prot · GC09105 · 1988-12-31 00:00:00 — Det pägår ell arbele för atl ulveckla nya fordonför spårbunden trafik, samfidigt som inte minst Irafikhuvudmännen lägger nedetl omfattande arbele för att studera olika lösningar, varför jag avstyrkerreservalion 5. Sammaargumentering kan gälla som avslagsgrund för reservalion nr 6. Ireservalion 7 las frågan om slöd lill minibusstrafik upp. Här har skett och sker sädana insatser all ulskollel juslnu inle är berell till ytterligare insatser utöver dem som pågår. Av denanledningen yrkar jag avslag på reservalion nr 7. då reservalion 8, som behandlar utvecklingen avkollektivtrafiken. Förra årel anslog vad jag lycker är förhållandevismycket pengar för utveckling av kollektivtrafiken. Med de medel som tillkommeri är finns utrymme för kommunerna att göra försök. Därför yrkar jag avslag päreservalion 8. Med del här yrkar jag, herr talman, bifall lill utskotlelshemslällan på samtliga punkler. 52VIOLA (vpk) replik: Jag hoppas alt i nästa inläggnågot litet låtsas om de frågor som ställts. Det finns faktiskt lid atl besvarai varje fall dem han kanske kan välja ul som de allra viktigaste. avfärdade frågan om Promelheusprojektelmed bara några ord, och de lydde tyvärr inle på någon slörre insikl i vad dethär handlar om. Jag försökte i mill första inlägg ta upp litet grand som hademed informalion all göra, och det är informalion som inle har funnitstillgänglig i det material som utskottet i regel använder. Men del var ocksåinformalion om de underlagsrapporter som jag tycker atl ochirafikuiskoild borde ha diskulera! Läl mig upprepa några av de frågor som kanske sällerfingret på de ömmaste punkterna när det handlar om den här EG- ochEUREKA-forskningen, DRIVE- och Promelheusprojeklen; Tycker verkligenalt del vore riktigl om vi i läl 14-åringar fä körkort? Tycker OveKarlsson och irafikulskotlels majorilel all del låler bra med bilkonvojer,fler moiorvägar, som man fakliski avser all bygga, om de här olika projeklengår all driva igenom? Tycker atl del verkar bra med dt projekt somså lill den milda grad styrs av den västeuropeiska bilindustrin ochelektronikindustrin? Om inle heller den här gängen svarar pä någraav mina frågor, skulle jag önska att själv sade några ord om vaddet är som är bra med Promdheus- och DRI VE-projekten. Varför står det inte ettenda ord i trafikulskottds belänkande om DRIVE? Där har redan blandatsig i leken och i en PM som jag har fält tag pä också redovisat hur mångamiljoner man är beredd att satsa. Del lät på utskollels lalesman som om Sverigesatsar massor av pengar pä forskningsprojekt som handlar om kollektivtrafikenoch järnvägen. Men det är ju inte alls så. Det är därför ännu mer anmärkningsvärtatt man satsar pä dessa bilprojekl, som syflar lill något helt annal än vad mani dagofficielll ulger sigför alt vilja. Man talarom irafiksäkerhd, medan delhandlar om all rädda bilindustrin ur en kris. Jag hoppas alltså alt svarar på de härfrågorna. Vore del bra med bilkonvojer och i så fall varför? Vore det lämpliglall läla 14-åringar få körkorl? Vore del bra om alkoholpåverkade personer fickköra bil i ? 53ROY () replik: Det var tråkigt all höra avsocialdemokraternas represenlanl alt del skulle vara tillräckligt med desaisningar som görs pä ulvecklingen av kolleklivlrafiken. Jag vill påminna omden oerhörda obalans som råder mellan forskningen när del gäller å ena sidankolleklivlrafiken och ä andra sidan privalbilismen. När del gällerprivalbilismen finns del myckel siarka kommersiella inlressen som driver framen myckel kraftig utveckling och forskning. Bara det som i inom privatindustri varje är satsas pä ulveckling av dieselmotorer överstiger vad mansatsar på kolleklivlrafiken totalt. Delta är bara elt exempel. Del är självklart au samhället måste salsa medvetet och imyckel slörre utsträckning än vad som sker om vi skall kunna komma ikapp. är sociall myckel viktigt. Vilka är det som är mesl beroende avkolleklivlrafiken? Jo, del är de äldre och barnfamiljerna, jusl de grupper somär de