prot · GC09127 · 1988-12-31 00:00:00 — Tyvärr har dettydligen uppstått något missförstånd, eftersom Margö inte finns ikammaren. Jag skall ändå beröra de frågor som behandlas. Jagvill betona att de förslag som utskottet lägger fram i betänkandet är mycketstarkt förankrade. De är det i folkstyrelsekommitténs betänkande som tog uppfrågan om att riksdagsledamöterna numera i mycket Uten utsträckning harmöjlighet att delta i verksamhet. Därmed har en naturlig kontaktytagått förlorad. Därmed menade man att det är viktigt att riksdagsledamöterna påannat sätt kan hålla kontakt med den polifiska verksamheten i hemmavalkretsenoch att de har möjlighet till direktkontakter med medborgarna. Då framfördessynpunkten att ledamöterna i bör få förbättrade möjligheter tillservice. Detta framkom under remissbehandlingen och även i propositionen. Detvar naturligt att säga att det är egen sak att utreda dessa frågor.Det har också gjorts. En parlamentariskt sammansatt arbetsgrupp har utrettfrågorna. Dess förslag präglas av den syn på poUtikerrollen som jag trorallmänt omfattas av oss som verkar som riksdagsledamöter. Vilken är då denna? Jo,vi måste så organisera vårt arbete att vi får utrymme för att agera både somansvarskännande beslutsfattare och som lyhörda representanter för väljarna. Omdet förslag som senast kommit från förvaltningsstyrelsen råder betydandeenighet. Samtliga partier utom vpk tillstyrker förslaget om en höjning avledamöternas kostnadsersättning. Enligt utskottet är en höjning väl motiveradmed tanke på kraven på ledamöterna att vara fillgängliga för kontakter medallmänheten, medierna och olika organisationer både under 66 pågåenderiksdagsarbete och mellan sessionerna. De kraven är också väsentliga dåledamoten fullgör sitt förtroendeuppdrag utanför . En viktig princip bakom förslaget är att ge störstamöjliga frihet för ledamöterna att välja teknisk utrustning och annat stöd medhänsyn till den egna arbetssituationen. I det sammanhanget vill jag understrykavad representant har sagt när vi har diskuterat dessa frågor. Jagvill också betona att i reservation 2 från företrädare sägs attpartiet tycker att det från demokratisk synpunkt är viktigt att ledamöterna harmöjlighet att själva bestämma hur uppdraget skall fullgöras och att avgörandetfaller på dem själva vilket stöd i form av teknisk utrustning som de föredraratt använda i sitt arbete. På den punkten är vi så gott som överens,majoriteten och reservanten. Vi tycker dock inte att man kan beställa enutvärdering av verksamheten redan till 1990/. Jag yrkar avslagpå reservation 2 i den delen. I övrigt delar reservanten majoritetensprincipiella synpunkter. Eftersom vpk inte har haft möjligheter att utveckla sinasynpunkter tidigare i debatten väntar jag med att kommentera dem, men vill ändåredan nu föreslå att stöder utskottets hemställan i alla delar. Ökat stöd till ledamöter 55BIRGIT (): fick jag från enriksdagsledamot i mitt parti en PM med önskemål om förbättrad service på en radområden. kom han in till mig med den listan, och i kanten hade hanprickat av de förbättringar som skett. Det var en ansenlig mängd önskemål somkunde avföras. Den här ledamoten, som tillhör de mer kritiska och krävande,sade att han var mycket nöjd med vad som skett , och hanvar själv förvånad över att det hade hänt så mycket. Det tycker jag är ett gottbetyg åt förvaltningen och även åt oss själva; vi har tagit oss i kragen föratt nu effektivisera vårt arbete. De förbättringar i servicen som sker är naturligtvisinte ett otillständigt beviljande av förmåner åt oss själva. Det handlar omsjälvklara förbättringar, som ger oss möjlighet att bättre motsvara deberättigade krav som medborgarna kan ställa på oss. Det är naturligtvis interimligt att vi skall syssla med kontorsarbete i stället för att ha kontakt medvåra väljare. Det är självklart att vi skall utnyttja de tekniska hjälpmedelsom finns för att höja kvaliteten på och effektivisera vårt arbete. Vi blirhelt enkelt bättre