prot · GC09100 · 1988-12-31 00:00:00 — Del handlar också om atl de lägenheter somfinns kan användas bällre och i enlighet med människors önskemål. Det är därförvi i andra sammanhang har gäll emol olika former av flyitskatter. vilka hafllill följd all vi fåll en mycket stel bostadsmarknad. drabbar alla ochframför allt dem som ännu inle kommit in pä bostadsmarknaden. Vi kan också se all socialdemokralerna i det här falletanvänder olika stödformer och regler i renl partipoliliskl syfle. Jag tänker päslopandel av de slalliga ränlebidragen enbart för dem som vill överlä enfaslighel och bilda en bosladsrällsförening för all på den vägen fä merinflylande i sill boende. Socialdemokralerna går emol människors önskemål päden punklen. Jag vill fråga majoritetens talesman : Varförmotarbetar socialdemokraterna aktivt människors önskemål när del gällerbostadsform, dvs. i della fall inle vill ge dem som önskar ombilda sinabostäder lill bostadsrätt samma stöd sorn andra? Den frågan hoppas jag såsmåningom fä svar på. Avslutningsvis vill jag yrka bifall lill de moderalareservationerna till detta betänkande. 9LEIF (); Jag var för en lid sedan pä ell symposium omsvensk bostadsförsörjning där åtminstone en av deltagarna i panelen klargjordeatt vi golt kunde avskaffa såväl bostadsdepartemenlel som bosladsutskotlel. Närman läser dagens digra belänkande med 123 reservafioner och därlill dl flertalsärskilda yltranden, kan man kanske fråga sig hur del skulle gä till allavskaffa de ansvariga bosladspoliliska organen i vårl land. Del låler sig noginte göra på en kafferast i alla fall. Jag kommer in pä andra delen av denna bostadsdebatt, endel som i stort handlar om statliga bidrag, slöd, regleringar, lånevillkor ochmyckel annat. Bostadssubventionerna skapar enligt folkpartiels åsikl såmånga problem att de bör reduceras, och vi utgår från att den tillsattaboendekostnadsutredningen gör en översyn som syftar lill atl minskasubventionerna. Förutsättningarna för en kraflig reduklion av subventionernaär enligt vår mening ett i grunden förändrat skallesyslem som skall medföra alldet lönar sig atl arbeta, spara, utbilda sig osv. Det är juinte bara så att bostadssubventionerna utgör en stor statsfinansiellbelastning ulan - vad värre är - de beräknas öka myckel kraftigt. Med i stortsett oförändrad ränta och oförändrat bostadsbyggande kommer enbarträntebidragen att stiga frän ca 18miljarder kronor till 32 miljarder1993/94, enligt boverkels längtidsbedömning. Dagens räntebidragssystem har mänga svagheter inle minslur fördelnings-politisk synvinkel. Vissa bostadstyper och upplätelseformergynnas framför andra på dl som vi lycker godtyckligt och ryckigt säll. Frän folkparfiets sida tror vi mer pä generella stöd sominte slyr konsumtionen. Höjda barnbidrag är ell sådant slöd som vi sedan längeföreslagil, och del ser ju lovande ut när den nu sinandeinkomslskatleulred-ningen lydligen allvarligt lagil upp tanken pä ordentligthöjda barnbidrag. Lägre bostadssubventioner ger självklarl även ulrymrne förskatlesänk-ningar. Vad jag hillills sagl har berörtbostadssubventioner pä , men det är vikligl, för all nä målel pålång sikt. att vi även ägnar del korlsikliga perspektivet en stundsuppmärksamhel. Och del är mycket delta som behandlas i de reservationer jag nuvill beröra. Om vi menar allvar med vår önskan att minskabostadssubventionerna, måste vi bl.a. börja med all angripa en av de tyngstadelarna, nämligen de direkla räntesubventionerna. Jag länker då givelvis päsystemet med de garanterade räntorna som räknas upp tills man uppnåttmarknadsräntan. Folkparliel vill här ha en sä långtgående schabloniseringsom möjligt i förenklingssyfle, och vi har föreslagit en exlra upplrappning avde garanlera-de ränlorna med för helår 350 milj. kr. Upplrappningen skall gällabåde flerfamiljshus och egnahem och gälla frän halvärsskiftel . Elt annat område som berör ränlebidragen ärbidragen till underhällslån. Från folkparliels sida vill vi införa ell systemrned skattefria avsättningar till