prot · GC0912 · 1988-12-31 00:00:00 — För det andra gäller det ett skattesystem och ettskafteuttag som leder till mindre snedvridning och därmed till en bättretillväxttakt i ekonomin. Pensioner, sjukvård, miljövårdsåtgärder och mycketannat måste ju ändå betalas. Det är inte pengarna som betalar det, utan det ärvad som har arbetats fram och som sedan mäts i pengar, tillväxt. Pengarna i sigsjälva är ett betalningsmedel. Men tillväxten innebär att man fär mer resurseratt använda i de här sammanhangen. Det krävs alltså en fillväxffrämjandeskattepolitik. Mot den bakgrunden har vi redovisatvår skattepolitik. Jag skall helt kort göra en sammanfattning i fem punkter: Skattetrycketmåste sänkas successivt. Genom att skattetrycket sänks kan man genomföratillräckligt omfattande marginalskattesänkningar utan att någon annan behöverbetala dem genom höjd skatt. När det gällerdet sänkta skattetrycket skall man framför allt inrikta sig på den mestskadliga skatteformen - inkomstskatten, skatten på arbete och sparande, somskall sänkas. På det sättet blir skaften på inkomstökningar och avkastning avsparande för normala inkomsttagare högst och aldrig högre än . För att undvikaden smyghöjning av skatten som sker genom inflafionens inverkan och som vi harsett många exempel på och, framför allt, också i slutet av60-talet och , skall ett automatiskt verkandeinflationsskydd införas i den statliga skatteskalan. Skattesystemetmåste utformas med hänsyn till försörjningsbördan. Det är orimligt att tvåfamiljer betalar Uka mycket i skaft - alltså oavsett om man har inget, tvåeller fem barn. Det är självklart att en större försörjningsbörda medför mindreskattekraft. Genom det förslag om ett grundavdrag för barn vid den kommunalabeskattningen på . per barn som vi moderater har lagt fram tas sådan hänsyn. Det krävs enreformering av den beskattning som sker av de svenska företagen. För bolageninnebär det att skattesatsen i fråga om bolagsskatten kraftigt sänks och attskattebasen för just denna sektor breddas genom mindre avskrivningsmöjligheter ochockså genom att investeringsfondssystemet slopas. måste ocksåvillkoren på skatteområdet förbättras för de mindre företagen - handelsbolag,egenföretagare, jordbrukare osv. Dessa villkor får absolut inte försämras. Istället krävs det förbättringar. Allting annat vore oacceptabelt.Självklart skall vinstdelningsskatten slopas - den skaft som har finansieratett socialiseringsinstrument, löntagarfonderna. Genom den politik som jag har skisserat kommervalfriheten för människorna atf öka som välståndet bibehålls,utvecklas och ökar. 42 (): Aff skattefrågorna skulle komma aft spela en framträdande roll i åretsvalrörelse var nog en närmast allmän förutsägelse. Vi i är därförinfe särskilt överraskade över det utrymme som skattefrågorna fick. Däremot ärvi ytterligt förvånade över den bristfälliga analysen av de olika partiernasförslag. Statsministerntalade i går om aft siffror och tabeller kan visa vilka som är vinnare resp.förlorare, men i varje fall gjorde infe de skattetabeller som redovisades ivalrörelsen detta. För var någonsfans i dessa tabeller kunde man utläsa denskada som de höga marginalskatterna förorsakat svensk ekonomi under en långföljd av år? Var fanns kostnaderna för aUa strejker och konflikter påarbetsmarknaden? Var fanns kostnaderna för de onödiga prisökningarna? Var fannsförlusterna i fråga om konkurrenskraft för svensk industri ochdevalveringsförlusterna? Sistmen inte minst: Var återfanns de förlorare som tog fram igårdagens debatt - alla de som fastnat i operationsköerna, därför atf nuvarandemarginalskatter avhåller människor från aft göra viktiga insatser inomsjukvården? Hur visar man mänskligt lidande i skattetabeller? Nej,det är sannerligen inte lätt aft visa de totala effekterna av skattesystemet itabellform. Skatteområdet är ett område där det är lätt atf lägga ut dimridåer.I årets valrörelse gick det ät sä mycket rökgasammunition att infe ens destafisfiska effekterna i omläggningsögonblickef kom