riksdagsmän, om vi utnyttjar de nya informationskanalerna,precis som det sker ute i samhället i övrigt. Denna förbättring av servicen handlar inte bara om eneffektivisering av arbetet för oss som redan är riksdagsledamöter. Den handlarytterst om parlamentets roll i styret av , och den handlar också om vårförmåga att behålla duktiga riksdagsledamöter och framför allt att kunnarekrytera nya för framtiden. Jag skulle för min del gärna se ett större offentligtengagemang från hela kammarens sida i försvaret av de s.k. förmåner som viriksdagsledamöter beviljar oss själva. Jag tycker inte att vi har någonanledning att sätta vårt ljus under skäppan. Prot.1988/89:127 Det är tacksamt för medierna att häckla oss för att vifortbildar oss, skaffar 2 Juni1989 oss en bredare erfarenhet ocksåfrån andra länder och för att vi kan resa fritt i Ök /t"dtil k landet för att lära oss hur Sverigefungerar. j , , .. senast var det en tidning somhade jämfört olika gruppers semestrar. dagensledamöter t> j & kk Man påstodatt riksdagsledamöterna hade 21 veckors semester. Det direkta arbetet ikammaren är avbrutet . Ledamöterna har under tidensom arbetet här i kammaren ligger nere en mängd andra engagemang i statligautredningar och verkstyrelser, och de har partiuppdrag, utskottsresor,utskottssammanträden för att förbereda höstsessionerna och fortbildningskurser,för att inte tala om alla PM, böcker och utredningar som vi inte har tid attplöja igenom under sessionstid. Dessutom har vi som alltid naturligtvisbevakningen av den aktuella polifiska debatten. Några 16 veckors semester ärdet verkligen inte fråga om. I själva verket visar det sig att det är nästintill omöjligt att pricka in sammanträden samt ochseptember, därför att almanackorna redan är nästan fulla. Men visst har vi också möjlighet till en ordentligledighet, och den tycker jag att vi är värda. Det gäller inte minst deledamöter som har sina familjer utanför . Att regelmässigt vara bortafrån sina hem är en betydande uppoffring för många. Jag kommer så mer direkt in på detföreliggande betänkandet. Jag beklagar att det inte varit möjligt att i denhär etappen individualisera stödet mer än vad som sker. Ett betydandeansvar för det har , som konstrade när det gällde våramöjligheter att snabbt kunna ta i anspråk.Men det är den snö som föll . anser inte att de beslut som vi nu fattarinnebär en slutpunkt, utan vi måste gå vidare framför allt vad det gällermöjligheterna till utredningsresurser för ledamöterna och i fråga om att göra stödetmera individanpassat, så att vi själva kan styra vår verksamhet. Med dessa ord yrkar jag bifall till utskottets hemställan. 56 MARGÖ (vpk): Det råder inga som helst delade meningar ombehovet av ökad teknisk hjälp till ledamöter. I det avseendet delarvpk helt och fullt majoritetens uppfattning. Men vad vi har en annan mening omär hur det skall gå till för att riksdagsledamöterna skall få den här ökadetekniska hjälpen. Vi i vpk anser att riksdagsledamöternas löneförhållandenoch arbetsförhållanden i största möjliga utsträckning skall vara desamma somgäller i samhället i övrigt. Vi tycker att det är både riktigt och naturligtatt arbetsgivaren tillhandahåller all den tekniska utrustning som vi ledamöterbehöver för att klara våra uppdrag, oavsett om den behövs här i riksdagshuseteller på hemorten. Vi anser också att om det skulle vara en allmän bedömningatt uppdraget medför så oerhört stora merkostnader för oss ledamöter att vibehöver löneförstärkningar, skall man i stället justera just lönerna. Vi tyckerinte att det är bra att göra som nu gör, dvs. att höja den särskildakostnadsersättningen och att ledamöterna skall betala avgifter för att få låna dentekniska utrustningen av . Det går inte att komma ifrån att detta kanuppfattas som en dold löneförmån till riksdagsledamöterna. Motiveringen ibetänkandet för höjningen av kostnadsersättningen är också att den skall underlättaför ledamöterna att få skatteavdrag för den avgift de betalar till