reparationsfonder. Sädana avsättningar skulle säkerställa resurser tillunderhåll och även bidra till alt underhäll och ombyggnader sker med varsamhet.Om dessa avsätlningsmöjligheter införs är den logiska följden, som vi ser del,alt ränlestödel lill underhällslän bör kunna sänkas med 100 rnilj. Del finns elt räntebidrag som regeringen hardragit in men där vi inle släller upp från sida. därför allindragningen är i högsta grad slötande. Jag tänker dä på bidraget lillallmännyttigt ägda fastigheter som säljs till eller omvandlas lillbosladsrällsförening. Vid en sådan omvandling dras ränlebidragel in, vilkelsannerligen inte bidrar till atl få neulralid och lika villkor för boendel. Förvärvslänen lill barnfamiljer för köp av äldre egnaheminfördes . Som jag sade fidigare, anser attbarnfamiljerna skall slödjas genom generella bidrag och inle genomsubventioner, och därför anser vi alt dessa förvärvslån bör avskaffas fr.o.m. 1juli i är. I rnill hemlän, , har på senasle lidenpågäit en livlig debatt om hur rnan skall komma till rätta med problemet attårdrunlbostäder köps upp lill höga priser och förvandlas lill frilidsbostäder.Det har framkommit mänga förslag. Ja, del har t.o.m. föreslagils enförvärvslag. en för mig fullständigt otänkbar lösning. Anslag till bostadsförsörjningen m.m. A nslag till bostadsförsörjningen m.m. I reservalion 68 visar vi på olika lösningar pä dettaproblem. Dels gäller det, som vi ser del, atl slälla mark till förfogande förbåde ny perrnanentbe-byggelse och fritidsbebyggelse, dels och framför allt atlge den bofasta befolkningen lånemöjligheter som är likvärdiga med lån förnybyggnad. 1 elt anlal reservafioner har vi uttalat oss föravveckling av vissa stödformer som vi i flera fall varil motståndare lill frånbörjan. Jag länker pä hyresrabatterna, äterflyllningsbidragen,nybyggnadsbidragen och ungdoms-slödet, som vi berör i reservalionerna 71, 72,73 och 74, lill vilka jag yrkar bifall. När del gäller tillstyrkanderamen förkulturhistoriskt värdefull bebyggelse föreslog vi frän folkparliel alt ramenborde höjas lill 125 milj. kr., och del är med slor tillfredsställelse vi nukonstaterar atl majoritet uppnåtts för att plussa pä regeringens förslag med 15milj. i förhöjd ram. I folkparliels molion Bo 223 har vi föreslagit all de s.k.lilläggslänen lill bostadshus inle längre bör ulgä, dvs. Det gör vi därför all vi iror all ombyggnad av jusldella bosladsbesländ bör kunna ordnas genom andra länesystem. Vi föreslär äveni detta sammanhang att en särskild ram för bidrag till lillgänglighdsskapandeålgärder med 10 milj. kr. bör skapas, så som vi föreslagil i vår motion. I den allmänna skaltedebatlen talas i dagmycket om marginalskatteproblemaliken. är del faktiskt sä allmarginaleffekter finns på många områden, inle minst inom den flora avbidragssystem vi har . sådanl är bosladsbidragen, som kan ulgä lillvissa hushåll utan barn. Marginaleffekterna gör alt bidragen i mänga fall inleär av något slörre värde för ungdomar. Dessa bidrag bör därför kunna avskaffasden i är. All radon i bostäder ulgör en allvarlig hälsorisk är i dagväl känt. Likaså givetvis den oro som mänga drabbade husägare känner. Ulskoltsmajorilden delar uppenbarligen denna oro och talaräven om restriktivare inställning till radondollerhallen i våra bostäder. Vadsom bekymrar oss i är all majoriteten för dagen inte vill vidtanågon åtgärd, utan man hänvisar på gammalt beprövat sätt till det utredningsarbetesom gör i samarbele med . Folkparliel vill gä raskare fram, och detta berör vi ireservation 103 där vi lycker all elt förslå steg bör las omgående för allredan nu förorda en sänkning av gränsvärden för all radonbidrag skall utgå. Vinämner som ett tänkbart förslag atl gränsvärdet sänks till /m\ Vi anslårockså 20 miljoner extra för delta ändamål. Jag yrkar bifall till reservation103. Utöver radonproblemet vill jag gärna peka päett annal problem som någol berörs i della digra belänkande och som också avservad vi kallar sjuka hus. Översynen av slödvillkoren för alla de småhusägare somdrabbats av mögelskadeproblem måste enligt mening ske utanytterligare dröjsmål. var vi eniga om i höslas. och jag ulgär ifrån altriksdagsmajo-ritelen nu har samma uppfattning och därför siöder reservation111, till vilken jag yrkar bifall. Jag vill till slul yrka bifall lill samlligade reservationer som folkpartister slår bakom saml i övrigt lill ulskoilelshemställan. 