prot · GC09118 · 1988-12-31 00:00:00 — Från en riksdagsledamots begränsade horisont - vi träffar interegeringar och regeringsföreträdare - kan jag nämna de besök vi har haft här iriksdagen av representanter från och senasl från engelska parlamentet.Vi har hafl en del besök under en rad år, och vid varje diskussion märker jaghur mycket längre man hunnit i miljöfrågorna och hur myckel mer engagerad manär än man var för l.ex. Delär klart atl vi har gått före, och vi skall gå före. Freonerna är ell braexempel på del. Vi har alla slälll oss bakom del, och det visar sig nu allfreonerna försvinner i EG och i en slor del av resten av världen. Det är bra. Mendet är viktigt - och det tror jag den här debatten måste ge lill resultat -attvi ser miljöfrågorna och del internationella samarbelel kring dem som en 1988/89:118 möjlighet i stället för ett hot. Det finns en tendens - jag är glad att CarlFrick modererade sig i sitt senaste inlägg - alt användamiljöfrågorna i en hotbild över det framlidasamarbetet. Det är fel. Vi måsle hålla balans och redovisa både de positiva ochde negativa delarna. Det finns också mycket positivt med internationelltmiljösamarbete. Talmannen anmälde att och anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare inlägg. Överläggningenvar härmed avslutad. 7§ Svar på interpellation 1988/89:214 om miöproblemen i Anf.24 Miljö- och energiminister : har ställt elt anlal frågor lill mig angåendemiljöproblemen i Väslsverige, Lålmig bara först konstatera atl tidpunklen för frågeställningen är naturlig.Regeringens uppdrag till landelslänsstyrelser om regionala miljöanalyser hade just syftet att klarläggaskadesitualionen och åtgärdsbehovet i landets olika regioner, om miljösituationen i kommer i direki anslulning tilllänsstyrelsernas inrapportering. Analysernahar just skickals in till . Utan all föregripanaturvårdsverkets analys vill jag säga atl en snabb genomgång ger ell entydigtinlryck: Situationen är allvarlig. Försurade mark- och vallenområden, skadadeskogar och övergödda sjöar och havsområden rapporteras. Skadebilden varierarnågot, och vissa regioner är värre utsatta än andra. Del kan finnas fleraorsaker till denna regionala skillnad: utsatthet för nedfall från ulländskakällor, förekomsten av särskilt stora irafikstråk eller miljöfarlig verksamhetosv. har hell räll när hon säger alt väslra har en högmiljöbelastning. Men del finns andra regioner i som också är hårtbelastade. Trafikenär ett av vår fids allvarligasle miljöproblem. Trafiksektorn svarar för enbetydande andel av de mesl miljöskadliga ulsläppen. Lokall är trafiken endominerande utsläppskälla. I storstäderna slår vägtrafiken för ungefär trefjärdedelar av kväveoxidutsläppen och drygt hälflen av kolväte-utsläppen. Trafikensmiljöeffekter ökar i omfattning i jämförelse med miljöproblem inom andra delarav samhället. Trots delta vill jag inte, som , utnämnalandsvägslrafiken till den största boven i miljödramat i , Vi måstearbeia med flera allvarliga miljöproblem parallelll, Sverigehar infört strängaste avgaskrav för personbilar. Skärpta avgaskrav på lätta lastbilar och bussar genomförs fr,o,m, modeller och för tunga fordon fr.o,m, modeller. utreder på regeringens uppdrag ytterligare skärpta avgaskrav för personbilar. Storslads- trafikkommitlén kommer att redovisa sill slutbetänkande, 28 som bl.a, kommer att beröra . Vårstrategi för att minska trafikens miljöeffekter är i första hand atl rena vidkällan. Men regeringen kommer självfallet inle alt tveka all vidla även andratyper av åtgärder, frågar om jag med hänvisning till miljösituationen kommer atl medverkatill all person- och godstransporter på landsväg förs över till järnväg. Transporterpå elektrifierad järnväg har många fördelar från miljösynpunkl. Därför är detviktigt att järnvägen ges åtminstone likvärdiga förutsättningar jämförl medandra Irafikslag, fattade på regeringens förslagbeslut om en rad åtgärder för atl förbättra järnvägens möjhgheter. Bl,a. angavssom etl riktmärke för planering alt under