prot · GC09124 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:124 1 § Justerades protokollet för . 2 § Föredrogs men bordlades åter Finansutskottetsbetänkande /89:FiU28 SocialförsäkringsulskoUds belänkanden /89:SfU18och SfU19 Trafikulskottds betänkanden /89:TU19, TU20 och TU22Jordbruksulskottds belänkande 1988/89:JoU23 Näringsutskottds betänkande1988/89:NU28 3 § Företogs till avgörande socialutskottets belänkanden1988/89:SoU23 och SoU24 (beiräffande deballen i dessa ärenden, se prol. Mom. 1(propositionens lagförslag såvitt avser legifimafion för vissa kiropraklorer) Ulskollels hemslällan bifölls med 293 rösler mot 20 förreservation 1 av . Mom. 5 (vissa sjukförsäkringsfrägor) Utskottets hemställan bifölls med 219 rösler mot 95 förreservation 2 av m.fl. 1 ledamot avstod från atl rösla. Övriga moment Ulskollels hemslällanbifölls. Mom. 1(äterinrätlande av en medicinalstyrelse) Utskotlels hemslällan bifölls med 255 rösler mol 59 förreservalion 1 av m.fl. Mom. 2 (ett statligt ) Utskollels hemslällan - som slälldes mot reservalion 2 avDaniel Tarschys och - bifölls med acklamation. Prot.1988/89:124 Mom. 3 (parlamentarisk medverkan i ulredningsarbdd) Uiskollels hemställan - somslälldes mol reservation 3 av och RosaÖsth - bifölls med acklamation. Mom. 8 (äterinrätlande av en länsläkarorganisalion) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservalion 4 avSlen m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 9 (tillsynsverksamhet ochrättssäkerheten) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservalion 5 avDaniel Tarschys och - bifölls med acklamation. Mom. 15 (organisation för dedrogpoliliska frågorna) Ulskotlds hemställan - som slälldes mol reservation 7 avDaniel Tarschys m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 22 (kompetens i fräga omalternalivmedicin) Utskottets hemslällan bifölls med 294 röster mot 21 förreservation 9 av . Mom. 23 (socialarbetare i ) Utskottets hemslällan med godkännande av ulskollelsmotivering - som slälldes mol utskollels hemslällan med den ändring imotiveringen som föreslagils i reservation 10 av och -bifölls med acklamation. Övriga momenl Utskottets hemställanbifölls. 1988/89:UU23Uppskov med behandlingen av vissa ärenden, 1988/89;SfU21 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden, 1988/89:NU35 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden, 1988/89:BoU13 Uppskov med behandlingen av vissa ärendensamt 1988/89:SkU39Dubbelbeskattningsavtal mellan, och (prop. 1988/89:145). Kammaren biföll vad utskotten hemställt 5 §Beiräffande de på föredragningslistan närmast upptagna ärendena,skatteutskottets betänkanden /89:SkU36, SkU38, SkU37 och SkU31, beslölkammaren på förslag av lalmannen medge atl de fick fördas till avgörande i eltsammanhang sedan debatten i samlliga dessa ärenden avslulals. 1988/89:SkU36Vissa faslighetslaxeringsfrågor, m.m. (prop. 1988/89:137), 1988/89:SkU38Ändrade reglerom skogskonto, m.m. (prop. 1988/89:141), 1988/89:SkU37 Ändring itulliaxelagen, m.m. (prop. 1988/89:135) saml 1988/89:SkU31 Ersällning förkoslnader i ärenden och mål om skall (prop. 1988/89:126). Försl upplogs lill behandlingskalleulskottels betänkande 36 om vissa faslighetslaxeringsfrågor, m.m. Prot,1988/89:124 Vissa faslighetslaxeringsfrågor, m.m. Vissa fastighetstaxeringsfrågor, m.m. 1 BO (); Hos många småhusägare, skärgårdsbor,permanentboende i andra områden med hög efterfrågan på fastigheter ochfritidshusägare är oron slor med tanke på den faslighdslaxering som skall ägarum nästa är. Den kan innebära atl taxeringsvärdet för permanenthus, fritidshusoch jordbruksfastigheter - lill den del de beslår av fritidshus som taxeras somannan fastighet, vilket inte är helt ovanligt - kan stiga med . Detfinns åtminstone i skärgärd exempel på värdeökningar som kan ledatill all taxeringsvärdena går upp med . Taxeringsvärdet är grund för en hel delskatteregler. Schablonintäktsberäkningen baseras på taxeringsvärdet Enligl enprogressiv skala med lägsl tas ett belopp upp