prot · GC09110 · 1988-12-31 00:00:00 — Om man ärhänvisad lill nyproduklion, och del kan man vara vid vissa fillfällen om mantvingas göra sig av med etl hus eller en stor lägenhet som pensionär, dä är denfaktiska hyran tvä så hög som KBT . En folkpensionär behöver bara ha en hyra pä . föratl hamna en bra bit under det belopp som socialslyrelsen har fastställt allmolsvara en skälig levnadsnivå. Även om antalet ATP-pensionärer successivtökar, kommer vi att ha kvar en ganska betydande grupp pensionärer en bra bit inpä 2000-lalel som har sä låg ATP all de behöver ell exlra samhällsstöd. Dengruppen kommer då, precis som , all lill största delen utgöras av kvinnor. Vi i vpk föreslår därför alt man gör upp en plan för enuppräkning av del kommunala bostadstillägget bäde vad gäller utbetalningarnatill pensionärerna och vad gäller stalsbidragsdelen. Vi anser atl målet börvara all KBT skall ulgå efler den faktiska hyran pä orten för enivårumslägenhet För alt utjämna skillnaderna över landet mellan pensionärernalycker vi alt staten pä sikt skall la hela ansvaret för del kommunala bostadstilläggetVi lycker alt det är ell myckel mätiligl krav all bara be all regeringen visaren viljeinriklning och gör upp en plan för i vilken lakl höjningarna skall ske. Avslutningsvis vill jag säga något omundantagandepensionärerna. Del finns nu en majoritet här i för atl viskall se över samhällets stöd lill undanlagandepensionärerna. Delta har letttill all pensionsberedningen har fåll i uppdrag alt la fram vissa uppgifter ochfakla om undanlagandepensio-närernas ekonomiska silualion. Frän värl partishåll anser vi det nödvändigl all avvakla dessa uppgifler frånpensionsberedningen, innan vi lar slällning lill hur vi skall förhålla oss. Vilycker nämligen inle all problemet är så enkell. Om vi ger undanlagandepensionärerna pensionslillskoll ochKBT enligl de regler som gäller för alla andra, vad skall vi dä göra med dengrupp fördagaresom faktiskl underlåter att betala sin ATP-avgift? Skall vi inle låtsa omnågot beträffande den gruppen heller utan bara ge den gruppen pensionsfillskottoch KBT som vi bara tittar på inkomsterna? Vi tycker all det här ärelt problem. Därför vill vi ha mer uppgifter om della innan vi lar slutligställning. Det finns alltså en majoritet som vill göra något ätundanlagandepensionärernas situation. Jag yrkar bifall till reservalion 2 som ärfogad till detta betänkande. 104 (): Bara för atl jag inte skall glömma borl delyrkar jag redan nu bifall fill reservation 3. Det gäller alltså KBT, det kommunala bostadstillägget, somtäcker av den del av månadshyran som överstiger . men som inle ärhögre än . för ogift pensionär och . Kommunerna fär25 % slalsbidrag för sina KBT-kostnader i dessa intervall. Den hyressumma som man utgår frän när del gäller bidragetär låg - ja, alllför låg för mänga pensionärer. Många pensionärer bor i relativtnyproducerade lägenheter. Många måste ju, närde blir äldre, flytta från sinvilla eller från en slor och obekväm lägenhet som de inle längre orkar sköta.Men när det gäller KBT borde man i stället ulgä från den fakliskahyreskostnaden för den tvårumslägenhet som pensionären bebor. Mot dennabakgrund har vi avgetl ett särskill yttrande. Vi yrkar dock inle bifall tillvpk;s reservalion i detta sammanhang, eftersom koslnadsöverslagd bör beaklasmera. Del är emellertid bra att statsbidrag skall utgå fr.o.m.den 1 juli även beträffande psykiskt ulvecklingsslörda pensionärer igruppbostad. Vidare är del glädjande atl del faktum alt man bor i egel hus soO000 kr. ej påverkar rätten till KBT. Det här med boendel är ju viktigt. Sålänge en pensionär kan ha egel boende mår han eller hon bältre. Del är dessulombilligare för samhällel. Bostadsbristen blir inte så stor osv. Men närpensionären sedan måste flytta fill en nybyggd lägenhet kan det bli svårt attklara kostnaderna. All undanlagandepensionärerna inte skall få KBT lycker jagär en skandal. Frågan behöver inte utredas, ulan del här skulle kunnamöjliggöras direkt. Dessutom rör det sig