entioårsperiod borde beräknas till investeringar i nya järnvägar, förändrades, och kombitrafiken fick ökat slöd, Statsningar påspårbundna transporter är etl vikfigt inslag i arbelel för elt miljöanpassattransportsystem, tar också upp flygtrafiken i sin interpellation. Flygförbindelserna,inle minst de regionala, har kraftigt förbättrats , Dennaulveckling har fört människorna i vårt avlånga land närmare varandra, Tolallselt svarar flyget för en mycket liten del av utsläppen från trafiksektorn.Utsläppen har dock ökat i mycket snabb takt . Vår målsättningär att bryta denna trend. Regeringenhar uppdragit åt luftfartsverket att redovisa förslag till åtgärder för altbegränsa flygets miljöeffekter. En särskild miljöskall har redan införts påinrikesflyget. Från1 juli skall större nyanläggningar av flygplatser prövas , I praktiken innebär della alt elt flerlal avlandels flygplatser kommer alt miljöskyddsprövas . Deltakommer att ske i samband med att utökad verksamhet planeras vid anläggningarna. Senarei år och under näsla år kommer de särskilda miljöprojekt som harnämnt, miljöprojekt och väslra , alt redovisas.I dessa rapporter kan vi vänta oss atl vikliga erfarenheler och nyaåtgärdsförslag kommer atl föras fram. Dessa kommer all kunna tas till vara imiljövårdsarbetet även i andra regioner med liknande problem. Slutligen,herr lalman: Frågan om regeringen länker förklara delar av ochGöteborgs och län till miljöskyddsområde kan jag, som själv förslår, inle ge etl definitivt svar på här . Del vore allföregripa miljöprojektens arbete och den viktiga utvärdering ochsammanställning som nu skall göra av de regionalamiljöanalyserna. Som jag redan har sagt kommer de regionala miljöanalysernatillsammans atl lyfta fram och belysa olika regioners miljösituation. Ettviktigt syfle med miljöanalyserna är just att motivera ett intensifieratålgärdsarbde på och regional nivå. 25 VIOLACLAESSON (vpk): Jag vill tacka för svaret. Jag vill också tackalänsstyrelsen i för dess omfattande miljöanalys och förslaglill åtgärdsprogram, som jag haft som underlag för min interpellation. Demiljöproblem som redovisats för Väslsverige är mycket allvarliga - detinstämmer ju i. De är minsl sagt alarmerande. Jag tycker atl delkänns naturiigi all aklualisera de här frågorna så länge problemen är så storasom de är. Dellåter bra när sländigl upprepar - jag har tittat tillbaka i endel snabbprolokoll för att få det bekräftat - att Irafiken är elt av vår tidsallvarligasle miljöproblem. Men, herr lalman, vad menar miljöminislernegentligen? Landsvägstrafikens och flygets farliga ulsläpp till luft, mark ochvatten är etl av vår lids allvarligaste problem. När denna trafik dessutom ökarså enormt och okontrolleral som den gör betyder del all den är vår lidsallvarligaste miljöproblem i de flesta regioner i vårl land. Medelektrifierad tågtrafik, spårvagnar, trådbussar och andra spårbunda transporterär det precis tvärlom! Ju mer vi satsar, deslo bättre blir miljön. Ju mindre visalsar, desto mer ökar den problematiska landsvägslrafiken -tungagodstransporter och privatbilism. Jag skulle uppskatta om rättadesig på den punklen: Är det inte landsvägstrafiken som är ell av vår fidsallvarligasle miljöproblem? Är den inte det allra allvarligasle, med tanke påden ökning som skett och som fortsätter ohejdat? Vihar tidigare också diskuterat EG-anpassningen och vad den innebär.Exporfindustrins krav på och ulveckling av jusl in time-lransporler ochEG-anpassningen, som exportindustrin redan går i spetsen för, är förödande förmiljön, särskilt kanske i väslra . Del är också på grund avexportindustrins krav på dessa områden som man vill bygga ScanLink. NärBirgitta hunnit studera länsstyrelserapporten från , som ocksåberör angränsande områden i , tror jag att hon hållermed om all vägtrafiken är del slörsla problemel. Vi behöver kanske inte härtvista om det - del kan vara en felsägning när säger trafiken istället för landsvägslrafiken. Av redovisningen framgår all del mesta avkväveoxidutsläppen