svagaste i samhället och som har del sämst ekonomiskl. Del är därför ensä konkret sak som minibusstrafiken är så angelägen. Del är ell trafiksystemsom gynnar de grupper som är värst utsatta och som har del sämst itransporthänseende. Del är särskill beklagligl alt en represenlanl jusl försocialdemokraterna, som ändå brukar säga sig värna om de socialt utsålla isamhällel, argumenterar på del sättet. Det hävdas alt det skulle räcka med del som görs beiräffandedel s.k. regionallägel. Behovel är ju enorml. Jag måste poänglera allinfrastrukturen för irafiken är oerhört viklig för samhällel inte bara ursocial synpunkt utan också för näringslivet, regionalpolitiken osv.Regionaliågd skall ju sältas in l.ex. på Blekinge kustbana, på länsjärnvägenSundsvall-Långsele osv. Där är detta regionalpolitiskt mycket vikligl.Regionallägel skulle slärka dessa 6 protokoll 1988/89:105 Prot.1988/89:105 regioner högst påtagligt. Därför är del angelägel. Del ärsorgligt atl höra atl detta baraviftas bort. När det gäller Jusf-in-Time-systemet borde den myckelsnabba ökningen av väglrafiken, inte minsl med laslbilar som egenlligen ärlager pä vägen, förskräcka. Också den 20-procenliga ökningen avvägtrafikolyckorna borde förskräcka och göra att man åtminstonebryr sig om atl uireda dessa frågor. 54 () replik: På frågor om 14-åringar ochkörkorl, promillegränser osv. vill jag när del gäller körkorten bara hänvisalill den behandling vi hade i utskottet av dessa frågor. Del är väl baraalt konstatera alt uppenbarligen inte hörde eller ville höra vadsom sades i ulskollel, men jag skall inte referera diskussionen vid dagensutskottssammanträde. Till frågan om DRIVE-projekld får vi tillfälle atlåterkomma, eflersom del i kompldleringspropositionen framlagts ett förslag iden frågan. Till vill jag i korthet säga att det finnsmänga områden där del behövs stora insatser. Tyvärr måste vi hela liden funderapå var vi skall hämla pengarna för dessa insatser. Vi måste med andra ord göraprioriteringar och avväganden mellan olika projekl. Sedan vill jag bara säga alt jagkanske gör er besvikna, eflersom jag inle tänker ta någon slor deball i dennafråga just . Det betänkande vi nu behandlar har legal på kammarens bord i treveckor, och jag förutsätter atl kammarens ledamöler och andra under den lidenhunnit läsa belänkandet, som är ett utomordentligt betänkande vilkel innehålleralla de argumenl som behövs för atl man skall kunna avgöra del här ärendet. 55VIOLA (vpk) replik; Jag har tidigare inte hört den kommeniaren aven ulskoltsta-lesman, att det är elt utomordentligt belänkande vi diskuterar.Men någoniing skall väl vara nytt också i den här kammaren. Anledningen tillatt del finns reservationer i ärendel är naturligtvis alt del finns olikauppfattningar i frågan huruvida detta betänkande är så utomordentligt. Jag lycker atl det är litet konstigt all inlevågar gå in på den diskussion som jag försöker föra. Del är precis sä som bådeRoy och jag sagl, nämligen all det satsas "utomordentligt" -för att nu använda det ordel - lilel på miljövänliga kollekliviransporter och istort sell ingenting alls på forskning som skulle kunna leda till ellalleuropeiskt järnvägsprojekt, någoniing som väldigt många människor drömmer omi dag och som skulle kunna kallas för elt verkligt visionärt program, somskulle angå hela svenska folket. I ställd salsas det mångmiljonbelopp-ja,miljarder-på projekl som jag här velat diskutera men som inlelycks känna till, l.ex. Promdheus och DRIVE. Del mycket anmärkningsvärda som jag vill föra fillprotokollet är uppgiften om atl vi nu skall få chans atl diskulera DRIVE ochkomma med motioner därför all regeringen behagat ta upp denna fråga ikomplelleringspropositionen. Men del är ju så alt del redan rullat miljonertill projektet DRIVE fränsvenska skattebetalare och den svenska staten. Trots del lycks ,som är utskollels lalesman i iransporlforskningsfrågor, inle ens känna lill vadprojekld gär ul på. Han är inle ensam om alt vara duperad i denna fråga, ulanregeringen