om väldigt få människor. De flestaundantagandepensionärerna är ju myckel gamla och mänga har svag ekonomi.Vidare är mänga av dem f.d. småbrukare eller småföretagare som inle anslöt siglill reformen när det var aktuellt. Vi har haft uppe frågan ompensionstillskott tidigare. Det rör sig alltså inte om några slora summor närdel gäller alt möjliggöra KBT för undantagandepensionärerna. I och för sig kanfrågan, som sagt, utredas. Men bör KBT kunna utgå. I brev lill mig har människor frägal: Väntar man på att vialla skall dö, eflersom den här frågan förhalas ar efler är? Jag vill understryka mitt bifall till reservation 3. 105CHRISTINA (); Som sade utges kommunaltbostadstill-lägg, KBT, som tilläggsförmän till den som är mantalsskriven i enkommun. KBT är inkomstprövat. Den enskilda kommunen avgör hur stor del av hyran Prot.1988/89:110 som man skall fä ersättning för. Beslutet att kommunerna fär 25 %av sina KBT-kostnader i statsbidragfattades ganska . En förutsättning är alt kommunenläcker minsl av den del av mänadshyran som överstiger . för ensamstående och . Det här är inle ell absolul lak för kommunerna, utan dessahar möjlighet all välja etl slörre kommunall bostadstillägg. Mänga kommuner görocksä det. har tidigare uttalat hur vikligl del kommunalasjälvslyrd är, och ulskollsmajorilelen anser att man även i fortsättningenskall slä vakl om detta självstyre. Vidare nämns det i belänkandet all del är avstatsfinansiella skäl som del är svårl alt åsladkomma förändringar i dellaavseende. Som framgår av betänkandet gäller nya regler för inkomstprövningfr.o.m. Man vill på detta säll sfimulera pensionärer lillforlsall förvärvsarbete. Som föregående lalare har nämnl är etl av skälen alldel råder brisl på arbetskraft inom vissa områden. Bl.a. sade alt socialdemokraterna ärföretagsfienlliga, atl detta inte är någol för egenförelagare osv. Men ingenhar nämnt atl egenförelagare faktiskt har vissa förmåner och slipper beialasociala avgifter när de blir pensionärer. När del gäller förmögenhdsprövningen vill jag understrykaatl grundlan-ken med KBT är all de människor som verkligen behöver slöd för allkunna bo hemma eller i en hemlik miljö verkligen ocksä skall få sådanl slöd.Della får vi inle glömma i diskussionen om KBT. Mänga ser positivt på den förändring som sker iär. Skalleutskottd kommer i elt belänkande alt ta upp denna fråga. Vid värderingenav en fastighet skall en fjärdedel av den del av värdel som överstiger 400 000kr. Man får således ha en boslad som är värd . ulanatl del påverkar KBT. Nästan samlliga föregående lalare har lagil upp frågan omKBT till undanlagandepensionärerna. Denna grupp pensionärer diskuleras ganskaofla här i kammaren och även i den allmänna deballen. När dessa människor engäng i liden avsiod frän ATP var länken all de skulle fä andra inkomster -genomdet egna förelagd eller genom privata försäkringar. Men utvecklingen blev enannan. Pensionsberedningen undersöker den härgruppen pensionärer. Ulskottsmajoritelen anser därför alt vi bör avvaktaresullalet av den undersökningen, vilkel skall redovisas della är. Man vill alllsäförsl la del av del som beredningen kommer fram till. Del handlar således omden fakliska situationen för undanlagandepensionärerna. påpekas också ibelänkandel. Med detta yrkar jag bifall till ulskoltetshemställan och avslag på reservalionerna. 106 (): Försl vill jag säga nägra ord om socialavgifterna och denpåstådda skillnaden mellan egenförelagare och anställda. Det finns en skillnad,och det är uppbördsförfärandet Egenförelagare under pensionsål- der färbeiala in sina avgifier själva, medan arbdsgivaren belalar avgifterna för deanslällda. Efler pensionsåldern betalar inle arbetsgivaren in avgifter, och delgör inle heller egenföretagaren. Del är alltså lolal parallellitd mellanegenförelagare och anslällda. En liten skillnad är all egenförelagarnasavgifier är någon procentenhet lägre före pensionslillfället Frågan om undantagandepensionärerna har också tagits upp.När ATP infördes hade en del småföretagare