lill luften faktiskt kommer från bilismen. Del framgår klarlall det inte kommer all finnas en chans att uppfylla det alltför blygsammamålel en 30-procenlig minskning, om inle någol drasliskl sker. Del är ännu värre med de hälso- och miljöfarliga kolväleut-släppen.Inom länet släpps del faktiskt ul 20 000 lon, och i denna rapport redovisas alt80 % kommer från biltrafiken. Håller inte med om atl della ärskrämmande besked? Del handlar ju också om människornas hälsa. Omdet skall vara någon mening med del uppdrag som länsslyrelserna senfick av regeringen, måste länets besked lill regering, naturvårdsverk ochriksdag omgående leda till ålgärder. Jag behöver inle argumentera med BirgittaDahl om att katalyfisk avgasrening är en otillräcklig miljömetod - det tror jagvi är överens om. Jag vill därför fråga : Om vi i vpk fick igenomvåra förslag, som vi nu år efler år har framställt i denna kammare, om alljärnvägssystemet, elektrifierade och spårbundna transporter, skall ulgörastommen i hela transportväsendet i , skulle då inte miljön bli bättre?Om vpk tillsammans med och fick stöd av regeringen för attsatsa minst 40 miljarder på järnvägen, skulle då inle miljön iVäslsverige, och övriga tätbefolkade områden bli bättre i ställetför sämre? Jagövergår nu till det konkrela svar som lämnal. Jag har fullförslåelse för all här å regeringens vägnar inte kan ge ettdefinitivt besked om atl regeringen skulle förklara del område som jag hartagit upp, som etl miljöskyddsområde. Men om beskedel nu inle kan bhdefinitivt, vill jag att ändå htet mera ulvecklar vilkamöjligheler som kan finnas för och delar av Göleborgs och all bh klassal som ell miljöskyddsområde, som staten lar ansvar för. ,, miljöprojekt , osv., handlar ju om specifika delar avlandel. Vad jag här vill ta upp är akuta problem för bl.a. ochvästra - problem som inle kan vänla på en utvärdering och på att massorav byråkrater skall hinna läsa dessa handlingar. BirgittaDahl säger ofta i sina svar här i kammaren atl regeringen minsann inle skalldra sig för konkrela ålgärder. Men i det här fallel kan man inle vänta på enutvärdering, . Man vill i stället ha konkreta besked. Det voreväldigl bra om vi finge lilel mer av ord på vägen och klara besked när detgäller all göra lill etl miljöskyddsområde. Finns del någon sådanmöjhghel, och hur snabbt kan det ske? Går del inle all åsladkomma detta påkorlare fid än den lid som det lar att utvärdera de övriga projeklen? Om ingetsker snabbi kommer många människor alt må ännu sämre och miljön kommer all fåslryka på foten, skogarna dör osv. 1988/89:118 '1989 26 (): Jag delar miljöministerns uppfattning all del inle är bra om della bliren enfrågedebatt. När vi diskulerar miljöproblemen i Väslsverige kan vi inlelala enbarl om trafiken och trafikens problem. Det är självklarl alt Irafikenhar en myckel slor miljöpåverkan - det känner vi alla fill - och atl vi skallhålla uppsikt över den, men del finns också andra insatser som är angelägna.Det är farligt när miljödebatten tenderar att bh en enfrågedebatt. Den debattenmåste föras på alla områden , vilkel också gäller förVäslsverige. Jagavser alt ställa etl par frågor lill , varav den första berörtrafikområdet m.fl. parfier här i har begärt atl deplanerade skärpta kraven för avgasulsläpp från dieseldrivna fordon skalltidigareläggas. Regeringen och socialdemokralerna i jordbruksutskottetmotsätter sig della tillsammans med moderalerna under hänvisning lill bl.a.handelshinder. Borde det ändå inle finnas möjlighel atl frivilligl genomföradessa förändringar tidigare, även om kravel inle kan göras obligatoriskt?Molsvarande förändringar när del gäller frivillig övergång fill kalalyliskrening av bensindrivna fordon har ju blivit en succé. En myckel slor del avbilägarna har frivilligl gåll över till katalytisk rening på sina bilar. Efteråthar det till och med sagls alt man egenlligen borde ha genomfört delta tidigare-precis som vi i folkparliel ville. Nutror jag inle alt en rening av dieseldrivna fordon är