prot · GC0966 · 1988-12-31 00:00:00 — Även om inte alla ansökningar börbifallas rätt upp och ner, är det uppenbart att behovet av medel hos statensindustriverk är långt större än tillgången. Samma är förhällandet i flera avNorrlandslänen och också, såvitt jag förstår, på . Arbetsmarknadsutskottethar uppmärksammat regeringen på dessa förhållanden - men besked brådskar. Medhänvisning till det anförda vill jag till arbetsmarknadsminister följande fråga: Är arbetsmarknadsministern beredd att lägga framförslag om ytterligare regionalpolitiska medel, så att investeringskonjunktureni skogslänen kan utnyttjas till den uppbyggnad av näringslivet som så välbehövs i dessa län? 1988/89:121av () till justitieministern om ungdomsgängsbrottsligheten: Våldet bland ungdomar är ett allvarligt socialtmiljöproblem i . Enskilda människor riskerar att bli nedslagna påöppen gata utan rimlig anledning. Många fler upplever en otrygghet som är ettproblem i sig. Särskilt äldre människor känner sig förhindrade att användatunnelbanan och att röra sig i vissa delar av staden. Deungdomsgäng som bildats innebär också en skadlig miljö för ungdomarna själva.Antalet ungdomar som är pådrivande för våldshandlingar bedöms vara mycketbegränsat. Men stora grupper av andra ungdomar dras med och kan lockas in i ettkriminellt beteende. Accepterande av våld blir en del av en livsstil. Kampenmot ungdomsvåldet mäste vara en utomordentligt viktig uppgift för alla berördaparter. gjordes betydande och anmärkningsvärt framgångsrikainsatser från sociala myndigheter, polis och ideella organisationer för attbegränsa våldet. Diskussioner pågår nu om likartade och utvidgade insatser dettaår. I stor utsträckning är det givetvis lokala och regionalamyndigheter som har ansvaret. Men det centrala statliga ansvaret är ocksåbetydande. Bl.a. är det nödvändigt att polisen har tillräckliga personellaresurser. En verksam insats från polisens sida kan inte bygga på punktinsatserutan kräver ett långsiktigt och tålmodigt kontaktarbete. De polisresurser somnu finns tillgängliga t.ex. i är långtifrån tillräckliga fördetta. Det är också nödvändigt att det finns påföljds- ochbehandlingsmöjligheter, så att gripna ungdomar inte återvänder tillsin gamla miljö. Vidare är det viktigt att se till att organisationer somarbetar med den berörda gruppen ungdomar, t.ex. , får tillräckligaresurser. Med hänvisning till vad jag anfört ber jag att fä ställaföljande frågor till justitieministern: Kommer regeringenatt tillse att polisen i fär tillräckliga resurser för att klarakampen mot ungdomsvåldet? Är statsrådetberedd att ta initiativ för att säkerställa påföljds- ochbehandlingsmöjligheter, som gör att gripna ungdomar inte återvändertill sin ursprungliga miljö? Är statsrådetberedd att medverka till att organisationer som pä ideell basis arbetar med denaktuella gruppen ungdomar får förbättrade resurser? 1988/89:122 av () till utrikesministernom de irakiska flyktingarnas situation i : Ca 40 000 irakiska flyktingar, somsedan augusti-september 1988 befinner sig i , lever under mycket svåraförhållanden i tre olika flyktingläger. De är inte erkända som politiskaflyktingar. UNHCR har visserligen kunnat besöka lägren, men har hitintillsvägrats att medverka och ta ansvar i flyktingmottagandet. Deturkiska myndigheterna sköter hela flyktingmotiagandet i egen regi. Inte heller frivilligorganisationer, exempelvis Rödakorset och Rädda barnen, har tillåtits att bidra med sina materiellahjälpsändningar och sin medverkan pä annat sätt. De förhandlingar som förekommit har i skrivande stund ännuinte lett till nägot resultat. Under ett veckolångt besök i tillsammans medsvenska och danska parlamentariker kunde jag konstatera att flyktingarnasbelägenhet är mycket allvarlig. Flyktingarnas rörelsefrihet är starkt beskuren.De kan endast lämna de taggtrådsomgärdade och mililärbevakade lägren eftertillstånd, vilket beviljas i mycket liten utsträckning. Flyktingarna saknarsysselsättning och barnen får ingen utbildning. De sanitära