prot · GC0939 · 1988-12-31 00:00:00 — beslutade regeringen att kommunen skulleföras in bland de kommuner som omfattades av de särskilda utvecklingsinsatsernai Bergslagen. beslutade regeringen att kommunen skulleinplaceras i tillfälligt stödområde. Dessa beslut gäller fortfarande och harbl.a. medfört att lokaliseringsstöd kunnat lämnas till företag i kommunen.Företag i kommunen har också möjlighet att utnyttja sina investeringsfonder förinvesteringar i byggnader och maskiner. Vad gäller fråga om de statliga verkensroll i regionalpolitiken har regeringen i årets budgetproposition redovisat deriktlinjer som bör gälla i fråga om decentralisering av statlig verksamhet.Regeringen kommer all verka för en fortsatt decentralisering i form av såväldelegering av beslutsbefogenheter som omlokalisering av staflig verksamhet.Myndigheterna skall även efter omlokalisering eller annan form avdecentralisering kunna fullgöra sina uppgifter på ett effektivt sätt. Beslut omatt flytta ut central statlig verksamhet bör därför grundas på en bedömning avde utvecklingsförutsättningar som en omlokalisering kan ge för såväl förvaltningensom mottagarorten. AnL 46HANS (vpk): Jag får tacka fru statsrådet för svaret. Det finns och har funnits problem iVästmanlands län till följd av stålkrisen. Som jag nämnde i interpellationenstartade det hela egentligen i början av 70-lalet. Det var då som man hördetalas om de första problemen. Olika orter har varit aktueUa under olika tider.Hallstahammar är fortfarande den ort som barden största arbetslösheten i länet.Efter det aft interpellationen skrevs har det kommit en mängd larmrapporterdärifrån, i vilka man - enligt tidningen i länet - har räknat fram att 2 380jobb inom industrin i länet har lagts ned eller hotas av nedläggning . Bergslagsproblemenfinns i sanning kvar. Jag vill börja med att säga att jag inte är ute efter attkritisera själva lokaliseringen till . Det är min valkrets, ochsom arbetsmarknadsministern förslår kan jag därför inte på något vis sälla migemot aft en indusfri lokaliserats till en ort där det behövdes många nyaarbetstillfällen. Pä så sätt är det positivt all denna etablering över huvudtaget blev av. kommunledning har under fyra lidarbetat med dessa frågor. Man har tillsammans med den tilltänkte ägaren ochföretagsledaren gjort olaliga uppvaktningar och ansökt om etablering iHallstahammar, men har upprepade gånger inte fått fillräckliga stödmedelbeviljade. Del kan knappast vara någon slump att ägaren lämnar in ansökan omstöd för etablering i en annan kommun, där staten genast beviljade ell störrestöd. Det måste finnas någon tanke hos de statliga myndigheterna bakom detförhållandet att man är villig aft ge större stöd i del ena läget, än i detandra. Genom alt i sitt svar låta påskina att del var fråga om en slump, attföretagsledaren ansökte om utökat stöd och plötsligt fick det, går statsrådetrunt problemet. Det handlar faktiskt om att han fick mera pengar. Det var judärför som företagsledaren ansökte om stöd för etablering i en annan kommun. Jag kan inle tro annat än all frågan var ett problem försocialdemokraterna efter de stora löften som man gav när nedläggningen avboardfabriken i var aktuell 1982. I den valrörelsen avgav manmycket stora löften om vad en ny socialdemokratisk regering skulle kunnaåstadkomma. slumpade del sig så att inför årets val frågan åter var aktuell.Det är klart alt del passade bra alt styra denna verksamhet, som hadeanknytning lill Iräbranschen, till för alt dämpa upproret påden orten över att man inte uppfyllt de gamla vallöftena. Det var ju synd baraaft detta skulle drabba , som ligger i samma region och har sammaproblem och därför borde få samma stöd av staten som fått. Detär detta som jag kritiserar - all man spelar ut kommuner mot varandra, trotsaft de ligger i samma område och befinner sig i samma kris. Man säger att visst inte har svikits.Hallstahammar har inplacerats i tillfälligt stödområde. Det tackar vi för. Vi är många som har motionerat om sådana åtgärder . 