tillräckligt, vilkelockså säger. Men varje åtgärd som har miljöförbättrande 1988/89:118 betydelse bör iakttas, och lill detta hör förbättringen av avgasrening när del Ti ~ Enannan fråga gäller della med särskilt miljöskyddsområde. Om miljöproblemen t , o r j , , , , , ,..,,,, y... nistern för några ar sedan framlade forslaget om ändring imiljöskyddslagen så, atl vissa områdenskulle kunnas förklaras utgöra särskilt miljöskyddsområde, var- om jag inleminns fel - det enda av de icke-socialisliska partierna som ställdesig bakom detta förslag. Vi fann det naturiigi med hänsyn till denmiljösituation som råder. Men det är nog inle tillräckligt atl göra vissabegränsade områden av typ , och kanske tillmiljöskyddsområden. Från folkparliel har vi fört fram altSkagerack-Kattegalt-områdel, dvs. , är så belastat atl antaletmiljöskyddsområden behöver ytterligare utökas. Jag tror all det är en väg somdet är nödvändigl all gå fram på. Jag vill då fråga: Är det verkligen så attregeringen hårdnackat motsätter sig en sådan utvidgning all i stort sell helavästkusten kommer all omfattas av dessa skyddsåtgärder? 27 (): Miljöfrågorna äri ofta i olika sammanhang föremål för debatt. Denna debatt ärföranledd av alt i delvis i samråd medlänsstyrelsen i framlagt en analys övermiljösituationen. Analysen visar att utsläppen minskar inom flera områden, meninom flera andra kvarstår de eller har delvis ökat. Situationen är allvarlig.Vi har fått uppleva elt genombrott för miljöfrågorna på allaområden. Denna attitydförändring är glädjande och helt nödvändig om vi skallkomma lill rätta med problemen. Det samlade miljö- och energibeslul somriksdagen fattade gör all arbelel för förbättringar pågår på allaområden, Resullalen går inle alllid all avläsa omedelbarl, Väslkuslområdetär mycket ulsalt för luftföroreningar från andra länder. Nedfallet av kväve ochsvavel är störst i de södra delarna av länet. Skogen uppvisar allvarligaskador, vilkel tidigare också har påvisats genom flygbildsteknik. Vi socialdemokrateri norra har krävl ålgärder mot delta i en motion till årets . Utsläppentill luften av kväve kommer till slörsla delen från trafiken och jordbruket,och beträffande kolväten står Irafiken för medparlen. Närdet gäller ulsläpp till vatten av kväve är del jord- och skogsbruket som är denstora boven. I fråga om fosfor är det enskilda avlopp saml jord- ochskogsbruket som är de största förorenarna. Jag ulgår ifrån att regeringen genominternationell påverkan gör vad den kan för atl komma till rälla med de ulifrånkommande föroreningarna. Utsläppenfrån trafiken måsle begränsas. Den katalytiska reningen, som successivt byggsut, kommer att bidra till detta. Hastigheterna på vägarna bör sänkas. börske genom en bältre hastighelskontroll. Det är bättre atl få bilisterna altefterleva gällande hastighetsbestämmelser än all sänka hastighetsbegränsningarna- bestämmelser som kommer atl efterlevas lika dåligt som dagens. Vägdebatteni handlar endast om E 6 och dess olika 32 sträckningar - som om all Irafik i gickpå denna väg. angeläget all meddela altnågon mil österut från E 6 går , som Irafikeras av fler fordon än somtrafikerar E 6. Dessutom finns de slora vägarna E 3 och , för allnämna några. Eftersom Väslsverige således är hårl trafikerat, skulle en bällreövervakning ge en bra effekt. pågående järnvägsdebalten har vi i det väslsvenska miljöprogrammet - somutarbetats av sex socialdemokratiska partidistrikt - och senare också imotioner sagt att slörre satsningar måste lill med överförande av gods frånlandsväg till järnväg, med etl utformat kombisystem som minimieraromlastningen. Pendeltågslrafiken bör byggas ut och tågförbindelserna i övriglförbättras. Detmiljöprogram för västra som vi tidigare hänvisade lill utarbetades lillförra årels valrörelse av de sex västsvenska socialdemokratiskapartidistrikten. Det är etl väl genomarbelal program med långtgående förslaginom alla områden. Regeringen bör i det kommande arbetet beakla förslagen idetta program. Regeringenhar tidigare förklarat i