prot · GC0916 · 1988-12-31 00:00:00 — Det som beskriver är ett exempel påhur det definitivt inte får gå till. Jag möter sådant dess värre även på flerhåll i landet. Jag brukar framhålla atf kommunerna, och det är fakfisktkommunerna som har ansvar både för pappersinsamlingen och för skolorna - inteöverallt sköter detta på det sätt de borde. och jag kan väl ingå en pakt om att bedriva dennapropaganda runt om i landet. Det är infe så bra som det borde varaöverallt, men det finns alla möjligheter i världen att skärpa sig. Jag har också exempel på kommuner som genom dåligainsamlingssystem försäkrar sig om aff få en viss pappersfrakfion i det deeldar. Det är definitivt fel. Så skall det infe vara. Sedan är det också så aff de pappersbruk som köper inpapper för aft använda i sin produkfion bedriver ett krig för aff få bästamöjliga pris. I detta har de även använt fraktioner av importerat papper. Detär alltså eft utslag av hur kapitalismen fungerar i praktiken. Därför är jag glad atf kunna fala om atf när Hylfebmk nufår i gång den nya maskinen kommer förhållandena aff ändras fillåteranvändningens fördel. Det tycker jag är bra. 102 (): Jag skall gärna ingå en pakt. För eft fill var det mycket störreinsamlingsfrekvens av papper på skolorna. Men det har blivit hård press ifrånde företag som skall ta in papperet. De menar atf det är dålig kvalitet,papperet är vaxat eller osorterat, det råkar ligga en katalog i pappershögenosv. Jag tror aft detta är rena rama utpressningen. Vadeleverna vill är att få besked om hur de skall sortera papper. Om detta behövsborde det gå ut på anslagstavlan i TV, borde ligga bakomdet och det borde stå i de upplysningar som kommer från statens naturvårdsverkoch som uppmanar dem atf bli miljonärer. Det kunde också tas upp i annatsammanhang. Kan vi från stöta på ochbe dem lära människor i hur man sorterar papper, även i skolorna? Om återvinningen av papper 103Miljö- och energiminister : För det första vill jag fala om aff just iStockholm har man ett bra pris på det papper som går fill återanvändning. Därborde det infe vara sä här. För det andra vill jag berätta för aff statensnaturvårdsverk nu har ett särskilt anslag för att bedriva direkt informationsverksamhetfill skolorna. Jag skall träffa ledningen för bl.a. . Jag skall tipsa dem om de prakfiska informationer som här lämnats. Det är enfin sak aff ha som en del av miljöundervisningen i skolan atf lära Om premien för skrotning av bilar sig hurman skall detaljsorfera soporna inkl. även olika sorter av papper. Dä kunde manvinna atf barnen sedan går hem och lär sina föräldrar, och då mångfaldigaseffekten. 104 (): Det är som med bilbältena, det är barnen sompåminner föräldrarna. Eleverna har upplevt atf de hela fiden har stött påpatrull. De har samlat in inte bara papper utan även glas. De är förtvivlade. Och deftagäller just ,därdefätt beskedet att det inte är lönsamt. Det vet ju alla att det är lönsamt atf återanvända. Om detinte är lönsamt är det fel i systemet, och dä måste man se till att få avgifteroch skatter på det som är miljöstörande. Jag hoppas att vi kan slå ett slag för defta och atteleverna skall bli nöjda med att det blir upplysning både i TV, i skolorna ochi radio. Det är viktigt atf vi sorterar och atf inte soporna går direkt fillvärmeenergi. De hade nämligen också fått som svar att det är bättre atf eldaupp papperet i . Överläggningen var härmed avslutad. 30 §Svar på fråga 1988/89:151 om premien för skrotning av bilar 105 Miljö- och energiminister : har frågat mig omregeringen avser höja bilskrotningspremien. Som känner till höjdesbilskrotningspremien frän 300 till . Denna höjning ären av de åtgärder som regeringen vidtagit för aft komma till rätta medproblemet att bilar i ökad utsträckning avsfälldes i stället för skrotades. Regeringen följer utvecklingen och kommer att höjabilskrotningspremien eller vidta andra åtgärder när det visar sig nödvändigt. 