prot · GC09103 · 1988-12-31 00:00:00 — Mom. 6 (kooperaliv utveckling) Utskottets hemställan - som slälldes mol reservalion 2 avHädar m.fl. - bifölls med acklamation.. Mom. 7 (forskning om kooperaliv verksamhel) Utskollels hemslällan - som slälldes mol reservalion 3 avPer-Ola m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 1 (dekullurpoliliska målen) Försl biträddes reservation 1 av m.fl. med137 rösler mol 22 för reservalion 2 av . 156 ledamöleravsiod från alt rösla. Härefler bifölls utskottets hemställan med 181 röster mot134 för reservalion 1 av m.fl. 1 ledamol avsiod frän att rösla. Mom. 2 (ideellt verkande krafter inom kulturlivet) Utskollels hemslällan - som ställdes mol reservation 3 avIngrid m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5 (ökade ekonomiska insatser pä kulturområdet) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservalion 4 avAlexander Chrisopoulos - bifölls med acklamation. Mom. 6 (del regionala kulturslödel) Utskottets hemställan bifölls med 175 rösler mol 141 förreservalion 5 av m.fl. 7(kullurpoliliska saisningar i ) Prot. Ulskolldshemslällan-somställdesmot reservation 6 av JanHyttring och Slina Guslavsson - bifölls med acklamation. Mom. 8 (decentralisering av beslul) Ulskoltets hemslällan - som ställdes mol reservation 7 avIngrid m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 11 (sponsring) Först biträddes reservalion 8 av m.fl. med134 röster mol 19 för reservation 9 av . 163 ledamöleravsiod från att rösla. Härefter bifölls utskottets hemslällan med 180 röster mot135 för reservalion 8 av m.fl. 1 ledamol avstod frän altrösta.' Mom. 12 (kulturfonder) Utskottets hemslällan - som ställdes mot dels reservation10 av m.fl., dels reservalion 11 av AlexanderChrisopoulos-bifölls med acklamation. Mom. 15 (den kommunala ) Utskottels hemställan - som ställdes mot reservalion 12 avAlexander Chrisopoulos - bifölls med acklamation. Mom. 16 (körsångens slällning) Utskottets hemslällan bifölls med 296 röster mol 18 förreservalion 13 av . Mom. 20 (främjande av insikten i främmande kulturer) Ulskollds hemställan - som slälldes mol reservalion 14 avKaj -bifölls med acklamation. Mom. 21 (kurdiskl kullurcenlrum) Ulskollds hemslällan bifölls med 273 rösler mol 40 förreservation 15 av . 2 ledamöler avstod frän att rösta. Mom. 26 (beräknande av medel för anslagsposten Tillregeringens disposition) Utskotlels hemslällan - som slälldes mot reservalion 16 avIngrid m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 28 (bidrag till centrumbildningar på teaterns m.fl.områden) Utskottets hemslällan - som ställdes mot reservation 17 avAlexander Chrisopoulos - bifölls med acklamation. Mom. 29 (bidrag till inköp av liiieralur på invandrar- ochminoriieisspräk) Utskotlels hemställan bifölls med 297 rösler mol 18 för reservation 18 av . Prot.1988/89:103 Mom. 33 (anslag fill Bidrag fill DroUningholmsteatern) Utskottets hemställan bifölls med173 röster mol 143 för reservalion 19 av Mom. 36 (stödet lill Immigrantinslilulet) Utskottets hemställan bifölls med 290 rösler mol 20 förreservation 21 av . 4 ledamöler avsiod frän alt rösla. Mom. 38 (bidrag till Sveriges konstföreningars riksförbundoch ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 22 avÅke Guslavsson m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 39 (anslag lill Kullur i arbetslivet, m.m.) Först bilräddes reservation 23 av m.fl. -som slälldes mol dels reservalion 24 av och , delsreservalion 25 av - med acklamation. Härefler bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservation 23 av m.fl. - genom uppresning. Mom. 40 (anslag lill Lokal biblioteksverksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation26 av m.fl., dels reservation 27 av AlexanderChrisopoulos-bifölls med acklamation. Mom. 41 (en bibliotekslag) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservalion 28 avAlexander Chrisopoulos och - bifölls med acklamation. Mom. 45 (anslag lill Bidrag lill samisk kultur) Utskottets hemställan bifölls med 258 rösler mot 56 förreservalion 33 av m.fi. 2 ledamöler avstod från alt rösla. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. I (anslag tillVisningsersättning ål bild- och formkonstnärer) Försl bilräddes reservation 2av m.fl. med 59 rösler mot 19 för reservation 3 av ledamöter avsiod från att rösla. Härefler bilräddes reservation 1 av ÅkeGuslavsson m.fl. med 145 rösler mot 76 förreservalion 2 av m.fl. 94 ledamöter avstod frän att Slutligen bifölls utskottets hemslällan med 158 rösler mol 144 för reservalion1 av m.fl. 12 ledamöter avstod frän alt rösta. Mom. 3(särskilda insatser för tonsättare och fonogramarfisler) Prot. Utskottets hemslällan - som ställdes mot dels reservalion4 av m.fl., dels reservation 5 av AlexanderChrisopoulos - bifölls med acklamation. Mom. 5 (en karlläggning av konstnärers ekonomiskasituation) Utskottets hemställan - som slälldes mol reservalion 6 avÅke Guslavsson m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 6 (stöd lill utställningar och aleljéarbeteutomlands) Utskotlels hemslällan - som ställdes mot reservalion 7 avÅke Guslavsson m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7 (viss utställning) Utskottets hemslällan - som ställdes mot reservalion 8 avÅke Guslavsson m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 8 (vissa stipendier) Utskollels hemslällan - som ställdes mot reservation 9 avLars m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 11 (en generell uppräkning av anslagel) Ulskoltets hemställan - som slälldes mol reservalion 10 avAlexander Chrisopoulos - bifölls med acklamation. Mom. 13 (vidareförsäljning av konst) Hemslällan Försl biträdddes hemslällan i reservafion 15 av JanHyttring och med 43 rösler mol 19 för hemställan i reservalion16 av . 254 ledamöler avsiod från att rösta. Härefler bifölls ulskoltets hemslällan med 255 rösler mol56 för hemställan i reservation 15 av och . 3ledamöter avstod frän alt rösta. Ulskollds motivering godkändes med 210 rösler mot 59 förden i reservalion 14 av m.fl. anförda motiveringen. 46 ledamöleravstod från all rösla. Mom. 14 (anslag lill Inkomstgarantier för konslnärer) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 17 avÅke Guslavsson m.fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 15 (uttalande om en ökning av antaletinkomslgaranlier för konslnärer) Utskollels hemställan bifölls med 173 röster mot 143 förreservafion 18 av m.fl. Anslag till kulturmiljö samt till museer och utställningar Mom. 16(grundbelopp för biblioteksersältningen) Utskottets hemställan bifölls med 294 röster mot 19 förreservalion 19 av . Mom. //(anslag till Ersällning ål förfallare m.fl. förullåning av deras verk genom bibliolek m.m.) Utskottets hemslällan - som slälldes mol reservalion 20 avKaj -bifölls med acklamation. Övriga moment Utskollels hemställanbifölls. Mom. 4(anslag lill Förvärv av konsl för statens byggnader m.m.) Ulskollds hemslällan bifölls med 255 röster mol 60 förreservalion 1 av m.fl. Mom. 5 (uttalande om stimulansåtgärder på konstens områdem.m.) Utskottels hemställan - som ställdes mol reservalion 2 avIngrid m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 9 (anslagskonstruktionen för bidragen tillEmigranlregislrd i och Stiftelsen ) Utskottels hemställan bifölls med 275 röster mol 41 förreservation 3 av och . Mom. 10 (slöd till Emigranlregislrd i Karlslad) Utskotlels hemslällan - som ställdes mol reservalion 4 avJan Hyltring och Slina - bifölls med acklamation. Utskotlels hemslällan bifölls. 11 § På förslag av försle vice lalmannen medgav kammarenall de ärenden som hann debalteras färdigi under återstoden av dagenssammanträde skulle fördas till avgörande i ett sammanhang i början avmorgondagens arbelsplenum. 