som ett område som särskill böruppmärksammas och kan tänkas komma att ge även andra områden samma ställning.Detta kan exempelvis bh fallet i triangeln Göteborg-Vänersborg-Lysekil, Dettaförs fram i vårt program. Medledning av den upprättade miljöanalysen bör regeringen överväga ökademiljöinsatser i Väslsverige, Triangeln Göteborg-Vänersborg-Lysekil synes varaell alltför snävt tilltaget område med hänsyn till de konstaterade skadorna.Området bör i stället utökas lill alt omfatta större delen av , Bohusoch och utgöra etl miljöskyddsområde. Den skärpning av reglernaför gödselhanlering och lagringskapacitet som tidigare beslutat ombör ulökas till atl gälla även detta område, och inte bara kustzonen, BirgittaDahls kommentar med anledning av detta förslag kan kanske uppfattas sompositiv, men jag har förståelse för att hon vill avvakla en samlad bild överlägel i landet i slort innan regeringen fattar beslut i frågan, bör tillskapas för miljöfrågor, skulle gesamordningsfördelar och en möjlighel atl la helhetsgrepp på miljöfrågorna överlänsgränserna. Miljöproblemen känner inga gränser. Övergripande utredningar kandå göras och förslag framlas som sedan resp, länsslyrelse hargenomförandeansvaret för. Desynpunkter jag här har fört fram bör regeringen la i beaklande i del fortsattaarbetet. Underdetta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. 28 (): Kan verkligen vänta till dess all arbetet med ulvärderingenav miljöprojekten är klarl? Vi som bor på landels väslra sida förvänlaross faktiskl konkrela ålgärder, och det ganska snabbi, för alt man skall kunnakomma till rätta med de problem vi nu genom analyser har påvisat. Vi kan intestillatigande vänla på all övriga länsstyrelser och andra ledningar kommer framtill liknande resullal, ulan här behövs åtgärder. 3Riksdagens protokoU 1988/89:118 1988/89:118 svarBirgitta gav fanns dock inle myckel av konkrela åtgärder. Medanvi väntar på åtgärder planeras del för och salsas del alllmer på ~ ~ ~ ~ effektivare landsvägslrafik. sker genom utbyggnader till större, snabbare och effeklivare vägar. Vad tänkerregeringen vidta för åtgärder för Satsningarna på en effektivare tågtrafik innebärallt färre lågslopp. Vad gör regeringen för att vi skall få ha kvarmöjligheterna all åka tåg? Detplaneras för fler och större flygfält, vilket naturligtvis skulle öka ulsläppenfrån flygel. Hur länker regeringen bryta den trenden? Den måste brytas innandet är för senl, innan vi har vant oss vid all det dimper ner flygplan på istort sett varje litet fält, och innan vi har vant oss vid atl kunna åka flygvart vi vill. När det har gått så långt är del inte läll all ändra vårtbeteende. Del är nu man måsle salsa på att fylla de flygplan som behöver gå itrafik och på all hålla antalet flygplatser nere. Vadtänker regeringen göra åt vårt försurade dricksvatten? Om jag har förstått dethela rätt, så har det bidrag man tidigare kunde få för atl åtgärda försuratdricksvatten försvunnil. Delta innebär att de människor som har egna brunnar,och alltså inte själva har bidragit fill att situafionen ser ut som den gör,ändå själva måste slå för koslnaderna om de vill åtgärda försurningen. Det ärorimligt alt människor i vårt rika land inte kan dricka tjänligt vatten. Dettaär en fråga som ofla berörs i samband med atl vi diskuleraru-landsproblemaliken. Delta är verkligen elt problem vi måste ta itu med, såall vi inle här i landet får en siluafion molsvarande den i många , Anf.29 Miljö- och energiminister ; Jag tror inte all del föreligger någon skillnad i uppfattning mellanmig och dem som har deltagit i denna debatt. Situationen är myckel allvarlig,inte minst i södra och västra . täcks nästan hela kustUnjen in av särskilda insalser. Dessa har salts in iområdet från väslra , över och . Åtgärder hardessulom satts in i norra , där ett samarbele sker med södra ,Andra särskilda insalser förekommer också på . Del kommer nämligenunder della år alt ske en omprövning av samlliga där liggande raffinaderiersverksamhel, delta enligt uppgifter