förhållandena ärbristfälliga. Kölden är mycket svär, särskilt i det nordligast belägnalägret i , där temperaturen vid vårt besök uppgick till -. Dehus som flyktingarna bebor är halvfärdiga och dåligt isolerade. Vatten ochelektricitet fungerar dåligt. Lägret borde läggas ned och de dåligtutrustade flyktingarna,som är ovana vid rådande temperaturförhållanden, borde förflyttas till andratrakter. De som bor i tält i flyktinglägret i har det trots allt bättre. Värst för flyktingarna är enligt deras egnaberättelser,ovissheten om framtiden. Även sådana lösningar har blockerats pågrund av de turkiska myndigheternas negativa hållning till lösningar, somtillämpas i andra flyktingsammanhang av UNHCR. Inga irakiska flyktingar vill under motsvarandeförhållanden återvända till hemlandet, där de utsatts för allvarliga övergreppbl.a., enligt uppgifter jag fick av flyktingar, med giftgas. Den irakiska gränsen är ytterst strängt bevakad ochi praktiken stängd för nya flyktingar. I annat fall skulle säkerligen nyaflyktingströmmar sättas i rörelse på grund av den politiska förföljelse sområder i . Den stora majoriteten av irakiska flyktingar är kurder. Delever i turkiska provinser där det råder undantagstillstånd och där denkurdiska befolkningens rättigheter i fråga om arbete, kultur, språk,undervisning m.m. är starkt beskurna eller inte existerande. Svårigheterna att i rådande situation uppnå en varaktiglösning är mycket påtaglig. förekommer allvarliga kränkningar av demänskliga rättigheterna i allmänhet i och i de östra provinserna isynnerhet. Detta gäller bl.a. de fackliga fri- och rättigheterna, den utbreddaförekomsten av tortyr, den betydande omfattningen av nya politiska rättegångaroch förbuden för turkar att återvända till hemlandet. Pä grund av det anförda vill jag ställa följande frågortill utrikesminister : Hur bedömerregeringen den nuvarande situationen för den kurdiska minoriteten i , ochvilka åtgärder kan vidtas för att ge den ett skydd mot övergrepp? Vilka åtgärderanser regeringen vara növändiga för att förbättra de irakiska flyktingarnassituation i ? Vilkenberedskap har för att genom UNHCR och pä annat sätt hjälpa de irakiskaflyktingarna? Vilka åtgärderavser regeringen att vidta för respekten för de mänskliga rättigheterna iTurkiet och särskilt för den utsatta kurdiska befolkningen? 1988/89:123av () til miljöpolitik och skattepolitik: statsministern om sambandet mellan fattade beslut om den framtida miljöpolitiken.I denna ingick bland mycket annat att koldioxidutsläppen inte skulle tillåtasatt öka . Vi är mitt , och den avgörs av de beslut som vitar . pågår pä regeringens direktiv utredningar om nybeskattning inom kommittén för indirekta skatter (KIS). 1 arbetet ingår att manvill införa moms på energi tillsammans med sänkta punktskatter. Enligtutredarna i kommittén kommer detta att leda till att förbrukningen av olja,kol, naturgas och elektricitet ökar. Inhemska förnybara energikällormissgynnas. En momsbeläggning av energin i samband med avveckling avkärnkraften måste rimligen leda till att det tillkommande elkraftsbehovet måstegenere- ras medhjälp av fossila bränslen. De fossila bränslena tillför atmosfären nykoldioxid, och det var det som beslutade att de inte skulle få göra.Det är naturligt att industrin inte tror på regeringens löfte att kärnkraftenskall börja avvecklas . Regeringensdirektiv strider emot beslut . Bilismen är en av våra allra största föroreningskällor ochförorsakar stora miljöskador, kombinerat med stort mänskligt lidande på grundav de många trafikolyckorna. De ökar nu kraftigt. Samhällsekonomiskt ärbilismen dyr. De sammanlagda samhällskostnaderna ligger på ca 20 000 milj. kr.per år. Bilismen är en av våra allra största förbrukare av fossila bränslen.För att kunna klara de av uppsatta målen för begränsning avkoldioxidutsläppen måste det ske stora förändringar i vårt sätt atttransportera människor och gods. Utredarna inom KIS föreslär att ocksäpersontransporter skall momsbeläggas. Det medför att de