12 § Anslag till kulturmiljö samt till museer ochutställningar (forls.kulturulskoltels betänkande 19) 47STINA (): debatterade anslagetlill länsstyrelserna. Vid det tillfället var inle majoritet för attta fram en plan för den fortsatta utbyggnaden av länsslyrelsernaskullurmiljöenheler. Del är desto mer glädjande atl vara i kammaren , närkulturutskottets majoritet bestämt sig för en salsning på de direkta anslagen tillvård av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Därmed kan säkert ocksålänsstyrelserna få möjlighel alt disponera större belopp än hillills. Det hade naturligtvis även varil glädjande om utskottetställt upp för information om och ulveckling av näraliggande verksamheter. Jagskall här endast beröra hembygdsrörelsens roll i sammanhanget. Hembygdsrörelsen har en betydelsefull roll när det gällerkuliurmiljövården. Därför är del av största vikt all förhembygdsvård får resurser för att stimulera verksamheten inom hembygdsrörelsen.Ell bifall till centerpariieis reservation nr 5 skulle möjliggöra det. log 1986 inilialiv lill altsamla hela hembygdsrörelsen och Folkrörelsesverige till en gemensam kamp förlevande bygd och natur. Bakgrunden lill delta initiativ var atl man inomhembygdsrörelsen kände ell slorl hot mol vårl kulturlandskap och mot detlevande kulturarvet i form av växter och djurarter. Jag yrkar bifall lill reservalion 5 angående medel föranslagsposten Informalion och ulvecklingsverksamhel. Likaså yrkar jag bifalllill reservalionerna 3 och 6, i vilka krävs större satsningar pä vård avkulturlandskap och fornlämningar och slörre insatser mot luftföroreningsskadoroch försurningsskador. Jag yrkar också bifall lill följdreservalionen nr 9. och Länsmuseernassamarbetsräd har föreslagil alt tjänster för museiekologer inrättas vidsamlliga länsmuseer. Enligt centerparfiets mening är det angelägel all en sådanförslärkning nu kommer lill stånd, sä alt museerna pä ell bällre säll änhiltills kan verka inom miljö- och nalurvårdsomrädd. Jag yrkarbifall till reservalionerna 20 och 22. Sedan är det sä, all flera regionala museer inle når upplill en acceptabel miniminivå i fråga om resurser. Enligt meningbehöver museerna tilldelas minsl 15 grundbelopp för att pä ell lillfredsslällandesäll kunna fullgöra sina uppgifler. Jag yrkarbifall lill reservalion 17. Vi har fidigare lalal om den övergripandekullurverksamhden och slatens ansvar för denna. Sålunda har de centralariksinstilutionerna ansvar för kullurlivel i hela landel. För all dessainsfitulioner skall kunna förväntas medverka i dl framälsyflandeulvecklingsarbete är det vikligl all inga direki akuta ekonomiska svårighelerföreligger. har löneaviald gett en utdelning även för anställda vid dessainstitutioner, vilket gör all här måste lill en förstärkning utöver vadregeringen föreslår. Jag yrkardärför bifall till reservationerna 12 och 13. I kulturulskoltels betänkande 1988/89:1redovisade utskoltd utförligt den besvärliga silualion sorn föreligger i frågaom de faktiska möjligheterna atl få slalsbidrag lill ny- och ombyggnad avtealer-, konserl-och museilokaler. Frågan om huruvida exempelvis dl sådanlslödsystem skall införas för kullursekiorn fär i förslå hand prövas avregeringen i budgetsamrnanhang, anförde dl enhälligl ulskoll. Cenlerparliet anser del vara beklagligt alt regeringeninle funnit del vara möjligt att i årels budgetproposition lägga fram förslagom elt siödsyslem av Anslag till kulturmiljö samt tiU museer och ui-ställningar Anslag tiU kuUurmiljö samt till museer och utställningar Det är uppenbart alt elt sådant behövs, och särskill framträdande ärbehovet pä museiområdet. Jag yrkar bifall lill reservalion 25, innebärande 5 milj.kr. under ell nytt anslag för bidrag lill om- och nybyggnad av icke-statligamuseilokaler. 48 (vpk); I föreliggande betänkande behandlas tvåvpk-mofioner. Den ena gäller ökat stöd till ansvarsmuseerna. Vpk föreslår dären ökning av anslagel lill de fem ansvarsmuseerna med 1 rnilj. Tyvärr hardet förslaget inle vunnit majorilel i utskottet. Det har avgivits en reservation,som jag yrkar bifall lill. Den andra vpk-motionen som behandlas gäller byggnadsvärdunder anslaget F 28, Kulturminnesvård. Här kan man återigen notera en lilen menvälkommen parlamentarisk seger för kommunisterna. Vår motionåterfinns i utskottets majoritelsskrivning, och vårt krav all riksantikvarieämbetetskall få de 16 milj. kr. som ämbetet väl behöver för atl fullgöra sinverksamhel har tillgodosdts. Självfallet är vi glada för denna parlamentariskaseger, men ännu gladare måste vara för att man har fåttde pengar man behöver. Det finns inte anledning alt orda mer om della. Jag yrkarbifall lill de reservationer där vpk är med och i övrigl till utskotlelshemslällan. 