1 sitt svar sade arbetsmarknads ministern "", men enligt vad jag kan erinra mighar Uppvaknandet från den socialdemokratiskaregeringen var väl ändå litet sent. Det fanns faktiskt en kris som slog igenomi Bergslagen. Visserligen är det positivt att Bergslagen inplacerats istödområde, men det är långtifrån tillräckligt, eftersom det pågår encentralisering av näringslivet, en omstrukturering som fortfarande slår motBergslagen, mot och mot . Det pågår mycket kraftigaomflyttningar av industrier, och några nya etableringar sker inte i dessaregioner. Jag tycker att det verkar som atf regeringen bara ser på och läggerfram nya förslag om hur man skall kunna flytta arbetskraft, i stället för attfundera över hur man skall kunna flytta industrier till de berörda regionerna.Det är infe så lätt för de gamla bruksorterna alt plötsligt befinna sig i en nyteknisk era med high-tech, forskning och datoriserad teknik, som leder framåt.En sådan tillväxt sker, om den fortgår helt automatiskt och utan styrning,naturligtvis i förut heta områden, i storstadsområden och kring regioner meduniversitet och högskolor. Här krävs en helt annan inriktning och mycketkraftigare lag frän regeringens sida. Då inställer sig naturligtvis frågorna: Vad gör man inommyndigheterna, inom de statliga förelagen? Hur använder man AP-fonderna? Alltdelta hänger ihop. Jag har ställt mina frågor utifrån hur man har hanteratregionalpolitiken när det gäller invandrarverket. Man upprättade ettfioårs-konfrakt med kommun, som innebar att ett kontor skulleförläggas där, men sedan flyttade man därifrån ganska snabbt. Det är klart atfsådant sätter sina spår hos kommunalpolitiker och även riksdagsledamöter somförsöker få fill stånd en positiv utveckling i denna del av . Det gårinte längre all säga alt regionen ligger sä nära storstäderna, alt den är såindustrialiserad och att den ligger inom pendelavstånd fill ochUppsala. Det håller inte för den framlida utvecklingen. Jag efterlyser en merkonsekvent strategi från regeringen, rättvisa mellan kommuner i samma län samtstaflig utlokalisering. Överläggningen var härmed avslutad. 9§ Svar på interpellation 1988/89:76 om arbetsmarknadssituationen i har i en interpellation ställdfill mig undrat om regeringen är beredd aft omgående skapa ettVästernorrlandspaket, skjuta till extra medel till förbättring avkommunikationerna i och till samt öka utbyggnadstaktenbeträffande industrihögskolan i . Som bakgrund till interpellationen anger negativa befolkningsutveckling och ett antal företags konkreta problem. hävdar att har blivit ettkrislän utan att regeringen har uppmärksammat detta. Regeringens framgångsrika ekonomiska politik och en aktivregional- och arbetsmarknadspolitik har inneburit sjunkandearbetslöshetssiffror och stigande sysselsättning även i Västernorriands län.Sedan 1982 har arbetslösheten minskat med eller 2500 personer, somantalet sysselsatta ökat. Länet kan dessutom uppvisa minskandeflytlningsunderskolt. Arbetslösheten i länet är den lägsta bland skogslänen ochär nu nere i . påstående atf länet inte skulleha fått del av de arbetsmarknadspolitiska resurserna i proportion till behovet,stämmer således inle. till har företag iVästernorriands län fått regionalpolifiskt stöd med 270 milj. kr. i bidrag och280 milj. kr. Stödet beräknas ha gett närmare 1 600 arbetstillfällen. Detta har betytt en lång rad investerings- ochutvecklingsinsatser fill en rad industriföretag, kommuner m.fl. i länet. disponerar medel för regional utveckling -det s.k. länsanslaget - som har höjts kraftigt från 26,4 milj. kr. budgetåret1982/83 lill 70 milj. kr. Genom att medverka fill en tidigareläggning av Deltavägenhar regeringen bidragit lill infrastrukturella förbättringar iSundsvall-Timrå-Härnö-sand-regionerna. Restiden från /Härnösandsflygplats till Härnösandsregionen förkortas kraftigt, och den gemensammaarbetsmarknaden vidgas. Beträffande propå om ökade väganslag vill jagframhålla att byggandet av statliga vägar sker enligt fastställdaflerårsplaner. Dessa planer upprättas och fastställs i en decentraliseradplaneringsprocess, där det lokala och regionala inflytandet är stort. pågår upprättande av förenkladeflerårsplaner . Dessa planer kommer när det gällerlänstrafikanläggningar att fastställas av resp. länsstyrelse och när det gällerriksvägar att fastställas av . 