prot · GC0918 · 1988-12-31 00:00:00 — Där står det att man föreslår att staten genomuppräkning av regionmuseibidraget garanterar att minst 15 grundbelopp utgårtill varje länsmuseum som bas för verksamheten. Sedan föreslår man ett tak påpreliminärt 25 grundbelopp. 25 grundbelopp var alltså inte något minimibelopp, utandet var förslag att man inte skulle gä högre än så. 15grundbelopp var enligt förslaget miniminivån. Detta kan vara viktigt att kommaihåg. har jag - utan att regeringen därmed harbundit sig för den nivån - haft ambitionen att söka tillgodose museernas behovinom denna ram. Om man mot denna bakgrund ser på hur verkligheten är, ser manatt den inte är så förfärligt dålig. 1 fråga om museernas rätt att ta avgifter är frågannaturligtvis om regeringen skall föreskriva storleken på inträdesavgiften påregionala museer. Jag tycker inte att regeringen skall göra det. Jag kan naturligtvis förstå att det hos ochhans parti finns en viss yrvakenhet i de här frågorna. Jag kunde ju ivalrörelsen notera hur centerparfiet gick till val på att sänka kulturanslagen.Ni satte som ett mål för kultursatsningen från samhällets sida att nå upp till1 % av bruttonationalprodukten , och ni visste antagligen inte att viredan ligger på i samhällssatsningar. Hur ser er avvecklingsplan utbeträffande bidragen? Det skulle vara intressant att veta. När vi nu talar om regionala museer skulle jag - medtalmannens tillåtelse och med utnyttjande av den relativa frihet som en italarstolen uppträdande debattdeltagare kan ta sig - vilja fråga om vi kan fålitet hjälp från i att puffa på centerparfister i ochSkaraborg, så att vi får en regional musikteater i . De har sinförlängda ångermånad, har jag lovat dem, och det vore festligt om vi kunde fålitet draghjälp från en eller annan centerpartist utanför dessa län. Om de regionala museernas verksamhet AnL 11 JANHYTTRING (c): Jag begär naturligtvis inte att statsrådetskall ange exakt vad som kommer att stå i budgetpropositionen. Jag kanformulera om frågan: Kan det vara så att man i budgetpropositionen föreskriveren något snabbare utbyggnadstakt än vad som har åstadkommits med denmålsättning som slogs fast 1986/87? Det är kanske lättare att svara på denfrågan. Själv kan jag i och för sig klara av att leva i spänningfram till det att budgetproposifionen kommer. Men många museer har det fakfisktganska kämpigt. Som statsrådet vet försiggår också budgetberedningar, och snarttas 2 protokoll 1988/89:18-19 Om de regionala museernas verksamhet beslut om budgetari landsting och kommuner, som är stiftare av dessa museer. De har naturligtvisanledning att se på vad man kan göra för att bidra till kulturen. Man ligger ofta och lurpassar på varandra, och jag vet attdet förekommer underhandsdiskussioner. Man diskuterar vad staten kan tänkastillskjuta, och i allmänhet brukar det gå rätt bra att få ut motsvarandetillskott från stiftarna. Jag vill sedan passa på att rätta till statsrådetsfelaktiga uppgift att vi skulle stå för kulturell nedrustning. Vi är faktisktinte uppe il % . Från sida har vi talat om av statsutgifterna,och där är vi inte. Vad jag har förstått föredrar regeringen att räkna bort enmassa poster från statsutgifterna, bl.a. räntor och lån. De har vi inte tagitbort i våra beräkningar, så det skiljer en del. Det är alltså en bit kvar påvägen till målet om , som vi kommer att arbeta för att uppnå. Sedan skall jag gärna som centerpartist bidra till att manute i regionerna- i den mån man inte satsar tillräckligt - satsar mer påkulturen. är ett litet speciellt fall som jag inte kan gå in på idetalj, men jag skall göra vad jag kan - det kan jag lova. AnL 12 Statsrådet : Jag kan inte tillmötesgå önskanatt nu avslöja innehållet i budgetpropositionen. Jag ber om överseende meddetta. Jag tycker att respekten för kräver att fårbudgetpropositionen samlad. Sedan till frågan om procenten, som faktiskt inte ärointressant, . Ni har inte föreslagit av statsutgifterna. 