prot · GC0991 · 1988-12-31 00:00:00 — Mot denna bakgrund är det givet all jag vore mycket gladom det fanns beredskap till en omställning från spannmålsproduktion och altalla dessa pengar kunde förbrukas snabbt. Men jag tror att man realistisktmäsle inse att det behövs praktisk tid för att kunna se över konsekvenserna avomställningen och ha beredskap all gå in i något nyii. Jag skulle gärna se att dessa medel förbrukades sä fortsom möjligt och alt omställningen gick precis så snabbt som hoppades1985. 1 den utvärdering av beslut som görs ingår alt se varför dethar tagil mera tid, varför omställningen inle alls har gått så snabbt som manförutsåg och varför man har fått betala ut myckel mera. Allt detta ingår iutvärderingen inför nästa års riksdagsbeslut. Som sagt har vi gett praktisk möjlighel lill jordbrukarnaatl della i omställningen när vi gett möjlighet att använda bidraget under treårs lid. Överläggningenvar härmed avslutad. 1988/89:KrU13Anslag till idrott (prop. 1988/89:100 delvis) samt 1988/89:KrU14Anslag lill turism och rekreation (prop. 1988/89:100 delvis). Först upptogs till behandlingkullurutskollels belänkande 13 om anslag till Prot. 1988/89:91 idrott. 44 (): Det viktiga med de är inteatt vinna utan atl dellaga, ly det väsentliga i livet är inte att segra utanatt kämpa väl. Så formulerade del olympiska valspråket förmer än . Del känns rikligt och tänkvärt. De antika är förebild för dagens spel ochhärrör ända från . Det är också från antikens tid vi har uttrycket"En sund själ i en sund kropp". Idrott i alla dess olika former har alllid spelat ochkommer alltid att spela en viktig roll i människors liv. 1 när etik ochmoral tycks sällas på undantag och när känslan för rent spel minskar borde alltdet fina som idrott rätt utövad slår för kunna bli en inspiration för oss ochen förebild för vårt sätt atl leva och verka. Man när aldrig framgångar pä idroltsbanan utan enmålmedveten satsning. Del krävs hård träning, anpassad efler personliga anlagoch förutsättningar. Del krävs förmåga atl lyssna lill råd och gjordaerfarenheter. När det gäller lagsporter utvecklas känslan för att det är isamspelet med de övriga och efter lagledarens intentioner som framgångarna näs.Idrotten styrs av regler. Den som inte respekterar reglerna bestraffas. Fuskoch oärlighet tolereras ej. Engagemang inom idrottsrörelsen, som aktiv eller somledare, är enligt min mening danande för karaktären och ökar respekten för denenskilde individen. Genom idrotten lär vi oss också vad en enda människa kanbetyda som ell goll föredöme för andra. Svensk idrott är etl gott föredöme internationellt. Vihävdar oss väl i flera sporter. Vi gläds över och gratulerar de svenskabordtennisspelarna till deras guld i . Vår styrka är de hundratusentalsideellt arbetande ledarna. Det är deras hängivna, engagerade arbete på allanivåer som är själva förutsättningen för framgångarna. Vi moderater betonaråterigen att det är de små, lokala föreningarna som genom sitt oförlröllligaarbete skapar alla de positiva effekterna. Som en följd av ekonomiska svårigheter ökar pressen päalla dessa ideellt arbetande ledare. Alltför mycket tid går ät fill att dra inpengar på bekostnad av den tid som de kan och skall ägna äl idrotten. Doping är elt idrottens gissel. Världen chockades när BenJohnson fälldes i - en personlig tragedi, som emellertid fickidrotlsorganisationerna världen över att inse vidden av detta förkastligamissbruk. Det är synnerligen allvarligt alt idrottsmän avvärldsklass, som stär som föredömen för många ungdomar, fälls för doping. Del är, anser jag, än mer alarmerande all missbruket tenderat att sprida sig till allt fler idrotter och på snarl sagt alla nivåer. Doping på elitnivä torde snart försvinna. Sponsorkonlraklen kommer atl innehålla en klausul om etl upphörande så snart ett dopingfall uppdagas. Oanmälda doping test såväl pä tävlingar som vid träning mäste genomföras. Det mästeen gång för alla slås fasl atl doping är fusk. Det är som alt använda en för lätt kula vid