1 regeringens åtgärdsprogram för bärighetshöjande åtgärderpå vägnätet i skogslänen ligger i lopp medbärighetsinvesferingar. Jämfört med andra län har fåttflest projekt prioriterade och mest medel tilldelade - 707 milj. kr. När det gäller telekommunikationerna kan jag konstateraalt det inom SundsvaUs teleområde, som omfattar och norraHälsingland, investeras ca 250 milj. kr. I det moderniseringsprogramsom styr investeringarna är förefagsläla orter och orter med viktiga företagidentifierade och förankrade med kommunerna. Investeringarna medför attmodernaste digilallelefoner snabbt kommer alt spridas i ochnorra . Enligt vad jag erfar är utbyggnaden av nätet i balans medefterfrågan på olika feletjänster. Jag vill i detta sammanhang också nämna attett nytt teletjänslcenlrum planeras alt byggas upp i fr.o.m. nästaär. Där skall i första hand ett antal av dem som måste friställas vid iSundsvall erbjudas arbeten. På frågan om regeringen är beredd att tillskjuta extramedel för snabbtåg gäller följande. Regeringen har genomvårens trafikpolifiska proposifion gett ökade anslag till järnvägsufbyggnad.Planeringssystemet har inriktats på samhällsekonomiska bedömningar därregionalpoUtiska överväganden skall vägas in. Beslut om banutbyggnader görs avbanverket. EnHgt SJ:s nya åtgärdsprogram kommer en satsning att ske på snabblågslrafik.Bland de sträckor som övervägs utöver finns bl.a. sträckan . Tågtrafiken avgörs i dentrafikupphandling som transporlrådet gör på regeringens uppdrag. Eftersomsådana förhandlingar har påbörjats är jag inte beredd alt nu göra någonkommentar. Angående oro för effekterna i denelkraflsintensiva industrin av kärnkraftsavvecklingen vill jag säga följande.Vid riksdagsbehandlingen av regeringens proposition om energipolitiken inför1990-falef slogs bl.a. fast atf elförsörjningen inte får vara en faktor som försvagarindustrins internationella konkurrenskraft och hämmar landets industriellautveckling. I propositionen framhölls också att det finns anledning att nogafölja utvecklingen för sådan industri vars lönsamhet och konkurrensförmågastarkt påverkas av priset på elenergi. framhölls att del också varviktigt att studera de regional- och arbetsmarknadspolitiska konsekvenserna ochatt överväga hur dessa faktorer borde påverka politikens utformning. Regeringen kommer att tillkalla en särskildutredare, som skall arbeta med frågor kring konkurrensvillkoren för elintensivindustri. Utredarens uppgift blir främst aft inför avstämningsfidpunkfen år1990 redovisa förslag fill åtgärder för den elintensiva industrin närkärnkraften avvecklas. Utredaren skall därvid redovisa om det finns behov avsärskilda insatser inom det regional-, arbetsmarknads- och industripolitiskaområdet i särskilt utsatta orter och regioner. Utbyggnaden av högskolan prövas i budgetarbetet. Högskolani / har fått resurser för flera nyautbildningslinjer. I den s.k. inlandsproposifionen, som presenterades för ettår sedan, ingick också medel för kontaktverksamhet och forsknings- ochutvecklingsprojekt. Årets budgetarbete är i sitt slutskede, och jag kan ännuinte redogöra för utfallet. Avslutningsvis vill jag sålunda med bestämdhet hävda attregeringen uppmärksammat situationen i länet i högsta grad. Sammanlaget haromfattande regionalpolitiska insatser gjorts i länet. Regeringen följer som utvecklingen iVästernorriands län med största noggrannhet. Några särskilda åtgärder förVästernorrlands län utöver de ordinarie insatser som det regionalpolifiskastödet medger anser jag inte vara motiverade, mot bakgrund av den situafion somarbetsmarknaden uppvisar och de åtgärder som genomförts för att åstadkommalångsikfigt gynnsamma utvecklingsmöjligheter. AnL 48SIGGE GODIN (fp): Jag ber atf få tacka arbetsmarknadsministern för svaret. 