prot · GC0967 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:67 Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen. 1 §Justerades protokollet för . 2 §Svar på interpellation 1988/89:97 om ökade resurser till grundvux förflyktingar och invandrare har frågat mig vad jag avser att göraför att eliminera orättvisorna när det gäller statsbidragen för undervisningtill våra flyktingar/invandrare. Jag har tolkat frågan så att den inte avsersjälva statsbidraget .utan tillgången till och fördelningen och utnyttjandet avtimresurserna inom grundutbildningen för vuxna (grundvux) jämfört med detsystem som gäller beträffande grundläggande svensk undervisning för invandrare(grund-sfi). En icke svenskspråkig deltagare i grundvux skall normaltdelta i högst 1 500 lektioner, dvs. 500 lektioner mer än en svensktalandeeftersom undervisning motsvarande grund-sfi också ingår. Hur undervisningenskall organiseras läggs fast genom lokala beslut. Det finns inga råd elleranvisningar som anger att den bör pågå . Av pedagogiska skäl fårdet dock enligt vuxenutbildningsförordningen 2 kap. 2 §, åtminstone till enbörjan, vara högst 20 lektioner . I gengäld får undervisningen pågåmed avbrott enbart för semester, dvs. Att gä igenom grundvuxi sin helhet bör alltså i normalfallet inte behöva ta mer än ett och halvteller . De svenskar som avslutade utbildningen under /86 hadei genomsnitt deltagit , medan motsvarande siffra för invandrarna var1 . Fördelningen av undervisningstimmar till kommunernasvuxenutbildning, där grundvux ingår, följer ett system som infördes så sent somden . fördelades timmarna av direkt tillkommunerna. gör SÖ enbart en fördelning på länsramar, medan ansvaret förresursfördelningen mellan kommunerna har decentraliserats till länsskolnämnderna.I det nya systemet blev det också möjligt att göra större omfördelningar mellankommunerna år än vad som var möjligt. ficklänsskolnämnderna rätt att reservera en del av länsramen för grundvux försådana behov av undervisning för invandrare Om ökade resurser till grundvux för flyktingar ochinvandrare som visarsig först under pågående läsår. Även kommunerna själva fick ökad frihet attdisponera sina timresurser genom att de under läsåret vid behov får omfördelaundervisningstimmar mellan sina av länsskolnämnden tilldelade kommunramar.Varje kommunram får ökas eller minskas med högst . Sammanfattningsvis kanman alltså konstatera att det finns betydande möjligheter till flexibilitetinbyggda i det nya systemet för fördelning av timmar. Under /89 finns totalt för kommunernas vuxenutbildning, varav över äravsatta för grundvux. Om samtliga kommuner skulle utnyttja sin rätt att ökafimramen för grundvux , skulle det innebära . Under /88 gjorde kommunerna dock sammanlagt ingennämnvärd omfördelning till grundvux (4-2 750 timmar). En eventuell ökning av antalet undervisningstimmar förgrundvux är en rent statsfinansiell fråga som prövas i det årligabudgetarbetet. Som framgår av budgetpropositionen 1989 förordar regeringen försin del en oförändrad totalram för nästa budgetår. 2 ULFMELIN (m): Jag vill tacka statsrådet för svaret på min interpellation. När jag kom som nyvald till så hade jag, som deflesta andra, ett antal frågor som jag ville driva högre upp, om jag fåranvända det uttrycket. En del av dessa frågor är av politisk natur. Det finnsemellertid också frågor som är av mer praktisk natur. Det är frågor som man pågräsrotsnivå, oavsett politisk färg, anser är hämmande för utvecklingen ochutslag av byråkrati, stelbenthet och detaljstyrning. Det är frågor som vi pålokal nivå tycker att man borde hantera med mera sunt förnuft. Min interpellation är av det senare slaget. De regler ochförordningar som gäller för våra flyktingars erhållande av grundläggandesvenskundervisning, antingen i grund-sfi eller i grundvux, leder tillräkneexempel och statistik som säkert är korrekta utifrån skrivbordshorisonten.Verkligheten i det praktiska vardagslivet är dock annorlunda. Det system som vihar medför inte några