prot · GC0925 · 1988-12-31 00:00:00 — Jagtycker inte all den kopplingen var tillräckligt tydlig. Man får vara litetförsiktig när man drar sina slutsatser, om man inte hittar de riktigakopplingarna. Rosénsresonemang var av ungefär den här typen: Anta att vi tittar på hur hög andelhögutbildade människor det finns i och sedan hur många självmord sombegås där. Då ser vi alt det är mest högutbildade människor i ochmest självmord. Av det kan vi inle dra slutsatsen att det finns en klar koppling. Detkan alltså vara helt andra saker än jordförvärvslagen som har lett tillavflyttning och ökande arrenden. Del kanske är bristande framtidstro inomjordbruksnäringen, t.ex. alt man inte tror på långsiktiga investeringar. Tillsist vill jag yrka bifall till reservation nr 3, där vi stöder bo- ochbrukarprincipen ytterUgare. AnL 64 () repUk: Förvisso är brukandet av jorden att förvalla en naturresurs som vi allahar ansvar för. Så långt är och jag ense. Det behövs människor pålandsbygden, bo- och bmkandeplikt, prisprövning m.m. Vad jag ville poängterainledningsvis i mitt anförande var den oro för utveckling- 1988/89:25 ensom jag känner, och som även bör känna, för svenskt Frågan är om det finns köpare till fastigheter i de bygder som " ~ '. ', harsämre förutsättningar än andra. Problemet är att det finns mycket få Närde gamla människor, som t.o.m. ställde sig utanför ATP på grund av att de intehade råd utan ville sköta sina små fasfigheter, säljer fasfigheterna skulle dealltså inte få bU delaktiga i den aUmänna prisutveckUngen därför alt det sitternågra tjänstemän - tyckare, tänkare eller lekmän - i olika institutioner ochsamhällsinrättningar och bestämmer att priset är för högt och att de inte harrätt att ta ut det. Samhället har stulit pengar från småbrukare, från människorsom har slitit och offrat sin hälsa på detta arbete. Detfinns ett säljarintresse, och det behöver inte vara ett kapitalistintresse. Detär de idoga brukare som har ägnat sig åt jord och skog. De har hanterats illa idetta sammanhang. Detfinns statistik över prisutvecklingen. När vi diskuterade detta ijordbruksutskottet var alla överens om, och det skrevs i betänkandet, att viräknade med att det skulle ske en ganska snabb prisutveckling. Det stämdeexakt, men efter har kurvan planat ut, och prisutvecklingen är intesådan . Jag ber er besinna er Utet grand. Detta jordbruk är en del avsvenskt näringsliv och måste följa det. Vi moderater tror inte att staten pånågot sätt kan tjäna svenskt lantbmk genom att hårt styra och reglerabosättning, brukande, priser och sådant. Det är inle i det samhället, inte idet klimatet svenskt jordbruk skall utvecklas, varken den typ av jordbruk somÅsa vill ha eller det jordbruk som jag mer förordar. Under detta anförande överlog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Anf.65 () replik: ansåg att hade dragit en felaktig slutsats avdel förhållandet att det kunde konstateras att den gamla jordförvärvslagenuppfyllde målen dåUgt. Antalet arrenden har ökat under den fid som lagen harvarit i kraft, och avfolkningen av landsbygden har fortsatt. Men det var justdet jag ville framhålla, dvs. att hade önskat en allsidigutvärdering innan beslut om förändringar i lagen fattades. Vi var benägna, somjag också framhöll, att tro att en bättre måluppfyllelse hade nåtts omjordförvärvsansökningar för fysiska personer inte behövts. gjordes aldrigutvärderingen, så det finns inte underlag för att avgöra detta. Imitten av avskaffades bykollektivet, och lantbrukarna frigjordessom företagare. Det var bra. Samfidigt avskaffades skråväsendet, så att ävenlandsbygdens befolkning kunde få tUlgång till näringar och oUka yrken istäderna. Del var också mycket bra. har jag en känsla av att en del partier,även parti, viU ha tillbaka ett skråväsende inom lantbruksnäringen. Tre fjärdedelar av av allaöverlåtelser prövas aldrig när det gäller förvärvsfillslånd, därföratt det är generationsväxlingar där gårdar går från 110 föräldrar till barn. När det gäller den