1 svaret säger arbetsmarknadsministern att regeringenföljer utvecklingen i med största noggrannhet. Vad som menas meddelta vet infe jag. Det går ju bra atf sitta i och åse hurutvecklingen eller avvecklingen går i ett län. Svaret markerar alltför tydligtatt detta är vad regeringen avser i det här ärendet. Jag har försökt att med några siffror ange hur allvarligtläget är. Jag sade i interpellationen aft tappade7 600 personer. Vad som hänt fidigare år vet regeringen. norriandfaktiskt 10 000 personer. Befolkningsstrukturen blev därmed så sned att länethar verkliga problem . Självfallet, , är lågaarbetslöshetssiffror under en högkonjunktur naturligt, men därtill skall läggasatt har förlorat 10 000 personer under 60-talel och 7 600 under80-talet. Det finns då inte så många fler människor som kan bli arbetslösaeller flytta från länet. Vad jag oroar mig för är utvecklingen. I interpellationentar jag fram några exempel. Det handlar om 750 personer vid , några hundravid KemaNord i , och 7 500 jobb riskeras i de elkraflsintensivaindustrierna, som vi har mer av i än i något annat län ilandet. Arbetsmarknadsministern säger att länet har fått resurseri proportion fill behovet. Det finns en utredning som ERU har beställt fill denregionalpolitiska utredningen. I den förvånas man av all harfått minst med arbetsmarknadspolitiska insatser per capita. Jag kan nu lugnautredarna, när jag träffar dem , med all enligtregeringen har fått de medel som det har funnits behov av. Jag skulle vilja gå över till de akutaproblemen, och . har del alltså hänt igen. Det ärstrukturomvandling på gång. Förut handlade del om och . Då hadeden socialdemokratiska regeringen mycket goda kontakter med de privataföretagen, i och i . Då gick det bra att skjuta tilloändligt mycket pengar. handlar det om ett statligt företag. Då saknartydligen regeringen de här kontakterna, eller också är det somkommunikationsministern har angett i ett frågesvar, att inskränkningar iverksamheten skall beslutas av styrelsen för bolaget. Regeringen har alltsåinget intresse av aft regionalpolitiska hänsyn tas och inget intresse av attverksamheter i överhettade regioner flyttas från den ena Telifabriken till denandra. För någon vecka sedan gick arbetsmarknadsministern tillhårt angrepp pä för deras neddragning i . Men varför,arbetsmarknadsministern, skall ta ett större ansvar än ? Varförställer arbetsmarknadsministern inte lika stora krav på eller kanskeockså större? När del gäller KemaNord i : Varför ställerregeringen inga krav på i del sammanhanget? har ju sagtatt man vill ta större hänsyn i de kommuner där företaget är stor arbetsgivareoch där det finns bara en sådan arbetsgivare. 1 Ange är det på det sättet, menregeringen struntar tydligen i del - företaget får göra som del vill. Vid i var antalet anställda 1 100personer. uppgår arbetsstyrkan till 750 personer. i harmed andra ord tagit ansvar för neddragningen. Av dessa 750 personer är 234kvinnor . De är lågutbildade och har lång anställningstid vid -således ingen annan arbetslivserfarenhet. Av hela arbetsstyrkan är 342 personeröver . I svaret säger arbetsmarknadsministern att kvinnorna, ca250, skall få arbete vid televerkels teletjänslcenlrum. Det är gott och väl,men vi skall ha klart för oss all teletjänsterna inle omfattas av någotmonopol. har för avsikt att ta rejält betalt för tjänsterna. Dåfrågar jag mig: Vet arbetsmarknadsministern om man klarar konkurrensen? Nästafråga blir denna: Vill flytta verksamheten till ? entidningsartikel kan man läsa följande uttalande av generaldirektörTony : "Om de handikappade hindrar oss blir det inga jobb iSundsvall." Hur kan regeringen acceptera att en generaldirektör i ettstatligt verk går ut och ställer handikappade mot arbetslösa? Varför reagerarinte arbetsmarknadsministern på detta på samma sätt som då det gäller ? Det hör till en regerings uppgifter att hagoda kontakter med såväl det privata som det