riksdagenför den hyrda utrustningen. Det är detta vi vänder oss emot. Vi tycker alltsåatt det skall gälla samma skatteregler för riksdagsledamöter som för andra somfår en lön för sitt arbete. Man skall med andra ord i deklarationen redovisavilka utgifter man har haft för inkomstens förvärvande. Sedan ankommer det påskattemyndigheterna att bedöma om de yrkade avdragen är skäliga eller inte. Påså sätt får man alltså ersättning för sina utgifter. Detta är vad som gällerför övriga inkomsttagare här i landet. Om vi som riksdagsledamöter tycker attskattemyndigheterna gör felaktiga bedömningar av yrkandena om avdrag förinkomsternas förvärvande, skall vi ändra på skattereglerna för alla sombefinner sig i samma situation och inte konstruera system som bara gäller förriksdagens ledamöter. Det är alltså på denna punkt vi har olika meningar. Jagrespekterar majoritetens mening. Majoriteten har en annan uppfattning än vi ochtycker att man skall höja kostnadsersättningen. Men jag har väldigt svårt att förstå miljöpartietsagerande. Jag tycker att ni här försöker sitta på två stolar . Delstillstyrker ni att vi skall ha de här pengarna, dels kommer ni i reservationenmed invändningar på så sätt att ni vill ha en utvärdering för att se hursystemet fungerar. Då ställer jag mig frågan: Hur skall den utvärderingen gåtill? Kommer riksdagsledamöterna att få fylla i formulär där deredogör för hur de har använt den här kostnadsersättningen? Och vad kommer atthända med de ledamöter som kanske uppger att de har köpt godis för de 1 500 kr.som vi kommer att få extra , i stället för att hyra tekniskutrustning? Skall samtliga ledamöter i så fall bli av med de här pengarna,eller gäller det bara de ledamöter som inte har utnyttjat pengarna till detändamål som de var avsedda för? Det är en mycket märklig reservafion sommiljöpartiet har avgivit. Jag yrkar bifall till vpk:s reservation, nr1, vid utskottets betänkande. Ökat stöd till ledamöter 57OLLE (): Jag kan fatta mig mycket kort, eftersom jag imitt tidigare anförande, då Margö ännu inte var inne i kammaren,redogjorde för bakgrunden till förslaget. Med anledning av hennes anförandevill jag understryka att har kommunisterna stöttförslaget om stöd till kontorshjälp åt ledamöterna och stödet tillpartigrupperna. Enligt min uppfattning - där håller jag med Margö -förbättras därmed även de enskilda ledamöternas möjligheter att få service viapartigrupperna. Så långt är vi alltså överens. Kostnadsersättningen måste betraktas som ett viktigtkomplement till den övriga resursförstärkningen. Den tar sikte på att göra detmöjligt att tillgodose de skiftande behov som ledamöterna har och som hardokumenterats i den enkät som vi alla har fått svara på. Dess resultat visaratt våra önskemål är beroende av en rad faktorer, t.ex. valkretsens geografiska Prot.1988/89:127 belägenhet och storlek, möjligheten att på hemorten redan inuläget använda olika slags kommunikationsutrustningsamt ledamotens engagemang i olika ökat stöd till ledamöter " uppdrag inom organisationeroch för det allmänna och de krav som då ställs. Då menar jag attförvaltningsstyrelsens förslag, som är öppet redovisat i alla delar - här finnsingenting att dölja - ger största möjliga frihet i ledamotens val av serviceför att underlätta riksdagsarbetet. Det är med den motiveringen som utskottetinte har kunnat godta kommunisternas avslagsyrkande. Med tankepå att har nämnts vill jag gärna citera några rader ur reservation2 som visar att principiellt stöder förvaltningsstyrelsensförslag: "Ur demokratisk synpunkt är det viktigt att ledamöterna harmöjlighet att själva bestämma hur uppdraget skall fullgöras och att avgöravilket stöd i form av teknisk utrustning m.m. som de behöver i sittarbete." Med detta yrkar jag avslag på reservationerna. 