verkligen svårt atl gä med isystemet, därför atl de hade för låga inkomster och inle kunde höja dem. Manstod inför en oerhört stor slruklurrationalisering inom detaljhandel,grosshandel och jordbruk, och det var en av orsakerna lill atl de inte gickrned i syslemel. De räknade med alt folkpensionen skulle ge bastrygghei, menstandardlyften lades på KBT och pä pensionslillskotlen i stället. Del kundeingen förutse , ulan del framkom försl . Därför vore del en gärd avsolidarilel all nu rätla lill della, så alt undanlagandepensionärerna färdrägliga inkomster. Del är en liten ekonomisk fråga, men det är enrättvisefråga. Det behövs inga undersökningar. De som har sparat och somhar ordenlliga pensionsinkomsler får inle vare sig pensionslillskolt eller KBT,men delta handlar om dem som inle har pengar eller förmögenhet och som inte fårpensionslillskoll eller KBT. Kravet pä undersökningar är bara ett säll atlslippa göra någon ändring, och det finns en historisk förklaring till det. Delvar slor strid kring ATP, och socialdemokraterna var helt enkelt emol all folkskulle få slå ulanför ATP - det innebar en kritik mot syslemel, och del villede inle acceplera. Men den historien bör vara glömd nu - del är 30 är sedandess. 107 (): Chrisfina Peltersson sade atl vi skall vararädda om del kommunala självslyrd - och del är vi förvisso - och all del är avslalsfinansiella skäl som KBT-reglerna inle kan ändras. Det är inte nägol skälför alt avslå frän en översyn av KBT-reglerna. Del koslar ju ingenting attundersöka hur det förhåller sig. Med anledning av vad Margö sade tidigare bordevpk kunna stödja folkparliels reservalion om jusl en översyn av om KBT iframliden verkligen skall vara en primärkommunal uppgift eller om staten bordeta över hela kostnaden. Jag vill hålla med om just del somMargit sade om undantagandepensionärerna. Arbetsgivaren betalar inleheller de sociala avgifterna för löntagare om de är , så del är ingenskillnad mol egenförelagarna i del hänseendet. Anf.108 (): lalade om de sociala avgifterna, ochde berördes också i de ivå senaste replikerna. Del är inle någol argument förall särbehandla de ivä inkomslslagen rörelseinkomst och arbetsinkomst Motivetför att genomföra den ena åtgärden är att öka antalet människor som är bereddaatl arbeta efler pensioneringen, all göra del mer ekonomiskl inlressanl atlarbeia. Dä förslår jag inte varför man skulle säga atl det endast är intressantatt öka antalet människor i den grupp som har anställning och all det inteär intressant atl hålla i gäng fler av dem som bår upp mycket av förelagandel,nämligen småförelagarna, sä all de ocksä fortsätter att hålla i gäng sinaföretag och alt driva verksamheten efler pensioneringen. Varför skall destraffas genom KBT-syslemd och icke få de förmåner som andra grupper har? Jagkan inle förstå den skillnaden. Undantagandepensionärerna har vi diskuleral mänga gångerhär i kammaren, och kvar slär alt det finns en orällvisa. Orällvisan blir inlebällre av all den drar ul pä liden. Det sägs alt del skall göras undersökningaroch ulvärderingar och kanske komma någon slutsats. Det handlarinle om så många människor , och det är inte någon stor kostnad. Det ärdags alt man nu en gång för alla försöker klara ul della, som ändå är lilel aven skamfläck i del nuvarande pensionssystemet Del finns inle anledning allulvärdera eller utreda mer på den här punklen. berörde däremot inle centerpartietsiredje reservalion, som gäller en översyn av avlrappningen av KBT-reglerna.Jag uppskattade när vi i utskottet var överens om alt begära en sådanhär översyn. Alla vet hur många det är som har klagat över dessa regler, inleminsl de som har låga inkomster och medelinkomster frän pensioner. De hardrabbats av avtrappningsreglerna och upplevi all en pensionshöjning i självaverket netto har blivit en minskning. Jag har en känsla av atl alla kommer ihåg när statsrådgenom åren har suttit i telefonväktarprogram och försökt förklara reglerna förbekymrade, ledsna och arga pensionärer, och då borde