sista fjärdedelen föreslåshårda regleringar för på vilkavillkor andra människor skall kunna förvärva ett jordbruk. Jag tycker att detär farligt - vi har i en rädsla för regleringar. Vi har denuppfattningen att regleringar föder ständigt nya regleringar. Det kan man se påjordbruksområdet, och det är ett av jordbrukets problem i dag.Jordbruksministern har också tillsatt en ny kommitté för alt försöka kommaifrån en del av regleringsfloran på jordbrukets område. Därför tror jag inle påytterligare restriktioner när det gäller jordförvärvsprövningen. AnL66 () replik: Att vi skulle vilja behålla skråväsendet inom jordbruket är en heltfelaktig slutsals. Visserligen är det ett problem att det är lättare för demsom kommer från jordbmkarhem att bli jordbrukare, det är helt riktigt. Men vivill faktiskt med politik överföra mer mark i enskild ochkooperativ ägo. Vi vill att domänverkets, kyrkans och de stora bolagens markskall kunna övergå till enskUda och kooperativa jord- och skogsbrukare. På detviset kommer helt enkelt fler människor all få chansen. Jagförslår inle inlägg riktigt. Det stämmer att det kan varaproblem att få köpare i många områden som inte hör till de överhettadeområdena. Det är helt riktigt. Men det är inte heller där vi har problemet medprisstegringen, utan det är i de överhettade områdena, där andra intressen änjordbrukets kommer in. Det är i dessa områden man måste se över vilka människorsom får tillgång till gårdarna. Är det de som är intresserade av att förvaltajorden och driva ett aktivt jord- eller skogsbruk eller är det de som ärintresserade av kapitalplaceringar och fritidsboende? AnL67 () replik: När det gäller alt överföra mark från bolag och stat till enskildapersoner har vi ingen annan uppfattning än den som har gett uttryckför. Vi har tydligen precis samma uppfattning, att det vore en fördel förlandsbygden om vi kunde komplettera en del jordbmk, som har brist påsysselsättning, med ökat ägande av mark som fillhör bolag och stat. Mennär jag hör några ledamöter, även , tala om att vi bör stärkasambandet mellan ägandet och boendet på landsbygden, tycker jag att vioundvikligen kommer till den inställningen att vi måste börja pröva ävensläktförvärven. Om ser sig om i bygderna runt omkring, kommer honatt upptäcka att de flesta gårdar, vars brukare inte bor på gården, är jordbruksom ärvts av lantbmkarbarn. Men lantbmkarbarnen tjänstgör nu som lärare ellerarbetar inom andra yrken i städerna. Jag propagerar inte för att vi skall tabort släktförvärven. Jag vill bara peka på all det är en konsekvens avinställningen att vi skall presentera ett vitesföreläggande för dem sommåhända förvärvar ett jordbruk men av en eller annan anledning under viss fidinte bor på gården. AnL68 () replik: Jag konstaterar alt direkt tar fillbaka ungefär hälften avdel hon sade om prisstegringen i överhettade områden. Det var dem hon varorolig för, och det är vi också. Men jag tror, som jag också sade i Prot.1988/89:25 mitt anförande, att man skall försöka anlägga mer av helhetssynpå frågorna 16november 1988 när man bedömer sådana här enskilda lagförslag. Varför förekommer prisstegringar i de här överhettadeområdena? Ja, det är inte bara fastighetsmarknaden inom dessa områden som äröverhettad. Om problemen vid fastighetsköp har skattepolitiska orsaker tyckerjag att man skall ändra skattelagstiftningen. Man skaU gå till botten med dethela. Vi har i så fall en felaktig skattepolitik i vårt land. Om man ser på områdena runt de överhettade storstädernafinns där en, som jag bedömer det, mycket osund faslighets- och boendemarknadöver huvud taget. När man för 2:or och 3:or här i betalar miljontalskronor, har jag full förståelse för att den person som har fillgång tillkapital -han är inte en sämre person för att han har tillgång till kapital -vill satsa detta kapital i en annan miljö. Han tillför lantbruket pengar. Jagär övertygad om att han rustar upp sina fastigheter och att han vill bo där.Men jag kan inte begripa varför lantbruket