1 denprogramartikel som redovisades i stod det med fetstil: av bruttonationalprodukten till kulturen . Där stod inte talat om statsutgifterna. Även om det skulle gälla statsutgifterna är det viktigtatt komma ihåg att man inte kan göra sådana procentuella beräkningar utan attta bort räntorna. Annars skulle man vid en mycket stor skuldsättning, där manfick betala mycket höga räntor, kunna fiffla med procentandelen. Vi har fått betala mycket höga räntor för de lån som nitog upp. har vi faktiskt i reala termer höjt anslagen till kulturen. Eftersom ni tog över en god ekonomiår 1976 och surfade på den och lånade pengar för vilka nistruntade i att betala räntor, kunde ni rent tekniskt redovisa en inte alltförlåg procentandel av statsutgifterna, även om den var sämre än de siffror som vihar kunnat redovisa. AnL 13 JANHYTTRING (c): Vad vi anser uttrycks mycket korrekt i demotioner som vi har lagt fram för . Jag beklagar om det står någotannat i artikeln, men i motionen talas faktiskt om av statsutgifterna. 1statsbudgeten ingår faktiskt ränteutgifter, och det är så vi har räknat. Sedankan statsrådet självfallet ha åsikter om huruvida det är rätt ellerfel att räkna så. Vår målsättning är alltså av statsutgifterna, och detinnebär - jag upprepar det - ingen nedrustning utan tvärtom mer pengar fill kulturen. Jag efterlyser fortfarande det principiella svaret tillmuseerna beträffande om regeringen tycker att det är en bra utveckling attavgifterna för museibesök höjs respektive - för de museer som inte har införtnågra avgifter än - att avgifter införs. Överläggningen var härmed avslutad. Om skydd av grundvattnet 8§ Svar på interpellation 1988/89:22 om skydd av grundvattnet har frågat miljö- ochenergiministern vad regeringen avser att göra för att skydda grund- ochdricksvattnet. Interpellationen har överlämnats fill mig. Dricksvattnet är ett av våra viktigaste livsmedel. Ettsjälvklart krav på dricksvattnet är att det håller en hög kvalitet. Detförutsätter att även råvaran, dvs. grundvattnet, är av god kvalitet.Inledningsvis vill jag därför instämma i vad säger om vattenkvalitetensoch därmed vattentillsynens betydelse. Jag ser det också som något mycketangeläget att livsmedelsverket har de nödvändiga resurserna för den centralatillsynen som verket ansvarar för. Som central tillsynsmyndighet fördricksvattnet skall livsmedelsverket verka för ett system som garanterar attkonsumenten får ett dricksvatten av hög kvalitet. För det innevarandebudgetåret har livsmedelsverkets resurser för dricksvattenfrågor ocksåförstärkts. Det understryker den tyngd som regeringen gerdriekskvattenfrågorna. Det är som ansvarar för att det upprättaskontrollprogram för skydd av grundvatten. Verket avser att under år 1989utfärda nya allmänna råd för skydd av vattentäkter. Råden syftar fill attminimera riskerna för förorening och olyckstillbud. arbetar också med ett projekt som gällerstrategier för grundvattenskydd. Projektet avses resultera i underlag ochrutiner för arbetet med de kommunala översiktsplaner för mark- ochvattenanvändning som kommunerna enligt skall vara klara medsenast den 1 juH 1990. , som alltså har det centrala ansvaret fördricksvatten, arbetar om dricksvattenkungörelsen och utformar allmänna råd omtillsynen av vattenverken. Den omarbetade kungörelsen beräknas träda i kraftden . För att underlätta den kommunala kontrollen av dricksvattnethar kommunerna själva utarbetat råd och rekommendafioner för dricksvattenkontrollen.Det visar att man på flera samhällsnivåer fäster mycket stor vikt viddricksvattenfrågorna. Interpellationen behandlar också frågan om gränsvärden.Gränsvärden finns för ett flertal mikrobiologiska och kemiska ämnen idricksvattnet. Några gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i dricksvattenfinns däremot inte, och jag anser inte heller att några sådana bör utarbetas.All förekomst av pesficidrester i dricksvattnet är nämligen oacceptabel. bedömning får påvisbara halter av bekämpningsmedels- Om skydd av grundvattnet resteröver huvud taget inte finnas i dricksvatten. Jag delar helt verkets bedömning