106 (): Jag ber atf fä tacka statsrådet mycket för svaret pä frågan. Men har vi alltså fått reda på att det ivarf fall inte blir någon snabb och handlingskraftig insats för miljön på dettaområde. Det tycker jag är synd. Det är nämligen sä att bilskrofpremien kan habetydelse i minst tre fall. För det första: Bilar som är uttjänta skall fas om hand avseriösa bilskrotare och inte hamna i naturen. Det är eft klart miljö- ochnafurvårdsproblem. För det andra: Mer än en miljon bilar i landet är så gamlaatf de infe har katalytisk avgasrening och infe heller med någon reningseffektkan utnyttja de möjligheter beslutat om aft ge dem möjligheter till,nämligen att montera katalytisk avgasrening i efterhand. För det tredje: Av trafiksäkerhefsskäl borde äldre bilar,som infe uppfyller dagens tekniska nivå, utmönstras ur trafiken, utanatf för den skull hamna i naturen. Bilskrofpremien har varit oförändrad , fråninförandet 1975 till . som är 1975 skulle sfimulera till enupprensning i naturen är ju ynkliga 1988. säger statsrådet aft åtgärder kan kommanär det visar sig nödvändigt. Dä måste jag komplettera min fråga fillstatsrådet: verkligen infe statsrådet atf det ärnödvändigt aft höja bilskrofpremien nu? Om risken för rabies i Överläggningen var härmed avslutad. 31§ Svar på fråga 1988/89:125 om risken för rabies i har frågat mig om vilkaåtgärder som jag har vidtagit samt vilka åtgärder jag ämnar vidta för atfhindra rabies aff spridas i . Lanbruksstyrelsen har ansvaret för att leda och övervakabekämpningen av smittsamma husdjurssjukdomar. Lantbrukssfyrelsen meddelar ävende föreskrifter som behövs för atf förebygga att det genom bl.a. införsel avdjur kommer in smittsamma djursjukdomar fill landet. I samband med aft rabies konstaterades i beslötlantbruksstyrelsen aft införa fyra månaders karanfänstväng för hundar ochkatter som kommer frän . Enligt vad jag har fått veta föreligger det infe nägonomedelbar fara for sjukdomsspridning fill . Några särskildabekämpningsätgärder för vilda djur bedöms därför intenödvändiga. Givetvis kan ytterligare åtgärder bli nödvändiga om det visar sigaff sjukdomen skulle få större spridning i än den nu har.Lantbrukssfyrelsen har beredskap för defta. Jag följer utvecklingen meduppmärksamhet. 108 (vpk): Jag ber atf få tacka för svaret. Jag trortyvärr aff jordbruksministern något har missbedömt riskerna eller kanske intehar tagit hotet om rabies rikfigt på allvar. Rabies finns i större delen av , om vi nöjeross med aft se på den delen av världen. Man har i inånga länder försökt göranågot ät spridningen av rabiessmiftan, med det har visat sig aff rabiestämligen sprider sig . finns rabies i sydöstraFinland och även pä , vilket är ett nog så stort hot. Smittspridningen sker framför allt pä två vägar: via tamadjur och via vilda djur. När det gäller de tama djuren är det lätt. Man harinfört karantänstvång, och det är bra. Om tama djur eventuellt skulle blismittade av rabies märker man det mycket fort. Men när det gäller de vildadjuren är problemet betydligt större. Vilda djur som är rabiessmitfade kanfinnas läng tid i , innan man märker någonting av det. Man kan t.ex. se på hur det var när rävskabben kom tillSverige. Det första fallet av rävskabb kom 1976, och det var just iVästerbotten. Om risken för rabies i några årfanns rävskabb i hela . Man lyckades infe hindra en spridning. Jag tycker därför aff det vore bättre att försöka göranågonfing i förebyggande syfte. Jägarna, som är väldigt oroliga, är också avden åsikten. De har framfört förslag bl.a. om atf man skulle få ökaavskjutningen av räv och mårdhund i kustlandet i och Norrbotten.Jag vill fråga jordbruksministern: det inte bättre att göra någonfing iförväg än atf vänta tills vi eventuellt har rabies här? Självfallet skall man göra förebyggandeinsatser. Det anser också jag. Mot bakgrund av vad lantbrukssfyrelsen ansertror jag inte på det förslag som jägarna, och , lägger fram.Det skulle tvärtom kunna få motsatt effekt. Om man satte i gång med en storavskjutning av rävar i de områden som ligger nära finska gränsen skulle detkunna