58 MARGÖ (vpk): Jag har redan talat om för atthan och jag är fullt överens i bedömningen av behovet av teknisk utrustning. Vii vpk inser också att olika ledamöter har olika behov, beroende på var man bori landet och hur man arbetar. Men vi kan inte inse att det skulle stå imotsättning fill att arbetsgivaren tillhandahåller den utrustning som manbehöver. Jag har väldigt svårt att tänka mig att ledamöter som intevill ha persondatorer och inte använder dem skulle begära av att fåen sådan utrustning som skulle stå oanvänd, utan jag har fullt förtroende förledamöterna att de kan avgöra vilken utrustning de skall ha och attarbetsgivaren då tillhandahåller den utrustningen. Vi tycker inte om metoden att höja kostnadsersättningen.Kostnadsersättningen till ledamöter är något slags underligmellanform mellan "fringis", traktamente och lön.Kostnadsersättningen skall beskattas, men den är exempelvis intepensionsgrundande. Vi tycker att den typen av ersättningar för utfört arbete påsikt skall bort och att ersättning för uppdrag och arbete skall betalas i formav lön. Det skall också gälla ledamöter. Sedan tycker vi att alla skatteregler som gäller för folki allmänhet som har inkomst också skall gälla för ledamöter. Det gårinte att komma ifrån att det här blir litet av särlagstiftning som enbartgäller riksdagsledamöterna. Jag kan inte på rak arm komma på en endayrkesgrupp inom statlig förvaltning som har kostnadsersättning motsvarande densom vi har som riksdagsledamöter. Det är förklaringen till att vi i vpk vänder oss motsystemet med kostnadsersättning, inte att vi på något sätt skulle vara emot attriksdagsledamöterna får den tekniska utrustning som de behöver. 59 () replik: Jag är glad över att Margö harklarat ut att bakom vpk-reservationen finns inte en icke öppet redovisad rekommenda tion om att man skall vara mindre aktiv i arbetet. Jag tycker då att hon bör 70 inse att utskottets förslagmöjliggör en effektiviserad organisation av arbetet i och också geross redskap för bättre kontakter med våra väljare ute Prot. 1988/89:127 i valkretsarna. Ökat stöd till ledamöter Attvara riksdagsledamot är ett mycket särpräglat arbete, Margö , ochden speciella kostnadsersättningen underlättar för oss att utföra det arbetet. Anf.60 MARGÖ (vpk) replik: Jag tycker att det verkar som om inte riktigt vill se påvilka punkter våra uppfattningar skiljer sig åt. Det är inte alls i fråga ombehovet av teknisk utrustning utan i fråga om hur skall fillgodosevåra önskemål om att få sådan utrustning. Vii vpk vill komma bort från specialregler för riksdagsledamöterna. Detär en specialregel att ge oss en särskild kostnadsersättning i stället för lön.Kostnadsersättning kan vi besluta om själva, medan löner är något som detförhandlas om och som handläggs i annan ordning. Vivill inte alls stämma in i kritiken att riksdagsledamöter skulle ha det såoerhört bra och ha så väldigt höga löner, utan vi menar att om det anses attvåra uppdrag är så ekonomiskt betungande att de kräver större ersättning, då ärdet lönedelen som skall höjas och inte kostnadsersättningen. Kostnadsersättningenhar tillkommit för att det skall vara gynnsamt i skattehänseende. Det skallvara lättare att få ett avdrag för inkomsternas förvärvande. Vi menar attriksdagsledamöter i skattehänseende skall behandlas precis som alla andrainkomsttagare. Det är på den punkten och jag har olika meningar. 61 (): ställde en fråga fill och försökte ge sken av att viinte riktigt visste vilket ben vi skulle stå på i den här frågan. Men det äralldeles solklart, om man läser innantill. Vi anser att det är mycket bra attriksdagsledamöterna får bättre tekniska möjligheter och att det blir ettflexibelt system, som gör det möjligt att också utnyttja sekreterarhjälp,skrivbyråer eller någonting annat som man kan behöva för att göra ett bättrearbete här. Vihar i en reservation föreslagit att det skall göras en utvärdering på den härpunkten. Anledningen är att vi vill se att det verkligen går till på det sättsom vi nu förutsätter. Det är naturligtvis inte meningen att man retroaktivtskall kunna gå in och beslagta någon del av kostnadsersättningen. Jag yrkarbifall till reservation 2. Överläggningen varhärmed avslutad. Innanvi går att votera vill jag påminna om att det på ledamöternas bänkar har delatsut ett meddelande om att arbetsplenum börjar . Motivet för tidigareläggningen finns också noterat i meddelandet. Sammanträdetinleds med ett kort högtidlighållande av nationaldagen. Direkt därefter följerbehandling av lagutskottets betänkande nr 30 om Prot.1988/89:127 företagshemligheter, den s.k. lex . 