från . Vihar satt i gång detta arbete för all snabbi nå resultat i de mest drabbade områdena i , Vi har bett länsstyrelserna att ge en samlad redovisning av miljösituationen i deras resp, län. Dessutom har länsstyrelser na nu fått en praktiskt taget dubbelt så stor personalstyrka lill sillförfogande. Med de ökade resurser som såväl länsstyrelser, kommuner och centrala myndigheter nu får finns det möjligheter alt intensifiera arbetet, med utgångspunkt i det framtagna materialet. Vad gäller en lång rad av de insatser som är nödvändiga så har ju länsstyrelserna och kommunerna själva beslutanderätt. Till dessa insalser hör en skärpning av villkoren för miljöfar lig verksamhet; länsstyrelserna och kommunerna kan antingen själva genomföra denna åtgärd eller föreslå atl gör en prövning i 34 frågan. Man har vidare möjlighet all föreslåhastighetsbegränsningar på enskilda vägsträckor. Det har uppstått en tvist omhuruvida länsslyrelserna kan fatta beslut för en hel region vad gäller dennatyp av frågor. Men man har kommil fram lill alt endasl trafiksäkerhelsverkelhar räll att fatta beslul i denna typ av frågor. Ingenfing hindrar docktrafiksäkerhelsverkel från att fatta sådana beslul. Vi har beslulal altgenomföra en generell hasfighelsbegränsning på alla 110-vägar isommar. Detta kan ses som dl annal ullryck för hur allvarligt vi ser på dessafrågor. Jag kommer , , alt fåredovisningen om miljöprojektet i . Jag vel redan på förhand all därfinns en rad myckel konstrukfiva förslag, inle minsl gällande trafiken, menockså gällande viss miljöfarlig verksamhet i fråga om oljehanlering och i frågaom stora industrier som släpper ut mycket lösningsmedel. När det gäller kraven på dieselfordon vill jag säga fillLars alt vi här har ell tekniskt problem som gäller avvägningen mellanpartikelulsläpp, kolväleutsläpp och kväveoxidutsläpp. Delta problem gör detsvårt all uppnå effekfiva resultat med annal än atl hell enkell rensa t.ex.storstäderna och vissa andra regioner från diesellrafik. Flera släder harfattat beslul om all plocka bort dieselfordonen ur exempelviskollekfivtrafiken. är detta - i kombinalion med en sänkning avhastighetsgränserna - det bästa tillvägagångssättet för all komma till rällamed de mycket slora problem som trafiksektorn ger upphov till. har fått i uppgift atl till regeringen redovisa enmiljökonsekvensbedömning av resp. verks trafikseklors miljöeffekler saml etlförslag på hur man skall komma till rälla med de problem som detta innebär. Regeringen länker inle silla och långhala medredovisningen från västra . Vi har valt att ge naturvårdsverketmöjlighet all yllra sig över förslagen. Jag utgår från atlförslagen kommer atl leda lill förstärkta insatser i västra , så atthela slräckan, från sydspels och upp till , kommer att omfattas avde skärpta insalser som är nödvändiga. Del finns också en ökad medvetenhet om att man inle kanbegränsa åtgärderna till den närmaste kuststräckan, utan att ävenfillrinningsområde-na måste omfattas av insatserna. sådant vikligl beslul som del vi har faltal om altSkoghallsverken måste upphöra med all kvicksilverhantering - vilkel trädde ikraft -har betydelse för silualionen i . Detta ärbara elt exempel, av många, på beslut gällande enskilda anläggningar ellergenerella regler för industri, jordbruk och trafik, som regeringen har tagit -och fler kommer atl las. Som jag tidigare sade så utgår jag från all denredovisning vi nu har fåll kommer all leda till förstärkta insatser från såvälkommuner och länsstyrelser som och koncessionsnämnden. Vad sedan gäller användningen av den särskilda paragrafeni miljöskyddslagen - vilken träder i krafl i år-vill jag säga tillLars , atl delta gör del möjligl atl få till stånd generelll verkandeåtgärder inom ell vissl område. På detta sätt behöver man inte ompröva varjeenskjld verksamhet. Vi kommer naturligtvis inte alt tveka att utnyttja dennaparagraf om det visar sig nödvändigl. Jag kan mycket väl länka mig att så blirfallet i detta sammanhang. 30 VIOLACLAESSON (vpk):