fram pä ett korrekt sätt. Det är ett ganska välkänt faktum atf sjukvården lider av en allvarUgpersonalbrisf. Det talade man om alldeles här i kammaren. Runt om i vårtland försöker nu sjukvårdsansvariga bl.a. genom ändrad schemaläggning ochflextider aft förmå sjukhuspersonalen atf arbeta mera. mer iveckan och att fä folk aft gå frän halvtid fill heltid är vad man villåstadkomma. Menman har sannerligen inte, som påpekade i gårdagens debatt,skattesystemet på sin sida. Jag skall belysa de ekonomiska konsekvenserna avaft gå frän halvtid till heltid för den sjuksköterska eller den läkare somBengt talade om. Låtoss börja med sjuksköterskan, och låt oss räkna med en årsarbefsfid om 1 700timmar. Låt oss, för att det skall vara enkelt att följa med i exemplet, räknamed en månadslön på . För atf inte göra avdragsexercis av exempletantar vi att sjuksköterskan infe har några underskottsavdrag. Grundavdrag , schablonavdrag . och skatteskala är vad som gäller.Frågan är alltså: Vad blir nettoförtjänsten för en halvtidstjänst om 850timmar och vad blir förtjänsten för de som en övergångtill heltid betyder? Halvtidger uppenbarligen en årsinkomst av . Kvar efter skaft blir 43 450 kr.Timlönen efter skaft blir då . - en ganska hygglig lön, skulle jagvilja säga. Hurblir det nu om sjuksköterskan i vårt exempel går upp till heltid? Vad blir denekonomiska ersättningen för ytterligare 850 timmars arbete? Jo, skaften ökar såkraftigt aff timlönen efter skaft sjunker fill . för denna extrahalvårsinsafs. Nog känns det skönt, fru falman, atf bli uppskattad på jobbet, mendenna sorts uppskattning är väl ändå litet väl häftig, när den ökadearbetsinsatsen betalas med . mindre i timlön efter skaft. Ändåär det infe slut med detta - det vet alla i denna kammare. fill heltid minskar eller försvinner bostadsbidraget, och dagisavgiffenökar för den som har barn. Vadär det då som exemplet visar? Jo, det är just effekterna av marginalskatten,hur grundavdraget och progressiva, stegvis ökade, skattesatser får dennadrastiska verkan vid inkomstlägen där miljontals högst vanliga löntagarebefinner sig. Förden händelse att nägon tror aft miljöpartiefs skatteförslag innebär enljusning, kan jag försäkra att det infe är så, utan precis tvärtom.Miljöparfiets skatteskala betyder en lönesänkning med . förden extra halvårsinsatsen, dvs. en sänkning med drygt en tredjedel av lönenefter skaft. Böter på arbete är den formulering som ligger närmast till. Snarthamnar väl skattetabellerna i . Hurser det dä ut för läkaren som går frän halvfid till heltid? tala om risken för aft denne i stället för atf operera stannar hemma ochreparerar. Ligger det något i dessa farhågor? Ja, döm själva! Med sammauppdelning som i exemplet med sjuksköterskan får läkaren se sin lön efter skaftsänkt fill mindre än hälften för det extra halvåret. Infe är det väl attförundra sig över, om tanken kommer krypande hos läkaren att han skall försökahitta något som kan löna sig bättre. För honom kan det t.o.m. vara roligare,friare och mer omväxlande aft reparera eller vad han nu väljer aff syssla med.För patienterna kan det vara ödesdigert. Jag talade inledningsvis om dimbildningen på skatteområdet i åretsvalrörelse. Som något annat än en ren dimbildning och taktisk manöver kan jaginte se finansministerns tilläggsdirektiv till kommittén för indirekta skattergällande sänkt moms på maten. Det var ett försök atf avföra en besvärlig frågafrån dagordningen. Många människor lurades av denna smarta manöver att tro aftsocialdemokraterna hade ändrat uppfattning. Själv har jag träffat mängamänniskor, främst äldre, som hoppades aff maten nu skulle bli billigare och affnågon annan skulle få betala. Hurskulle det vara om ni socialdemokrater här och gav besked om hur det förslagser ut som ni vill införa och därför utreda? Det kan fakfiskt vara dags attockså vpk, och centerparfiet börjar spela med öppna kort. Fram medera hemliga interna beräkningar! På vilken mat skall momsen sänkas? Pä vadskall momsen höjas? Vad kommer en barnfamilj