1 detta ärende kommerdet att företas votering. Kammaren övergick till att fatta beslut i de förevarandeärendena. Mom. 2(vissa regionala frågor) Utskottets hemställan bifölls med 261 röster mot 37 förreservation 1 av och . Mom. 3 (användningen av bekämpningsmedel) Utskottets hemställan bifölls med 286 röster mot 17 förreservation 2 av . Mom. 4 (kvävegödsling och växtnäringsläckage) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avÅsa -bifölls med acklamation. Mom. 5a (etableringskontroll) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avKarl ni.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5b (koncessionsplikt) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avÅsa -bifölls med acklamation. Mom. 6 (anpassad djurhållning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avSven m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 9 (jordbruk och miljöpolitik) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avKarl och - bifölls med acklamation. Mom. 11 (de statliga bidragen till de areella näringarna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avAnnika - bifölls med acklamation. Mom. 12 (rötslamhantering) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avAnnika och - bifölls med acklamation. Mom. 13 (förbud mot spridning av rötslam) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avÅsa -bifölls med acklamation. Mom. 17a (stöd till alternativodling m.m.) 72 Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 11 av - bifölls med acklamation. Mom. 17b(rådgivning avseende alternativ odling) PrOt. Utskottets hemställan bifölls med 267 röster mot 30 förreservation 12 av och . 1 ledamotavstod från att rösta. Mom. 17c (plan för fortsatt stöd till alternativ odling) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avKarl m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 21 (statens ekonomiska delansvar föröverskottsarealen) Utskottets hemställan bifölls med 163 röster mot 138 förreservation 14 av m.fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 26 (kompensation efter genomsnittsavkastning m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 15 avSven m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 28 (stöd till fårskötseln) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16 avKari m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 30 (kompensation i enlighet med jordbruksnämndensförslag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 17 avAnnika - bifölls med acklamation. Mom. 31 och 32 (sänkning av interna avgifter m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 18 avSven m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 34 och 35 (inflationsuppräkning av kompensationenm.m.) Utskottets hemställan bifölls med 243 röster mot 60 förreservafion 19 av m.fl. Mom. 39 (skärpning av importkontrollen) Utskottets hemställan bifölls med 234 röster mot 65 förreservation 20 av m.fl. Mom. 41 (självförsörjningsgraden för socker) Först biträddes reservation 21 av m.fl.med 96 röster mot 36 för reservation 22 av och ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 171 röster mot96 för reservation 21 av m.fl. 35 ledamöter avstod från attrösta.. Mom. 48 (användningen av avgiftsmedel) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 23 avKarl m.fl. - bifölls med acklamation. Prot.1988/89:127 Mom. 50 (prisregleringen för ägg) 2 juni1989 Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 24 av ochLennart Brunander - bifölls med acklamation. Mom. 52 (packeribidragen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 