49 (): och voleringen behandladesdet här betänkandet mycket utförligt, och jag skall inle gå in på de olikaposterna så noga. När det gäller kulturulskollds belänkande 19 om anslagtill kulturmiljön kan jag inkassera en glädjande framgång för miljöpartiet.Utskottet har ju accepterat en kraftig höjning av det s.k.byggnadsvårdsbidraget, anslagsposten Vård av kullurhisloriskl värdefullbebyggelse, på förslag av bl.a. , med 16 milj. kr. Vi är givetvis myckel tacksamma för all en majoritetinsett nödvändigheten av alt satsa ordentligt nu - dvs. /90 - pädella område. Tyvärr har vi i de gröna inte lyckals likabra med höjningen lill insatser för fornvård med 6 milj. kr. mer än regeringenföreslår, men vi hälsar med tillfredsställelse att moderalerna ochcenterpartiet föreslår en betydande ökning med 4 milj. kr., vilkel framgår avreservation 3. Jag yrkar i första hand bifall lill reservalion 4. När del gäller insatser mot luftförorenings- ochförsurningsskador enligt önskemål är vi glada för atl hakunnal gä tillsammans med m och c i reservalion 6 med krav pä en ökning om 1milj. lill detta ändamål utöver vad regeringen föreslår. Jag yrkar alllsä bifall lill reservalion 6. Del är hell oacceptabelt atl förstöringen ochsönderviitringen av mänga av våra kulturskatter blir alltmer påtaglig.Riksantikvarieämbetet har ju krävl en uppräkning, och vi i anserall denna är lika välmotiverad som uppräkningen av anslaget till vård avkulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Vi hoppas alltså i första hand atl delblir 6 milj. kr. de gröna ser med viss oro atl statenskonstmuseer inte ges tillräckliga medel för inköp av konsl som speglar lidenoch samhället och som kan ge en helhetsbild av bildkonstens utveckling i vårlid. Jag får därför yrka bifall lillireparlireservalionen nr 14, som innebär all anslagsposten Statens konstmuseerförstärks med - som någon sade här - blygsamma 4 milj. kr. ulöver vadregeringen föreslagit. Personligen skulle jag med glädje se alt reservalion 19fick röna allmänt bifall. Del gäller nämligen all skapa utrymme för all 15grundbelopp skall kunna tilldelas . Del rör sig om 1 281 000kr. - väl moiiverade pengar lill bl.a. del för svenska förhållanden unikafriluftsmuseet , som förulom Poppes teater omfattar en fin botaniskträdgård. Jag yrkar alllsä bifall lill reservation 19. I övriglyrkar jag bifall lill utskottets hemslällan. Anslag till kuUurmiljö samt till museer och utställningar 50SYLVIA (); Tvä av de mesl spännande delarna avkulturområdet är utan tvivel kulturmiljön och museerna. Det finns så myckelutveckling på gäng, del finns sä mänga möjligheter som ännu inle är prövade.Del finns problem också. Del främsta är väl pengabrislen. Men här som pä andraområden skall vi akta oss för att fastna i problemen. Hos både organisationeroch enskilda finns ell engagemang, som vi bör se som vår uppgifl all uppmuntraoch la till vara. Ulvecklingen kommer naturligtvis att se litet olika ut iolika delar av landel, och del är bl.a. därför som vi tycker atl del kan få lalilel lid all få fram allsidigl underlag för slällningslagande dä del gällerden regionala kulturverksamheten i framliden. Del finns sä mänga trådar som skulle kunna knytas ihopregionalt och även lokalt, om man kan och vill: museer och teatrar - bådeinsfitulioner och fria grupper - bion och och konsthallen,folkbildningen och föreningslivel, samlingslokalerna, kullurarbdarna. amalörgrupperna,radio och TV, skolan, barnomsorgen och fritidsgården. Alla kan samverka förbättre resultat - och som sagt olika i olika län alltefter inlresse.förutsättningar och lust all samverka. Del pågår ett utvärderingsarbete pä dessa områden, l.ex.för alt förbällra förulsällningarna all förvalta kulturhistoriska miljöer,särskilt herrgårdar