10KRISTER SKÅNBERG (mp) replik; Jag tycker del är viktigt all klargöraskillnaden mellan å ena sidan folkparliels och moderala samlingsparlielshållning när del gäller län vid köp av perrnanentbostäder och å andra sidanmiljöparliels. Vi har samma uppfattning sä långt att det är viktigt attden bofasta befolkningen fär samma möjligheter vid köp av befintliga hus somvid nybyggnad. Vi lycker dock inle alt man ytterligare bör öka trycket pä dessaorter, som är myckel attraktiva ur turistsynpunkl, genom alt slälla ytterligaremark till förfogande. Det tycker vi är en bakvänd åtgärd när det gäller allförsöka skapa en bällre boslads- och boendemiljö för den bofasla befolkningen.Del skulle bara yllerligare öka lurislslrömmen lill dessa orter. Information om besök av miljöminister/ordförandei slalskommittén för miljövård 11 () replik: säger alt man inte skall ökatrycket pä dessa områden. Del är precis della som denna debalt handlar om. Manvill inle ha de mörka fönslren i husen vinlerlid osv. Man vill all bostädernaskall förvandlas till årdrunlbostäder och inget annat. Länebildenär då självklarl en viklig faktor. Där är vi lydligen överens. En annan viktig faktor är atl man har tillgång tilltomtmark för årdrunlbostäder. I mänga områden, l.ex. i mill hemlän, skulle manockså kunna släppa fram yllerligare fritidsbebyggelse. 12 () replik: Vi tror inle all det blir färre mörka fönsteri dessa områden för atl man släller mer mark lill förfogande. De orter vi lalarom är redan i de allra flesla fall överexploaterade. Man bör inte ytterligareexploatera dem. Den mark som möjligen ytterligare finns kvar skall finnas fördet fria fritidslivet. som sagt, del gäller all komma ät den härHöstermaneffekten pä olika sätt, så att de som egenlligen skulle varapermanentboende och deras barn och barnbarn får chans att bo på sina hemorter. 6 § Pä förslag av försle vice lalmannen beslöt kammarenkl. 14.22 alt avbryta ärendebehandlingen (forls. s. 36) och ajourneraförhandlingarna till , då dagens informalionsslund skulle börja. 7 § Förhandlingarna återupptogs under ledningav förste vice lalmannen. 8t; Information om besök av miljöminister/ordförande istatskommittén för miljövård 13Miljö- och energiininisier : Fru lalman! Förbindelserna medSovjetunionen när del gäller miljövärds-området inlensifieras. I delmultilaierala miljövärdssamarbdd deltar nume- Prot.1988/89:100 ra mer aktivt . Bl.a. har man engageratsig slorl i frågan om klimatförändringar. ISovjetunionen spelar miljöfrågorna en Informalion om besök av mil-jöminisier/ordförande i slalskommittén för miljövård Ett tecken på deras ökade politiska vikt var upprättandelav en slalskomrnilté för miljövård . Vi får numera tätarapporler om all ökad hänsyn las lill miljöaspekter vid planering avinduslriprojeki och liknande. I de bilaterala förbindelserna mellan ochSovjetunionen spelar miljöfrågor en stor roll. En av de forsla arbdsgrupper sominrättades inom ramen för den blandade kornmissionen för ekonomiskl ochlekniskt-vetenskapligt samarbele gällde jusl miljövård. Ett relaiivi omfattandetekniskt och forskningsinriktat samarbete pågår . Genom dettasamarbete har fått del av elt omfattande svenskl miljökunnande pämänga områden. Även och Kungl. Vetenskapsakademienhar miljöinriktade samarabelsavtal med . Miljöfrågorna intog en central roll i diskussionerna vidministerpresident besök i . Vid diskussionernabeslöts all inleda förhandlingar om ingående av ett regeringsavtal pämiljöområdet. bekräftades vid rnitl besök i ,då jag också fick lillfälle alt fördjupa samtalen om miljöproblemen i vårabägge länder och diskutera hur det bilaterala arbetet