bli ett ekologiskt tryck från den finska sidan, så aff det kom fler rävaröver fill . Jag tror infe aff defta är en bra metod, och det tror maninfe heller pä lantbrukssfyrelsen. Detta skulle vara aff skapa ett vakuum avrävar i norra och därigenom bidra fill atf rävar från kommer ini . Däremot tror jag aft vi är helt överens om den strategisom lantbrukssfyrelsen har och som måste kunna sättas in fort, om det blir enspridning i av rabies. Den strategin gär ut på atf sätta ut vaccinbeteni naturen. Det kan också bli aktuellt atf direkt vaccinera djur och att genomt.ex. veterinärmedicinska anstalten analysera misstänkt sjuka djur osv. Iförsta hand vill vi, om spridningen i blir större än den är , somförebyggande åtgärd sätta i gång aff lägga uf vaccinbefen i de områden som ärkänsliga. 110 (vpk): Det som jordbruksministern säger, att det omman tillät en större avskjutning skulle uppstå ett vakuum och djur från Finlandskulle komma över, är ett vanligt argument. Man menar att spridningen då skullegå snabbare. Men lantbrukssfyrelsen har fakfiskt skrivit aff, förutom aff manskall lägga uf vaccinbeten, önskemål sannolikt kommer aff finnas om endecimering av i första hand rävstammen, Det är alltså ett av de sätt som finns. Det är inte bara rävarna som utgöreft problem i detta sammanhang. Man vet också aft mårdhunden troligtvis spriderrabies. Vi vet oerhört litet om mårdhundens sätt att bete sig i vår natur. Detman vet är atf det finns mårdhund på . Man tror atf den kan vandraöver till och aft det är den vägen den har kommit till . Dettainnebär aff vi har en oerhört liten beredskap om vi skulle upptäcka rabies iSverige . Den skulle kunna finnas här, utan att vi vet om det. Jag skullevilja fråga: Varför kan man infe vidta åtgärden aft lägga ut vaccinbete redannu i förebyggande syfte? 111Jordbruksminister : Herr talman! Jag menar aft man skall lägga ufvaccinbete i förebyggande syfte och inte efter det aff man har konstaterat affrabies skulle ha kommit till Sverige.Lantbrukssfyrelsen bedömer emellerfid aff detta infe är någonting vi behövergöra . Däremot skall man självfallet gå in med de åtgärderna närmyndigheterna bedömer aft det är lagom aft göra det, om man konstaterar enspridning av rabiessmiftan. Jag vill svara ja på fråga om manskall vidta förebyggande åtgärder. Men lantbrukssfyrelsen bedömer infe aft detfinns skäl aff vidta sådana åtgärder . 112 (vpk): Jag har också konstaterat afflantbrukssfyrelsen tyvärr inte gör den bedömningen . Det är kanske synd. Slutligen vill jag fråga om jordbruksministern har haftkontakt med jägarorganisationerna för aff höra deras syn pä saken och hur debedömer riskerna. Från jägarhåll har man erfarenheter av hur det gick medrävskabben. Jag tror att man skall fa den oro på allvar som jägarna i framförallt och känner. Lantbrukssfyrelsen har kontakt med jägarna.Pä denna punkt finns olika meningar. Avskjutning är ingen åtgärd man skallvidta innan problemet uppstår, för då kan eft ekologiskt tryck uppstå. Det ärvad man anser på lantbruksstyrelsen, och det är också min mening. Det råder härdelade meningar mellan jägarna och lantbrukssfyrelsen. Jag vill understryka atf lantbrukssfyrelsen har en högberedskap pä detta område. Det är alldeles självklart aft man skall ingripatidigt. Men man bedömer aff åtgärder infe behöver vidtas . Ltet skall vikanske vara glada för. Överläggningen var härmed avslutad. 1988/89:1627 oktober 1988 Om skärpta reglerför hyggesrensning före slutavverkning 32§ Svar på fråga 1988/89:127 om skärpta regler för hyggesrensning föreslutavverkning har frågat mig om jag är bereddaft medverka fill aft tillämpningen av skogsvårdslagen skärps på sådant sättatt ökad naturvårdshänsyn tas vid hyggesrensning före slutawerkning. Enligt skogsvärdslagen skall hänsyn tas till naturvårdensoch andra allmänna intressen vid skötseln av skog och skogsmark. Hur dettaskall och kan ske framgår av föreskrifter och allmänna råd ifråga om skogsvårdslagen. Bland föreskrifterna behandlas