25 avSven m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 58 (produktstöd) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 26 avÅsa -bifölls med acklamation. Mom. 60-62 (höjning av stödnivån i stödområde 4 m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 27 avAnnika - bifölls med acklamation. Mom. 66 (anslag till särskilda åtgärder för jordbruket inorra ) Först biträddes reservation 28 av m.fl. -som ställdes mot reservation 29 av m.fl. - med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 175 röster mot69 för reservation 28 av m.fl. 55 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 68 (stöd till nyetablering) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 30 avKarl m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 71 (ändrad stödområdesindelning i enlighet medjordbruksnämndens förslag) Utskottets hemställan bifölls med 225 röster mot 71 förreservation 31 av m.fl. Mom. 75 (villkor för användning av genteknik vidväxtodling m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation32 av m.fl., dels reservation 33 av ochLennart Brunander - bifölls med acklamation. Mom. 76 och 77 (returförpackningar för mjölk m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 34 avÅsa -bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 1(kostnadsersättningen och det tekniska stödet) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mot 14 för hemställan i 74 reservation 1 av , 6ledamöter avstod från att rösta. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation2 av Hans Leghammar anförda motiveringen - godkändes medacklamation. Mom. 2 Utskottets hemställanbifölls. S § Företogs fill avgörande näringsutskottets betänkande 1988/89:NU34(beträffande debatten i detta ärende, se prot. 1 (försäljning av stadiga företag) Utskottets hemställan bifölls med 169 röster mot 127 förreservation 1 av Per m.fl. Mom. 2 (principer vid försäljning av statliga företag) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot dels utskottets hemställan med godkännande av deni reservation 2 av Per m.fl. anförda motiveringen, dels reservation3 av - bifölls med acklamation. Mom. 3 (försäljning av Industrier AB:sdotterbolag) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservafion4 av Per m.fl., dels reservation 5 av - bifölls medacklamation. Mom. 4 (affärsverkens verksamhet) Först biträddes reservation 6 av Per m.fl. med126 röster mot 17 för utskottets hemställan med godkännande av den ireservafion 7 av anförda mofiveringen. 153 ledamöter avstod frånatt rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med godkännande avutskottets motivering- som ställdes mot reservation 6 av Per m.fl. -genom uppresning. Mom. 5 (försäljning av skogsmark från domänverket) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot dels reservafion 8 av Per m.fl., delsutskottets hemställan med godkännande av den i reservation 9 av motiveringen, dels reservation 10 av - bifölls medacklamation. Mom. 6 (ändrade riktlinjer för domänverkets verksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avLars -bifölls med acklamation. Mom. 7 (Ncb ) Utskottets hemställan bifölls med 228 röster mot 60 förreservation 12 av m.fl. 75 Prot.1988/89:127 Mom. 8 (statliga företag och regionalpolitiken) 2 juni1989 Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 13 av - biföllsmed acklamafion. 6 § Anmäldes och bordlades betänkande1988/89:FiU29 Den kommunala ekonomin 1988/89:UU19 och den västeuropeiska integrationen 1988/89:SoU26Uppskov med behandlingen av vissa ärenden 1988/89:SoU28Anslag till forskning om amalgam och andra dentalmaterial 1988/89:UbU32 Slutlig reglering avstatsbudgeten för /90, m,m. 1988/89:TU24 Tilläggsanslag fill transportforskningsberedningen 1988/89;TU25Uppskov med behandlingen av vissa ärenden betänkanden /89:NU36Kompletteringspropositionen 1988/89:NU37 Allmänna pensionsfonden betänkande 1988/89:AU21Sysselsättningsskapande åtgärder m,m. 7 § Kammaren åtskildes kl, 14.29.