vi gemensaml här iriksdagen försöka skapa majorilel för all fä till stånd en översyn. Det äruppenbarligen orimligl atl ha syslem som sammanlaget ger effekter på . Icke någon pensionär kan begripa varför det finns sädana regler, som gör atlrelativt små förmögenhetsvärden och små summor pengar på banken får dessaeffekler. Dessulom motverkar reglerna etl annal syfte i samhället, nämligen atlöka kapiialiseringen och sparandet. Under detta anförande övertog andre vice lalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 109MARGO (vpk): När jag hör kan jag inleläla bli all undra om del inle nägon gäng känns besvärande för ensocialdemokral all alllid avslå blygsamma krav på förbällringar för de sämstställda i detta samhälle med hänvisning lill del slalsfinansiella lägel. Detborde göra del, ålminslone , herr lalman, när väl aldrig har haflsä god ekonomi. Jag kommer inle ihåg på rak arm hur många miljarder man räknarmed i överskoll i årels statsbudget, men jag kan i alla fall se allstatsbidraget till det kommunala bosladstilläggd, som vi nu diskulerar, lolallrör sig om 1 230 milj. kr. Del är inle några slora summor i statsbudgeten. En höjning av KBT är inte särskill dyr, därför all KBTinle är ell generelll slöd. KBT är både inkomstpröval och pröval molförmögenheten. Del är alllsä bara den lilla grupp som har hafl de sämslainkomsterna, som därför inle har fåll någon ATP-pension och inte heller harhunnil samla på sig några förmögenhder, som får della KBT. I vpk:s molion har vi inle slälll ell omedelbarl krav ompengar, ulan vi har bara begärt att regeringen skall visa en viljeinriktningoch ange en plan för hur och i vilken lakl man kan länka sig all höja KBT. Detär alllsä en förmån, som bara riklar sig till de sämsl slällda. Denna grupppensionärer - jag kommer inte ihåg exakl hur många de är, men del är ungefär400 000 som får KBT - ligger alltså under norm för skäliglevnadsnivå . Därför tycker jag, herr talman, atl det måsle kännasbesvärande för en socialdemokral alt säga all vi inle har råd all läla dessapensionärer komma upp i ens del som belraklas som en norm för skäliglevnadsnivå. 110 (): Kommunall självstyre i all ära, men då harman inle lagil hänsyn lill de kommuner som har en stor andel pensionärer,vilkel näslan alla inlandskommuner i Norriand och många landsortskommuner iövriga Glesbygdssverige har. Detta är alltså viktigt när man länker på RobinHood-effekten. Staten skulle, genom all öka bidraget lill KBT, kunna minskavådorna. Det hindrar inte del kommunala självstyret Hur man har kunnal underlåta atlundersöka undantagandepensionärernas situation förslår jag,som nykommen här i , inte. Man kryper bara, som sä ofla, bakom enulredning. Tänk om del skulle finnas någon välsiluerad på orten. Det måste i såfall vara någon som har gömt pengarna i madrassen. Annars skulle ändå intenågon få KBT, som sade, de andra är inle akluella i alla fall.De som har förmögenhet eller en viss inkomst kommer inle i fråga. hustrur får kanske pensionstillägg. Men hemmafruar, som inle harförvärvsarbetat under sin livstid, men har blivit änkor, fär bädepensionslillskoll och KBT. Orällvisan är lolal. 111CHRISTINA (): Jag vänder mig försl lill Margö Ingvardsson.Del är inle på något säll besvärande all vara socialdemokrat, ivärlom. Del var inle i sahiband med all jag lalade omundanlagandepensionärerna som jag hänvisade lill statsfinansiella skäl. Delvarda diskussionen handlade om atl staten skulle la över ansvaret för delkommunala bostadstillägg som pensionärerna nu har som jag hänvisade lillstatsfinansiella skäl. Jag förstår atl undanlagandepensionärerna är en grupp somdiskuleras, för man känner all della är en grupp som kan ha del svårl. Vimissunnar inte dem all fä del bällre. Den här frågan har diskuterats åtskilligagånger. Jag har inle varil i så länge, men jag har hörtundanlagandepensionärerna diskuteras väldigt myckel. Eftersom det pågårenutredning, tycker jag att vi kan acceplera del och avvakla vad undersökningenleder fram lill. Till vill jag bara säga all log borl möjligheten till undantagande. Dä kunde man geundantagandepensionärer räll lill KBT. Jag vet inte om orättvisorna var likaslora då, eftersom man inle ansåg all de var ell slarkl argumenl för all göranågot åt silualionen. Jag har lästprolokollen. Jag har med hjälp av föregående ärs protokoll över debatten omavkaslningen frän jordbruketuppfallal alt del är myckel svårl all komma fram lill en rällvis beräkning avinkomsterna från avkaslningen. är ell problem. 