större problem för de stora kommunerna, men det gördet för de mindre och medelstora kommunerna. När jag läste och lyssnade till statsrådetssvar, fick jag intrycket av att det är tämligen bekymmersfritt och att detfinns stora möjligheter till omfördelning mellan ramarna och stor flexibilitetnär det gäller undervisningen inom grundvux. Riktigt så bekymmersfritt är detnu emellertid inte. I mitt kommunala engagemang har jag fått upplevaavigsidorna med systemet. Jag har följt invandrare som har fått undervisninginom grundvux åtta , som de har funnits i densociala hanteringen, eftersom de inte har fått undervisning i tillräckligomfattning. Hade dessa människor däremot varit klassade som ickegrundvuxberättigade och i stället erhållit svenskundervisning inom grund-sfi,hade problemet inte uppstått. Om man använder de siffror som statsrådet gav isitt svar, kan ju var och en här i kammaren räkna ut hur det tar-attklara av sina grundvuxstudier. Man kan för skojs skull dela 1 120 fimmar ,så får man fram att det inte går pä ett till . är välocksä något längre för invandrare på grundvux. Bakom siffrorna finns som sagt en annan verklighet. Varförär det så? Jo, när det kommer fler och fler invandrare som ärgrundvuxberätfigade, fär de vara med och dela på kakan. Kakan blir dock intestörre. Det blir således färre timmar per elev, vilket ger längre studietid.Anser statsrådet att det är rimligt? Jag anser att omfördelningsmöjligheterna är marginella idet här fallet. Att man förlänger kommunernas rätt att erhålla statsbidrag tillsocial hjälp beroende på att det tar så för flyktingarna att komma utpå arbetsmarknaden tycker jag är ett bevis på att skevheten är ganska stor isystemet. har i en skrivelse till regeringendaterad lämnat ett förslag om att man skall införa enresurstilldelning, som är avhängig variationerna i flyktinginvandringen. Detbygger pä att kostnaden för en grundläggande svenskundervisning för invandrare- alltså grund-sfi - bör belasta anslaget C5 Undervisning i svenska språketm.m., även om invandrarna erhåller undervisning inom grundvux. Jag anser attdet är ett bra förslag, eftersom man erhåller samma ersättning för en flyktingsom läser på grundvux som för en deltagare i grund-sfi-undervisningen. Jag hadeförväntat mig att finna delar av det förslaget i årets budgetproposition, mendet lyser dess värre med sin frånvaro. Med förslag skulle viklara av undervisningen inom grundvux på ett bättre sätt än vi gör . Jagfrågar varför statsrådet förkastar förslaget. Jag och mitt parti anser att vi skall ha en humanflyktingpolitik. Det system vi har pä det här området kan emellertid ledatill att kommuner säger nej till flyktingar eller till en viss kategoriflyktingar. Detta problem kan man eliminera genom det förslag som jag harskisserat i min interpellation. Det nuvarande systemet gynnar kommuner som fårinvandrare som blir berättigade till grund-sfi och kommuner som säger nej tillmottagande av flyktingar. Anser statsrådet att detta är rimligt? Jag tolkardess värre svaret från statsrådet så att han inte är beredd att rätta till denuvarande orättvisorna. Om ökade resurser till grundvux för flyktingar ochinvandrare Jag har ungefär samma bakgrund som det avseendet att jag ocksä hämtar en hel del av mina erfarenheter från hurdet just nu praktiskt ser ut i de små och medelstora kommunerna i landet. Detär en något skiftande bild man får. Jag håller med om att vi skallpassa oss för att skapa system som är stela och krångliga och inte tar hänsyntill lokal variation. På den punkten har vi inte delade meningar. Däremot kanman fakfiskt se att det system som vi har och som är uppbyggt för attsvara mot stora lokala variationer i behovet utnyttjas i ganska litenutsträckning. Det finns först och främst en möjlighet att mellankommunerna i länen via länsskolnämndens försorg göra en behovsorienteradfördelning av resurserna på så sätt att de som har speciella behov i detavseende vi nu diskuterar får dessa behov tillgodosedda. Därutöver finns