om två vuxna oeh två barn afftjäna på era förslag? Några beräkningar måste ni väl ha gjort kring ett förslagsom ni så envist framför år . Inte kan det väl bara vara det atfförslaget är populärt och vinner röster som gör aff ni driver frågan? Detär ett känt faktum atf maten är mycket dyr i i jämförelse med andraländer. har därför föreslagit åtgärder på jordbrukspolitikensområde som kan medverka fill aff priserna sjunker. Vi har föreslagit sänktaskyddstullar med samma syfte. När det gäller stöd till barnfamiljerna har viföreslagit direkta åtgärder, som en höjning av barnbidragen, i stället förattkrångla till mervärdeskatfesystemet, som ändå inte ger någon lindring. Socialdemokraternatalar i direktiven om högre moms på varaktiga kapitalvaror, och även andrapartier är inne på detta, S.k, sällanköpsvaror skall beläggas med högre moms.Jag måste säga att jag är överraskad över aft dessa förslag har lagts fram justinför årets valrörelse, som i hög grad har handlat om energin och miljön. Detvå kanske största varugrupperna är ju bilar oeh vitvaror. De senare, dvs.spisar, kylskåp, diskmaskiner, tvättmaskiner och andra hushållsapparater, hartillmätts en stor betydelse då det gäller att spara energi för att underlättaen snabbare kärnkraffsavveckling. Då borde väl priset på dessa varor sänkas,för att inköp skall stimuleras och underlättas. Hur kan övergången tillenergisnålare apparater bli snabbare om de görs dyrare? Det skulle vara bra omnågon ville förklara detta. Vadbilarna beträffar gäller det att påskynda övergången till en ny, avgasrenadbilpark. Gör man detta genom att höja priset på bilar? har ju inköp avkatalysatorförsedda bilar subventionerats genom den s.k, avgasrabatten. Hur gårdetta, att människor skall tvingas behålla sina gamla bilar längre, ihop medarbetet för en renare miljö? Mycket siffror och litet ideologi - det var i går många talaressammanfattning av valrörelsen . Jag håller gärna med. När jag funderadeöver vad jag skulle ta upp här kom jag att tänka på ett sådant försök attföra in ideologi i valrörelsen som jag tror kan vara ganska betecknande författigdomen. Jag tänker på försök att tillskriva socialdemokratinäran av de svenska tennisframgångarna. Jag trodde faktiskt att det hela var ettskämt, men fick jag klart för mig att statsministern menadeallvar. Såhär står det i i ett referat från ettvalmöte i : "Det finns nämligen en socialdemokrafisk ideologiskdimension bakom de svenska tennisframgångarna, enligt , Breddidrottoch elit hör ihop. Kommer de borgerliga och tafsar på den svenska välfärden somgjort tennisframgångarna möjliga så lovar socialdemokraterna att sätta emotstenhårt, säger ." Jaghar svårt att hålla mig allvarlig inför denna ideologiskaprofilering. Men om jag för ett ögonbUck skulle försöka ta påorden, vill jag fråga hur sambandet mellan tennisframgångar och social välfärddå ser ut, Sverigehade duktiga tennisspelare före , Det var , , oeh många fler. var duktig ochtillhörde svenska eliten. I sanningens namn var det väl ändå med somde riktigt stora framgångarna kom. Han har gått till tennishistorien för sinafem Wimbledonsegrar i svit. Sägavad man vill, men nog ställer det här socialdemokraternas tal om socialnedrustning under den borgerUga regeringsperioden i ett nytt ljus. Jaghar som sagt inte kunnat ta det här riktigt på allvar. Jag trodde atf det varSvenska tennisförbundets enorma satsning på ungdomstennisen, med bl,a. , som hade burit frukt. Så får man höra att det är socialdemokraternasom ligger bakom. Jag får väl passa på aft tacka och GertrudSigurdsen för . Föraff fa mig tillbaka till skatterna, fru falman, har jag ett förslag.Jag föreslår aft regeringen tillsätter en arbetsgrupp med skattekunnigt folk-det är vad det handlar om - som får i uppdrag aff skapa ett skattesystem somgör aft svenska tennisstjärnor inte skall behöva emigrera bara för att de råkargå till final i en , Nog skall en svensk tennisstjärna,danad genom ett förtjänstfullt arbete i , kunna bo kvar iSverige, Omsammansättningen av försvarets personal-värdsnämnd 9§ På förslag av förste vice talmannen beslöt kammaren att avbryta denallmänpolitiska debatten (forts. s. 107) och ajournera förhandlingarna fill , då dagens frågestund skulle börja. 