skall läggas upp. Dessaförhandlingar är nu avslutade. Regeringen har bemyndigat mig allunderteckna detta avtal med i samband med besöket av ordförandeni statskom-mitién för miljövård, doktor . avlägger elt Iredagarsbesök i medbörjan . Under besöket kommer överläggningar all hällaspä miljö- och om en rad multilaterala och bilateralamiljöfrågor. En överenskommelse om samarbele pä miljövårdsområdetkommer att undertecknas under besöket. I avtalet räknas en rad områden upp därsamarbdd skall bedrivas. Vidare upprättas en blandad svensk-sovjetiskmiljökommitté för all övervaka lillämpningen av avtalet. Avslutningsvis vill jag nämna all i avlalel utsägs klarlall vi skall priorilera samarbetet i värt gemensamma näromräde. vilkel ipraktiken innebär Sovjelunionens näromräde lill . har vi på miljö- och energidepartementettagit emol flera besök från de balliska slalerna. Vi avser atl inom del nyaavialds ram inlensifiera samarbdd med dessa republiker. 14 (): Vi känner till ett anlal miljöproblem avväsentlig belydelse särskill i de balliska staterna. Del rör sig omfosforilprojektd i , föroreningarna i och föroreningarna fränden kemiska fabriken i , som kommil att kallas för Tjernobyl. Gemensamt för de baltiska staterna är det s.k.allunionella projektet, som de olika staterna var för sig inle har sä slorl inflylande pä. Del har t.o.m. förekommit all miljöminister har sagl sig vilja slänga Olaine- 32 fabriken, men det har inte varilmöjligl. möjligheter till miljösamarbete med de balliskaslalerna vilar också på de konlakler som statsrådet nu har redogjort för. Avserslalsrådel all även la upp de frågor som jag exemplifierade vid dekommande överläggningarna? 15 (): Jag vill ställa en fråga som rör delbilaterala samarbetet. Frågan är visserligen inte sä stor, men den kan varasymboliskt viktig. Frågan gäller förekomsten av en ekoby, Sepulrov, som ligger12 mil söder om , soin bedriver vetenskaplig forskning kring hur manskall kunna få alternativa lösningar. Det är genom en vän, som varil i kontaktmed på den hydrologiska anstalten i , som jag har fåll redapå detta. Jag tror att också statssekreterare pä miljödepartementetkänner till del här. Kan man tänka sig att miljöministern är inlresserad av allstimulera ell utbyte - kanske inle pä officiell nivå, men mellanmiljöorganisationer och liknande - även med ekobyar i i ett sådantsamarbele? 16 (): Statsrådet talade om ell utbyte med debaltiska länderna. Vi vet alt vår represenlanl i gärna vill attoberoende forskare frän hela världen skall inspektera . Vid Ignalinahar rnan hafl ungefär samma problem som man har hafl i Tjernobyl. Den förslåreaklorn är dålig, det har brunnit i den andra och man vill egenlligen bygga ulden iredje. Hur avser slatsrädd atl agera i det här frågan? Vilken insyn kan vifä, eller hur kan vi i hjäpas ål alt övervaka del hela? Del har kommit lill min kännedom alt kärnkraftsavfallskall dumpas i . Vad vel slalsrådel om delta? 17 Miljö- och energiminister : Beiräffande frågor vill jag säga atlredan det avtal om informationsutbyte och samarbete för atl förebyggakärnkraftsolyckor som vi har med ger oss full rätt - en rätt somvi naturligtvis utnyttjar - all begära all informalion vi behöver omanläggningar i . och strålskyddsinstitutethar ju i uppgift att företräda när det gäller dessa frågor. Jag harinte hört talas om det förhällande som log upp. Men vi kan jukontrollera om del finns någon grund för dessa rykten. I så fall kommer vinalurliglvis atl agera. Till vill jag säga all avtalet omfattar allaformer av samarbete och syftar lill atl främja samarbetet mellan regeringarna,mellan myndigheterna, mellan vetenskapliga organisationer och mellan folkligaorganisationer. avtal ger således ökade möjligheler lill den form avsamarbete som efterlyste. Till vill jag säga all de frågor som hantog upp diskuterade jag med den sovjetiska regeringen vid min besök i ijanuari förra årel. Jag begärde dä svar på dessa frågor och jag följer demforllöpande. Del är alldeles självklarl alt detta avtal och de ökade samarbels- Informalion om besök av Sovjelunionens miljöminister/ordförandei för miljövård ?