statliga näringslivet. Det skallvara ett ömsesidigt utbyte, och det skall man kunna ha ulan att lagstifta. Närnu arbetsmarknadsministern ställer de här kraven på , bör självfalletsamma krav ställas på . Jag är övertygad om att man kan flyttaarbetsuppgifter till , om viljan finns. Det finns en bra och modernvagnpark. Vidare finns det en bra arbetskraft.Den är lojal och trogen sittförelag. har varit i och vet egentligen vad dethandlar om, men trots detta vill regeringen inte vidta några åtgärder. är en jämställdhetsfråga, arbetsmarknadsministern.Skall vi ställa de här kvinnorna på bar backe eller skall vi ge dem en chansatt få arbetsuppgifter? AnL 49 EVABJÖRNE (m): I produceras myckenelkraft från vattenkraft, och skogsindustrin producerar sågade trävaror, massa,papper m.m. - ursprungligen naturtillgångar som har gett den svenska statenstora inkomster och som i hög grad har bidragit till det svenska välståndet.Trots detta finns del stor oro och rädsla för framliden, för trots myckenvatfenproducerad kraft svarar ju kärnkraftverken för cirka hälften av landetselproduktion. gäller oron vad som händer om och när kärnkraftenavvecklas. Kommer våra stora basindustrier, som är i högsta grad elberoende.Svenska Cellulosa , och , KemaNord Industrikemi, ,all nödgas flytta utomlands? Stora delar av är glesbygd. SiggeGodin pekar i sin interpellation på den negativa befolkningsutvecklingen. Omden skall vändas, om människor skall klara att få sin utkomst inom länet och omföretagsamhet skall kunna etableras utanför städerna, måste vi ha brakommunikationer, bra vägar för person- och godstrafik. har vi vägsträckormed en standard som gör vägarna ofarbara. De medel som ges tillvägunderhåll räcker endast till skötsel av de belagda vägarna, som iVästernorriands län är förhållandevis få. I takt med den tekniska utvecklingen måste även telekommunikationernabyggas ut. Länet måste kommunikationsmässigt integreras i den modernainfrastrukturen. Vill arbetsmarknadsministern medverka till alt vi får en rejälupprustning av kommunikationerna i länet? Bra kommunikationer är en av de allraviktigaste förutsättningarna för atf människor skall kunna bo kvar och för aftföretagsamhet skall ha en chans till överlevnad. Trots högkonjunktur och brist på arbetskraft drabbas länetav hot om företagsnedläggelser och arbetslöshet. Regeringen har under senare årsatsat mycket pengar på lokaliseringspolitiken. Av den som ladesfram framgår att de utbetalningar som gjorts i form av lokaliseringsbidragvarit allt annat än lyckade. Man frågar sig om regeringen tassar på i 4 protokoll 1988/89:39 sammaullstrumpor som tidigare, eftersom man av det här budgetårethar gjort slut på hela årets anslag för lokaliseringsbidrag och begär merpengar. Det är anmärkningsvärt med hänsyn till den goda konjunkturen och denmycket goda fillgången på kapital på marknaden. Möjligheterna fill lönsammainvesteringar på normala villkor också i stödområdena torde just nu vara bättreän . har angåendeverksamheten vid fabriken i , förhandlingar som berör drygt 700personer. Situationen vid i visar alt statligt ägande minsanninte är någon garanti för trygga arbetsförhållanden, snarare tvärtom. När det gäller det statliga arbetsgivaransvaret sägerarbetsmarknadsministern all man skall flytta ett nytt teleljänstcentrum fillSundsvall. Vi som bor i och de anställda vid kan inte förstå vadman vinner med det där. Många som arbetar vi teletjänsfcentrum kommer atfmista sina arbeten. De kvinnor - det rör sig främst om kvinnor som ju med tankepå rösten lämpar sig bäst som telefonister - som har kunnat fa arbete somtelefonist har redan gjort det. Många av de kvinnor som finns kvar vid harhörselskador på grund av att man har haft en eltelefeknisk produktion.Många av dem bryter också på finska, vilket inle heller länipar sig så bra fören telefonist. Jag tycker att arbetsmarknadsministern skall granska detkoncept om fortsatt drift som anställda och företagsledning har arbetat fram.