10 § Förhandlingarnaåterupptogs under ledning av förste vice falmannen. 11 § Svar på fråga1988/89:100 om sammansättningen av försvarets personalvårdsnämnd har frågat om jag är beredd att medverka fill atfförsvarefs personalvårdsnämnd får behålla nuvarande principer för nämndenssammansättning. Riksdagensbeslut om nya riktUnjer för ledningen av den statliga förvaltningen harföranlett en allmän översyn av instruktionerna för de statliga myndigheterna.Reformen berör också försvarets personalvårdsnämnd, och regeringen har därföri september utfärdat en ny instruktion för nämnden. Vadgäller nämndens nya sammansättning har utgångspunkterna varit de allmännainfenfionerna i verksledningsreformen och behovet av att nämnden skall ha enför sina uppgifter ändamålsenlig sammansättning. Medhänsyn fill behovet av allsidighef har regeringen beslutat aft nämnden skallbestå av fler ledamöter än nämnder och verksstyrelser i allmänhet, nämligentolv. Regeringen har däremot inte funnit skäl att frångå huvudregeln, som jusäger aff ersättare infe skall förordnas. Anf.44 (): Jag tackar försvarsministern för svaret. Som framgår av min frågatycker jag atf försvarets personalvårdsnämnd har en ändamålsenligsammansättning. Jag hade naturligtvis tyckt att det varit bra omförsvarsministern också tyckt så. Av svaret framgår ändå att försvarsministerni viss mån går mina synpunkter till mötes och utökar antalet ledamöter inämnden med två, från tio till tolv. Jag tycker i och för sig inte aff man kanföra samma resonemang när det gäller en sådan här nämnd som när det gällerverksledningsfunkfioner, styrelser som skall sköta en verksamhet. Detta är istörre utsträckning ett kontaktorgan, där det är viktigt att de Om beredskap m.m. vid reaktorolycka myndigheteroch organisafioner vi har i detta sammanhang oeh de polifiska parfierna kanvara företrädda. Jag försfär atf det infe är mycket aft göra ät defta. Jagfår vara tacksam för atf försvarsministern ändå har kantrat över åt den sidadär jag tycker aff han skulle vara. Överläggningen var härmed avslutad. 12§ Svar på frågorna 1988/89:102 och 103 om beredskap m.m. vid reaktorolycka har frågat mig om jag delaruppfattningen atf en svensk olycka med radioaktiva utsläpp som följd kan inträffai alla svenska kärnkraftsreaktorer och, om svaret pä frågan är ja, varför inteövningar med befolkningen runt kärnkraftverken sker, har vidare frågat finansministern om hurhan planerar atf finansiera utrymning av städer och uppbyggandet av nya städermed kanske hundratusentalet bostäder efter en svensk kärnkraffsolycka. Arbetet inom regeringen är så fördelat att jag skall svaraäven på frågan som ställts fill finansministern. Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. De svenska kärnkraftverken började aft genomföraett omfattande program syftande till aff öka de ufsläppsbegränsande åtgärderna.Dessa åtgärder - bl,a, installerandet av FILTRA-systemet - skall vara slutfördasenast . Härigenom minskar de redan mycket små riskerna förett utsläpp. Den parlamentariskt sammansatta utredningen (FÖ 1987:01)om kärn-kraffsberedskapen - som skall ge förslag om omfattningen ochutformningen av beredskapsorganisafionen för kärnkraffsolyckor - konstaterar isin rapport Samhällets åtgärder mot allvarliga olyckor -Ledning och samordning, atf de ufsläppsbegränsande åtgärderna vid de svenskakärnkraftverken har minskat riskerna för utsläpp av radioaktiva ämnen.Utredningen anför vidare att även om både beräkningar och erfarenheter visaratt sannolikheten för en omfattande reakforolycka är mycket liten- ochsannolikheten enligt gjorda beräkningar för aff filteranläggningen dä infeskall fungera också är mycket ringa - går det enligt utredningens mening inteaff helt bortse från risken. Mot den bakgrunden anser utredningen atf det äveni