till beskattning såvälkommunalt som slalligl. Den statliga fastighetsskatten, som socialdemokralernahar infört, las ut som en viss andel av taxeringsvärdet Taxeringsvärdet liggerocksä till grund för förmögenhetstaxeringen och för beräkningen av arvs- ochgåvoskatt De här skalleökningarna kan alltså bli ganska stora förden genomsnittlige fastighetsägaren. De kan bli extremt stora i de regioner därman får kraftiga uppgångar i taxeringsvärdena. Regeringen har under lång tidsagt all man skall försöka göra någonting åt detta problem. Trots krav iriksdagen redan under föregående år har man emellertid inle lyckals komma framlill något Del är inte sä märkligl, om man ser tillbaka i liden tillår 1988 när inan skulle laxera hyreshus. Den laxeringen skulle i sig även kunnaha lell lill en skärpning av fastighetsskatten och därmed av hyrorna ochavgifterna för bostadsrällshavarna. Då avsåg regeringen emellertid inle annalän all läla denna faslighdslaxering slä igenom. Genom ell samfällt agerande iriksdagen från oppositionspartierna lyckades man stoppa regeringen i del avseendet Jag iror inte alt man skall ha så slor lilllro lill de ordsom uttalas. Del gäller även de ord som uttalades i valrörelsen om attskaltdryckd inle skulle höjas. Ddsocialdemokratiska partiet är etl skallehöjarparli. Del gällerfaslighds-beskatlningen lika väl som annan beskattning. Det föreligger således inte något förslag frän regeringenssida, trots att de nya taxeringsvärdena skall börja lillämpas redan näsla år. Idd sammanhängd bör vi komma ihåg alt redan till 1991 är dessutom en storskatteomläggning med bl.a. kraftiga förändringar av beskattningen av boendetaviserad. Del innebär alltså all skulle man vidla några lillfälliga justeringarkan de endasl gälla . Därefler ändras regelsystemet ytterligare engäng. Mol den bakgrunden har jag fillsammans med de andramoderata ledamölerna i skalleulskollet lagt fram ell förslag om att riksdagennu skall besluta om elt moralorium . Del skulle innebäraall den allmänna faslighdslaxeringen för småhus visserligen skulle införas, menunder 1990 skulle laxeringsvärdena för ärel före den nya laxeringen gälla, dvs.1989 års taxeringsvärden. Det skulle således inte bli någon förändring förnägon faslighdsägare till följd av fastighetstaxeringen under detbeskattningsåret Det skulle då finnas lid all utvärdera och lägga fram förslagom permanent fungerande regler som skulle kunna träda i kraft tillsammans medde andra skatteförändringarna från . Det är beklagligl all möjlighelen lill delta moralorium -som även stöddes av , och - inle verkarkunna fullföljas, eftersom socialdemokralerna säger nej. De har i dellaavseende slöd av kommunisterna, som lydligen obesetl är berettatt acceptera de stora risker som finns för bl.a. småhusägare ochfritidshusägare. I reservalion nr 10 framställer vi kravet på etlmoralorium . Det finns därvid fortfarande möjlighet för de andrapartierna all ändra sig. och hans partifränder i vpk kan ju lättse till att småhusägare och andra som berörs av fastighetstaxeringen nästa årslipper känna oro, i varje fall . Det är bara att rösta på reservationnr 10. Då löser vi problemet. Då behöver regeringen inte ens fundera påfrågorna, utan vi kan ta alll i elt sammanhang. Jag rekommenderar vpk och omdel i del här avseendel finns några kloka socialdemokrater alt ompröva sillbeslul i ulskollel och rösta pä reservalion nr 10. Vi moderaler vill mera långsiktigt - dvs. efter detmoralorium som vi eflerslrävar - all man inle skall få en skallehöjning lillföljd av sill egel boende. De förslag vi kommer alt lägga fram beträffandeskatteomläggningen 1991 innebär all schabloniniäktsberäkningen ändras på såvis alt den progressiva skalan försvinner. Del är ju särskill ell problem förde områden där laxeringsvärdena sliger krafligl. Vi vill dessulom sälla ell takför hur hög schablonintäkten kan bli, genom alt säga atl inle av enlaxeringsvärdeshöjning 1990 får ligga till grund för beräkningen av schablonintäkten.Med lanke på atl skatlesalsen 