enmöjlighet för kommunerna att inom den ram de har för vuxenutbildningengöra en betydande 7 protokoll 1988/89:64-67 Om ökade resurser till grundvux för flyktingar ochinvandrare omfördelningtill just denna verksamhet. Vi kan konstatera att få kommuner utnyttjar denmöjligheten. Om detta svarar mot en faktisk situafion, att behovet inte ärstörre än så, är det gott och väl. Om systemet som sådant innehåller spärrareller otympligheter som gör att det är svårt att utnyttja, skall vinaturligtvis se upp med det. Jag är dock på detta stadium inte beredd att lovanågra förändringar av systemet eller peka pä nägon utveckling i det avseendet,utan jag vill först se hur det hela utvecklas. Jag tror att vi har ett systemsom rimligt sett borde kunna tillgodose de skiftande behov som finns överlandet. 4 ULFMELIN (m): skrev vår förre invandrarministerGeorg en artikel i . Artikeln var daterad den 13december . Rubriken på artikeln löd: i flyktingpolitiken. Iartikeln togs främst upp att bristen på bostäder har varit ett skäl till attkommunerna inte kunde ta emot fler flyktingar. Detta är säkert riktigt. Låt mig ta ett exempel. Vi leker med tanken att kommunernakan ta emot fler flyktingar, vilket jag tycker att de skall göra. Men om nuflertalet av de flyktingar en kommun vill ta emot klassas som grundvuxberättigade,innebär det system vi har att kommunerna inte får mer pengar. De somfinns inom kommunen som är berättigade till grundvux får alltså ett färre antalundervisningstimmar. Det tycker jag är fullständigt orimligt. Om det däremot ärså väl att flyktingarna blir klassificerade såsom berättigade till grund-sfi,blir det inget ekonomiskt bekymmer. Detta tycker jag att man borde ta itu medinom departementet. Det är riktigt att bilden är skiftande. Jag kommer frånett län där vi har tagit emot många invandrare. Jag tycker att vi klarar av detbra. Det är brist på arbetskraft osv. Men det tar mycket förinvandrare att komma ut på arbetsmarknaden. Det är också ett skäl till att vislösar med pengar. Statsrådet säger att systemet utnyttjas till liten del.Det sades också i svaret. /88 var omfördelningen 2 750 timmar.Läsåret innan var omfördelningen fyra gånger större. Omfördelningen är liten.Men jag påstår att det beror på att man enligt systemet bara har rätt att fördelamaximalt när man ökar eller minskar en delram. Effekten blir då mycketmarginell. I en vanlig medelstor kommun är antalet grundvuxtimmar normaltungefär 3 000. Var och en kan räkna ut vad , av ,ger. Det innebär att man kan anställa en lärare . Sedan är detslut. Sedan går invandrarna utan utbildning. De hamnar i stället i den socialasvängen. Det är mycket oroväckande, vilket jag också nämner i mininterpellation. Avslutningen på statsrådets senaste inlägg är bra. Denvisar att det finns en vilja till förnuft och tänkande. Jag hoppas innerligtatt statsrådet tar del av den skrivelse som sände tilldepartementet . Den innehåller ganska bra förslag. Den skrivelse som kom frän skolöverstyrelsenangående förslag till statsbidragssystemet skall naturligtvis behandlas i detsammanhang då vi ocksä har fått den utvärdering av systemet i fråga somriksrevisionsverket skall göra. Jag tycker att det är rimligt att man ser dessai ett sammanhang. Jag understryker återigen att det är viktigt att vi innanvi vidtar förändringar i systemet kan konstatera att de möjligheter vi i daghar öppnat är utnyttjade fullt ut. Det kan finnas en del starka lokalaavvikelser, som gör att vissa kommuner hamnar i speciellt utsatta lägen. Dethar också pekat på. Detta är ett bekymmer som vi får studera och seom vi kan hantera inom systemets ram. Jag vill ocksä göra kammaren uppmärksam på attmöjligheterna för en kommun att omfördela pengar inom komvuxramen till grundvuxnaturligtvis hänger samman med hur stor komvuxramen är. Det kanske är litetofint, men jag vill faktiskt påminna om att det parti hanrepresenterar föreslår en lO-procentig neddragning av den komvuxram inom vilkenvi skall göra ytterligare omfördelningar till