skall drabbas av den osunda hanteringeni de överhettade områdena. Lantbruket har inte på något sätt bidragit tilldenna överhettning. AnL 69 () replik: Jag vill först tacka för stödettill alt överföra mark till enskild och kooperativ ägo. Det tycker jag lätfint. Sedan drar en riktig slutsats i fråga omsläktförvärven. Vi anser att den som ärver en gård skall få en betänkefid på 15år, om personen i fråga är myndig. Under den fiden får man tänka över om manvUl bli jordbrukare eller vill satsa på något annat i livet. Kommer man framtill beslutet all man inle vill bli jordbrukare, får alltså någon annan ta övergården efter försäljning. säger att många av dessa problem beror påskattereglerna. Jag antar att det framför allt gäller investeringarna iskogsfastigheter. 1 de fallen är det helt riktigt. Skattereglerna har bidragittill prisökningen kring . NaturUgtvis skall de som har kapital också kunna salsa påett jordbruk. Men jag menar att det måste krävas att den personen ärintresserad av jordbruket, vill bosätta sig där och driva gården samt allvederbörande har någon typ av kunskap, innan han sätter i gång. Det är klartatt den som har kapital inte skall vara diskvalificerad. Men jag tycker attSven varje gång han nämner jordbrukets intressen ser fill deäldre böndernas intressen, de som är på väg att sälja, och inle till de yngremänniskornas intressen, de som kanske vill sätta i gång och driva dettaföretag. Tredje vice talmannen anmälde att ochBengt anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätttill ytterligare repliker. AnL 70HÅKAN (): trädde en rad ändringar ijordförvärvslagen i kraft, efter beslut av vårriksdagen . En bredriksdagsmajorilel stod bakom beslutet om de ändringar som föreslogs: attprövningen av jordför- värvsärendenskulle finnas kvar vid förvärv av jord- och skogsbruksfastigheter. Men denskulle också underlätta för icke tidigare jordbrukare att få förvärvaåtminstone mindre jordbruksfasfigheler. , alltså , efter det attändringarna i jordförvärvslagen kom till, lades inte mindre än 11riksdagsmotioner fram om förslag till ändringar i jordförvärvslagen. Jag måstesäga att del inte fanns mycken erfarenhet av lagens praktiska verkningar somunderlag för dessa motioner. Samma sak gäller förslaget att det inte skulleförekomma någon förvärvsprövning av enskilda personers förvärv, som riksdagenmed stor kraft avvisade . Detta har också varit utskottets mofiv närvi har avstyrkt motionerna. En lag måste få möjlighet att verka något längretid. Även om den nu har varit i kraft , har vi inte underlag föratt kunna se om del ligger något bakom de farhågor som har påpekats imotionerna. Det finns utrymme i fillämpningsföreskrifterna för attfölja prisutvecklingen. Jordbruksministern har också sagtatt frågan är uppmärksammad. Man skall inte se detta som någon generellprisstegring som är onormal jämförd med andra prisstegringar, utan man kan gåin på vissa områden och titta. Har vi större avvikelser i prisutvecklingen pådetta område än på andra? Då kan man gå in och justera priserna och försökadämpa prisutvecklingen. Men trots att utskottet beslutat avstyrka motionernahar det lämnats tre reservationer, och jag skall anföra några synpunkter pådem. återkommer numera ständigt och jämt medförslag till nya jordbmksulredningar, och i den första reservationen av LarsErnestam och begär man också en ny utredning. Men denna frågautreddes, , innan beslut fattades i . Denna utredning komfram fill de ändringar som borde göras. Är det något som är utrett så är detsvenskt jordbruk. Man har hela fiden blickat fillbaka på förhåUandena ochutrett orsakerna till de problem som uppstått, och man har arbetat med alt fåfram lösningar för framtiden. Reservation 2 behandlar inskränkning av jordförvärvslagenstiUämpnings-område. Både och har vid fleratillfällen stått här i kammaren och yrkat på att samhället måste gå in ochstödja utvecklingen i gles- och landsbygden. Ett led i detta arbete är att manprövar syftet med jordförvärv. Kan förvärvet