1991 föreslås sänkl lill för juslschabloninläklen. innebär del all skalteullagd i kronor räknal inle kominer atlkunna öka för någon småhusägare. Vi moderaler vill successivi slopa fasligheisskaiien. Denär arlfrämmande för svensk beskaltning och strider mot många av de principer vihar. Den leder naturligtvis till såväl hyreshöjningar som kostnadshöjningar försmåhusägare. Den bör således avskaffas successivt. även för1990, får den inte öka till följd av fastighelslaxeringen. Det kan lösaslekniskl genom alt man fryser skallen på den nivå den faktiskt hade 1989. Jag är någol förvånad, , över allcenterpartiet föreslår att man inte bara skall ha en statlig fastighetsskattCentern vill också införa ytterligare en ny skatt, en faslighetsskatt,som innebär atl man skall slraffbeskaita fritidshusägare. Det förvånar miglitet grand. Jag kan väl inse all kommuner med slort fritidsboende kan haproblem kostnadsmässigt Men det tycker jag all man när del gällerskatteunderlaget och det problem som finns där i första hand skall lösa genomskalleuljämningssyslemet, som vi liksom ni tycker skall byggas ul. I övrigt fårman nalurliglvis genom avgifier la ut de extra koslnader som kan förorsakasgenom ulbyggnad av fritidsboende. Man får inte glömma all dessa kommuner ocksåfår positiva effekler när del gäller näringsverksamhet, ökad köpkraft etc.under åtminstone en del av året. Vi avvisar nalurliglvis bestämt förslaget omalt införa också en fastighetsskatt När del så gäller förmögenhetsskatten och arvs- ochgåvoskatten vill vi ha förändringar av del slaget alt ingen skatteökning blirföljden av fastighetstaxeringen 1990. Etl moralorium och nya reglerför 1991 som innebär all bostadsbeskattningen inte skärps är alltså denmoderata linjen. Fastighetstaxeringen har i många andraavseenden än när del gäller beskattningen lappat i betydelse. Om man kanomvandla skallereglerna pä elt sådanl sätt alt de inle anknyts så myckel tilllaxeringsvärdena genom atl slopa fasligheisskaiien och genom all införa en nyform av boendeför-månsbeskatlning som vi förespråkar, minskar behovel avfastighetstaxering. Den kanske l.o.m. kan förenklas krafligl eller slopas ochersältas med något annal. Vi lycker därför alt man skall göra en översyn avnuvarande regelsystem i syfte atl förenkla hanteringen. Vi är inte främmandeför att, om del blir möjligt, ocksä slopa fastighetstaxeringen som sådan. Dellaanges i vissa reservationer. 1 övrigl har vi från moderala samlingspartietreserverat oss på de punkter som har debatterats vid flera tillfällen tidigarei kammaren. Visserligen är dagens talarlisla inle särskill läng, men jag skalländå bespara kammaren en argumenlalion i dessa frågor. Jag nöjer mig med altyrka bifall till samtliga reservationer i det avseendel i skatteutskottetsbelänkande som moderaler slår bakom. Vissa fastighetstaxeringsfrågor, m.m. 2 (): Få frågor torde oroa i så hög grad somkonsekvenserna av den föreslående fastighetstaxeringen av småhus.Prisökningarna har varil betydande, och av de förödande prissänkningar pävillor som moderalerna efler skalleuppgörelsen skrämde upp svenska folkel medser vi inga spår. Oron inför verkningarna av de nya laxeringsvärdena ärallmän. Den har i hög grad sin grund i de svävande besked som givits ifrånsocialdemokraliskl håll. 1 vissa grupper har man dock alldeles uppenbarlanledning atl oroa sig speciellt. kom inle minsl lill utlryck närförelrädare för SIKO, skärgårdens intresseföreningars konlaktorganisation, itorsdags presenterade sina bekymmer inför skatteutskottets delegerade.Självfallet har man Prot,1988/89:124 också från bl.a. skärgårdsbornas sida anledning att se medslor oro på 30 maj1989 framtiden. ,,.,., I de ur fritidssvnpunkt attraktivaområdena har fastighetspriserna nu Vissafastighets- ' c r- drivits upp så att den bofasla befolkningen holas alt bli driven från fädernehemmet.Det kan kanske lata patetiskt, men della är verkligheten. Allaförsök all behälla en levande skärgärd kommer uppenbarligen atl misslyckas omde nya