försöker dupera hela kammaren genom att låtsas som om vi inte redanär inblandade i det här projektet. Det finns redan i en grupp somkallar sig Prometheus-DRIVE-gruppen. Alla dessa underorgan och nätverket avforskare tjänstgör i slorl sell lill ål bilinduslrin i ochVäsleuropa. Där läggs alla pengar. Del är därför jag anser atl det här ocksåhandlar om makten över framliden och i allra djupaste bemärkelse också omdemokratifrägorna. Jag lycker all någol litet mer skall beröraom han tycker atl det vore bra med bilkonvojer och en satellilövervakadlandsvägstrafik, som sammanbinder hela . Är det en fin vision? 56ROY () replik: Det sades dl magiskl ord: priorileringar. Javissl måsle man priorilera det man vill ha, och då får man avslå frän en delannal. läggs det fram ett åtstramningspaket som innebär skall dra in yllerligare från vanliga människor för altminska överhell-ningen i ekonomin. Del finns alllsä pengar - om man nu vågarpriorilera! Men socialdemokralerna vågar inte priorilera den miljövänligakolleklivlrafiken i den storleksordning som skulle behövas för atl verkligenändra ulvecklingen. Det är den sorgliga sanningen. 57 () replik: Till vill jag säga all jaginle är ensam om att vara duperad. Tydligen befinner sig i denbesvärliga silualionen alt alla ulom hon själv är duperade. Vi får välåterkomma lill frågan senare, eflersom det också finns molionsräit i anslutningtill tilläggspropositionen. Med dettayrkar jag än en gång bifall till utskottets hemställan. Tredje vice lalmannen anmälde attViola anhållit att lill protokollet få antecknat all hon inle ägde rättlill ytterligare replik. 58 i (m); Jag ber om ursäkt för min sena ankomst lillkammaren. Jag kan citera : Outgrundliga äro vägar. Delsamma måslegälla konsekvensen i kammarens debalimdodik. lar man repliker så deträcker och blir över, och ibland gör man del inle. Delta drabbade lyvärr mig - men del är mill eget fel. Nog om delta. Moderata samlingspartiet har molioneral om en allsidigbilsocial ulredning. Vi anser atl en sådan utredning är viktig med tanke påbilens slällning i debatten . Tyvärr, herr talman, har utskottsmajoriteteninte anammat vår motion, och det har tvingat oss att skriva reservation nr 2,som jag nu yrkar bifall lill. I övrigt yrkar jag bifall till utskottets hemställan. Vimoderaler menar atl med lanke på deballen , där bilen och Prot.1988/89:105 bilismen sannerligen slär i fokus, borde en allsidig bilsocialulredning 27 april1989 verkligen komma lill sländ. ', Det är i och för sig korrekt altdet har genomförts och pägår olika ,.,.,. , j , , , .. », ulredningarkring bilismen och dess konsekvenser, som utskottet säger. det vivill ha är alltså en lolal och allsidig ulredning av alll vad bilismen Jag måste säga atl jag blev litet förvånad över atlulskollel inle släller sig bakom vär molion. Både bilismens anhängare och desom vill minska bilismen borde ju vara inlresserade av en ulredning. Om allldel som de som är negativa lill bilismen säger är sant, borde det varabra för deras argumentering att kunna bevisa del också. Del är alltsåbeklagligt alt vi inte har fäll vår önskan uppfylld. Jag skall inte förlänga kammarens lyvärralltför ansträngda arbetsschema. Än en gäng yrkar jag bifall till reservation 2och i övrigl lill utskollels belänkande. 59 (): Jag har redan yrkat avslag pä reservationenoch bifall till ulskoltets hemslällan. Som komplement lill del som redan harsagts kan jag säga all jag är väl medveten om bilismens slora betydelse i dethär landel, men eflersom vi pä olika sätt har skaffat ossganska goda kunskaper om bilismen och dess betydelse tror jag inte att detbehövs någon bilsocial ulredning i det här landel. Vi fär nöja oss med den silualion som jusl nu råder och dekunskaper som på annat sätt har tagils fram. 60 (vpk); Känner inle Slen till all det pågåren bilsocial utredning sedan ganska länge? Den redovisas inte direki tillutskottet, och regeringen vidarebefordrar inte heller den information som finnsall få. Men samma forskare som sysslar med har tidigaresysslat med etl förprojekt - vid del här lagd. De sysslade jusl medden här lypen av bilsocial ulredning. Den kan ju bli inlressanl. Del är bara del all eflersom samma forskare har en visionom etl samhälle där billrafiken är fyrfaldigl större och eftersom förre kommunikalionsminislernlyckle all den andra ulvecklingsfas som vi nu vänlar alt bilismen skall kommain i skall ge oss ännu bättre välstånd, befarar jag del varsla av slulledningeni den rapporten. 