åstadkomma mer aktivitet på landsbygden?Kan det bidra fill att öka sysselsättningen? Det är ett instrument, men fleramåste självfallet till. Om man släpper köparkategorin fri, kanske det sker köpsom inte alltid medverkar fill att man får i gång eller ökar sysselsättningeneller ökar boendet i glesbygdsområdena. Det kan tvärtom medföra ett ökatfritidsboende, ett passivt ägande, därför alt det medför vissa andra fördelarför köparen. Jag yrkaravslag på reservation 2. Reservation 3 från centerparfiet, vpk och miljöpartietgäller villkor om brukning och bosättning. Jag vill hälsa ochÅsa välkomna till utskottet och kammaren och hoppas att vi kan föraintressanta och stimulerande debatter i dessa frågor. Ni hävdar i erreservation att lantbmksnämnderna inte har utnyttjat instrumentet att återköpafastigheter när viUkoret om brukning och bosättning inte har efterlevts.Lennart 1988/89:25 Brunanders åsikt förvånar mig storligen, herr talman. Han sitter ju med i lantbruksslyrelsen och har varit med om att besluta omföreskrifter på detta I I ' område. Dessa föreskrifter innebär att man bör haen löptid av tvä år för att ge eventuell förvärvaremöjlighet alt uppfylla de krav som fastställts i samband med förvärvet. Man kanexempelvis ha en egen fastighet som man först vill avyttra. Men redan ett halvtår efter det alt lagen trädde i kraft vill ni ha skärpta bestämmelser. Det harinte ens gått två är, och man har inte hunnit se om det finns någon som intehar uppfyllt de villkor som ställdes i samband med förvärvet. Jag förstårAnnika och , som inte har varit med om att utarbetatillämpningsföreskrifterna, men jag är förvånad att ställersig bakom en sådan här reservation. Jag yrkar avslag även på den reservationen och bifall till utskottetshemställan. AnL71 () replik: Är det något som är utrett, så är det svenskt jordbruk, sade HåkanStrömberg. Generaldirektör hade på sig att föreslåförändringar i jordförvärvslagen och gjorde enligt min uppfattning ett brajobb, men inte kan man kalla det en utredning eller utvärdering av denjordförvärvslag som hade tillämpats dittills. Vi påpekade delta vid deltillfället, och eftersom vi inle fick den utvärdering som vi hade önskat tyckervi att kommande jordbruksutredning skall titta även på jordförvärvslagen närutredningen skall komma med förslag till förändringar i svensk jordbrukspoUtiki allmänhet. Ävenjordbruksministern tycker , , att det är attytterligare utreda jordbruket och förändra det. Han kommer att tillsätta en nyjordbrukskommitté. Jag log i mitt tidigare anförande upp att det kan varalämpligt att även jordförvärvslagen ingår i den utredning som kommittén kommeratt göra och i det nya förslag till jordbrukspolitik som kommittén skall läggafram. Jag vill än en gång understryka att vi från har ambitionenatt minska regleringarna i svenskt jordbruk, eftersom vi tycker att de är ettav de stora hindren . Regleringarna binder och lägger tvångströja på denenskilde jordbrukaren, och man kan ifrågasätta om han är en friföretagare. Vi har alltså inte bett om några nya regleringar ijordförvärvslagen ulan har ställt frågan om vi kan ytterligare liberalisera denoch om vi kan la bort förvärvsprövningen för fysiska personer. Jaghåller med om att vi behöver ställa oss bakom ett jordbruk överhela landet, så att även glesbygd och mellanbygd kan få behålla del jordbrukman har . Del är i regel den enda möjligheten för att få en bas förkombinationsverksamhet. Vi vill inle medverka till några bestämmelser somskulle medföra att förutsättningarna för jordbruket inom stödområdet eller iandra delar av landet där vi har glesbygd försämras. AnL72 () replik: HåkanStrömberg tycker att det är konstigt att vi från harreserverat oss till förmån för ett krav som skulle göra det lättare att se till att desom lovat och skrivit på att de skall bosätta sig på den 114 fastighet de förvärvat verkligen fullföljer detta. Det är väl inte såkonstigt egentligen,eftersom detta är något vi har ansett yara viktigt mycket . Detta är