kulstölning. Det ärytterst viktigt atl informera om de slora hälsorisker som är förknippade medbruket av anabola steroider. Innehav och bruk av vissa preparat bordejämställas med innehav och bruk av knark och behandlas därefter. Regeringen bördärför skyndsamt utreda denna fräga och förelägga de förslag omåtgärder som kan komma alt erfordras. All idroltsutövning ger både aktiva och ledare en starkkänsla av gemenskap. Det är därför glädjande att kunna konstatera allhandikappidrotten befäster sin viktiga plats i idrottsrörelsen. Vi noterar medtillfredsställelse de svenska internationella framgångarna, dokumenterade inleminst vid i . Vi moderater anser att de ekonomiskaförutsättningarna för handikappidrotten skall förbättras genom alt en del av deytterligare medel ur Tipstjänsts överskott som enligt vad vi föreslår skallöverföras till idrotten går till handikappidrotten. Vi moderater vill värna om idrottens självständighet.Svensk idrott riskerar att bli alltför beroende av den politiska makten. Det finns ingen anledning lill atl regeringen skall utsetvå ledamöter i . Det statliga stödet till des.k. främjandeorganisationerna bör ej fördelas av RF. Derasanslagsframställning skall därför i fortsättningen lämnas direkt tillregeringen genom Friluftsorganisationernas samarbetsorgan. Vi har tidigarehävdat dessa ståndpunkter och gör så även . Jag vill upprepa vad jag anförde i idrotlsdebatlen den 31maj : "Även idrottsrörelsen betungas av skatter och avgifter. Vikan aldrig förbättra villkoren för svensk idrott utan all vi för föreningar,ledare och aktiva hittar för dem väl anpassade lösningar pä dessasvårbemästrade och allvarliga problem." Det är därför vi i den moderatamotionen Kr502, "Villkoren för idrotten", ägnat så stort utrymme ätekonomi och skaller. Jag har sagt - och jag betonade del i förra ärelsidroltsdebatt - alt vi måste ge de ideellt arbetande ledarna och tränarnabättre villkor. De mäste fä en helt annan uppskattning för vad de uträttar. Denovärderliga samhällsnytta som görs av alla inom idrottsrörelsen går inle attmäta. Vi måsle på alla sätt underlätta deras arbete och stödja dem. Men det ärinte pengar för all avlöna ledare som är del viktigaste. Idrottens styrka ochljusning ligger ju i del ideella engagemanget. Del väsentliga är att underlättaför de smä lokala föreningarna och möjliggöra för deras ledare att ägna mer tidäl idrottslig fostran och träning och mindre tid åt atl dra in pengar. För att göra idrotten mindre beroende av detstatsfinansiella läget är del enligt vår uppfattning nödvändigt alt införa enmer generell och uthållig form för överförande av medel från Tipstjänsl tillidrotten. Tipstjänsis nettovinst uppgick lill 1 . För erhöll statensålunda 2 . Vi moderater föreslår att regeringen skall överiäggamed RF och dess berörda diskutera omfattning ochfördelningsprinciper. /90 bör, enligt vår mening, 8 milj.kr. av det fill staten inlevererade överskottet gå lill idrottsrörelsen, och dåi första hand till lokala föreningar och handikappidrott. Jag villavslutningsvis citera och instämma i nägra rader som slär atl läsa i Riksidrottsstyrelsensberättelse 1987/88: "Idrottsrörelsens styrka ligger i dess ställning somsjälvständig folkrörelse. Det är det ideella ledarskapet som är motorn bakomidrottens utveckling. Samhällels uppgift bör vara att på alla sätt förbättra förutsättningarnaför idroltsledarna alt fylla sin viktiga och samhällsnyttiga funktion." Moderatidrottspolitik skulle ge svensk idrott ökat oberoende, stärkt ekonomi ochbättre möjligheter för ledare att ägna sig åt idrott. Jag yrkar bifall fill de reservationer där moderaierna finns blandundertecknarna. 