och industriminnen. Del pågår forskning om åtgärder molluftföroreningarnas inverkan pä kulturmiljön, och det görs en ulvärdering avförutsättningarna för förnyelse och ulveckling av del regionala kullurlivelsom berör även museerna och kuliurmiljövården. Vi har frän socialdemokratiskt håll iutskollel reserveral oss mot en höjning av anslagel lill byggnadsvård. Del ärinle därför all vi skulle anse att anslaget redan är fillräckligl slorl - moldel lalar ju vårl gemensamma uttalande i utskollels betänkande förra årel. Nej, det hänger samman med alt vi har gjort denbedömningen all även kuliurmiljövården bör ses som en del i den regionalautvecklingen. I förnyelsearbetet kan kulturmiljön bli elt viktigt inslag, delsnär del gäller alt la lill vara de kuliurella värdena i den yllre miljön, delsnär del gäller samspelet mellan kulturarvet och dl skapande kullurliv. Anslag tiU kulturmiljö saml lill museer och utställningar avpropositionen alt della var tänkt att bli en viklig del i nästa års budget. I årelsbudgetproposition uppdras ju åt atl inför nästabudgdomgäng göra en fördjupad anslagsframställning med utgångspunkt i bl.a.kullurmiljövårdens förutsättningar i landels olika delar. Bakom våra förslag ligger en tanke och en planering somomfattar hela områdel. Vi utgick ifrån all del fanns liknande överväganden äveni de andra partierna. Men har vi fält lära oss atl del inle riktigt stämmer.Inle för alt del kan betraktas som opassande pä något sätt alt inslämma i andrapartiers goda förslag, men bevekelsegrunden borde väl vara litet stabilare,litet mer genomtänkt, än atl ge regeringen smäll pä fingrarna. Skillnaden pä kullurens område mellan oss socialdemokraieroch alla övriga parfier var ju i ulgängslägd atl vi hade bestämt oss för enmyckel offensiv salsning pä kulturen. Vi stod där med våra 300 milj. kr. och deöverväganden sorn måsle göras för atl resultatet skulle bli sä bra som möjligl.De flesla områden krävde ulvärdering, planering och lid. Det gäller bl.a. pä deområden vi behandlar . Jag kan mycket väl förstå alt del blev en aningfrustrerande för de flesta av er atl vi log del här iniiiaiivel pä kulluromräddoch alt ni därför nu gör vad ni kan för all förringa den socialdemokraiiskainsalsen. Jag är alldeles säker på all ni pä läng sikl inte kommer atl lyckas. Alt har hafl elt egel lilelsedeltryckeri har jag misstänkt . bekräftas del, lycker jag. som om ni har utvidgat och fält utrymme för all låna ul nyckelnlill de andra partierna. Moderalerna försöker forlfarande alt hålla igen - ochlyckas för del mesla ganska väl. Fasl någon gäng blir frestelsen all stjälpa dlsocialdemokraliskl förslag även dem övermäktig. Annars känner vi igen deområden som med förkärlek rövar pä resurser- Skådebanan,Konstfrämjandet, Kultur i arbetslivet. Arbetets museum och Riksutställningar,alll som har minsta anknytning till arbetarklassen och dess organisationer.Det är de tvä sistnämnda institutionerna som behandlas i det här betänkandet. Efler atl ha försökl i rad borde jag kanske hagivil upp hoppet om atl få på andra tankar när det gällerRiksutställningar. Men skam den som ger sig! Jag börjar med det som borde kunna gä hem. Centralmuseernahar redogjort för en uttalat positiv inställning till samarbetet medRiksutställningar. Pä kultursidan i Dagens Nyheler läser jag enrecension av av Riksutställningars senasle utställning, som heter"Himla skönt. Vad är egentligen vackerl?" "Etttåg kommer lastat. "Himla skönt' är en utställning som inte baraengagerar åskådarna ulan också fär mänga all känna sig saligt lyckliga. Del är djärvt i dessa den massmediala överlydlighdenslider alt skicka ul någol så sofistikerat pä en riksomfattande turné. Detvittnar om en ödmjuk lilltro till människors förmåga att själva känna ochlänka. Men detdjärvaste är ändå all lyfta ul frågan om det estetiska uttrycket ur sitt elilisiiska reservat och placera den mill i världen,där den hör hemma." Jag lycker all moderalerna borde falla för en sådanbeskrivning. Det är ju längl ifrån sä som moderalerna ibland låler