ocksåhyggesrensningens fillämpning. Föreskrifterna om hänsyn till naturvårdensintressen gäller oavsett om hyggesrensningen sker före eller efter självaslutavverkningen. Men det är inte tillräckligt med föreskrifter och allmännaråd. Därför bedriver och skogsvärdsstyrelserna en omfattandeverksamhet med utbildning, information och rådgivning riktad fill dem somarbetar i skogsbruket. Jag ärmedveten om atf det infe allfid fas fillräcklig hänsyn fill nafurvårds- 1988/89:1627 oktober 1988 Om skärpta reglerför hyggesrensning före slutavverkning intressena.Med stöd av skogsvårdslagen kan stora krav ställas på skogsägarna. Infe minstgäller det kraven på tillämpad naturvärdshänsyn. Det är vikfigt atf hänsyn fillnaturvärden integreras i alla arbetsmoment, från slutavverkning fillföryngringsåtgärder. För atf komma till rätta med bristerna i tillämpningen avskogsvårdslagen är det nödvändigt atf alla som arbetar i det prakfiskaskogsbruket fär möjlighet att lära sig fa naturvårdshänsyn. Det är vikfigt affstorskogsbruket ger sädana instruktioner till sin personal. Det är också enangelägen uppgift för skogsvårdsorganisationen aft bedriva utbildning ochrådgivning och genom direkta kontakter med skogsägarna framhålla betydelsen avökad naturvård. 115 (): Jag vill tackastatsrådet för svaret pä min fråga. Jag tycker att vi har en bra skogsvårdslag, och jag harheller ingen kritik aff rikta mot vare sig ellerskogsvärdsstyrelserna. Orsaken fill min fråga är aft det allt oftare förekommerhyggesrensningar, innan avverkningarna har påbörjats. Det kan i för naturenkänsliga områden vålla onödiga skador. Eftersom hyggesanmälan skall ske minsten månad innan slutawerkningen påbörjas, menar jag atf det innan hyggesanmälanhar skett inte borde få vidtas några åtgärder som kan hänföras fill denplanerade avverkningen. Jag tycker aft hyggesrensning som sker före avverkningborde räknas in i begreppet avverkning och således inte ske innan hyggesanmälanhar gjorts. När hyggesrensning sker före avverkning kan ju fall uppstå därobotliga skador inträffar i känsliga områden. Det är skador som lätt kan undvikasom samråd sker mellan dem som utför avverkningen och skogsvärdsstyrelsen. När det gäller områden som ur naturvårdssynpunkt ärkänsliga anser jag aft största möjliga hänsyn måste tas redan från början.Egenfligen är en månad före avverkning - som hyggesanmälan skall ske - alldelesför . 1 känsliga områden skulle vara en lagomplaneringstid. 21 § i skogsvärdslagen måste fåmera tyngd redan i förberedelserna för och i planeringen av hur avverkningenskall ske. Den hänsyn som enligt 21 § skall fas fill naturvårdsinfressenförfelas lätt om inte hänsynstagandet sker redan vid planeringen avavverkningen. Om man skall komma fill rätta med hänsynstagandet tillnaturvärden innan kalavverkningen sker, måste man på eft bättre sätt än nukunna planera och göra hyggesanmälan. Hyggesrensning förekalavverkning borde enligt min uppfattning räknas till begreppet avverkning ochsåledes vara anmälningsplikfigt. Jag är överens med om aff maninfe i tillräcklig utsträckning fillämpar skogsvårdslagens bestämmelser. Därförkrävs det mera av de åtgärder som jag nämnde i mitt svar. Det är alldeles klartatt hyggesrensning skall undvikas på t,ex, lokaler med sällsynta växter. Instrumentenför atf åstadkomma defta finns i skogsvårdslagen. Det är tillämpningen sombehöver skärpas. Den naturvärdshänsyn som nämner skall tas vidalla skogsbruksåtgärder, även vid hyggesrensning. aft den här debatten sker,så att det blir klart utsagt aft myndigheten kan, om inte råd och anvisningarbeaktas, gå uf med föreläggande vid vite beträffande känsliga områden. Denmöjligheten måste man framhålla. Den har inte använts i någon störreutsträckning. Om inte skogsägarna far fillräckliga nafurvårdshänsyn medutgångspunkt i skogsvårdslagen finns möjligheten fill vite. Manskall alltså icke hyggesrensa på små lokaler med sällsynta växter. Man skallundvika att hyggesrensa på berg, i kärr och myrar. Dessutom skall man lämnabuskar och träd infill jordbruksmark, sjöar, vattendrag, vägar och bebyggelse,och man skall spara träd som sälg, rönn, en och därutöver även vildapel tillvildbete, och man skall lämna bofräd som aspar. Självfallet skall man intehyggesrensa i närheten av t,ex, sällsynta eller hotade fåglars bofräd. Det ärbra att denna debatt kommer. Men jag hävdar aff det är viktigt atf understrykaatt detta handlar om vad som redan sägs i skogsvärdslagen, men afttillämpningen av den behöver skärpas. 