kollektivatransporterna kommer att missgynnas. Speciellt märkligt är det att kommitténinte behandlar frågan om att beskatta flygbränslet. Av någon anledning är detobeskattat. Pä detta sätt kommer flyget som per passagerarkilometer är det mestmiljöförstörande transportsättet att gynnas ytterligare. Återigen ser vi hur regeringens direktiv stär i dåligsamklang med de redovisade miljöambitionerna. För att komma till rätta med våra miljöproblem måste viminska den materiella förbrukningen i samhället och då främst förbrukningen avicke förnybara resurser. Därför måste vi med kraft verka för att minskaanvändningen av fossila bränslen och se till att vi effektiviserar derasanvändning. De av kommittén framlagda förslagen ökar slöseriet ochbidrar inte till att effektivisera energianvändningen. Jag är utomordentligt bestört över det sätt på vilketregeringen agerar i dessa frågor. Det sades på fullt allvar under valrörelsenatt det var viktigt att politikerna tar människors oro för miljöförstöringen påallvar. Det sätt pä vilket regeringen agerar tyder på att den intetar människors berättigade oro på allvar. Regeringen handlar som om deningenting har lärt av alla de rapporter som har kommit om vår situation och hurden håller på att urarta. Jag skulle vilja att statsministernredogjorde för hur han tänker se till att det finns en synkronisering mellan debeslut som har fattat och de utredningsdirektiv'och de resultat somnu framkommer i KIS-arbetet och hur ändrade direktiv skulle kunna utformas, såatt vi får ett skattesystem som gynnar energihushållning och effektivanvändning av energirävaror. 1988/89:124av () till miljö- och energiministern om oljeprospekteringen iÖstersjön: är ett känsligt hav, som ärutsatt för omfattande miljöstörningar dels från , dels från de andraländerna runt . konstaterade attÖstersjön är speciellt känslig för oljeföroreningar och har de sämstaförutsättningar att återhämta sig från en olycka. Den mycket långsammavattenomsättningen och den låga syrehalten leder mycket dålig nedbrytning av t.ex. olja. , Vår gemensamma framtid, uttaladeprincipen att inga utsläpp skall tillåtas förrän man kan bevisa att de äroskadliga. uppstår den självklara frågan om regeringen och alladess miljöorgan med lagar och förordningar i ryggen kan garantera att deoundvikliga oljeutsläppen är oskadliga. Om sä inte är fallet vore det avintresse att få ta del av de grunder på vilka regeringen har givit tillståndtill att prospektera olja i . Få låter sig luras av att det bara rör sig omprospektering. Om företag har lagt ner stora belopp på prospektering, måste denför dem givna förutsättningen vara att de får starta utvinning, om mängderna ärekonomiskt gynnsamma. Med de erfarenheter som finns runt om i världen att mycketavancerad teknik kan fungera dåligt ihop med människor, måste vi förutse mängaallvarliga oljeolyckor i den dag som oljeutvinning börjar. Oljekatastroferi detta känsliga innanhav medför stor risk för att ett viktigt fiske slås utoch att en del av näringsHv får det mycket svårt. Ett föriorat fiskeinnebär att vi kommer att gä miste om ett fint livsmedel. Jag skullevilja att miljö- och energiministern redogjorde för: Varför regeringen tillåteroljeprospektering i ett så känsligt hav som . Varför regeringen inte arbetar för att förhindra vidarenedsmutsning av . Varförregeringen inte mera vårdar värt behov av god och närande fisk. Varför regeringen inte arbetar för att vi skall kunnabibehålla en fungerande fiskenäring pä . 