45 vice lalmanCHRISTER EIREFELT (fp): För atl få en aktuell och samlad bild av idrottsrörelsens situation harjag besökt ett antal idrottsföreningar. Jag bad om hjälp med urvalet för alt det skulle bli så brett ochallsidigt som möjligt - dvs. det skulle omfatta föreningar i tätorter och pälandsbygden, och det skulle omfatta såväl föreningar med representafion högtupp i seriesystemet som utpräglade bredd- och motionsidrotts-klubbar. Trotsatt jag inte var främmande för idrottens betydelse blev jag imponerad av detjag fick se och höra. Del är elt enastående arbete man uträttar. Och särskiltimponerad blir man av ungdomsverksamheten, som är unik i aktivitet och mångfald- del vågar jag påstå även om jag har stor respekt ocksä för det arbete somandra ungdomsorganisationer uträttar. Bara de 12-13 idrottsföreningar som jagbesökte engagerar närmare 3 000 ungdomar. Jagskall strax återkomma, fru talman, till idrottens omfattande ungdomsverksamhet. Enannan viktig funktion fyller idrotten i sin egenskap av hälsosamfritidssysselsättning för vuxna. Det slora utbudet av aktiviteter gör detmöjligt för i stort sett alla att hitta en verksamhet som passar egnaförutsättningar, behov och ambitioner. Ocksåtävlingsidrott på toppnivå har stor betydelse. Jag ställer inte upp på demotsatsförhållanden som man ibland försöker skapa mellan bredd- och elitidrott,och som också antyds pä sina håll i del här betänkandet. Tvärtorn finns del etlklarl samband mellan elitidroltarnas resultat och utvecklingen inom såvälmotions- som ungdomsverksamheten. Elitidrottarna är förebilder ochinspirationskällor, och det är påtagligt hur framgångar i en idrottsgren väckernytt intresse, lockar fler utövare och ger nya framgångar. Jaghar elt bra exempel på det från min hemstad, -bordtennisens hemstad,som ju har dominerat svensk bordtennis. Del har man kunnat görajust därför alt framgångar för elitspelarna har lett till en myckel omfattandeoch välskött.ungdomsverksam-hei, som i sin tur har fostrat nya elitspelare - ochpå den vägen är del. Manfår inle heller glömma bort elitidrottens stora underhållningsvärde -enfolkteater som engagerar åskådare i alla åldersgrupper. Också det är ensamhällsnytta. Det finns en viss risk atl riksdagsdiskussioner om idrottens villkoruppfattas som litet "snusförnuftiga". När jag säger detta kritiserarjag Prot.1988/89:91 inte mina meddebattörer. Vad jag menar är bara all det som vi kommerin på egentligen är idrottens egnaangelägenheter, som inte skall bli föremål för politiskabeslut - och oftast inte heller blir del. Dessutom är idrottsrörelsen ofta myckel väl medveten om deproblem och möjligheler som vi pekar på, och de åtgärder som behövs är intesällan redan på väg. Men trots della faktum, och trots atl jag alltså har starktilltro till idrottens egen förmåga både atl la till vara sina möjligheter ochatt lösa sina problem, anser jag att vår diskussion här i kammaren är bädeberättigad och angelägen. Det gör jag därför atl idrotten har så stor betydelseinte bara för individen utan också för samhället, l.ex. inom så vikliga områdensom ungdomsfostran och friskvård. Mest påtaglig blir samhällsnyttan när man granskar justungdomsverksamheten. Där får unga människor lära sig atl ta hänsyn till andraoch atl rätta sig efter demokratins spelregler. Där förebygger man missbruk ochbrottslighet, stimulerar kamratskap och överbryggar generationsklyftor, och medden fysiska träningen lägger inan grunden lill god hälsa. Statens viktigaste bidrag till ungdomsidrotten är dellokala aktivilelsslö-det. Det diskuterade vi i kammaren ,en diskussion som fick till resultat att socialdemokraterna med benäget biståndav moderater och miljöpartister lyckades förhindra en välmotiverad höjning. Detbeslutet innebär att socialdemokraterna bokstavligt talat lurade ungdomsidrottenpå över 30 milj. kr. Jag säger lurade, därför alt i en enkät somRiksidrottsförbundet gick ul med till alla politiska partier före valet lovadesocialdemokralerna reservationslöst en höjning till . från nuvarande12 kr. Eftersom del anslaget och de pengar som vi nu diskuterarhar etl direkt samband, hoppas jag att vi kan fä den förklaring tillsocialdemokraternas handlande som vi inle fick . I slutskedet avden debatten sade för övrigt statsrådet att det svar som man gavRiksidroltsför-bundel avsåg valperioden och inte innevarande år, alltså atlhöjningen till . Jag