grundutbildningen för vuxna. Detkanske finns anledning att erinra sig detta. Prot.1988/89:67. Om ökade resurser till grundvux för flyktingar ochinvandrare 6 ULFMELIN (m): När det gäller mottagande av flyktingar vetvi inte vilka flyktingar vi fär ta emot. är flyktingar högutbildade.Ibland är de lägutbildade. Det anslag som finns i budgetpropositionen är mer avteknisk natur. Verkligheten, utfallet, är som att spela på lotteri. Ser mantill att den del som rör svenskundervisning följer flyktingen oavsett var dennefår utbildning, löser man problemet, menar jag. Statsrådets ofina påpekande att vi i vårt förslag har ettlägre alternativ när det gäller komvux och grundvux är alldeles riktigt. Vi harockså sagt att systemet i sig är stelbent. Det är ett utomordentligt stelbentsystem vi har i , delaljreglerat osv. - typisk socialdemokratisk politikoch ingenting annat. Om kommunerna hade fält större möjligheter att prioriteraoch omfördela utöver mellan ramarna, hade man klarat av dessa problem.Detta är egentligen inte en resursfråga, utan mer en fråga om rationellaavvägningar och att man ser till att systemet utvecklas effektivt. Det gör mantyvärr inte . Det sade på slutet var följande: Omkommunerna får 100 milj, kr. mindre till sin komvuxverksamhet, klarar de dettabättre, bara de får frihet att hantera resurserna helt efter eget förstånd. Jagtror inte att det är riktigt så enkelt. Det finns faktiskt ett klart sambandmellan anslagets nivå och möjligheterna att hantera situationen ute ikommunerna. Man kan inte ena stunden säga här i kammaren att man vill utvecklaverksamheten och i nästa stund säga att man vill ta bort 100 milj. kr. vice talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tili ytterligare inlägg. Överläggningen var härmed avslutad. 3 §Svar på interpellation 1988/89:105 om grundskollärarutbildningen har frågat mig vilka åtgärder jagavser att vidta dels för att minska antalet villkorliga dispenser pägrundskollärarlinjen, dels för att få fler sökande till utbildningen och dåframför allt till fördjupningsalternafivet matematik och naturorienterandeämnen. En interpellation med motsvarande innehåll ställdes tillmig - eller rättare sagt fill min företrädare-av den 11 januarii är. Min bedömning är densamma som den min företrädare hade för en månadsedan. I svaret på interpellationen av framhöllmin företrädare att när en ny utbildning introduceras är det alltid svårt attrekrytera studerande till den. Erfarenheten visar att detta är ett övergåendeproblem. I själva verket har antalet sökande till den nyagrundskollärarutbildningen överstigit antalet utbildningsplatser, men problemetär att många av de sökande inte har haft behörighet i alla ämnen. Detta gällerframför allt sökande till fördjupningsalternativet matematik ochnaturorienterande ämnen. Jag tror att en viktig förklaring till detta är denkorta tid de studerande haft att komplettera sin utbildning. Det är därför desökande till grundskollärarutbildningen erbjuds kompletteringsutbildning. Någotavsteg från behörighetskravet är det inte fråga om. Det finns flera skäl till att detta bör ses som ettövergångsproblem. Dels kommer antalet äldre sökande efter hand att minska, delsvet de unga sökande att det nu fordras treårig utbildning i flera ämnen för attuppnå särskild behörighet. De obesatta platserna på grundskollärarutbildningen ärocksä en signal till de studerande på gymnasieskolans treåriga linjer attskolan erbjuder en god alternafiv arbetsmarknad. Jag vill återigen betona att de skärpta behörighetskravenstår fast. Det finns heller inga planer på att sänka dessa. Skolan behöverlärare med en god utbildning, och det kommer den att få genom den nyalärarutbildningen. Regeringen ställde 1 milj. kr. tillUHÄ:s förfogande för åtgärder för att ytterUgare förbättra rekryteringen . Jag anser att regeringen.genom denna åtgärd har visat attrekryteringsläget inom grundskollärarutbildningen tas på allvar. 