ifrågan. har beslutat om skärpta regler pådetta område. De lokala miljö- och hälsoskyddsnämnderna har därigenom fåttklara direktiv om hur de kan och bör agera om bekämpningsmedel påträffas idricksvattentäkt eller om spridning av bekämpningsmedel sker på ett sådant sättatt förorening av dricksvattentäkt kan befaras. Det faktum att livsmedelsverketinte har fastställt några gränsvärden för bekämpningsmedel i dricksvatten utgörsåledes inget hinder för en hälsomässig bedömning eller för beslut om åtgärdermed stöd av livsmedelslagen. Miljö- och hälsoskyddsnämnderna kan också med stöd avlagen om kemiska produkter i det enskilda fallet förbjuda användningen avkemiska bekämpningsmedel om det är nödvändigt för att förhindra skador påmänniskor eller på miljön. Reglerna på området är således mycket stränga. Användningen av bekämpningsmedel inom jordbruket måsteemellertid minska generellt. På regeringens uppdrag arbetar därförlantbruksstyrelsen, och kemikalieinspektionen med ettåtgärdsprogram i syfte att halvera användningen , fram till år 1990.Detta är bara ett etappmål. Myndigheterna har fått i uppdrag att se överförutsättningarna för en ytterligare halvering, resp. ett avskaffande avbekämpningsmedelsanvändningen i jordbruket. Vad slutligen gäller fråga om forskningom dricksvatten kan jag nämna att livsmedelsverket arbetar med att ta fram ettsamlat forskningsprogram för dricksvatten. I arbetet ingår en inventering av behovet avvattenforskning men också en bedömning av hur forsknings- och utvecklingsinsatsernapå vattenområdet skall kunna samordnas. Avsikten är att före årsskiftetpresentera ett underlag för att kunna bedöma behovet av forsknings- ochutvecklingsinsater. På den tekniska sidan kommer styrelsen för tekniskutveckling, STU, att presentera ett vattenorienterat forskningsgprogram underhösten. har det övergripande ansvaret förplanläggningen av det framtida forsknings- och utvecklingsarbetet pådricksvattenområdet. skall därför också ges en aktiv roll idet framtida nordiska samarbetet, vars inriktning man nu drar upp riktlinjernaför. Vid ett möte fillsatte det nordiska ministerrådet enarbetsgrupp med uppgift att års utgång presentera en nordiskverksamhetsplan för dricksvattenfrågor. AnL 15 (): Jag ber att få tacka för svaret. Anledningen till att jag tar upp dessa frågor är att jag iaugusti tillskrev miljö- och energiminister om de under sommarenupptäckta resterna av bekämpningsmedel i grundvattentäkter på . Jagefteriys-te vilka åtgärder regeringen ämnade vidta med anledning av demätresultat som redovisats. Jag ansåg också att det var anmärkningsvärt att deti inte finns fastställda gränsvärden för kvaliteten på grund- ochdricksvattnet. När jag inte fått något svar på minskrivelse, har jag återkommit i denna interpellation. Frågan omvattenkvaliteten är en av dagensviktigaste miljöfrågor, därom är vi tydligen överens, jordbruksministern ochjag - och även , som för sedan svarat på min skrivelsefrån augusti. Efter diverse uppräkningar av allmänna råd somlivsmedelsverket kommer att utfärda, landar miljö- och energiministern påkemijordbruket som enda syndabock i detta sammanhang. Jag anser att det är attförenkla problemet. Låt mig i all sfillsamhet bara upplysa om att i de prov somtagits i den kommunala vattentäkten i fanns rester dels frän Basagran (bentason),som används vid bekämpning i ärtodlingar, dels från Totex (antrasin), ettogräsmedel som används av parkförvaltningen och i villaträdgårdar. Jag tycker att en något mer differentierad syn påvattenfrågan skulle vara klädsam för regeringen. Detta varnågra kommentarer till brev av . När det gäller jordbruksministerns svar här såhandlar det också mycket om vad som komma skall - och det är väl bra. Men jagmåste ändå undra varför regeringen inte har tagit påpekanden ochförslag från bl.a. på allvar. Vi har i motioner och på annat sättpåtalat bristerna i exempelvis de kommunala vattenledningsnäten och krävt programför åtgärder. säger nu att det är mycket angeläget attlivsmedelsverket har de nödvändiga resurserna för sin tillsynsverksamhet ochsitt ansvar. Jag undrar då om man verkligen har det. Vid ett möte pålänsstyrelsen i mellan berörda myndigheter, inkl.livsmedelsverket och kemikalieinspekfionen, konstaterades att det rådde enallmän okunskap på området, att det var viktigt med fortsatt provtagning samtatt kommun och länsmyndigheter skulle samarbeta. Det har bildats envattenvårdsgrupp, och så kom man fram fill frågan om finansieringen av detta.Från livsmedelsverket sades det ifrån att där fanns inte ett öre att bidra med.