påskina, allriksulslällningar enbarl ägnar sig ät all förmedla skärmulslällningar.Riksulslällningar deltar aktivt i utvecklingen av konstbildningsarbdd.Sammanlaget lycker vi all Riksulslällningars verksamhel är elt myckel vikliglinslag i kullurlivel. Om vårt gamla stridsäpple Arbetets museum finns också endel all säga. Här tar jag TCO:s till hjälp. Han sade i sambandmed en konferens orn Arbetets museum: "har inneburit den förmodligenstörsta samhällsomvandling som skelt i värt lands hisloria." Han säger vidare alt den här "genomgripandeförvandlingen kunnal genomföras ulan blodsutgjutelse. Men det förtjänar påpekasatt omvandlingen inle har skelt ulan strid - en strid sorn om och om igenmåste vinnas. Hur har då detta gäll lill? Vad är bakgrunden lill all Sverigesbefolkning, lill skillnad från många andra länder, har vall atl gä reformismensväg? Vilka inslag av sammanhållning, kollektiv styrka och enskiltansvarstagande har lett till dagens resultat och framlidens föruisällningar? Varje händelse, varje företeelse,belraklas som unik, ulan sammanhang med det förflutna, ulan konlakl medframliden, ulan historiska perspektiv. Industrins och det arbetandefolkets historia har inte pä samma sätt som kungligheters, adelns ochprästerskapels förelrädare präglal älergivandel av vår historia." En faklum är ju atl vi saknar kunskaper om arbetarklassen,alt denna är i slorl sell outforskad, trots all arbelarklassen ulgör en myckelslor del av den svenska befolkningen. Arbelarklassen har en egen hisloria ochen egen kullur, och atl utforska, dokumentera och visa den kulluren är ellansvar som inle bara arbetarrörelsens organisationer skall ta pä sig. Del bordeha ett vissl nationellt inlresse alt sä sker. frågar hur längedel skall utgå slalligt stöd lill Arbetets museum. Det enda jag kan svara i dagär atl del skall göra del i är också. Vi spär inte om framtiden. Vi har uttalatatt del inte är meningen alt Arbelds museum skall bli ett statligt museum. Elt resullal av museiproposilionen för elt parår sedan var atl ansvarsmuseerna fick elt bra resurstillskott och atl medelanslogs för utvecklingsverksamhet i samarbele med . framläggsförslag om ytterligare . per ansvarsmuseum enligl framställning frånkulturrådet. Dessulom fär en rad museer extra anslag av engångskaraktär. Om den moderata reservationen mot ett gemensamt anslagtill de centrala museerna vill jag bara säga all här målar moderalerna upp enmycket avskräckande och fantasifull bild pä väggen, och sedan blir de alldelesskräckslagna över vad de får se. Det är så här, , atl del lurarinle några ugglor i mossen. Del är iroligen därför ni blivit ensamma om denreservationen. Vi instämmer i bedömning all del är myckelviktigt med ekologisk kompetens pä länsmuseerna. Däremol tror vi liksomregeringen atl förutsättningarna är olika i olika län. Bl.a. är del troligt kommil Anslag till kulturmiljö samt lill museer och ut-stäUningar Anslag till kulturmiljö samt tiU museer och utställningar olikalångt redan nu i uppbyggandet av sådan kompetens. Därför vill vi avvaklapågående ulredning innan vi anslår medel för den här verksamheten. Slulligen skall jag bara nämna alt utskottet i enighet harbeslutat atl be regeringen nolera atl del är i hög grad motiverat atl snarastpåbörja andra etappen av upprustningen av . För all i någon mån om möjligl förkorta den här deballenskall jag nu la upp frågan om Göleborgsmuseerna, eflersom jag ser att IngelaMårtensson slär efler mig pä talarlistan. Delta är dl ärende som vi behandlalflera gånger tidigare. I samband med behandlingen av det betänkande som byggdepå museiutredningen tog vi slällning mol alt starta nya centrala museer. Deninställningen fullföljs i det nu föreliggande betänkandet. Frågan om slöd lillde regionala inslilulionerna, l.ex. i Göleborg, behandlas av den nu pågåendeulredningen. Jag yrkar bifall till utskottets hemslällanutom i momenten 2 och 3, där jag yrkar bifall till reservalionerna 1 och 2. 51 () replik: Jag håller med om att delule i regionerna finns ett slorl inlresse av alt knyta ihop mänga trådar.