1988/89:125av () till kommunikationsministern om åtgärder för att minskabiltrafiken: redogjordekommunikationsminister för regeringens syn pä bilismen och denmiljöförstöring denna leder till. Detta spräcker alla försökatt nå de mål riksdag och regering har satt upp när det gäller utsläpp avkväveoxid och koldioxid. Den dåvarande kommunikationsministern redogjorde förregeringens nya syn pä bilismen och gjorde ett sensationellt utspel som gåttmassmedia förbi. Ministern hävdade nämligen att regeringens nya vilja är attminska bilismen! Den nya linjen är att betrakta som sensationell och har ocksåingett mycket hopp när det gäller konkreta beslut. När regeringsrätten stoppade motorvägsbygget pä västkustenvar vi mänga som tog för givet att regeringen skulle ta chansen och visa sinnya inställning i praktisk handling. Jag villställa följande frågor till den nye kommunikationsministern: Hur tänker regeringen gå till väga för att minskabilismen? Vilken procentuell nedgång riktar regeringen in sig på? 5 protokoll 1988/89:64-67 1988/89:126av () till kommunikafionsministern om den svenskakustsjöfartsflottan: För att förbättra de svenskarederiernas konkurrenskraft fattade två betydelsefullabeslut som lyfter totalt 550 milj. kr. från rederiernas börda. Avsikten medbesluten var främst att stödja och bevara en svensk närsjöfartsflotta. Såvälregering som riksdag ansåg att av sysselsättnings-, beredskaps- ochtrafikpolitiska skäl är i stort behov av svensk kustsjöfart. Regeringens fattade beslut att låta fartygregistrerade i de danska och norska lågkostnadsregistren fritt konkurrera isvensk kustfart innebär ett mycket starkt hot mot den svenskanärsjöfartsflottan. Stora delar av den riskerar att bH utslagen. Regeringenundanröjer i ett enda slag konkurrenskraften och framtidsmöjligheterna för densvenska kustsjöfart alla förut varit eniga om vikten av att bevara. Medanledning av ovanstående vill jag fråga kommunikafionsministern: Anser statsrådet att detfortfarande är viktigt för att ha en svensk kustsjöfartsflotta? Vad avser statsrådet göra för att förhindra denutslagning av den återstående svenska kustsjöfartsflottan som kan bli resultatet av regering ens ovan omtalade beslut? 6 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1988/89:435 av () till justitieministernom innebörden av visst uttalande om polisens resurser: I nyhetsprogram uttalade justitieministern följande: "PoHsen har resurser. Frågan är hur polisen användersina resurser. Det är en prioriteringsfråga." Justifieministerns uttalande har mötts av stark krifikinom polisen, som anser sig vara kraftigt underbemannad. Medanledning härav får jag ställa följande fråga: På vilka omständigheter grundar jusfitieministern sittuttalande? 1988/89:436 av () till bostadsministern omfastighetstaxeringen: Är de rykten korrekta som säger attdet inom förbereds förslag som skall ledatill höjda taxeringsvärden och därmed högre fastighetsskatt och väsentligthöjda hyror? 1988/89:437 av BirgerSchlaug (mp) fill kommunikationsministern om motorvägsbygget på : berättade kommunikationsministerHulterström i en frågedebatt med undertecknad att regeringens nya linje var attbilismen skulle minska, dvs. regeringen markerade en ny viljeinriktning som äratt betrakta som sensationell och mycket glädjande. Regeringensbeslut att nu köra över miljöopinionen när det gäller motorvägen genomBratteforsåns dalgång visar än en gång att regeringen hycklar och ägnar sig åttomma pratfraser och floskler. På vilket sätt anser regeringen att motorvägsbyggetpåverkar bilismens omfång? 1988/89:438av () till miljö- och energiministern om kväveoxidutsläppenvid ökad biltrafik på : Kväveoxidutsläppen skall, enligt riksdagsbeslut,minskas fram fill 1995. Koldioxidutsläppen skall, enligtriksdagsbeslut, inte öka. Regeringenhar deklarerat att bilismen skall minska. Miljöminister har hävdat attmiljöfrågorna är DEN STORA FRÅGAN. Och den stora utmaningen. Hur ämnar regeringen behandla motorvägen påvästkusten för att riksdagsbeslut och regeringsuttalande skall kunnaförverkligas? 1988/89:439av () till kommunikationsministern om motorvägsbygget iBohuslän: genomför regeringen sin s.k. miljöpolitik genomatt fortsätta motorvägsbygget genom . Detta kommer att leda till ökadeutsläpp i en redan drabbad region. Kommunikationsministernoch regeringen åsidosätter hela naturresurslagen, eftersom man fattat beslutom att fortsätta motorvägsbygget genom Bratteforsåns dalgång. Den nuvarandevägsträckningen är helt oacceptabel, eftersom Bratteforsåns dalgång ärförklarad riksintressant. Därför borde regeringen uppdra åt att tafram étt förslag på ny vägsträckning i samråd med den lokala SNF-avdelningenoch remittera detta till berörda instanser. I avvaktan på detta måstenaturligtvis motorvägsbygget stoppas. De två alternativa förslagen som redanfinns är helt oacceptabla. Är kommunikationsministern beredd att uppdra åtvägverket att ta fram förslag på ny vägsträckning? 