> protokoll 1988/89:100 Prot.1988/89:100 former som vi fär-både direki med och med enskildadelrepubliker 20 april1989 - förstärker våra möjligheter. Informalion om besök av Sovjelunionens miljöminister/ordförande i siatskommiiién för miljövård Om skall fullgöra sina åtaganden enligtHelsingforskonven-tionen, all halvera utsläppen i lill 1995, så ärdet jusl i de balliska republikerna och i Leningradomrädd som myckel kraftfullainsatser behöver sällas in. Del är inle minsl för alt förbällra de gemensammainsatserna som jag anser atl vi gemensamt bör välkomna detta steg i samarbetetsom avtalet innebär. 18 (): Del är bra alt en dialog har öppnats. Jag fickockså höra av denna forskare, fysiker från , att de gärna ville ha allinformalion som vi har i om Tjernobyl. De hade väldigt lilelinformalion om vad som hände efter Tjernobyl, och de kände sig oinformerade.Jag vill därför höra med om vi har en sådan dialog att vi kan gedem värt material, och i sä fall när och hur. 19 PER (): Jag skulle vilja komplettera frågeställningenkring fosforit-brylningen i litet grand. Miljöministern nämnde här också har åberopat . Det har hävdals, vad jag kanminnas, frän svensk sida alt dessa planer skulle ha skrinlagts. När jag var i och för några veckor sedanfick jag lilel mera blandade uppgifler. Från de grönas sida i sade manatt fosforilbryl-ningsplanerna forlfarade är akluella. Ordföranden i högstaSovjets utrikesutskott, , svarade att frågan är fryst, och delfinns varken positivt eller negativt besked. Han sade vidare atl alla behöverfosfat för jordbruket. Mot bakgrund av della undrar jag om harnågon kompletterande informalion om sakläget, jag undrar också om hon harnågra planer pä att la upp detta yllerligare med de sovjetiska företrädarna föratl få ännu klarare besked. 20 (); Jag ställde en fråga angående bl.a. fosforilprojeklen,sulfitfabriken och . Av statsrådet fick jag svaret atl del togsupp redan vid en tidigare överläggning. Min fråga gällde emellertid omslalsrådel avser all la upp frågan vid de kommande överläggningarna. Den fråganfår väl kvarstå, och vi får se vad svaret blir. Vid de tidigare överläggningarna hade slatsrädd begärt dlsvar, sade hon. Vi fick emellertid inte reda pä vad del blev för svar fränSovjetunionen. Eftersom slalsrådel menar atl hon följer frågan mycket intensivtså måsle det väl ha kommit något svar vid del här laget i alla fall. Det skullevara myckel inlressanl all fä ta del av det. 21 Miljö- och energiminister : Del svar jag fick var alt man skall stoppafosforilbrylningen. Eflersom jag också har nåtts av dessa delvis motstridigauppgifler fortsätter vi att slälla frågor om detta. Jag kommer självfalletockså all göra del vid mina samtal med den sovjetiske miljöministern. Detta är också det besked jag har gett till företrädareför miljöorganisationerna i de tre baltiska republikerna, när de har besöktmig och när vi har lalal med varandra. En annan fråga som dessa företrädare tog upp - somsammanfaller med fråga - är an de ansåg sig ha dålig informalion ommiljöskadorna i sill egel land. Jag berättade då för dem all del finnsoffentlig information tillgänglig om utsläpp i både luft och vatten, när detgäller den redovisning vi är tvungna att lämna enligt Helsingforskonvenlionenoch del inlernalionella lAEA-avtalel. Jag har lovat alt ge dem all deninformalion vi har lillgänglig. Jag har ännu inte hunnil posta brevet - del varbara vi träffades. De kommer således atl få hjälp frånSverige med atl få detaljerad information om miljötillståndet i sina egnaländer. Information om besök av Sovjelunionens miljöminister/ordförandei statskommittén för miljövård 22 PER (): Jag är tacksam fördel svar jag fick. Jag skulle dock viljavidga perspektivet något. När jag var i använde man från sovjetisk sida -dock inte officiell sida - uttrycket kalastrof om den lolala miljösituationen iSovjetunionen, med hänvisning lill sjöarna som torkar ut och alll del andra somdelvis är känt här. Detta uttalades i sovjetiska tidningar, bl.a. den sloratidningen , av de ryska och baltiska gröna och av mångasovjetiska författare. Jag undrar om har någon möjlighet atlullala sig i vilken mån hon genom sina kontakter har en uppfallning om hurallvarlig silualionen över lag är i när del gäller miljön. 