prot · GC0976 · 1988-12-31 00:00:00 — Det föreslås också ensärskild auktorisation för att få bedriva livvaktsverksamhet. I dessa avseendenhar jag ingen gentemot regeringens förslag avvikande mening. När det sedan gäller möjligheten att anlita ännu ickegodkända väktare kan vi inte ställa upp på regeringens förslag. I en mofionfrån krävs att det inte skall finnas någon undantagsbestämmelse när detgäller att anlita en person för bevakningsuppgifter innan denne avlagt ett provoch blivit godkänd. Detta är ett krav som vi framfört i en mofion och som viockså tagit upp i en reservafion. Regeringen har i sin motivtext fill detta förslag hävdatatt det skulle skapa betydande problem för bevakningsföretagen när det gällerrekryteringen av väktare om möjligheten att anlita väktare under den fid dåansökan om godkännande prövas, vilket görs av , helt skulle tasbort. En ändring av bestämmelsen måste, enHgt regeringens mening, ske underhänsynstagande fill bevakningsföretagens situation. Regeringen anser det därförvara en alltför ingripande åtgärd att upphäva föreskriften i 6 § andra stycketbevakningslagen. Jag anser dock, herr talman, att det inom ettbevakningsföretag föreligger uppgifter som är av den arten att det krävs attväktaren har genomgått utbildning och är godkänd av fiUståndsgivande myndighet.En väktare måste vara en person som i fråga om laglydnad, medborgerligpålitlighet och omdöme anses lämplig. Vi ställer samma krav på andra områden,exempelvis inom polisväsendet. En väktare skall dessutom ha genomgåttutbildning, så att personen har god kunskap i bevakningstjänst och vad somdärtill hör. En väktare är således en person som det ställs stora krav på. Detär vikfigt att personer som är väktare uppfyller dessa krav, som man har rättatt ställa när man anlitar ett bevakningsföretag. Om man släpper på de krav som jag här angivit finns detrisk atl personer med exempelvis avsevärd kriminell belastning kan komma attanlitas för bevakningsuppgifter under en , innan länsstyrelsenkommit fill en prövning. Den som anlitar ett bevakningsföretag skall intebehöva riskera att få en person som sedan inte visar sig uppfylla de krav sommåste ställas på personal i bevakningsföretag. Möjligheten att anlita en personsom väktare innan godkännande har meddelats av sänker såledeskvalitetskravet på väktarna och bör tas bort. Man bör i stället få fill stånden snabbare handläggning hos länsstyrelserna, sä att det inte blir en längväntetid innan besked ges. Med detta ber jag att få yrka bifall tillreservationen vid betänkandet. 110SVEN-ÅKE (): I det nu aktuella betänkandet behandlasregeringens proposition rörande ändring i lagen om bevakningsföretag m.m. De avregeringen föreslagna ändringarna har godkänts av utskottet med en enda Det gällerhur som kan anses vara lämplig mellan två anställningar, innangodkännandet av en väktare skall återkallas. Regeringen hade här . Ett enigt utskott föreslår nu att tidsfristen skall . Vidbehandlingen av propositionen i utskottet har en reservafion avlämnats.Föregående talare har redogjort för motiven. Dethandlar alltså om en undantagsbestämmelse som ger bevakningsföretagenmöjlighet att nyttja väktare, innan de blivit godkända av fiUståndsgivandemyndighet. Det bör påpekas att det nu föreliggande förslaget är en skärpning,om man jämför med vad som gäller . Fördet första skall begränsningen gälla även verksamhet som avser bevakning avperson. För det andra skall i det särskilda fallet kunna förordnaatt vederbörande inte får anlitas eller får anlitas endast för vissa uppgiftertill dess frågan om godkännande prövats. Manmåste också kunna utgä frän att bevakningsföretaget gör en prövning av dentilltänkte väktaren, innan ansökan görs om godkännande. Det framgår ju klartvad som krävs för ett godkännande i 4 § bevakningslagen. Majoriteteni utskottet anser de av regeringen föreslagna skärpningarna på denna punkttillräckliga och avstyrker därmed reservationen. Jag hemställer om kammarens bifall fill näringsutskottets hemställan ibetänkande 12 och därmed avslag på reservationen. Överläggningenvar härmed avslutad. Kammarenövergick till att fatta beslut i de förevarande ärendena. Mom. 1 (anslaget tillVissa ersättningar till kyrkofonden) Utskottetshemställan bifölls med 275 röster mot 33 för reservation 1 av ochStina . Mom.5 (anslaget fill Bidrag till trossamfund) Utskottetshemställan bifölls med 264 röster mot 44 för reservation 2 av . Mom.9 (gåva av den ryska jubileumsbibeln) Förstbiträddes reservafion 3 av m.fl. med 106 röster mot 35 förreservation 4 av och . 