misstänker alldel var en efterhandskonstruktion i ett pressat läge. Men det vore naturligtvismycket värdefullt för ungdomsidrotten och idrottsrörelsen i övrigt, om manåtminstone kunde få det bekräftat. Blir det en höjning av akfivitetsstödetfill . Det är kanske inle så märkvärdigt att del i en såomfattande ungdomsverk samhet som den som idrotten bedriver också finns bekymmer. Ett av dem tycker jag är atl idrotten alltför ofta blir väldigt allvarlig ochresultatfixerad redan för de allra yngsta. Det måste vara fel när klubbar och tränare kräver specialisering och hundraprocentig satsning av 10-12-äringar, i slällel för att låta dem "leka idrott" och pröva olika idrottsgrenar utan krav päresultat och prestation. Jag vet all idrottsrörelsen är uppmärksam på det här problemet och atl en hel del görs för att man skall kunna lösa det, men jag lycker fortfarande atl det sker alldeles för många övertramp. Tillsammans med naturligtvis föräldrar och skola mäsle idrottsrörelsen medverka till atl lek, öppenhet och generositet också i fortsättningen skall känneteckna svensk 42 ungdomsidrott. Det ärmöjligt att det över huvud tagel inte gär att helt undvika negativa Prot.1988/89:91 inslag ien så omfattande verksamhet som idrottsrörelsens. Men framför allt 6 april1989 inom några problemområden finns det inget som helst utrymme för ' ~~ ,.. , ., . o . j j Anslag ttll idrott kompromisser.Dit hor, tycker jag, väldet pa - men också vrd sidan av - ° idrottsarenorna.Och dit hör absolut ocksä dopningen, som Vid i koncentrerades uppmärksamheten igen pädopningens snabba utbredning. utgör den elt direkt hot mot mycket av detfina som idrotten står för. Men trots allt är idrottens möjligheter större än dessproblem. En av de klubbar som jag besökte är en av Sveriges aktivastehandikappidrottsföreningar. Den har ungefär 300 medlemmar, varav ungefärhälften idrottar aktivt, mänga av dem är utvecklingsstörda. Jag hade bl.a.tillfälle all se på när några av dem spelade bowling, och det var inte svårtatt förstå hur mycket den aktiviteten betydde för dem. Jag undrar,för resten om inle annan idrott har en hel delall lära av handikappidrotten. Jag tänker inle minst pä hur väl man tar hand omden enskilde idroltsutövaren. Möjligen har resultatfixeringen och allvaretblivit litet för stort också inom handikappidrotten, men visst är de resultatsom man uppnår imponerande. En rimlig utgångspunkt för samhällets stöd tillhandikappidrotten är att den skall ges samma förutsättningar som idrotten iövrigl. Det skall inle vara dyrare eller krångligare för den handikappade änför andra alt utöva sin idrott. Slutligen nägra ord om idrottens ekonomi. Milt intryckfrän föreningsbesöken är atl ekonomin i regel inte utgör nägot akut problem.Men det beror framför allt på två saker: för det första alt ansvarskännande klubbledningar planerarverksamheten efter de resurser som slår till förfogande, för del andra pä alt uppfinningsrikedomen när det gälleratt skaffa inkomster är minst sagl stor. Man mötte en väldig flora: insamling av flaskor ochpapper, plantering av skog förutom de mer traditionella sätten att skaffapengar som lotterier och bingo. Däremot saknar föreningarna ofta resurser för atl utökaverksamheten, alltså alt nä ul lill nya grupper och erbjuda ännu flermänniskor, gamla och unga, en meningsfull fritidssysselsättning. Det måslekännas ganska svårt för engagerade ungdomsledare atl tvingas begränsa antaletsom får vara med, därför atl resurserna inte räcker till. Dess värre sker detganska ofta . I det här sammanhanget tycker jag också att det finns skälatt poängtera att de här slora ersättningarna lill spelare som man ibland läserom, och där man möjligen kan få intrycket att det gäller för var och varannanförening, del förekommer i kanske en handfull föreningar, kanske inle ens det.Det vanliga - också på elitnivå - är alt spelarersättningarna är mycketblygsamma och alt de knappt räcker ens lill de personliga kostnaderna föridrottandet. I har vi dragit den slutsatsen avidrottsrörelsens