9 (): Jag vill tacka utbildningsministern försvaret, och jag ser med fillfredsställelse att statsrådet både lever och harhälsan. Det kommer att krävas god fysik och god hälsa för att lösa problemenmed rekryteringen av duktiga och behöriga elever till den nyagrundskollärarutbildningen nu och i Jag tycker attsvaret på min interpellation är ganska innehållslöst. Det visar att statsrådetsaknar kraft och vilja att ta itu med problemen. Man får inrycket attstatsrådet anser att det nog ordnar sig utan att några mer omfattande åtgärderbehöver vidtas. Hadedet varit så som statsrådet säger i sitt svar att frågan behandlades i sambandmed ett interpeUafionssvar , hade jag.inte behövt ställa denhär interpellationen. Saken är ju den att de här frågorna delvis intebesvarades då. Interpellationen som ställde gällde kraven påförkunskaper för tillträde till grundskollärarutbildningen. Det var i ställetstatsrädes företrädare som tog upp frågan om det stora antalet obesatta platserpå den nya grundskollärarutbildningen, och då framför allt i fråga omfördjupningsalternativet matematik och naturorienterande ämnen. Det var medanledning av dessa frågor som jag själv gick upp i den debatten och hadeförväntat mig svar på mina frågor. Isitt svar uppger statsrådet att det var fler sökande än det fanns platser vidhöstens intagning. Problemet var att de inte var behöriga i alla ämnen. Detmåste ha varit många ämnen. Bland de 1 755 intagna till de 2 592platserna är 291 av de intagna icke behöriga i ett eller flera ämnen, eftersomantalet dispenser är 500. Det finns exempel på elever som tagits in pä dispensoch som har behörighetskompletterat parallellt med lärarutbildningen i ända upptill fem ämnen. Statsrådetsäger vidare att det inte är fråga om något avsteg från .kravet på behörighetnär det gäller kompletteringsutbildningen. Det kan jag hälla med om förutsattatt den är klar innan grundutbildningen startar. Min fråga till statsrådetblir: Om en elev som gär på grundutbildningen fårkompletteringsutbildning, gör man då något avsteg från behörighetskraven? 1/89 stod det att läsa: "Vid den lokala antagningen sänkteskraven under den fastställda nivån. Den har skapat förvirring hos de sökande.Det är orättvist och medför en sämre kvalitet i utbildningen." Imin interpellation noterade jag att av de drygt 800 obesatta platserna är merän hälften inom fördjupningsalternativet matematik och naturorienterandeämnen. Men jag har svårt att finna något konkret svar på min fråga vadregeringen tänker vidta för åtgärder för att öka rekryteringen av elever.Därför ställer jag frågan en gång till. Detfinns risk för att siffrorna blir än mer alarmerande, om manstuderar UHÄ:s förslag fill dimensionering av utbildningsplatser. Det kommeratt behövas nästan 4 000 platser , att jämföra medårets dimension på knappt 2 600 platser. Det stora antalet obesatta platser kanvara en signal till att skolan erbjuder en god alternativ arbetsmarknad, somstatsrådet säger i sitt svar. Men det kan också vara en signal till attstatusen för lärarkåren sänkts, att jobbet är tillräckligtintressant och att alternativet för de ungdomar som överväger lärarbanan främstsom kunskapsförmedlare inte är särskilt lockande. Utrymmet för viktiga basämnen,t.ex. historia, geografi och religionskunskap, är så uttunnat att det knappastens fyller lågt ställda krav på översikt, än mindre på fördjupning. Skolan harunder förvandlats till en experimentverkstad, därallehanda pedagogiska doktriner utan alltför mycket eftertanke har släpptsfram på schemat. Genom detta sätt har mängdlära och annanflumpedagogik tillkommit men inte visat sig speciellt ändamålsenliga. Uppenbarligen är regeringen trots allt orolig förutvecklingen, eftersom den har anslagit 1 milj. kr. 1 brist pä svarpä mina frågor kanske statsrådet kan utveckla sitt resonemang om vilka åtgärderdenna miljon skall användas till för att förbättra rekryteringen till 1989. Jag inser att jag möjligen gjorde bort migdubbelt i talarstolen. Jag har förstått att när det i det skrivna svaret stod"mig" var det funktionen som utbildningsminister