166 ledamöter avstod frånatt rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 167 röster mot 138 för reservation 3 avIngrid m.fl. 4 ledamöter avstod från att rösta. Ändringi lagen om bevakningsföretag, m.m. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Prot.1988/89:76 betänkande 11 8 mars1989 Mom. 2 (beräknande av medel förkultur- och folkrörelsekontakter med Utskottets hemställan bifölls med 274 röster mot 36 förreservation 1 av och . Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls med 198 röster mot 112 förreservationen av Per m.fl. Mom. 1 (möjHghet att anlita någon som väktare innan hangodkänts) Utskottets hemställan bifölls med 184 röster mot 126 förreservationen av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2-6 Utskottets hemställanbifölls. 8 § Kammaren beslöt att ärendebehandlingen skullefortsättas vid arbetsplenum . 9 § Anmäldes och bordlades 1988/89:112med förslag fill ny lag om ersättning till smittbärare 10 § Meddelande om interpellation Meddelades att följandeinterpellafion framställts 1988/89:154av () till statsrådet om befrämjande avjämställdheten: "Om en kvinna är trött avständiga barnsängar och till slut dör i en, så är det inget att göra åt. Hon är i väriden för att föda barn." Kvinnorollen har växlat genom tiderna. Från andra höga herrars förnedrande syn på kvinnan som endera avelsvarelse ellerumgängesmaskin (), har utvecklingen framåtskridit så att de allraflesta i bekänner sig fill jämställdhetens . Oket avtidigare synsätt är emellertid tungt. Därför är jämställdheten fortfarande formell,den finns i dokument, i deklarationer och högtidliga tal. Verklighetenger en annan bild. Den visar visserligen på den nya kvinnan, den sominte våra mormödrar kände, knappt heller våra mödrar, men den 7T77~, ', .,, , , , r r j . . visar, omman vill se det, hur mycket som fortfarande återstår. Grunden för jämställdhet är en egen försörjning.Förvärvsfrekvensen för kvinnor i är bland de högsta i världen. Dettabetyder emellertid inte att lika många kvinnor klarar sin egen försörjning.Statistiken är uppbyggd så att /vecka i sysselsättning anges somförvärvsarbete. Statistiken ger alltså en falsk bild av verkligheten och kan fåoss att tro att vi hunnit längre än vad som är fallet. Den stora oacceptabla deltidsarbetstiden, som inom vissaområden ökar, är exempel på en dålig utveckling av jämställdhetsarbetet. Kvinnorna utgör den stora majoriteten av bådedeltidsarbetande och lågavlönade. De tillhör dessutom arbetslivets mestunderordnade grupp, osynliggjorda, men helt nödvändiga för att samhället skallfungera. När skall vi inse vad vi går miste om i kraft och kunskap? Kvinnors arbetsmiljö har ofta inte tagits tillräckligt påallvar. Det finns hundratusentals kvinnor i vårt land som på sin arbetsplatsslits ut . Ofta är de lågavlönade. Det är dessa som bl.a.långtidssjukskrivs och förtidspensioneras. Många kvinnor harförslitningsskador, muskelvärk, svullna ben och psykiska besvär. Det är kvinnorsom utfört ensidiga arbetsrörelser och som har haft monotona arbetsuppgifter. Hur skall dennaojämlika situation åtgärdas? Föräldraskap och förvärvsarbete måste gå att förena. Så ärdet inte . Kvinnor arbetar i hemmet/vecka, män 17. Kvinnor arbetardeltid, män arbetar övertid. Kvinnor hålls tillbaka - män avancerar.Föräldraförsäkringen har betytt oerhört mycket för möjligheterna att kombinerabarn och arbete - men det har framför allt gällt kvinnan/mamman. När föräldraförsäkringen infördes med den helt unikarättigheten att användas av båda föräldrarna, utnyttjade av pappornadetta. 1987 hade andelen ökat till av de gifta papporna. Utvecklingenpekar i rätt riktning, men ser man till antal uttagna dagar är det mycket långtkvar till jämställdhet. När vi nu står inför en efterlängtad utbyggnad avföräldraförsäkringen finns det verkligen chans att åstadkomma förändring. Flickors och pojkars förebilder är mammor som arbetarmycket hemma, kvinnor i snabbköpen, fröknar på dagis och i , fånigatanter i serietidningar och sexiga blondiner på videofilmer. Flickors och pojkars förebilder är män som är borta ocharbetar med vikfiga saker, soldater som krigar och mördar och he-men somdricker ochumgås med ytligt framställda kvinnor. Att vända denna ojämställdafamiljepolifik och uppväxtmiljö för de unga är en gigantisk uppgift. Hur skall det gå fill? Redan predikade kvinnors