61 (): Till Slen vill jag för min del sägaall vi från cenlerns sida är myckel tveksamma lill om man behöver några slörre ulredningar på det här området. Vi är inte pä någol sätt motståndare lill bilen; den är bra och fyller ell slorl behov på många håll. Samiidigi är vi på del klara rned all bilen för med sig en mängd bekymmer. Vilket är då del bäsla sättet all komma lill rälla med dem? Del är inle all sälla slopp förbilen ulan all salsa på allernaiiv, dvs. 84 Till Slen , som företrädermoderala samlingsparlid, och lill , som företräder majoriteten, vill jag säga alt del bäsla säilelall Prot. 1988/89:105 försöka minska bilismens skadeverkningar är all salsapä en ulbyggd kollektivtrafik. fär vi här i kammaren - jag tar etl exempel somberör oss som kommer från - ta ställning till en utbyggdvästkustbana. En sådan är elt av de bältre sätten att minska skadeverkningarnafrån bilismen. Del bästa är inte att förbjuda människor att åka bil utan att gedem elt fullgott alternativ. Ställ upp här i kammaren och anslå de medel som behövs!Det är mycket mera posilivl än någon ulredning eller stopp för bilarna. 62 i (m): Det är bra ibland atl bli informerad om detsom man inle känner lill. Jag visste faktiskl inte om all vi redan var bönhördaoch all en ulredning redan pägår, . Del är rätt, som ViolaClaesson säger, all delta inle framgår av ulskoltets betänkande. Jag skall inlemäta trovärdigheten på olika håll, utan vi får väl se. Så länge utskoltd inlehar behagal lala om i sill belänkande atl en sådan ulredning som vi har begärtredan pågår förutsätter jag faktiskl och hoppas och tror att ärfelinformerad när del gäller del hon påstår här i kammaren. Vi är helt överens. Vi vel om all en ohämmadbilism för med sig problem. Vi är inga anhängare av en bilism som utövarrovdrift på miljön. Vi kan också hålla med om atl en väl fungerandekollektivtrafik är etl goll alternativ i många sammanhang, men när man ser hurstort är och hur många människor som bor här får man klarl för sig allvi bara i tätorterna kan ha en väl fungerande och konkurrerande kollektivtrafik.I slora delar av är delta inte ekonomiskl möjligt. Därför ärbilen en nödvändighet för mänga människor i del här landel. Vi kan lycka del är bra om vi får en ännu bällre och merutvecklad kollektivtrafik, men vi måste vara litet realistiska. I stora delarav det här landet kommer befolkningen aldrig alt få denna möjlighet, om vi inleskall närma oss rent astronomiska belopp, och de pengarna har varken cenlerneller vi. Därför är del viktigt atl se till så att de sneda angreppsom sker mot bilismen inte alltid får stå oemotsagda. Del är därför somvi har velal ha en bilsocial ulredning. Jag kan lill sisl, herr lalman, bara änen gång beklaga atl vi inte har blivit bönhörda. 63 (): Del är bra om det är så att iMalmö och jag verkligen är överens. Det finns stora möjligheter att visa det i så fall. förelräder ju och jag Göleborg, ochdäremellan går . För bilismens skull är det faktiskt en väldigfördel om vi får en ulbyggd västkustbana. Om vi fär bältre godslrafik ochpersontrafik pä den, kommer del alt betyda en myckel slor fördel för alla demsom kör bil däremellan. Är och moderata samlingspartiet överens medcenterpar tiet, så visa det och rösla rätt - det gynnar kolleklivlrafiken! 