ekonomiska situafion alt idrottsrörelsen behöver ett ökat stöd, och att en sådan ökningför samhällets del är väl använda pengar är alldeles uppenbart. Däremot är vi 43 inteövertygade om alt den utökningen mäste komma via statsbudgeten. Prot.1988/89:91 Vi har pekat på andra möjligheter,t.ex. all man låter en större del av 6 april1989 Tipstjänsts överskott gå direkt ochvaraktigt till idrotten. Men just det kravel \ \ fär vi med vår uppdelning avärendena anledning alt återkomma lill. ° Vi tycker också att man börutarbeta elt långsiktigt program för hur ett ökat slödtill idrotten skall utformas. Idrottsrörelsen har rätl att veta hur den ekonomiskasituationen skall se ut än den som omfattas av Inför delnu aktuella budgetåret gjorde samma bedömning som idrottsrörelsen,nämligen att ungdomsidrotten i första hand mäste fä sill i form av en rejälhöjning av just aktivitetsstödet. Jag tycker fortfarande alt det har varit enriklig prioritering och beklagar slutligen, fru talman, än en gäng attsocialdemokraterna på den punkten svek idrotten. Jag yrkar bifall tillreservationerna nr 9 och 11. 46 () replik: tog upp det som vidiskuterade , nämligen LOK-stödet. Det verkar som omdebatten om idrottens ekonomi koncentreras just pä detta lokala aktiviletsstöd.Jag gjorde i den debatten fullt klart, precis som jag hoppas har framgått avmilt anförande , alt moderata samlingspartiet verkligen stöder svenskidrott i alla dess former och på alla nivåer. Jag kaninte underlåta att citera nägra rader i Svensk Idrott nr2 som har skrivit: "--------------------- del kan varadags att pä allvaraktualisera frågan om alt överföra idrottsrörelsens del av detta anslag" -dvs. LOK-stödet - "till elt som RF får direkl ansvar för atl administreraoch utveckla." Del är bra. Fär jag också säga alt vi moderater genom slopade skatteröverför mer pengar till idrotten än de övriga partierna gör. Tillskalteulskollels betänkande nr 23 finns bl.a. tre moderata reservationer, därvi beklagligtvis slår hell ensamma, och de har rubrikerna Slopande avbingoskatlen. En utredning om reklamskatten för idrottsföreningar ochSchablonavdraget för idrottsledare och idrottsutövare. 47 vice talman () replik: Det här är litet besvärligt, eftersom dessabetänkanden gär in i varandra och det är nästan omöjligt atl undvika atl delviskomma in på andra. Jag ber om ursäkt för det. LOK-stödet är så centralt för framför alll ungdomsidrottenoch de föreningar som baserar huvuddelen av sin verksamhet på del att detbelyder myckel mer än de enskilda detaljer som vi diskuterar i deltabetänkande. Aktivitetsslödet är egentligen del enda slöd som går direkt ul lillde enskilda föreningarna, dvs. precis del som talade sig varmför. Det gick inte att ta fel på reaktionerna, bl.a. från , somciterades, när idrotten blev lurad på anslagshöjningen. En annan fördel med aktivitetsslödet ligger i namnet,nämligen alt slödel just befrämjar aktiviteten. De klubbar som har dålig aktivitet och inte lar hand om sina ungdomar på rätt sätt kan inte få detta stöd. 44 Jag kan gärna gå med på attdiskutera hur detta slöd administreras. inga invändningar mot atlidrottsrörelsen själv tar hand om del, ungefär pä de Prot. 1988/89:91premisser som gäller. Vi får då inte glömma bort atl det inle barahandlar om idrottsrörelsen, utan just delta slöd gär ocksä lillandra ungdomsorganisationer. Men pengarna måsle ju komma någonslans ifrån,. Ökningen handlar alltså bara för idrottens del om 30 eller 35 milj.kr. på elt år. Det är avsevärt mer än de enskilda summor som vi diskuterar . Anf.48 () replik: Vi moderater har inte på något sätt motsatt oss, som jag sade , atlde lokala föreningarna får delta aktivitetsstöd. Det är formerna förutbetalningen som vi har varil något tveksamma lill. Stödet är ytterstvälbehövligt. Det framgår dock av inlägg att man vad gällerstödet fill idrotten börjar luta åt att utbetalningen skall ske frän ett annalhåll. Vi har hela liden hävdat alt vi har det allra största förtroende förRiksidrottsförbundet, för dess