23 Miljö- och energiminister ; Situationen är mycket allvarlig. Jag kandessulom svara Per att officiella ryska förlrädare medminislerpresidenl i spetsen använder samma ullryck, nämligen kalaslrof,om vissa särskill häri belaslade områden, vare sig del gäller industrislädereller sjöar som hotas av utlorkning. har också anförts som moliv för atll.ex. slänga fabriker och ändra beslul i en rad vikliga frågor. Man lar ytterstallvarligt på situationen, och talar numera mycket öppel om den. Man är ocksåangelägen om tekniköverföringar, dvs. kunskap om vilka goda alternativ som kananvändas. Man gör sig heller inga illusioner om att del skulle vara särskilllän att reda ut detta, ulan tar delta tvärlom som den slora utmaningen fördagens generation i . De samtal vi för är således myckelöppna. De avtal som undertecknats och del samarbele som byggs ut gör detmöjligl all understödja den processen. Det kommer vi atl göra från svensk sida,sä längl vi har förmåga. Överläggningenvar härmed avslutad. Anslag lill bostadsförsörjningen m.m. 9 § Anslag till bostadsförsörjningen m.m. (forts, frän s. 31) 24 (); I bostadsutskottets belänkande nr 7 behandlarutskottet förslagen i budgetpropositionen om anslag till bostadsförsörjningen,proposition 1988/89:79 om ändrade regler för räntesubventioner för hyres- ochbosiadsrältshus saml proposition 1988/89:89 om ändrade betalningsvillkor förvissa statliga bostadslån m.m. I belänkandet behandlas, dessutom ett åttiotalmotioner hell eller delvis. Regeringens förslag tillstyrks av utskottetmed dt enda undantag. Det föreslås atl den s.k. lillstyrkanderamen förkullurhisloriskl värdefull bebyggelse skall vidgas med 15 milj. kr. medanledning av regeringens förslag. Det är ell tillmötesgående av dlfolkpartiförslag. Med anledning av vad som i budgetpropositionen förordatsbeiräffande förnyelsebidragen föreslår utskottet ett fillkännagivande om stödtill åtgärder i bostadsområden med sociala problem m.m. Dessutom förordarutskottet, med anledning av vad som i budgetpropositionen redovisas och i ensocialdemokratisk motion förordas, ett tillkännagivande om metoden förberäkning av låneunderlag. Förslag påytterligare sex tillkännagivanden ges. - parlamentariskinsyn i del fortsatta ulredningsarbdd avseende bosiadspoliliken, - låneandelen förvissa bostadsföretag, - ramarna förbeslut om ombyggnadslän, - ombyggnadslånvid lägenhetssammanslagningar, - överväganden ombostadsbidrag lill hushåll utan barn samt - slödet tillkonstnärlig utsmyckning. Pä egel initiativ förordarutskottet dessutom ell fillkännagivande om reglerna för den s.k.förvärvslångivningen. Till belänkandel har fogats inte mindre än 123reservationer och sex särskilda yttranden. Vi socialdemokrater i utskottet harreserverat oss pä en enda punkt, lill förmån för dl tillkännagivande om allregeringen skall ges bemyndigande atl se över reglerna för ombyggnadslån vidlägenhetssammanslagningar. I övrigt är de borgerliga partierna ganska splittrade.Centern, och är ense om all fondering i skattebefriadeunderhållsfonder skall finnas. Vpk vill genomföra ett molionsförslag om investeringsavgifiergenom förelag. Del vill även . har förslag som rördet ekologiska byggandet. Del är i korthet den flora vi befinneross i. Del är elt fåtal reservationer som de tre borgerliga partierna gemensamtkunnal enas om. Det är kontentan av de borgerligas valsamverkan. Folkpartietoch faller ofta i varandras armar. De två partierna präglas av ensamstämmighet atl fjärma sig från de sociala målen och den socialabostadspolitiken. Majoritelsskrivningenpräglas alltjämt av alt den sociala bostadspolitiken Det är tryggt att veta. Del finns vissa orosmoln på vår himmel.