever och utvecklas i den miljön har länge varit eftersatt. Vi människorglömmer alltför ofta bort att det finns ett mycket omfattande liv undervattenytan, och att detta liv mäste få ha samma förutsättningar att fortlevasom livet på land. Oavsett om en växt eller ett djur lever ovanför eller undervattenytan måste det ha samma rättigheter och möjligheter alt få leva. Så ärdet tyvärr inte . Vi människor mäste ta hänsyn till detta i vår planeringoch våra beslut. För att vi skall kunna göra detta rätt måste det finnasordentligt underlag. Tyvärr är underlaget när det gäller den miljönbristfälligt, och därför blir planering och beslut ofta både felaktiga ochförödande för livet under vattenytan. Vi i känner väl till att det pågår ett projektsom heter "Nafionalatlas" som kommer att omfatta 9 tematiskaband. Del första ges ut och det avslutande . Ett av bandenkommer att heta "Kust och hav". Bandet avses bli på 110 sidor ochplaneras utkomma är 1992. Underlaget till verket är i veckorna inlämnat tillhuvudredaktionen på det bokförlag som skall ge ul böckerna. Detta bokverk kommer säkert att bli bra pä många sätt, menvi i vill påpeka att eftersom det är så stora brister, närdel gäller insamlandet av olika fakta, kommer det naturligtvis att bli bristeri faktaredovisningen också. Därför vill vi i ha en särskild marinatlas där faktaunderlaget kommer från bl.a. mätningar från fasta mätstationerpå olika djup med en kontinuerlig provningsverksamhet, fotografering avhavsbottnarna i särskilt utsatta regioner och den kunskap som finns hosyrkesfiskarna. Herrtalman, jag vill yrka bifall till reservation. 83 (): betänkande 4 behandlaranslag till bostads- och planadministrationen. Till betänkandet har fogats enfolkpartireservation, vilket vi ifrån majoritetens sida tycker är enöverloppsgärning. I reservationen föreslås, som sagt, att enmarin atlas utarbetas som på ett tillgängligt sätt presenterar viktiga fakta omvåra kusthav. Det gäller biologi, hydrologi, vattenförhållanden,föroreningskänslighet och föroreningsbelastning. Detta harutskottet tidigare behandlat, och i likhet med då anför vi nu att dennationalatlas som är under utarbetande har ett avsnitt som behandlar just 78 kust och hav. Detta avsnittbehandlar just del reservanterna ber om: vattenstånd,vågor, strömmar, marinekologi, malerialtillförsel frän land,vattenföroreningar, områden med syrebrist osv. Med hänvisning till detta sägervi att den aktuella motionen slår in redan öppna dörrar. Utskottsmajoriteten delar motionärernas uppfattning omvikten av att kunskapen om våra hav förbättras och hänvisar till att olikaåtgärder pågår. Förutom vad som redan anförts kan ocksä sägas att inomhavsresursdelega-tionen pågår mycket övergripande programarbete om just svenskhavsresursverksamhet.