1988/89:440 av LarsErnestam (fp) till jordbruksministern om metoderna vid säljakt: Debrutala metoder som används i jakten på salar har väckt storuppmärksamhet. En liknande hänsynslöshet avspeglas även i andra fall, t.ex. ivalfångst. Krifik kan i dessa och liknande sammanhang riktas mot flera länder,inte Likafullt bör den utnyttja de möjligheter som de närarelationerna mellan och erbjuder att påverka den norskaregeringens inställning. Med hänvisning till ovanstående vill jag frågajordbruksministern: Vilka åtgärder avser regeringen attvidta för att i samarbetet med verka för ett stopp för de brutala metodersom används i jakten pä salar? 1988/89:441 av (vpk) till försvarsministern omen politisk för : Är statsrådet beredd, mot bakgrundav den långa diskussionen om ekonomiska förutsättningar och detuppseendeväckande haveriet med Gripen, att tillsätta en , som inte begränsar sig till att enbart diskutera utan ocksätar hänsyn till de ekonomiska och andra tekniska förutsättningarna för dettaprojekts genomförande? 1988/89:442 av Margö (vpk) tillutbildningsministern om jazzklubben : i att gä i konkurs pä grund av en akut ekonomisk kris. Fasching är intebara en Stockholmsangelägenhet. Den är en nationalscen för jazzmusiken och harockså blivit ett internationellt begrepp. Staten betalar nu ett bidrag till Fasching som motsvararca en tredjedel av det bidrag som betalar. Jag vill därför fråga statsrådet omdet inte är rimligt att staten tar ett större kostnadsansvar för att förhindraatt Fasching läggs ner. 1988/89:443 av i (m) tillkommunikationsministern om konkurrens på flyglinjen /: erhålla tillstånd att starta en reguljär flyglinje mellan ochBromma. Det handlar om fyra dagliga tur- och returresor med start om sexmånader. Aktuellt flygplan tar 100 passagerare och bullernivån är läg. Enligt bolaget räknar man med att kunna sänkabiljettpriset jämfört med SAS-linjen . Uppgifter i pressentyder pä att statens pris- och konkurrensverk (SPK) anser det vara bra att SASoch Linjeflyg får konkurrens på vissa flyglinjer. På det viset tvingas bolagenhålla nere biljettpriserna, enligt SPK. Är statsrådet beredd vidta åtgärderså att flygbolag, utöver SAS, får möjlighet att konkurrera på linjenSturup-Bromma/? 1988/89:444av () till utrikesministern om i : Den polska floden (Weichsél) tillhör jordens mestförorenade vattendrag. De till stor del helt orenade utsläppen i floden frånstäder, industrianläggningar m.m. har en påverkan på känsliga ekosystemsom berör också svenska miljöintressen. I de nu alltmer intensiva diskussionerna kringmöjligheterna att utifrån bidra till att stoppa den pågående miljöförstöringeni har en rening av floden naturligt nog fått en central plats. Ettsvenskt åtgärdsprogram, det s.k. , har också utarbetats ochmottagits med mycket stort intresse i såväl och som i andraländer. Från svenska miljöorganisationer har förslag framförts omatt exportkreditnämndens stora obetalda fordringar på skulle kunnautnyttjas för finansieringen genom ett s.k. skuldbytesförfarande (deptfornature swap) av det slag som förekommit i andra delar avvärlden. Mot bakgrund av utrikesministerns besök i nyligenoch de pressuttalanden som därvid gjorts, vill jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser regeringenvidta för att främja och andra miljösatsningar i medutnyttjande av bl.a. svenska kreditford ringar? 