117 (): Jag tackarstatsrådet för förtydligandet. Det gläder mig atf han tar upp dessa punkter ochatt de kommer in i protokoll, sä atf de kan fungera som råd för demsom skall tillämpa lagen. Detär glädjande att statsrådet i frågesvaret säger att det krävs utbildning. Jagär medveten om att det inte minst från Skogsarbetarförbundefs sida har gjortsstora insatser för att utbilda skogsarbetarna i miljö- och naturvård.Naturligtvis skall man se till aft alla som har med skogen att göra fårordenfliga kunskaper. Men skall det som vi nu diskuterar ge bra resultat, måstede stora skogsbolagen ta ett större ansvar. De måste också informera sinaentreprenörer. Dessa är nog stora bovar i dramat, som rör natur och miljö. Överläggningen varhärmed avslutad. 33 § Svar på fråga1988/89:130 om veterinärsituationen i har frågat mig vad jag ämnar vidta för åtgärder för affförbättra veterinärsifuafionen i . Detär riktigt att veterinärsituationen i är alarmerande.Lantbruksstyrelsen har ansvaret för djurens hälso- och sjukvård och ärchefsmyndighet för distriktsveterinärorganisafionen. Lantbruksstyrelsenhar uppmärksammat problemet och arbetar, efter vad jag har fått veta, intensivtför att i samråd med berörda parter söka lösa den uppkomna situationen både påkort oeh på lång sikt. a. ägde ett möte rum mellanlantbrukssfyrelsen och länsveterinären i . Hoslantbruksstyrelsen bereds olika alternativ som syftar till attförbättra arbetssituationen för distriktsveterinärerna i länet. Lantbrukssfyrelsenkommer aff föreslå konkreta förbättringsåtgärder. 8Riksdagensprotokoll 1988/89:13-17 119ÅKE SELBERG (s): Jag får tacka jordbruksministern för svaret. Anledningen till min fråga är den mycket besvärligasituation som råder inom disfriktsveterinärsorganisationen iNorrbotten. Det finns naturligtvis flera orsaker fill denna situafion. Men envikfig orsak är den arbetssituation som veterinärerna arbetar i. För närvarandesamarbetar två distriktsveterinärer om jourverksamhefen. Det s. k.tväjoursysfemet är vanligt i stora delar av glesbygden och i norra innebär atf varje veterinär har jour varannan vardagsnatt och helg.Detta i sin tur innebär aft man har skyldighet atf ena veckan vara fillgänglig137 av veckans 168 fimmar och . Jämför man med södraSverige, finner man aft man där kan ha fillgång till 3-4 veterinärer som ingäri joursysfemef, I finns 17 tjänster. Men man skall komma ihågaff dessa skall betjäna en fjärdedel av yta. Detta leder ofta fillmycket länga fjänstgöringspass. Endast 10 av de 17 tjänsterna är tillsafta. Däförstår var och en atf situationen är ohållbar. Trycket blir alltför hårt pädem som innehar tjänsterna, och följderna blir att de lämnar länet.Konsekvenserna för länefs djurägare är uppenbara. Lantbruket består ju tillallra största delen av mjölkproducenfer. Det rör sig alltså om dendjurhällningsform som är mest beroende av en veterinär. Det har visat sig afflantbruksstyrelsen hitfills infe har klarat denna situation. Jag vill avslutningsvis tacka för det relafivt posifivasvaret. Jag hoppas att vi får en långsiktig lösning på detta problem. Jag har själv tagit upp några av deviktigaste problemen som har lett fill aff det är en svär brist pä veterinäreri , Man kan naturligtvis lägga till distriktens storlek och restider.Men givetvis är jourf jänstgöringen, som har talat om, ett av destora problemen. De lösningar som man nu diskuterar kan vara av flera slag,Lantbrukssfyrelsen är infe färdig, utan styrelsen vill fa kontakt medlänsveterinären och distriktsveterinärerna i för aff diskutera ochförsöka finna den bästa lösningen. Bland de förslag som diskuteras finnsflerveferinärsfafioner, där två eller flera veterinärer samarbetar,deltidstjänster som distriktsveterinär, fastare stationering till t,ex. Luleåsamt förslag till hur vikariesifuafionen skall kunna lösas. Man arbetarintensivt, och det måste man göra därför atf krisen är akut, som . Man räknar med att kunna lägga fram konkretaförslag. Överläggningen var härmed avslutad. 