Ändå går det till statskassan miljöavgifter på handelsgödsel och bekämpningsmedeli storleksordningen 115 milj. kr. per är frän lantbruket, och det kommer välfr.o.m. i är ett påslag, så att det kanske blir 175 milj. kr. - efter det nyabeslutet. Vore det då inte rimligt, i den mån det kan spåras påverkan idricksvattnet från bekämpningsmedel i jordbruket, att också dessa förmiljövårdsforskning inbetalade avgifter användes i sammanhanget? Enligt tillgänglig statistik används dessa medel till vissforskning och rådgivning. får till vattenundersökningar denlilla summan . fördelad med lika stort belopp /88 /87. Det skall sägas att det är eftersläpning i dennastatistik, så det är möjligt att beloppet är högre . Jag menar att dettaanslag måste räknas upp, så att kommuner och län kan söka pengar från dettaanslag. Jag förutsätter att så sker. Avsaknaden av utarbetade riktlinjer och kontrollprogramhar gjort att en viss handfallenhet har uppstått. Det är därför nödvändigt attdetta arbete intensifieras, så att kommunerna har bättre beredskap på områdetnär och om det inträffar något som är så här bekymmersamt. Jordbruksministern avfärdar tämligen likgiltigt behovet avgränsvärden för kvaliteten på dricksvattnet. Att både EG ochVärldshälsoorganisationen har fastställt sådana förpliktar tydligen inte detlilla fullkomliga fill Det ärganska häpnadsväckande, tycker jag. Ocksåjordbruksministern återkommer till användningen av bekämpningsmedel ijordbruket och menar att åtgärdsprogrammet om en halverad användning fram till1990 är ett bra delmål. Vi skall väl inte nu föra en jordbruksdebatt, men jagvill ändå ha sagt att centerparfiet vill ha ett jordbruk där företagsekonomisklönsamhet kan förenas med minskad användning av handelsgödsel ochbekämpningsmedel. Jagvill fråga om och när det bhr något mer konkret av alla dessapåbörjade arbeten. Beskedet om att livsmedelsverket i budgetpropositionen fåttökade resurser hade tydligen inte nått de företrädare för livsmedelsverket sombesökte . Jag måste därför ställa frågan om statsrådet avseratt fullfölja innehållet i budgetpropositionen. Eller skall kommun och län ståför dessa kostnader? Som det nu är finns inga löften utställda om statligamedel. AnL 16 (): Vatten är vårt vikfigaste livsmedel. Det är rätt självklart, och detkanske är just därför som vi ganska länge har nonchalerat kvaliteten påvattnet, att dricksvattnet måste vara rent. Vi har väl blivit bortskämda här iSverige med att ha rent vatten, men vi börjar få bekymmer i det avseendet. Vattnetär också, skulle man kunna säga, naturens blodomlopp. Det är i vattnet somnäringsämnen och eventuella föroreningar förs vidare till andra delar avnaturen och ut i haven. Där ser vi bekymren. I centerparfiet harvi aktualiserat detta i vårt arbete mot försurningen. När det gällerdricksvattnet tog vi upp frågan och krävde mer resursertill livsmedelsverket för att man där skulle kunna jobba med detta. Efter etttag fick vi regeringen med oss i dessa strävanden, så att anslaget ökades tilllivsmedelsverket för just detta ändamål. Förmodligen är inte detta tillräckligtutan tvärtom för Utet. Kemikalierfrån jordbruket tas också upp här, men detta är egentligen en betydligt vidarefråga. Från sida har vi begärt mer pengar till kemikalieinspektionenför att man där skulle kunna granska även äldre bekämpningsmedel somfortfarande inte är granskade. Regeringen har inte gått med på detta, men detär ett angeläget krav, eftersom mycket talar för att det