oförmåga.Kvinnokönets kyla och torrhet gjorde att intelligens inte kunde utvecklas. vet vi bättre. Flickor och pojkar föds med sammaförutsättningar. Den sociala miljön begränsar emellertid de framfidamöjligheterna. Fleraundersökningar visar att pojkar tar den mesta fiden i klassrummet. Andra undersökningar pekar på att klyftan mellan flickorsoch pojkars studieval ökar. Inom högskoleområdet ropar de tekniskautbildningarna fortfarande efter kvinnliga studerande: byggnadsindustrilinjen,elektronikindustrilinjen, fordonstekniklinjen, industriell arbetsmiljö-linjen,pappers-och pappersmassaindustrilinjen, sågverksindustrilinjen ochträindustrilinjen är de mest extrema områdena med O % kvinnor. Inom vårdsektornär det bara hörselvårdslinjen som har O % manliga studerande. Männen vinnerinsteg i kvinnornas sektorer, men det motsatta sker inte. Kan utbildningen användas som ett aktivtjämställdhetsmedel? Unga flickor i glesbygden flyttar tidigare än unga pojkar.Bara 7 % av inflyttade fill flyttade på grund avarbetslöshet på hemorten. Det är andra orsaker än brist på arbete som gör att ungakvinnor inte känner sig ha samma möjlighet som män att verka och leva pålandsbygden: - valet avarbetstillfällen är begränsat - deltiderna göratt man inte kan försörja sig - den socialamiljön är mindre attraktiv än i tätorten/storstaden. De regionalpolitiska medlen fördelas av män - till män.Kvinnors behov och kunskap beaktas inte. Hur skall regionalpolitiken kunnaanvändas också som ett instrument för jämställdhet? Mot bakgrund av ovanstående villjag på den internafionella 1989 fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att, på deområden jag ovan beskrivit, i den framtida poHtiken anlägga ettkvinnoperspekfiv så att jämställdheten befrämjas? 11 §Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1988/89:508av Bertt () till socialministern om åtgärder mot det ökade antaletaborter: har vi nåtts av beskedetatt antalet aborter ökat och att en kraffig ökning skett under1988. Särskilt bland tonårsflickor har ökningen varit markant. Avser socialministern vidta någraspeciella åtgärder med anledning av det ökade antalet aborter? 1988/89:509 av () till socialministernom viss försöksverksamhet med gemensam ledningsorganisation för primärvård ochsocialtjänst: beslutaderiksdagen att genom en särskild lag ge och Östersundskommun möjlighet att via ett kommunalförbund försöksvis skapa en gemensampolitisk och administrativ ledningsorganisation för primärvård ochsocialtjänst. Beslutet förutsatte ett avtal mellan de båda huvudmännen, vilketskulle godkännas av regeringen. har i annat sammanhang beslutat attförsök av denna karaktär skall utvärderas. överlämnades till regeringen,, ett av de båda berörda huvudmännen tecknat avtal förgodkännande. Till avtalet var bifogat en begäran om medel för utvärdering avförsöket. Allt erforderligt lokalt förberedelsearbete för att man skall kunnastarta försöket är utfört. När avser regeringen att fatta beslut i ärendet? 1988/89:510 av () tillutbildningsministern om den planerade musikteatern i : Det planerade nybygget av enmusikteater i ser nu ut att hotas av att en knapp majoritet iSkaraborgs läns landsting inte velat medverka till det samlade västsvenskaåtagande som varit en förutsättning för statens bidrag till bygget pä 230 milj.kr. Det vore emellertid djupt tragiskt om inte planerna på nya Storan kundefullföljas. Det är angeläget att alla goda krafter samverkar för att så skallkunna ske. Prot.1988/89:76 Med hänvisning till detta frågarjag utbildningsminister : 8marsl989---- ,., = . ...,.., ----------------------- Vilka åtgärder avser regeringen att vidta for att den planerade musiktea- Meddelande om frågor tern i skall kunna kommatill stånd? 12 § Kammaren åtskildes . Förteckningöver talare Prot. (Siffrorna avser sida i protokollet) 1988/89:76 Biörsmark,() 107 ,() 16, 31, 41, 45, 55, 61, 72, 73 De ,() 77, 79 ,() 112 ,, finansminister 47, 57, 63 ,() 27, 32, 42, 57 ,() 81, 85 ,Sfina (c) 105, 107 , Bo(vpk) 81, 82, 90, 91, 92, 93, 94 ,() 111 ,() 87, 88, 89, 91 Kindbom,() 83, 86, 88, 99, 100, 103 ,() 109 ,() 104 Leghammar,Hans (mp) 85, 86, 91, 94 ,() 32, 42, 46 ,(vpk) 65 ,() 110 ,() 112 Nyhage,Hans (m) 80, 82, 83, 88, 89, 90, 91 ,Hans (vpk) 21, 40, 45, 56, 62 Rönnung,() 92, 93 Skånberg,() 69, 72 ,() 78, 79 ,() 103, 105 Tammenoksa,() 101, 103, 106, 107 ,() 3, 31, 39, 43, 53, 60 ,() 11, 31, 32, 39, 44, 54, 60, 72, 73 ,() 98, 102, 103, 105 ,() 96, 100, 102 10(17, ,g