64STEN i (m): Jag har alllid varit inlresserad av fiske,även när maskorna är myckel grova, men i del här fallet nappar jag inte. Moderalerna har lagil slällning kring de här frågorna iulskollel. Som represenlanl i riksdag kan jag driva mina frågor inomriksdagsgruppen, men lill slul accepierar jag den åsikt som en majoritet avmin grupp har kommit fram lill. Jag anser att något annal agerande inle ärhållbart. Att springa och leka lokalpolitiker för atl vinna korlsikliga poängerpä hemmaplan är fjärran från alll vad jag slår för. Överläggningen var härmed avslulad. (Beslut i ärendet skulle fallas vid näsla arbelsplenum.) 1988/89:FiU22Slatisfikfrågor (prop. 1988/89:100 delvis). 65 (): "I herredagsmän, resen inle så fort -vad göras skall är allaredan gjorl" lär del ha slån pä milslenarna på KarlXI:s lid när riksdagsmännen skulle resa lill Slockholm, enligl skaldenSnoilsky, om jag inle minns fel. Del lär del inle slå på vägskyllarna ,men del är lika sanl för del, för del som vi nu skall debattera slår i den ioch för sig alldeles utmärkta och välunderrättade Från Riksdag &Departement, nr 15, under rubriken ,enligl finansutskottets betänkande 22, snabbprotokoll 99 och 100. Jag är djuptimponerad - tala om snabbhet! Möjligen kan förklaringen vara den atl man har förväxlatFiU22 med FiU23, som handlade om statistik för socialavgifter och sorn debatteradesden och voterades den 20. Men, herr talman, skulle vi alltsådebattera FiU22, trols vad som står i Frän Riksdag & Deparlemenl. Till della belänkande har moderaler och folkparlisler engemensam reservation om den offentliga lönestatistiken. Bakgrunden är den attregeringen vill ge SCB och Kl elt gemensamt uppdrag atl snarasl utreda denärmare förulsällningarna för all ulforma en korlperiodisk löneslatislik. delbetänkande om offenllig lönestatistik överlämnadesi med förslag om utformning av en korlperiodisk lönestatistik. Detbelänkandel möttes emellertid i remissbehandlingen av etl mycket starktmotstånd frän bl.a. . Dem kallar jag för min del mycket starkaremissinstanser. Mot förslagel anförde dessa remissinstanser atl denföreslagna slalistiken inte har några förutsättningar att fylla deprecisionskrav som man har rätt alt slälla och alt den därlill skulle skapaonödiga kostnader såväl för uppgifts-lämnarna som för stålen. Som exempelnämndes all eftersom inrapporteringsperioden skulle vara en månad för berördaföretag, snedvrids resullalen av s.k. långa ackord och resultatlöner med längamätperioder. resultallönesystemhar blivit allt vanligare för såväl tjänstemän som kollektivanställda. Vidarebeaktar förslaget inle löneökningar som lagts pä semesterlönen, trots all dettagörs inom vissa avtalsområden. Inte heller innebär förslagel att rimligakontroller skall göras för behandlingen av kompensalionsledighd, av retroaktivatillägg och av engångsbelopp. Enligl reservanternas uppfattning är kriliken från vissaremissinstanser av sådan art att förslagel inte bör genomföras. I stället anservi att de behov av korlperiodisk lönestatistik som onekligen finns frän bl.a.konjunkturinstitutets sida bör tillgodoses med hjälp av befintligastatistikkällor såsom statistiken över lönesummor, arbetsgivaravgifter ellerpreliminär A-skatt från uppbördsdeklaralioner. Fördelen med de senare källornaär au framslällningskostnaderna för statistiken är låga och all den är snabbitillgänglig. Vi reservanter anser därför i slällel all SCB och Kl bör få iuppdrag alt ulveckla en melod för att ta fram lönestatistik som bygger pä dehär nämnda statistiska materialen och källorna. I reservation 7 om förelagens uppgiftslämnande harmoderalerna, och framförl en gemensam uppfattning. För atlsammanfatta den kan jag säga sä här: Del mycket omfattande uppgiftslämnandel innebär enbesvärande belastning för företagen. Särskill utsatta är de små och medelsloraförelagen, vilka arbetsmässigt drabbas förhållandevis hårdare än slörre förelagsom har tillgäng lill datateknik och andra tekniska hjälpmedel och slorapersonalresurser. För någol slörre förelag avdelas särskild personal atl svaraför uppgiftslämnandel och förelagsägaren eller företagsledaren belastas inlepersonligen, såsom ofta är fallet i de mindre företagen. De insamlade uppgifterna används för tillståndsprövning,kontroll, redovisning av skatter