laxeringsvärdena tillåts att slå igenom vid beskattningen. Problemet ärinle nyll. Det har funnits där i . Så prekärt som det ter sig har det dock inle varil tidigare. Från sida menar vi alt del nu är hög lid altgå från ord lill handling. I reservation 5 skriver man atl den ulredning somregeringen tillsatte har begränsal sig till vissa detaljfrågor rörande 1990 årssmåhustaxering. Jag tycker atl della är ett alldeles felaktigt sätt altbeskriva saken. Sanningen är nämligen den alt det var regeringen som begränsadeutredningens handlingsfrihet. LItredningen fick helt enkelt inle enligldirektiven göra en förulsällningslös utredning av fastighelslaxeringen. Del ärdär som skon klämmer. Del var inte så alt utredningen ville begränsa sig. Detkan jag själv inlyga, eflersom jag sall i den utredningen. Många propåer om atlman skulle se över vissa avsnill, principer för fastighetstaxeringen, avvisadesjusl med hänvisning till direktiven. Enligl folkparliels mening är det, som framgår av molionSk57 av Birgil , dags all ifrågasätta den nuvarande faslighdslaxeringen,med dess starkt formaliserade form. Vi tar i olika motioner också uppskattesituationen och effekterna i allrakliva fritidsområden, men denuppmärksamme läsaren kan se all vi vill angripa problemel utifrån principiellaoch grundläggande synpunkter. Birgil pekar i en motion på det ursprungligasyftet med fastighelslaxeringen, nämligen alt man skulle ta fram elt underlagför den kommunala beskallningen. Den kommunala garantibeskallningen skulle jugaranlera den kommun i vilken fastigheten är belägen en viss skatt Som bekanlär denna kommunala uppbörd numera avskaffad. Del finns således ur dennasynpunkt ingen anledning att ha kvar fastighetstaxeringen. Taxeringsvärdet ligger också lill grund för beräkningen avschablonintäkten av en- och ivåfamiljsfastighd. Vi har ju sedan flera årlillbaka från folkpartiels sida velat avskaffa den progressivaschablonbeskattningen. Skulle denna avskaffas - rapporler från RINK lyder påall detta övervägs -bortfaller ännu dt skäl för fastighetstaxeringen i dess nuvarandeform. Den absoluta knytning till laxeringsvärdena somkreditinstiiuten längre tillbaka använde i länesammanhang är också imycket hög grad ersatt av speciella värderingar. Inte heller av den anledningenfyller faslighdslaxeringen någon funklion. Det iredje områdel vad gäller beskaltning är fastställandeav underlag för arv och gåva. Det lorde knappasl kunna hävdas atl dessarelativt sällan förekommande transaktioner är skäl nog för en periodiskfaslighelslaxering. Älerslår då två inslag i beskattningen, som båda harkaraktären av förmögenhetsbeskattning, nämligen den egenlligaförmögenhetsbeskattningen och fastighetsskallen. Del är ju jusl dessa tväinslag i beskallningen som skapar de orimliga förhållanden som jag inledde millanförande ikring. Här äralltså behovel akul atl skapa belydligt enklare och mindre förödande Prot: 1988/89:124 regler. Vissa fastighetstaxeringsfrågor, m.m. bör alltså, enligt folkparliels mening, allvarliglöverväga att avskaffa den allmänna fastighetstaxeringen i dess nuvarande form.I avvaktan på alt sådana överväganden kommer lill stånd måste en samordning avde nya taxeringsvärdena och den nya beskallningen ske. Lämpligen bör därför denuvarande laxeringsvärdena lillämpas även för beskaltnings-ärei 1990. Vid en sådan omläggning som jag här skisserat mäsle ocksåkravel ställas alt nuvarande olikformiga behandling i skattehänseende när detgäller olika former av boende avskaffas. Bostadsrätter och villor skall iprincip behandlas lika. Bosladsbytarskatlen vid byte från bosladsräll lillvillaboende måsle avskaffas. Man måsle också kunna få uppskov medreavinslbeskallning vid bostadsbyte. Med hänvisning lill del jag har sagl i miltanförande yrkar jag bifall till samtliga folkpartireservationer. 