möjligheler att sköta sitt fögderi och del sällpå vilket förbundet visar atl man verkligen är kapabel att fördela och taansvar för de anslag som ges. Anf.49 (): Denna idroltsdebatt kommer antagligen atl vara Hkadan som de tidigareidrotlsdebatlerna här i kammaren. Det finns en stor samstämmighet mellantalarna, som understryker värdet och viklen av del uppoffrande arbete somutförs av de många ideella ledarna, som uppskattningsvis är 450 000 tillantalet, i 45 000 lokala idroltsorganisationer med en mängd aktiva utövare,föräldrar och olika slags fritidsledare. Avdetta skulle man naturligtvis kunna dra den slutsatsen att del föreligger enigabelänkanden för behandling. Men gör del inte del. Det är mångavackra ord som sägs om den stora betydelsen för fostran av ungdomen, men mandrar inte alllid en slutsats av vad man framför när det gäller atl stödja dennaverksamhet och ge den möjligheter atl ulvecklas. Jag tänkte uppehålla mig något vid frågor som kanske inle så oftaberörs. Den som inte är särskilt aktiv eller som inte deltar i denna frivilligaverksamhet kan av massmedia, sportsidor och olika tidskrifter få uppfattningenatt idrottsföreningarna har det mycket gott ställt; de har etl slort stöd, färkolossalt mycket reklampengar och har mänga sponsorer. Det finns anledning atlnågot rätta till den bilden. Detär många specialförbund - 15 stycken - som över huvud tagel icke får del avnågra som helst sponsorspengar eller reklaminkomster. Del är bara 14specialförbund som har sådana intäkter pä mer än 1 milj.kr. Sannolikt är det deförbundens idrottsutövare som vi möter i dessa stort upplagda artiklar och somväcker den största uppmärksamheten. Jag ställer dem inte emot varandra, därföratt alla dessa förbund behövs. Det behövs en väl utvecklad elitidrott i vårtland, för alt stimulera och ge förutsättningar ocksä för breddidrotlen. Elitidrottenger naturligtvis också, kanske i alltför liten omfattning men åtminstone på sikl, handikappade möjligheler att utöva idrott. De fär tillgång till arenor och kan ta del av den tekniska utvecklingen, som gör det lättare för dem att vara med och idrotta. har ställt sig bakom allt detta, men inle nog meddet: vi ställer också upp för ökade anslag fill idrotten. Någon kanske tyckeratt det är märkligt atl har avlämnat en reservation när det gällerinriktningen av samhällets slöd lill idrotten och den verksamhet somidrottsrörelsen bedriver, när alla är så eniga i den debatten. Vi blev tvungnaall reservera oss, därför alt frågan om stödets storlek också är sammankoppladmed denna inriktning. Frän sida har vi alltså föreslagit all detstatliga stödet skall öka med 7,2 milj.kr. för nästa budgetår. Det stämmer rätlväl överens med äskande. Jag vågar lova alt äskandet inteär tilllaget i överkant, utan det har skett slora prutningsarbeten även infördetta budgetår, liksom tidigare budgetår när idrotten själv har varil tvungenall prioritera. Vad är det då som det ökade slöd som föreslär atlriksdagen beslutar om skall gå lill? Jo, del är att möjliggöra ökade insatsermol doping. Jag vill bara understryka vad som har sagts, dvs. alldoping naturligtvis är en skam för idrotten, en medicinsk farlighet som vi inletorde ha råd alt hålla oss med. Det är naturliglvis inle heller fair play närvissa idrottsutövare använder otillåtna medel för att kunna bli bättre än sinakonkurrenter, som spelar ärligt. Regeringens förslag till stöd åt idrotten medger inte altden enligt egna planer fulll ul kan satsa på åtgärder mot doping. kunde vi läsa att man inle har laboratorieresurser för attklara av de här testerna, och man var myckel ängslig över att man skulle behövadra ner på verksamheten. Man har inom idrotten själv vidtagit åtgärder ochskapat möjligheler till provtagning i alla slags idrottssammanhang och vidträning. Om dessa prov, som troligtvis är nödvändiga, inte kan analyseras påett riktigt och tillförlitligt säll är della naturligtvis inte något somfrämjar idrottsrörelsens åtgärder mot dopingverksamheten. bör gåtill detta ändamål.