är just de äldrebekämpningsmedlen som skapar bekymmer i olika sammanhang. Det är dessa medel vivet minst om. Detfinns också andra saker som vi borde göra. Vi borde titta på de kommunalareningsverken och framför allt pä vad som kommer dit. gjorde enundersökning av Ryaverken i , varvid man klarade ut vilka kemikaliersom fanns där. Det rörde sig om höga tal både i fråga om antal och totalamängder. Dessa ämnen hamnar i slammet som sedan körs ut pååkermark. När antog åtgärdsprogrammet för att förbättra miljön ijordbruket krävde att man inte skulle tillåta att slam fränreningsverk sprids på med mindre än att man kunde visa att slammet varrent. Detta ville inte socialdemokraterna och riksdagsmajoriteten gå med på.Det är emellertid mycket viktigt att vi har sådana regler i detta sammanhang.De kemikalier som finns i slammet hamnar ofelbart i grundvattnet och därifrånså småningom i dricksvattnet. Samma sak gäller i fråga om krav i samband medkalkning av skogsmark. Försurningen i marken är ett bekymmer- då fällstungmetaller ut och blir tillgängliga. Dricksvattnet blir klart sämre avförsurningen och i vissa områden helt förstört. Det gick inte heller att få någotgehör för krav därvidlag, vilket jag beklagar. har jag förstått attregeringen börjat tänka på att man borde göra mindre försök. Vi kräverstorskaliga försök. Det finns nämligen så mycken erfarenhet att man vet attsådana försök är möjliga, och de skulle på ett aktivt sätt bidra till en bättrevattenkvalitet. Många sådana här saker är viktiga i detta sammanhang. Detär naturligtvis också viktigt med forskning, forskning om vad som händer ochvad man skall göra. Men det som jag nu har nämnt är sådana åtgärder som vi kanvidta utan att vänta på forskning. Vi vet att de åtgärderna har enpositiv effekt också i andra avseenden - inte bara när det gällerdricksvattnet. Jag skulle vilja få ett besked av jordbruksministern närregeringen är beredd att satsa mer pengar till kemikalieinspektionen för där skall kunna klara ut vad som finns i de bekämpningsmedel som ännu intehar studerats. Jag skulle också vilja veta när regeringen är beredd att satsamer pengar fill länsstyrelserna för att de skall kunna klara tillsynen ochkontrollen och ge information till både allmänhet och företag då det gällerfrågan hur kemikalier skall användas eller inte användas. När det gäller kemikaliejordbruket är det klart att dekemikalier som sprids på marken är något negativt i detta sammanhang, i varjefall om de når ner fill grundvattnet, vilket de naturligtvis inte skall fågöra. Men frågan är: Vem har sfimulerat fram kemikaliejordbruket? När kan vivänta en jordbrukspolitik från regeringen som skapar förutsättningar för mindrekemikalier? Dessa frågor tycker jag att man har anledning att ställa. Om skydd av grundvattnet Jag måste först fråga om jagförstått henne rätt. Är det så att står för en inställning därman vill fillåta bekämpningsmedelsrester i viss utsträckning i dricksvattnetoch att man angriper regeringen för att den över huvud taget inte accepterarsådana? Jag blev mycket förvånad över angreppmot mig för att jag i interpellationssvaret säger att vi liksomlivsmedelsverket icke vill ange gränsvärden för bekämpningsmedelsrester, därföratt vi över huvud taget icke tolererar några rester av bekämpningsmedel idricksvatten. Det är, som framhålls i svaret, helt oacceptabelt. Det ärbakgrunden till att livsmedelsverket icke har velat sätta ut ett gränsvärde.Ett gränsvärde skulle ju innebära att man tolererar viss mängd avbekämpningsmedelsrester. Jag måste verkligen fråga : Är GunhildBolander- och står i så fall bakom detta - så att säga generösarei sin syn på förekomsten av bekämpningsmedel i dricksvattnet än vad regeringenär? Jag blev som sagt mycket förvånad över angrepp på denpunkten. Sedan till frågan om vad som görs och när det görs något.Jag har försökt att bena ut de frågeställningarna i mitt interpellationssvar.Jag tycker att svaret visar på en mycket bred aktivitet . Jag harpekat på - det är också ett svar till - hur vi redan underinnevarande Om skydd av grundvattnet budgetårhar stärkt livsmedelsverkets resurser med inemot en miljon, ungefär 800 000 kr.Det är vad som pågår. Dessutom arbetar , som ju har ansvaretför skyddet av grundvattnet, med att , alltså 1989, ge ut nya rådtill skydd för vattentäkter. När det gäller den mer långsiktiga strategin förgrundvattenskyddet skall den vara klar för kommunerna . arbetar alltså med en nydricksvattenkungörelse. Den skall vara färdig så snart att den kan träda ikraft . Detta är alltså ett arbete som pågår. beslutade livmedelsverket om skärpta regler för att kunna gå in och lokaltförbjuda bekämpningsmedel, också sådana som normalt är tillåtna, om man finnerrester och faror i vattentäkter. Detta har alltså skett . När det gäller forskningen har jag redovisat i svaret hurlivsmedelsverket avser att ta fram ett underlag för samordning av forsknings-och utvecklingsinsatserna . STU kommer att under denna höstpresentera ett vattenorienterat forskningsprogram. tillsatteNordiska ministerrådet en arbetsgrupp med uppgift att före detta års utgångpresentera en nordisk verksamhetsplan för dricksvattenfrågor. Detta visar verkligen att det har skett mycket på bredfront och i de många olika avseenden som vattenfrågorna berör, alltsågrundvattenfrågor och dricksvattenfrågor. Jag var också litet förvånad över påståendet attlivsmedelsverket inte skulle göra någonting för . harju detta år undersökt rester av bekämpningsmedel i ytvattentäkter. Man hargjort kartläggningar i två omgångar och har då undersökt vattenverken i 50olika kommuner varav är en. ligger förvisso inom ramen för deåtgärder som livsmedelsverket för sin del arbetar med. AnL 18GUNHILD (): Ja, sammanfattningsvis innehåller svaret enuppräkning av ett antal åtgärder som "" satts i sjön. "avser att utfärda nya allmänna råd". Naturvårdsverketarbetar med projekt rörande strategier kring grundvattenproblemen.Livsmedelsverket arbetar om dricksvattenkungörelsen m.m. STU och Nordiska rådethar aktiviteter på området. Det här är alltså en uppräkning av ett antalunderlåtenhetssynder som regeringen egentligenborde ha fäst större vikt vid tidigare; bl. a. gäller det kontrollprogrammen.Vi har tidigare krävt sådana. har underlåtenhetssynderna medfört att ett antalkommuner själva fått utarbeta kontroll- och åtgärdsprogram. Livsmedelsverkethar i någon mån bidragit med råd och anvisningar. Verket har ocksåvarit med och betalat några verksamheter på . På tre platser har man tagitansvar för provtagningen. Jag vet att man också på varmycket besviken över att livsmedelsverket inte hade något mer med sig i bagagetför att hjälpa de lokala och regionala myndigheterna att komma i gång med denhär verksamheten. Den fråga som också ställdes handlade om bristen på någon form av kvalitetsbestämning på grundvattnet. Därförtar jag upp den frågan här. Självfallet lämnar inte någon accept att vigodtar rester från bekämpningsmedel i grundvattnet eller i dricksvattnet -självfallet inte! Slutligen skulle jag vilja fråga statsrådet om han ärberedd att initiera ett större samarbete med de kemikalieföretag som ganskahänsynslöst har marknadsfört sina produkter i det svenska lantbruket. Jag trornämligen att det finns ett visst intresse från den branschen att tastörre ansvar i dessa sammanhang. Jag skulle gärna vilja att statsrådetutvecklade den frågeställningen litet. Om skydd av grundvattnet AnL 19LENNART BRUNANDER (c): Jordbruksministern ställer frågan omcenterpartiet accepterar bekämpningsmedelsrester i dricksvattnet. Det gör vinaturligtvis inte! Det gör förhoppningsvis inte regeringen heller. Då ärfrågan: Har regeringen stoppat användningen av sådant dricksvatten där man harhittat rester av bekämpningsmedel? Det har jag aldrig hört sägas. Ändå talarman om att dylika rester har funnits. Någon borde ha stoppat användningen avsådant vatten om dessa rester inte accepteras. Har man inte stoppatanvändningen, så accepterar man bekämpningsmedelsrester i dricksvattnet, ochdet är mycket anmärkningsvärt.