fortsättningen behövs en omfattande planering för åtgärder vid utsläpp avradioaktiva ämnen från de svenska kärnkraftverken. Utan aft föregripa utredningens vidare arbete vill jagframhålla att jag delar uppfattningen om behovet av en fortsatt omfattandeberedskapsplanering. Sedan fidigare skall länsstyrelserna i län medkärnkraftverk ha en plan för räddningstjänsten vid utsläpp av radioaktivaämnen, I och med räddningstjänstlagens ikraftträdande den 1 januari 1987gäller denna skyldighet samtUga länsstyrelser. Länsstyrelserna i län med kärnkraftverk har en omfattandeplanering för de åtgärder som behöver vidtas i händelse av en olycka ikärnkraftverket. Planerna behandlar bl,a. frågor om alarmering av befolkningenrunt verket och om utrymning. Myndigheterna bedriver en omfattande utbildningsverksamhetoeh genomför ett flertal större övningar, stabsövningar ochfunkfionsöv-ningar. Som väl känner till måsteberedskapsövningar med befolkningen grundas pä frivillighet. Sädana övningarvållar den enskilde avsevärda praktiska och ekonomiska problem. Bl,a, mot denbakgrunden har man inom kärnkraffsberedskapen koncentrerat åtgärderna pä självaplanläggningen. Jag vill i detta sammanhang erinra om atf utredningen (FÖ1987:01) om kärnkraffsberedskapen bl,a, skall belysa behovet av utbildnings-och övningsverksamhet. Jag har ingen anledning aft nu - innan utredningen har lagtfram sitt slutbetänkande - förorda någon ändring av den nuvarande inriktningen. Frågor om ansvarighet för skador som uppstår till följd aven olycka i ett kärnkraftverk regleras i atomansvarighetslagen (1968:45),Huvudregeln är aft skada skall ersättas av anläggningens innehavare.Innehavaren har s,k, strikt ansvar, dvs. han är ansvarig även om det inte kanpåvisas aff han har orsakat skadan. Innehavarens ansvar är för varje olyckabegränsat till 500 milj, kr,, 800 milj. kr. Kan enersätfningsberätfi-gad inte få uf ersättning från innehavaren lämnas ersättningav staten. Det högsta sammanlagda belopp som kan utbetalas är 3miljarder kronor. Skulle, mot förmodan, en olycka som i Tjernobyl inträffa iSverige-vilket tydligen ändå befarar - kan jag försäkra honom omatf regeringen i det läget snabbt kommer aff föreslå atf ställa demedel fill förfogande som behövs. Om beredskap m.m. vid reaktorolycka 46BIRGER (): Jag får tacka för svaret. Jag konstaterar aftfinansministern infe vill svara på frågan om hur regeringen tänker klarafinansieringen av en kärnkraffsolycka. Det försfår jag. Det svaret är litetsvårt aft ge, eftersom det helt enkelt är svårt atf finansiera sådana följder. Det finns några grundläggande fakta i denna fråga som upp. Staden ligger - eller snarare låg, eftersom den häller påatt rivas - från reaktorn. Staden ligger frånreaktorn i . har slagit fast aff en olycka med likastora utsläpp som eller större än de i Tjernobyl kan inträffa i alla svenskareaktorer, även om de har filferanläggningar. - Föranleder infe detta en visstankemöda i ? Om det händer, vad gör ni? Tjernobyl kostade ryssarna över 100 miljarder kronor.Dessutom skall man riva en stad. Nya städer byggs upp med tiotusentalsbostäder. Vad skulle det kosta i ? Inte nöjer sig svenska familjer medaff bo på ca 40 m, som ryssarna får sig tilldelade. Vad kostar det att saneraMalmö eller att bygga ett nytt ? 500 miljarder, 700 miljarder eller 1 000miljarder? 5 protokoll 1988/89:12 Om huvudleverantör av ubåtar till marinen Var kommerpengarna ifrån? Från barnomsorgen, sjukvården eller pensionerna? Några övningar med befolkningen i riskzonerna planerasuppenbarligen infe. Jag är ganska besviken. Däremot är nogkärnkraffsetablissemangef väldigt nöjt över dessa besked. , avmånga kallad kärnkraffsmaffians egen betongmormor, har i ett brev fill skrivit aff befolkningsövningar är onödiga, eftersom deoroar folk. Det är kanske litet oro vi behöver! Jag skulle ändå vilja ställa en direkt fråga fillregeringen, även om jag inte tror att jag får något klart svar: Gillar ni atfspela rysk roulett fram fill ? Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på fråga 1988/89:113 om huvudleverantör avubåtar till marinen i har frågat mig om jagär beredd aff medverka till att i inom överskådligframfid fortfarande kommer atf vara huvudleverantör av ubåtar till den svenskamarinen. Låt mig erinra om atf i proposifionen om totalförsvaretsfortsatta utveckling (1986/87:95) anfördes bl.a. att ubåtsförband bör gesprioritet i den fortsatta utvecklingen av krigsorganisafionen. Den inriktning som dä redovisades gäller fortfarande förutveckling, konstruktion och produkfion av nya ubåtar under 1990-talef och ibörjan av 2000-talef. är och har under lång fid varithuvudleverantör av ubåtar till svenska försvaret. Jag finner ingen anledning atf föröverskådlig framtid föreslå något som ändrar defta förhållande. 48STEN i (m): Det är en oskriven lag i den här församlingenatf man skall tacka för svaret och sedan säga att man infe är nöjd med det. Idetta fall måste jag säga aft jag är mycket nöjd med det svar som statsrådetgav. Orsaken fill min fråga är atf det har förts vissa diskussionerom att ändra ubåtstillverkningen i , men jag är tacksam för det klarasvar som statsrådet gav. Men jag vill ha svar på en liten följdfråga,som faktiskt är ganska väsentlig. Trots allt har inte den svenska marinenresurser aff beställa mer än ett visst antal ubåtar. är ett stortföretag med stor kapacitet, ett företag med produkter som andra länder ärmycket intresserade av. Jag skulle vilja ställa följande fråga fill statsrådet: Är statsrådet beredd atf medverka till aff iMalmö även framöver kommer aff ha möjlighet atf exportera sina ubåtar och sittubåtskunnande fill andra länder? Överläggningen var härmed avslutad. 14 §Svar på fråga 1988/89:98 om slopande av åldersgräns för ledamot itaxeringsnämnd har - mot bakgrund av affriksdagen avskaffade åldersgränsen för valbarhet fill nämndeman idomstol -frågat mig om jag avser att föreslå ett slopande av åldersgränsen förledamot i taxeringsnämnd. Val av ledamöter och suppleanter i taxeringsnämndförrättas normalt av kommunfullmäkfige för en period av fre taxeringsår. Förnärvarande gäller atf varje myndig svensk medborgare, som infe har fyllt ,är valbar till ledamot eller suppleant i taxeringsnämnd. förrättas val för taxeringsåren 1989-1991. Fördessa val avser jag infe aft föreslå atf åldersgränsen slopas. Frågan haremellerfid kommit upp också i ett annat sammanhang. Skafteförenklingskommitfén har nämligen i sitt nyligenavlämnade slutbetänkande bl.a. föreslagit aff taxeringsbesluten i framtidenskall fatfas av skattemyndigheterna och infe som hitfills avtaxeringsnämnderna. I varje skaftemyndighet skall finnas en lekmannadomineradskatfenämnd. För dessa lekmän har kommittén inte föreslagit någon åldersgräns.De nya reglerna föreslås gälla års taxering. Betänkandet är nu utepä remiss och när remissinstanserna har sagt sitt skall jag fa ställning fill deförslag som kommittén har lagt fram. 50 (): Jag skall be aft få tacka finansministern försvaret. slog fast att detmåste vara väsentligt atf ingen övre åldersgräns skulle förekomma föroffenfliga uppdrag. Det var alltså i högsta grad när i vårasenhälligt avskaffade 70-årsgränsen för valbarhet till nämndeman i domstol.Valperiodens längd förkortades från sex fill fre år. Därigenomanpassades tiden fill den som gäller för nämndeman enligt taxeringslagen. 70-årsgränsen för valbarhet som ledamot i taxeringsnämndfinns däremot, som bekant, fortfarande kvar. Jag hade hoppats på ett något merpositivt svar. Hade lagt fram ett förslag om slopande avgränsen för valbarhet som ledamot i taxeringsnämnd samfidigt med slopandet avgränsen för nämndeman i domstol skulle det ha varit ett incitament fill atf detinfe skall finnas någon sådan åldersgräns i skattenämnd - den skatfenämnd somvi enligt finansministerns redogörelse skall ha. Ytterligare ett skäl att slopa 70-årsgränsen är atfantalet nämndemän i tingsrätt bara är fre medan antalet i taxeringsnämnd förnärvarande är fem-åtta. Det gör det lättare atf få en åldersskikfning i entaxeringsnämnd.