34 § Svar på fråga 1988/89:136 om asylrätten förflyktingar från Mot bakgrund av ett enskilt ärende har ErlingBager frågat mig om jag anser aff situationen i är sådan att mankan utvisa människor som fidigare varit bosatta där. Som vet så är jag förhindrad att diskuteraenskilda ärenden i kammare. Jag kan dock konstatera atf de uppgifterErling redovisar i sin fråga inte utgör en fullständig bild av ärendet ifråga. Mitt svar på fråga är aft det inte finnsnågot generellt verkställighetshinder för utvisning av personer som varitbosatta i . Varje ärende måste bedömas för sig. I de enskilda fallen fashänsyn till den svåra situation som råder i . 122 (); Jag tackar statsrådet för svaret. Jag hadehoppats på ett mera hoppingivande svar, men det blev det tyvärr inte, vilketjag djupt beklagar. FN:s flykfingkomrnission UNHCR uttalade sig redan för tvåår sedan mot att utvisa personer till under rådande omständigheter.Sedan dess har situationen infe på något sätt förbättrats. Jag tycker det är orimligt att en person somi , precis som så mänga andra, sökt sig till en milisgrupp, tröttnat päsituationen och sedan sökt sig till för atf där bygga uppen ny tillvaro, nu riskerar atf sändas fillbaka till . Det är oerhörtlätt att förstå att en ung statslös grabb som tagit ställning mellan olikamilisgrupper fruktar för allvarlig förföljelse och för sift liv om han tvingas tillbakatill dagens , inte minst när hoten kommer från Amalsfyrkor och syriskastyrkor. Jag vet aft statsrådet inte kan kommentera ett enskilt ärende iriksdagen, men det exempel som jag tagit för min principfråga beskriversituafionen för en ung människa som drabbats oerhört hårt. Först väntar på uppehällstillständ-en orimligt läng tid-, därefter fattas ettbeslut om utvisning, och vänfar han i häktet . Genom att en del uppgifter inte lämnats ut kan jag inte geen fullständig bild i fallet. Vännerna till pojken inom missionskyrkaoch EFS i har fått en annan bild av denna person. Jag vill fästastatsrådets uppmärksamhet på atf uppgifter som beskriver det här failet kanvara felakfiga. Jag vill återvända fill frågan inteminst med tanke pä ställningstagande: Kan det verkligen frånsvensk utgångspunkt finnas några omständigheter som kan motivera att enstatslös person som tillhört en milisgrupp sänds tillbaka till ? Jag vill understryka att det förvisso är såatt starka humanitära skäl i allmänhet talar mot utvisning till . Detkan dock i ett enskilt ärende finnas andra skäl som är starka mot attvederbörande asylsökande fär stanna i . ErlingBager sade atf uppgifter kan vara felaktiga. Därför sker en mycket Prot.1988/89:16 noggrann prövning av varje enskilt ärende. Med utgångspunkt ide sakliga skäl som redovisas i varje enskiltärende har regeringen att fa ställning. T självunderströk kan vi inte diskutera innehållet i ärendena. Om kvinnornas arbets- ° oj................... ,.,,,., situation inom den kommunala sektorn men vi ärsom allfid väldigt intresserade av att få in all den informafion som finns atffå i varje enskilt ärende. I det fall som diskuterar här har engranskning skett . Jag kan därför försäkra att vi varit angelägnaom att inhämta alla relevanta upplysningar i fallet. 124 (): Jag vill ta fillfället i akt och påminna omen utvisning av några palestinska grabbar . Enligt den kontakt som jaghaft med pojkarnas släktingar har två av de utvisade grabbarna utsattsför misshandel och därefter försvunnit. Jag tycker att det är en allvarliguppgift, som man bör kontrollera för atf försöka få fastställt om den ärrikfig.