3 (): Det är alldeles rikligt som del har sagls atl såväl denallmänna fastighetstaxeringen av småhus, som skall äga rum 1990, som allmännasynpunkler på fastighetstaxering och taxeringsvärden behandlas i dellabelänkande. Del är klarl att dessa frågor har stor betydelse för de allraflesta eflersom de påverkar bostadsbeskattningen. Del har tidigare nämnls alltaxeringsvärdet ligger lill grund för den nuvarande beskallningen vare sig dethandlar om schablonintäkt eller fastighetsskatt Det ligger också lill grund förförmögenhetsbeskattningen. Som den kommande skattereformen ser ut atl utformaskommer taxeringsvärdet än mer atl lyftas fram i laxeringshänse-ende. Därför harnaturligtvis taxeringsvärdet stor belydelse. Del finns de som anser all taxeringsvärdet skall las borloch atl annal underlag i slällel skall användas, bl.a. för all priserna harsligii krafligl pä fastighdsmarknaden i del nuvarande speciellt utsatta lägetined bostadsbrist Men taxeringsvärdelär ju lill för alt spegla marknadsvärdet,och del används vid olika bedömningar för atl man skall se om det är rättutformat och följer prisutvecklingen. Taxeringsvärdet är alllsä ell instrumentsom kan användas på olika sätt. Däremol är del nalurliglvis av stor vikl vid själva bostadsbeskattningens ulformning lar hänsyn lill extraordinäraprisförändringar som inle skall belasta bostadsbeskattningen. Jag länker intebara på extraordinära förändringar av det allmänna prislägel som uppslår isamband med exlrem bostadsbrist utan också på fastigheterna i skärgårdskommuneroch i fjällkommuner som ständigt är utsatta för extrema försäljningsvärden. Vid bostadsbeskattningen kan hänsyn till prisförändringarlas antingen genom alt endasl en del av taxeringsvärdet används som underlageller genom alt faslighelsskallesalsen ändras. Det finns alltså olikaallernaiiv för att få ned skatten på bosläder till den nivå man anser vararimlig. Jag har lalal om laxeringsvärdd som beskatlningsbas.Därlill kommer åsikterna om hur della värde skall fastställas och vilkafaklorer som skall vägas in, l.ex. om enérgiålgärder skall påverka värdel ellerinle. Oavsett åsikter kommer ell faslslälll skalleunderlag pä sill säll all innehålla Vissa faslighetslaxeringsfrågor, m.m. Därför är del oerhörl väsentligt atl man ser lill atl få så slorobjektivitet som möjligl. Vi i anser liksom moderalerna alt del behövsen allmän översyn av fastighetstaxeringen och all ulskottd skulle ha gjort enslarkare skrivning, eftersom regeringen inle har hörsammat tidigare signalerfrån . Centerparliel har i en molion ålerigen aktualiserat fråganom energiålgär-dernas påverkan på laxeringsvärdd och den därlill fogadebeskallningen. Det är naturligtvis riktigl all laxeringsvärdd skall påverkas ihöjande riktning av positiva åtgärder. Men vi i anser alt det är felall skatten ökar vid bällre energianvändning. Vi anser att skatten skallanvändas som ell ekonomiskl slyrmedel för en mer miljövänlig och effektivareenergianvändning. är frågor som behöver ulredas, och vi har i enreservalion, som bygger på en cenlermotion, tillsammans med miljöpartietmarkerat att det är en fråga som utskottet borde se allvarligare på. Sverigehar en regering som har lagil borl de slimulanser tillenérgiålgärder som tidigare införts. Regeringen har varit myckel obenägen altmed ekonomiska slyrmedel få till stånd en bra energianvändning. Den översyn vihar krävl brådskar jusl för all dessa aspekter måsle belysas. Inkomstskalteulredningen är i princip färdig, ochreservationerna är avlämnade. Utredningen lägger ju fram omfattande förslag påbostadsområdet, förslag som nalurliglvis kommer all ha betydelse förboendekoslnaderna. Den stora skattereformen skall träda i krafl 1991, menredan 1990 kommer nya taxeringsvärden all finnas som underlag förbostadsbeskattningen. Det vore olyckligt om vi skulle förändraförulsällningarna för denna beskaltning, eflersom vi vel all människor i gemeninle har så väldigt lätt all följa de beslut som fattas på skatteområdet ochförslå konsekvenserna av dem. Därför har vi i cenlern anslutit oss lill kravelatt de nya taxeringsvärdena inle skall ligga lill grund för den löpandebeskattningen . Vi beklagar all inle också ulskollsmajorilden