och inte migpersonligen som avsågs. Om jag därmed har ställt till förtret ber jag omöverseende för detta. övergår jag till att kommentera inlägg. Hanbeklagade alt svaret är innehållslöst. Han sade att jag i mitt svar antyder attdetia kommer att fixa sig och att det inte föreligger några problem. Men detgör jag faktiskt inte, och jag lyssnade mycket uppmärksamt på det som . Jag upptäckte då till min förvåning att han mycket snabbt gick över tillatt tala om något annat än det som han har interpellerat om. Han använde sittinlägg till att tala om att den svenska skolan är så usel att inte ens de somhar behörighet att söka in egentligen har kunskaper för att utföra det uppdragsom de är satta att utföra. Det var faktiskt kontentan i det han sade. Hantalade inte om att de som påbörjar lärarutbildningen inte har kunskaper pägrund av att de inte har fullföljt gymnasiet. Enligt hade de gått ien skola som inte hade lärt dem räkna och som inte hade lärt dem historia. Omdetta skulle vara en riktig beskrivning, dvs. om eleverna är sä usla att deinte klarar av detta. hjälper det ju inte vilka formella krav pä behörighet manhar. har jag emellertid för egen del lärt mig att någotrespektera dem som är 20 eller 22 är. Jag tycker inte längre, vilket jag tycktenär jag var 28, au 22-åringarna är dummare än 28-åringarna. tycker jagall 22-åringarna är ganska klyftiga och har lärt sig ganska mycket och har gåtti en ganska bra skola. Jag möter t.o.m. de som kan mycket mer av historia ochom världen än vad jag kan. Och när jag ser hur en del av dem gör sväramatematiska beräkningar även med hjälp av datorer blir jag överraskad av att sehur mycket de har kunnat lära sig, som jag vet hur jämmeriigt uselden naturvetenskapliga undervisningen var som jag bibringades i Södra latinsberömda gymnasium . Då hade vi pä latinlinjen en mycketprimitiv kurs i oorganisk kemi. Det var allt som bjöds oss under ett enda år. Jag tycker alltså att det finns anledning att föra dennadebatt på basis av vad den egentligen handlar om. Den handlar om hur vi vidinförandet av en ny lärarutbildning skall hantera dem som ställs införsituationen att komina till en sådan utbildning utan att ha kunnat få del avalla de förkunskaper som vi nu kräver, eftersom vi har "höjt ribban". Då har det varit angeläget för mig att säga att förstagången man får sökande till en ny utbildning är det inte dramatiskt, om maninte kan fylla alla platser, eftersom man just har höjt behörighetskraven. Dakan det vara acceptabelt att man inte fyller alla platser, förman skall inte vara alltför generös med dispenser. Detta är den ena delen i detsom är föremålför frågan: Varför är det ett antal tomma platser? Den andra delen handlar om att man även i ett sådantsystem skall göra en bedömning av huruvida ett antal av dem som söker utan attha den formella behörigheten, genom kompletterande utbildning kan få sädanakunskaper att de kan följa utbildningen och bli goda lärare. Det är dettadispensdiskussionen handlar om. Vi har alltså haft som krav för en nygrundskollärarutbildning att utbildningens kvalitet skall stärkas, och dennautbildning kommer att ge en högre kvalitet än tidigare utbildning. Detta är enutbildning för den grundskola vi har. Vi har alltså, i synnerhet när det gäller utbildning förmatematik och naturorienterande ämnen, sett att det finns behov av enkompletterande utbildning, och vi har sagt att den skall ges. Den befrielsefrån behörighetsvillkor som emellanåt medges får alltid vara ett uttryck föratt man har bedömt att den studerande verkligen klarar utbildningen. Det krävsalltså särskilda skäl för att man skall kunna ge befrielse frånbehörighetsvillkor, och dispens kan då bara ges när den sökande har avhjälptbristen genom att inhämta ytterligare kunskaper, genom studier eller pä annatsätt. Då gör man en komplett bedömning av vad han kan klara. Jag är av det skälet inte lättsinnigt och bekymmerslöstiakttagande situationen. Jag har tvärtom med mycket stort allvar ägnat mig åtden här.