112 MARGÖ (vpk): Chrisfina Pellersson missuppfattade nog mig,men jag missuppfattade inle . Jag reagerade faktiskt på altChristina Pellersson angav slalsfinansiella skäl mot alt staten på sikl skullela över elt större ansvar för KBT. Enligl vår uppfattning är del nödvändigl allslalen lar ell slörre ansvar . Vi menar all della kan göras i elapper. Vi vel all KBT inle är lika över hela landel.Pensionärerna skall alltså vara väldigl om sig och kring sig, när de väljervilken kommun de skall bo i. Del gäller inte bara KBT, ulan även andraförmåner. För alt pensionärerna över hela landet skall få samma möjligheler ochrältigheter lill en fullvärdig bostad, mäsle slalen la över elt slörre ansvarför del kommunala bosladstill-lägget Vi har i andra sammanhang föreslagit atten första lämplig etapp är atl staten belalar av den lolala koslnaden förKBT. Vi har alllsä varil myckel mållfulla i våra krav. Vi harinle sall några dalum, ulan vi ber bara att regeringen redovisar en plan. Delvar del jag menade med all del ändå måsle vara besvärande för en socialdemokratalt av statsfinansiella skäl avvisa sä blygsamma krav på förbällringar, vilkagäller en grupp pensionärer som lever under myckel knappa ekonomiska förhållanden. 113 (): Chrisfina Peltersson hänvisade till beslut som togs underKarin Söders lid som socialminister. Jag tror atl man skall komma ihåg all detvid den tidpunkten verkligen fanns anledning all hänvisa till slalsfinansiellaskäl. Under etl par år i slutet av 70-lalet och i början av 80-lalel varSveriges ekonomi synnerligen hårl ansträngd. Förändringarna i rätten all undanlasig gjordes för all man såg hur effekterna av denna möjlighet slog i systemetDel är bara att konstatera all de delar av pensionssystemet som kompletterargrundpensionen har blivit lyngre och lyngre sell i den lolala mängd pengar somgår ul lill pensionärerna. Därmed kan man säga alt orällvisan gentemotundanlagandepensionärerna successivi har ökal . Vi uppfallade vidden lidpunkten all det utan ivivel fanns behov av alt klara ul detta. Menstatsfinanserna tillät det inte vid den tidpunklen. Men anser vi all delfinns ulrymme för alt genomföra förändringen. Dessutom är gruppen betydligtmindre nu än den var under 70-lalel. Anf.114 (): kryper bakom ulredningen om undantagandepensionärernasekonomiska situation för all säga nej lill KBT. Men den ulredningen skallundersöka hur dessa pensionärer har det renl ekonomiskl för att förhoppningsviskomma fram lill att de skall fä pensionstillskott. Jusl all de inle fårpensionstillskottet är anledningen lill alt de inle heller fär KBT. All hindradem frän all få KBT rned hänvisning lill all de inte har rätt atl fäpensionstillskott, därför att de inte har betalat in ATP-avgift, är all räknain pengar som de aldrig har fäll i sin hand. Ändå skall de gå misle om förmånersom andra pensionärer har, vilka fakliski lever med en bältre ekonomiskstandard än dessa pensionärer gör. Vi kan inle här säga nej lill KBT baradärför atl denna grupp inle har pensionslillskolt och vi av den anledningenskall avvakla utredningen. 