Är förslaget realisfiskt, ge då de anställda och företagsledningen för Telimöjlighet aft bevisa aft de har förmågan atf driva fabriken fristående från detövriga och på företagsekonomiska grunder! Och gör det med möjligheten attöverväga en annan ägandeform. I finns det en mycket kunnig ochplikttrogen personal. Det finns också en rad produkter som kan tillverkas medbefintliga produktionsresurser. Alla har de det stora och övergripande måletaft klara fabriken i . Lyckas man nå det målef, måste det bli en braoch billig lösning för alla parter. Lyckas man inte finns ju fortfarandemöjligheten atf avveckla. Jag vill fråga arbetsmarknadsministern omarbetsmarknadsministern vill låta fabrik med utrustning få finnas kvar iSundsvall och låta de anställda få möjlighet aft fortsätta sin utveckling avfabriken. Vill arbetsmarknadsministern medverka till en rejäl satsning påkommunikationerna i länet? AnL 50MARTIN (): Jag vill instämma i de synpunkter som SiggeGodin har framfört i sin interpellation, liksom också i vad han och framhållit här i debatten. Det svar som arbetsmarknadsministern har gett en besvikelse, en besvikelse för alla i . Jag tycker attsvaret är ett nytt bevis på atf Västernorriands läns problem inte är uppenbaraför regeringen och inte heller för socialdemokratin på central nivå. Det är enutbredd uppfattning i - jag tror att det gäller allaparfier. det framgår också av vad de socialdemokrafiska fidningarna skriver -att det behövs speciella satsningar på med tanke påsituationen i länet. Man trodde aft regeringen nu skulle inse atf det behövsnågot slags Västernorrlandspaket eller något annat samlat program. Menproblemen tycks infe räcka till, trots att befolkningen sedan lång tid tillbakaminskar och en prognos visar pä fortsatt tillbakagång. Det finns många aktuellaproblem i vårt län. Jag trodde alt nedläggning, begränsningar ellerkanske nedläggning i , hot om minskningar i försvarsorganisationen iSkellefteå och , indragning av järnvägar osv. skulle vara tillräckligtför att regeringen skulle inse att det behövs speciella åtgärder förVästernorrland. Vad gäller befolkningsutvecklingen, som nämnts här, harlänet förlorat närmare 8 000 människor under 1980-lalel - hälften ärfödelseunderskott, hälften är nettouiflyttning. Det är klart attsysselsättningsgraden stiger om tillräckligt många arbetsföra flyttar frånlänet. Del blir en naturnödvändig följd. Del är alltså lätt förarbetsmarknadsministern att i svaret ange att arbetslöshetssiffrorna har gåttned fill . Antalet sysselsatta i länet är 130 000, och för varje gäng 1300 arbetsföra personer lämnat länet har antalet sysselsatta stigit . Vifår räkna med att andelen yrkesverksamma bland de utflyttade utgör kanske 2,eller däromkring. Befolkningsprognoserna visar att Västernorriands länkommer att förlora ytterligare 4 000-5 000 människor fram till mitten av 1990-talel. Vad gäller sysselsättningen har arbetat medtvå prognoser. Enligt den ena, den så att säga gynnsamma prognosen, där maninte har tagit hänsyn till de aktuella problemen, eftersom den gjordes innanman visste att skulle läggas ned, skulle man klara ungefär oförändradsysselsättning. Enligt en alternativ prognos, där man tar hänsyn fill en del avde orosmoln som finns över länet, skulle sysselsättningen minska med, vill jagminnas, 4 000 arbetstillfällen . Det är svårt att på central nivå få gehör förVästernorriands problem. länsrapport skrev - vårlandshövding är ju f.d. socialdemokrafiska statsrådet , så hanborde ha regeringens öra - att är ett krislän i skymundan. Manansåg att det inom borde tillsättas en särskild grupp för atfundersöka förhållandena och vidta åtgärder med anledning av problem.1 januari 1986 ställde jag en fråga till dåvarande industriministern om hanavsåg att tillsätta en sådan grupp, men det hade han infe för avsikt att göra. Det har gått trögt när det gäller lokaliseringar tillVästernorrland. Flera aktuella och lämpliga projekt har gått Västernorrlandförbi. 1 våras beslöts t.ex. att centrala myndighet infeskulle lokaliseras lill utan till .