1988/89:445 av () till utrikesministern ommetoderna vid säljakt i : Programmet Miljöbilder i TV 2visade 6 ett program om norsk sälfängst pä Västisen. Fångstmetoderna visade sig strida mot norsk lag pä en radpunkter. Djurplågeri var uppenbart. Det visade sig att skinnen gick till främstvästeuropeiska länder, EG:s importförbud till trots. Det visades också attveckogamla sälungar dödades, och deras skinn såldes (s.k. white-coat ochblueback), trots att den norska offentliga statistiken redovisade O sådanaskinn. Programmet visade också att salarnas situation på såvälÖst- som Västisen är alltmer prekär. Sälinvasionen i förra sommarenvar sannolikt ett tecken på utfiskning av bl.a. lödda i . Medanledning av detta vill jag ställa följande fråga till utrikesministern: Vad avser göraför att få stopp på den norska säljakten? 1988/89:446av () till utrikesministern om användningen av bioteknik förmilitära syften: Överbefälhavaren skriver i FMI 2000 bl.a.:"Användningen av kemiska stridsmedelkan vara stridsekonomiskt lönsamt Möjligheterna att utvecklabiologiska stridsmedel för förtäckt användning har ökat med gentekniken." Stridsmedel som utvecklas med hjälp av bioteknik ärförhållandevis billiga, små och lätta att transportera. 1 mängden av smittämnenkan man välja det mest lämpade för sitt syfte. Det kan vara verksamt försabotage av speciellt känsliga funktioner i samhället. 6 protokoll 1988/89:64-67 ras attvattensystemen i storstäderna är en sådan sårbar funktion. Många länder använder bioteknik för att undersöka hur mankan skydda sig mot biologisk krigföring, men skyddsforskningen kan gömmaforskning för offensiva syften. Konventionen om förbud mot biologiskastridsmedel saknar en effektiv kontrollfunktion. Jag villmot denna bakgrund fråga utrikesministern: Vilka åtgärder avser regeringenvidta för att förhindra att biotekniken utnyttjas för offensiva militärasyften? 1988/89:447av () till utrikesministern om de irakiska flyktingarnassituation i : Över .37 000 kurdiska flyktingarfrån lever under oacceptabla förhållanden i . Flyktingarna äruppdelade i tre läger, som alla är omhägnade med taggtrådsstängsel och bevakadeav beväpnad militär och polis. Särskilda tillstånd krävs för att vid speciellahändelser, såsom t.ex. allvarlig sjukdom, få lämna lägren. Flyktingarna lever därförsåsom i ett fängelse, utan möjlighet till frihet, arbete, meningsfullsysselsättning eller undervisning för barnen, m.m. I lägret som finns i Mus är situationen heltoacceptabel. Om förhållandena där inte snabbt förändras radikalt kommer fleraflyktingar, främst barn, att lida ytterligare nöd. Jag befarar ökadbarnadödlighet och allvarliga sjukdomstillstånd. Motbakgrund av detta vill jag fråga utrikesministern: Ämnar regeringen vidta någraåtgärder för att söka påverka att förbättra förhållandena för dekurdiska flyktingarna från ? 1988/89:448 av () tilljordbruksministern om metoderna vid säljakt: Avser regeringen ta några initiativinom det nordiska samarbetets ram för att i anledning av den nu intensivadebatten åstadkomma en etiskt mera invändningsfri säljakt? 1988/89:449 av () tilljordbruksministern om genmanipulerad raps: DNA-hybrid-delegationen beslöt vidsitt senaste sammanträde att för sin del godkänna frisläppande avgenmanipulerad vårraps. Som beslutsfattare mäste vi ställa stora krav påvetenskaplig helhetssyn och bevisföring. Ju kraftfullare teknik man arbetarmed, desto starkare krav på riskanalys mäste ställas. I avvaktan på enreglering av detta område bör naturen skonas från gentekniska experiment. Någonomfattande riskanalys föregick inte delegationens yttrande. Beslutet kan fästor principiell betydelse. Jag villmot denna bakgrund fråga jordbruksministern: Är regeringen beredd att prövaframställningen från Hilleshög om frisläppande av genmanipulerad raps? 1988/89:450av (vpk) fill kommunikationsministern om Prot.1988/89:66 miljökraven vid motorvägsbyggen: 14februari 1989 Almarnai i blev riksbekanta när en mycket stark opinionsamlades för att rädda dem från stadsplanerarnas ödeläggelse. I Göteborglyckades senare en liknande miljöengagerad folkaktion stoppa planerna på ettjättegarage vid . Pä fanns det ingennaturresurslag. Däremot visade de folkvalda en viss mottaglighet för kraftfullamiljömanifestationer.