115 (): Jag kryper inle alls bakom nägon ulredning,. Finns del en grupp som har det svårl, lycker vi nalurliglvisatl man skall göra någonting för atl den skall få del bällre. Men skälet tillatt dessa människor en gäng avsiod frän all beiala in ATP-avgifler var all de istället skulle skaffa sig privala försäkringar. De skulle satsa sina pengar isitt förelag eller sin rörelse. Därför valde de all slä utanför ATP-systemel.Del här kan man nalurliglvis bortse från om den här gruppen har det sädåligt atl den behöver mer slöd. Men jag lycker all del är vettigt all manförsl undersöker hur del faktiskt förhäller sig. 116 (): Jag undrar hur kan slä här och säga:Detta är skälet lill alt man den gängen avstod från ATP-förmåner. Jag tror allingen kan svära på del. De som avsiod av den anledningen har säkerl ocksåskaffat sig andra pensionsförmåner. Jag är överlygad om all de människor somdet handlar om helt enkell inle hade råd att betala in sin avgifl förATP. Del är därför som de befinner sig i den dåliga ekonomiska situation som dei dag gör. 117 (); Försl lill frågan om skälen. För de människorsom hade en bra ekonomisk ställning - de förelag som gick bra - var del ofla endålig affär att gå ut ur ATP-systemel. De företagarna brukade ocksä relativtsnabbi räkna fram della. Det var inte de företagarna som gick ut ur systemet,utan det var de företagare som inle kunde göra nägra successiva lönelyft somfick avstå - dvs. de företagare som inte kunde öka sina vinster sä atl de kundeta ul mer lön och därmed beiala ATP-avgiflerna. Del är mycket vikligl alt komma ihåg all det pä 60-talelförsiggick en enorm strukturrationalisering inom jordbruk, detaljhandel ochgrosshandel. För alt riktigl kunna beskriva hur det såg ul vill jag som exempelta en undersökning som jag gjorde om sockerdislribulionen i 1963-1965.Under den lid jag besökte grossistföretag försvann under mycket kort tidungefär av de företagen. Del var små och medelslora förelag som fick lägganed. De hade alltså inle råd med ATP, och del var därför som man begärdeundantagande. Del var likadant inom detaljhandeln och inom jordbruket. Där harvi ell av skälen. De som hade ordenlliga inkomster insåg all ATP var en godaffär, eflersom syslemel överkompenserade de första generalionerna. 118CHRISTINA (): Jag har, som jag sagt , hörtden här deballen ganska i kammaren. Jag tror att vi kan hålla pålänge och diskutera orsakerna till varför man avsiod från ATP. Del finns säkerlett anlal orsaker. Jag tror inte atl man skall vara sä säker när det gäller deskäl på vilka man grundade sitt beslut att stå utanför ATP. Vi har fattal elt beslul här i atl vi skallundersöka silualionen för den här gruppen pensionärer. Jag lycker alt vi skallrespektera det beslut som har fattat Jag konstaterar atl del pågår enundersökning, och vi avvaktar den undersökningen. Överläggningen var härmed avslulad. (Beslul i ärendet skulle fattas vid näsla arbelsplenum.) 16 § Föredrogs finansutskottets betänkande 1988/89:FiU31Sparande. 119LARS (): Det är ingen överdrift alt lala om en krisför sparandel i . Den framlräder oavsell vilkel bdraklelsesäil man änanlägger. Totalt sett föreligger en brisl som kommer till ullryck i det växandeunderskottet i bytesbalansen. Lägel är l.o.m. sämre än det verkar vara,eftersom investeringsnivån är på tok för låg med hänsyn tillbl.a. Även om man ser lill sparandels fördelning mellan olikasekiorer i ekonomin föreligger en påtaglig obalans. Här har det skett enkraftig omsvängning . I början av 1980-lalel fannssparandebristen inom den offentliga sektorn. har underskottet i statensbudget förbylls lill elt icke oväsentligt överskoll. Del blir deslo slörre omman lar hänsyn till förhållandena inom den samlade offentliga seklorn. I molsvarande mån har skattehöjningar reducerat hushållenssparande. Det förhäller sig på samma säll som med kommunicerande kärl. Närskaltehöjningar har förbättrat del offentliga sparandel, har della medverkaltill en neddragning av det privala sparandel. Vi har under en följd av år kunnal konstatera atlhushållssparandet i varit negativt. är, vilkel visas i den moderatamolionen om sparande, lämligen unikl vid en internationell jämförelse. Delfinns fall -är ell sådanl - där man på grund av snabba omställningar i deyttre ekonomiska förutsättningarna - i detta fall nedgången av oljepriset -hamnar i ell läge där man drivs lill åtstramning pä alla nivåer inom allasekiorer av ekonomin. Därmed får man även ell negalivi sparande hos hushällen.