intenågot nytt, , som kom till för när vi fick enny lag utan bestämmelsen om alt bosättning och brukning är ett krav fanns ocksåi den gamla lagen. Dettaär ett bekymmer som man har och har haft ute på lantbruksnämnderna. Människorsäger bara för att få köpa en fastighet att de kommer all bosätta sig på ochbruka fastigheten, men sedan gör de det ändå inte. Därför måste det finnas enmöjlighet att se fill att bestämmelserna efterlevs. De som köper en fastighetskall veta att del ställs krav på dem och att de inle kan lova något bara föratt affären skall gå igenom. Skall vi ha en levande landsbygd krävs det attmänniskor bor där, att de engagerar sig och sköter sina fastigheter. Då menförst då får vi en levande landsbygd. AnL 73 () replik: säger att det inte finns bärande motiv för deändringsförslag som vi framför. Jag vill bara hastigt säga att moderatasamlingspartiets motiv för att enskilda människor, fysiska personer, skulleundantas från förvärvsprövningen är bärande och går före allt annat, så jag larinte ål mig av den kritiken. Närdet gäller fastighetspriserna fick vi en redogörelse från lantbruksstyrelsenom hur priserna hade utvecklats. I vissa områden var prisutvecklingen ganskastark fram till nyår, och sedan har kurvan planat ut. Jag skulle inle hellerhålla för otroligt all fasfighetspriserna med den debatt som förs omjordbrukspolitiken kommer att sjunka. Att priset på skogsfastigheler skullestiga var rätt naturligt. Det var vi överens om, och lantbruksslyrelsen seringenting märkvärdigt i detta förhållande. Det beror på olika saker som jaginte har tid all gå in på . Närvi talar om det passiva ägandet och om passiva ägare tror jag att vi skall varalitet mer varsamma med orden och litet mer realistiska. Många av dem som köptjordbruks- och skogsfastigheler och icke bor på fastigheten är betydUgt meraktiva än vad t.ex. många gamla är som bor på sina fastigheter. Del är främstpensionärer och äldre brukare som är de passiva skogsägarna och passivabrukarna. Många av dem som förvärvar fasfigheter lägger ned ettjättearbete på dem; de håller dem i skick och håller brukandel uppe. När jagsäger brukandet tänker jag på de lagstadganden som finns om användningen avåkermarken. Jagkänner varmt för att folk skall bo på fastigheterna, men det är som jag ser deten orealistisk tanke att man skall kunna få alla jordbruksfastigheter bebodda.Del fungerar inle så. Vi har haft boendeplikt enligt både den gamla och den nyajordförvärvslagsfiftningen. har man mig veterligt icke i ett enda falltillämpat den och fått någon ägare att lämna fastigheten. Man kan ha hur mångaönskemål och visioner som helst, men i den praktiska tillämpningen är detoerhört svårt alt genomföra detta. Jag vill se den lantbruksnämnd som går inoch kräver tillbaka en fastighet! Det skall bli intressant att se del förstafallet och hur del utvecklas. AnL 74 ()replik: . Jag blir förvånad när säger all jordbruket är väl ochtillräckligt utrett. Tänk så myckel man då måste ha arbetat, funderat och tänktpå jordbrukspoUtiken utan att ändå ha lyckats få till stånd enjordbrukspolitik som fungerar i egentligen något avseende! Ännumer förvånande är det uttalandet med tanke på att regeringen just nu inbjuderde andra partierna till samtal om den framtida jordbrukspolitiken. Det har jagtagit mycket seriöst; jag har trott att vi då skall kunna föra intressantadiskussioner om vad vi behöver reformera. Men det kanske inte är ett seriöstutspel frän socialdemokratins sida - vi får väl se. Jag utgår i alla fallfortfarande ifrån det. Jagskulle också vilja säga några ord om lagen om bo- och brukandeplikt-en. Närman ser över en lag kan man inte bara se på hur lagtexten är skriven -det ärviktigt att man också ser på genomförandesidan. Det tycker jag att HåkanStrömberg verkar glömma bort. Samma sak gäller lagen om skötsel avjordbruksmark. Man får se hur väl genomtänkt genomförandesidan där är närregeringen nu inför nya krav på miljöhänsyn i jordbruket - det skall bliintressant att följa upp. När