harinsett della. De problem som blir ännu värre i och medfaslighdslaxeringen för människor som bor i specielll ulsalla områden,skärgårdsområden och fjällområden, löses temporärt genom atl de gamlataxeringsvärdena används 1990. Det krävs en mer permanent lösning av problemenför de människor som är bofasta i dessa områden. Det kan ske genom allskalteunderlagd eller fastighetsskaliesatsen reduceras. Därulöver finns delnalurliglvis möjlighet alt ålerigen ge vissa kommuner en chans alt la ul enexlra avgifl från de fastighetsägare som inle bor permanent i dessa områden.Jag har redan fåll krilik här i kammaren för denna inställning. Men kommunernahar ju stora koslnader för ett koncentrerat fritidsboende, koslnader somfaktiskt påverkar kommunalskatten. Vi i har tidigare sagl alt dessaproblem skall lösas inom kommunalskalteutjämningssysleinel. Det är heltriktigt. Men vi har inle lyckals få en majoritet här i för atlulforma del kommunala skalleuljämningssystemd på etl sådanl säll all dessaproblem löses. Och del hörs ju ocksä när kommunerna framför sina åsikter om delta. har i en partimolion slagil fast bostadspolitikensallmänna grunder. Jag finner inte någon anledning all räkna upp alllför myckelfrån den molionen. Men del som sägs i denna molion om all en reformering avskattesystemet måste ha som mål all boendekoslnaderna inie ökar för Vissa fastighetstaxeringsfrågor, m.m. kraftigtär viktigt Och effekterna på boendekostnaderna i och med en Prot. 1988/89:124förändring av beskattningen måste noggranl analyseras. Jag ser en myckel 30 maj1989 slor fara i all en majoritet lycks vara inriktad på och på väg alt höjaoch bredda mervärdeskatten så att boendekostnaderna kommer att öka myckelkraftigt. Detta släller krav på ökade bosladsbidrag, vilkel innebär ökadesubventioner. Och jag tror atl ålminslone en del av dem som slår bakom deförslag som leder lill dessa höjningar av mervärdeskatten inle vill ha en ökadrundgång, men så blir det. Detta finner jag märkligt. Krav ställs också i en reservation på likabehandling avallmännyttans fastigheter och privala hyresfastigheter. Det är rikligl att manskall försöka likabehandla olika boendeformer. Men man skall komma ihåg alt deli allmännyttan ofla bor människor med relativt låga inkomster- pensionärer medenbarl pensionslillskoll, ensamslående med barn, m.fl. Kraftigt höjda hyror idenna boendeform leder genasl lill ökade bostadsbidrag, och därmed ökaråterigen rundgången. Med det anförda vill jag yrka bifall till de reservationersom cenlerns representanter i skatteutskottet har ställt sig bakom. 4 BO () replik: Jag är medveten om alt en del kommunerupplever all det är besvärligt, inle minsl ur ekonomisk synpunkl, med en storkoncenlrerad fritidsbebyggelse. Å andra sidan är del många kommuner, ofla justdessa kommuner, som salsar mycket hårt på atl få fritidsboende och turism lillsina kommuner. Del blir så all säga ell Ivåsidigt ställningslagande frän dessakommuners sida. Frågan är då hur dessa kommuner skall lösa problemen medexlra kostnader för infrastruktur, service och annat. Det enklaste sättet är juall la ut avgifter för delta. Om kommunerna avvisar den möjlighet de har att taul avgifter, förslår jag inle varför de i slälld skulle välja all ta ul enkommunal faslighelsskalt Problemel i delta sammanhang är ju ofla de kraftigaregleringar som finns. Tyvärr har del inle blivit en majoritet för den ändringav skalteuljämningssyslemel som behövs för atl man skall få en bättre utjämningav skatteunderlag m.m. Det kan jag hålla med om. Risken är ju,med lanke på alt socialdemokralerna och vpk är skallehöjar-parlier, atl cenlernnu, liksom när del gäller den nya löneskallen som införs 1990, får majorilel iriksdagen för införande av inle bara en slallig faslighelsskalt, som finns ,ulan även en faslighdsskatl, med de konsekvenser som det kommer all fåspecielll i socialistiskt styrda kommuner. Jag förstår inte varför man skallslraffbeskaita den som bor i etl fritidshus; det förefaller märkligl.