och avgifter, statistik och samhällsplaneringm.m. Uppgiftslämnandel är mycket arbetskrävande och kostar företagenåtskilliga miljarder kronor, om man summerar alltihop. Del skapar ocksåsekrdess-och integritetsproblem. Även myndigheterna skulle ha fördelar av atl begränsa ochrationalisera uppgiflsinhämtandel. Del skulle ge högre kvalitet, ochmyndigheterna skulle - vilkel inte är oväsentligt - spara pengar. Jag anser därför all den offeniliga förvallningens metoderall inhämta uppgifter från företagen bör ändras och atl myndigheternasbefogenheter att kräva uppgifter bör begränsas. Uppgiftskraven på företagen harnu blivit så omfattande och betungande alt någoniing måsle göras. har civilminislern insett della, och i februari 1988tillkallades en särskild utredare med uppgift all från formella utgångspunkterse över föreskrifterna på det statliga slalistikomrädd och all utarbeta förslagtill etl förenklat regelsystem för produklionen av statistik. "Härvidkommer också uppgiftslämnarfrågorna alt ingående behandlas", för altcitera majoritetslexten i utskottet. Det är bra, tycker vi reservanter, men det räcker inte. Vitycker att man bör ha en särskild förelagsdalalag, som innehåller regler omvilka uppgifler myndighderna får samla in, hur de skall användas, hur länge deskall bevaras och hur länge de får bevaras. Slulligen bör del ingå i lagen enbestämmelse av innebörden atl förelagen måste ge sill samtycke när en myndighetlämnar Prot.1988/89:105 information vidare lill en annan myndighet. Om rnan hade dessaprinciper 27 april1989 som rättesnören, skullernyndighelernas arbele i slörre ulslräckning präglas ~I , , . avservicekänsla och en posifiv altilyd lill förelagen. Slaltsltktragor ,, , , , ,,,,., r-- o ,- j Jag skall också tala tor reservation nr 8, dar vi moderater velalspara 2,5 milj. kr. genom all SCB:s parlisympaliundersökningar inte skallfinansieras via budgelen. Vi anser atl del sedan många är genomförts olikafristående opinions- och parlisympaliundersökningar. Eflersom de, enligl väruppfallning, fyller den funklion som man har räll all kräva av dessaundersökningar, finner vi inle några som helst skäl lill all man anslårbudgetmedel lill dessa undersökningar. Jag vill understryka all vinalurliglvis inle har något emol all SCB gör sådana parlisympaliundersökningar,bara de inle belastar sialsbudgelen. Del är del vi molsäller oss. Jag yrkar därmed bifall lill de reservafionersom har moderata förelrädare. 66 (): Som fidigare har sagls behandlar del nuaktuella belänkandel statistikfrågor. Vi upplever statistik spontant som torrtoch ganska ointressant. Mängden av siffror kan dock beskriva del mesta avmänskliga problem och mänsklig utveckling. Statistik kan rätt insamlad och rättanvänd vara ell mycket värdefullt beslutsunderlag och en nödvändighet för atträtt bedöma möjlig och önskvärd utveckling. reservationer berör vill skilda ämnen. Ireservalion 2 konstaleras att del viktigaste instrumentet i alkoholpolitiken ärpriset, och priset avgörs i första hand av skatten pä alkohol. Såvälbasbeloppsanknutna förmåner, l.ex. pensioner, som kraven i löneförhandlingarnaslyrs i hög grad av konsumentprisutvecklingen. En höjd alkoholskall medförhöjt konsumentprisindex, och i allmänhet också högre löner. Skaltehöjningenkompenseras alltid genom högre pensioner, och detsamma sker i allmänhet medlönerna. Delta minskar självfallel skallehöjningens alkoholpoliliska effekt.Centern vill därför ha etl index rensal frän koslnaderna för"alkohol". Detta index skall användas för reglering av pensioner ochandra basbeloppsanknutna förmåner samt vid bedömningen avreallöneulvecklingen. Självfallel skall nuvarande KPI vara kvar för atldokumentera den lolala konsumtionen och möjliggöra korrekta internationellajämförelser. Vi har tidigare erfarenheler av dubbla KPI. Under åtskilliga århade vi etl KPI som exkluderade kostnaderna för t.ex. olja. Jag yrkar bifalltill reservation 2. Det är viktigt alt ha en så fullständig bild som möjligtav näringslivet och dess ulveckling.