den frågan senare kommer upp till debatt hoppasjag att socialdemokraterna, om det behövs, skall ha lättare för att se övergenomförandesidan. AnL75 () replik: Problemet med det svenska jordbruket är till stora delarinternationellt betingat. Vi har här inte, som på andra områden, en handel somfungerar. Det är varor till subventionerade priser som går ut påvärldsmarknaden, och den skall vi slåss på. Vi har sagt att vi måste anpassa vårtjordbruk till den inhemska konsumfionen och de eventuella internationellaförpliktelser som finns när det gäUer livsmedelsförsörjningen. TillBengt vill jag säga att del är vanUgt all man i en sådan här kommittéförst tittar närmare på hur jordbruket skall se ut, vad man skall syssla med iframtiden, vad det är man måste komplettera med för att kunna få ettbärkraftigt jordbruk. Sedan får man naturligtvis titta närmare på hurägostrukturen ser ut. Man kan inte vända på det och säga: Så här skallägostrukturen se ut - vad skall jordbruket nu syssla med? Det måste vara bättreatt kommittén får arbeta med de frågorna först och sedan titta efter omlagstiftningen måste kompletteras med regler om förvärv - om vem som skallförvärva jordbruk och vem som skall syssla med jordbruk. TUlBrunander vill jag säga att den fidigare jordförvärvslagen var ganska så snävnär det gäUde icke-jordbrukares förvärv. Det hette där all ansökan om förvärv isådana fall skulle avslås. Det var ett ganska hårt krav; det var många gångerprakfiskt tagel omöjligt för icke-jordbrukare att komma åt ens små fastigheter.Vi måste ändå börja räkna perioden fr.o.m. den senaste jordförvärvslagensikraftträdande. Låt mig fråga Brunander: Är del inte som gäller? Hurlång lid har förflutit sedan fattade sill beslut om den nyajordförvärvslagen? Sedanär del helt klart alt ett av syftena med att lätta på prisprövningen var skulle få fill stånd en omsättning av jordbruksfastigheter. klart alt det förekomalltför mycket äldre, passivt ägande. Del fanns tecken som lydde på alt detskulle finnas en större benägenhet att avyttra jordbruksfastigheter om mankunde lätta något på prisprövningen. Så blev det också - vi har fått tiU stånden bättre försäljning av jordbruksfastigheter, och det har självfallet varittill fromma för både landsbygdsutvecklingen och jordbruket. Lorentzonsäger att det är släktförvärvarna som är de passiva. Det är riktigt, och delhar mänga gånger påpekats, men man har inte velat gå så hårt fram att manskulle pröva förvärvet också när barn ärver fastigheten av föräldrarna. Det äratt gå ganska långt, och det vill man inle göra, men kanske kan man hitta andravägar att slå in på. Mendet är en väsentlig skillnad, , mellan att icke ha någon somhelst prövning och alt pröva om syftet med förvärvet är att förvärvet skallbidra till inkomsten. I del senare fallet blir ägaren naturligtvis aktivareockså när del gäller att sköta sitt förvärv - del är fullt naturUgl - än om hanär en kapitalstark person som köper en jordbruksfastighet därför alt han kanutnyttja skatteavdragen och inte har för avsikt att göra någonting mer åtdetta. AnL76 () replik: Låt mig bara liU säga att jag har full förståelse föratt den nya jordbrukskommittén inte inleder med en översyn av jordförvärvslagen- det finns säkert betydligt angelägnare saker att ta itu med först. Jaguttryckte bara förhoppningen alt kommittén i sitt arbete även skulle hinna meden översyn av jordförvärvslagen. Skall vi ändra jordbrukspolitiken måste vienligt min mening ha en helhetssyn på den. AnL77 () replik: återkommer till att lagen bara har varit i kraft i etthalvår och att vi därför inle skall diskutera bosällningskravel. Men som jagtidigare sade är det inte något nytt - det var ett bekymmer som vi hade ocksåmed den gamla lagen; i det här avseendet ändrades inle lagen. Med den nya lagen kommer fler människor att köpajordbruksfastigheter just med motiveringen att de skall bosätta sig pålandsbygden. Man får ofta en möjlighet att köpa just med hänvisning till del,och man lovar att göra del.