prot · GC09109 · 1988-12-31 00:00:00 — Del som gör oss myckel bekymrade är alt regeringen ochsocialdemokraterna tycks äga den leoreliska insikten om all en radikalkursändring är nödvändig. Slalsminislern har av sin expert och hanskolleger lälil sig övertygas om all växthuseffekten är dl av de största holenmol mänsklighetens framtid. Ändå vidtas inga åtgärder för att vända utvecklingen. Teori:Kärnkraflen hör inle hemma i elt civiliserat samhälle. Praktik: Regeringen accepierar effeklhöjningar i de fleslakärnkraflverk och rniljardinvesleringar för all rädda det dödsdömda . Teori: Koldioxidutsläppen fär ej öka. Växthuseffekten ärkanske det största holel mol mänskligheten. Praktik: vägrar atl antyda några åtgärderför all ens frysa vägtrafik och flygtrafik på nuvarande nivå eller för attradikall föra över Irafik från landsväg lill järnväg och båt. all ingripa mol Energiverkels och Vallenfalls yviga planer på en meromfattande användning av kol, olja och naturgas i nybyggdaförbränningsanläggningar. Teori:Sverige skall salsa på inhemsk energi och energihushållning. Praktik:Regeringen är beredd alt satsa miljarder på inlrodukiionen av ell Prot.1988/89:109 nyll fossill bränsle. Swedgas räknar med beslut om invesleringar pä16 miljarder i är för utbyggnad avgasledningar. Detta är bara början. kan, sombekanl, bara användas en gäng. Men naturgasinlroduklionengår ul överkärnkraflsavvecklingen och utvecklingen när del gäller inhemsk energi. Teori; Ekonomiska styrmedel skall användas för atl stoppamiljöförstöringen. Praktik; Socialdemokratin föreslår moms pä inhemsk energioch rnoms-befrielse för exportindustrins energi. Därigenom gör man inhemskenergi dyrare. Dessulom lastar man över bördor pä folket, som manstödjer exportindustrin och ökar användningen av fossila bränslen. Teori; Kväveoxidutsläppen skall minskas fram lillmitten av 90-lalel. Praktik: Man låter, som har påpekat,bensinpriset sjunka, trots 1983 ärs energipoliliska beslul. Samiidigi avslårman förslag orn beskaltning av flygbränsle och rejäla landningsavgifler i syfleall slälla flygets energianvändning i parilel rned andra energiförbrukaresenergianvändning. Flygets kväveutsläpp är särskill höga. Någon kalalyliskrening är dock inle i sikle. Teori: Manskall salsa på inhemska bränslen och hög energieffeklivild. Praktik: Vi riksdagsmän blir föremål för uppvaktningar avrepresentanter för träflistillverkningen och för kommunala värmeverk. Dessa ärutomordentligt bekymrade över regeringens idéer all momsbelägga deras produkter.Förslag om blygsamt stöd till byggande av solvärmeanläggningar avvisas av socialdemokralin.Ja, listan skulle kunna bli lång. Det skulle vara utomordentligt välgörande allfrån landels slalsminisler - som ju är språkrör för både regeringen och delsocialdemokraiiska parliel - få höra hur regeringen och socialdemokralin skallleva upp lill sina löften från valrörelsen om all del socialdemokraiiskaparliel skall bli del miljöparti som man sade sig vilja bliva. Hur avser regeringen atl fä slul pä del dubbla budskapenom miljövänlig teori och miljöfördärvande praktik? Den dag regeringen lever upptill sina teorier kan vi börja hoppas. nolerar vi i ochmänga andra miljövänner med en viss blandning av ilska och förtvivlan allregeringen lycks vara hopplös. Herr statsminister, giv oss hoppet äler! 9 HÄDAR (): Inför folkomröstningen om kärnkraflenarbetade vi tillsammans och med framgång för linje 2, för en avveckling medförnuft. Men den som tror och salsar på förnuftd mäsle också ha viljan all lalill sig nya fakla. Vissl har vi, herr slalsminisler, fått nya fakta sedandess! Inle vissle vi dä vad vi vel om de faror för livsbetingelserna, förallt liv, som följer med en fortgående temperaturhöjning pä jorden. Vi hade däinle ens hört ordet drivhuseffekl - i varje fall hade jag inle hört del - sombeteckning för verkningarna av den ökande mängden koldioxid och metan iluftlagren. Ändå är del drivhuseffeklen som framslår som denallvarligaste konsekvensen av vårl behov av energi och sorn kräver helhjärtade insalser av oss. Del är alltså drivhuseffeklen som framslår som vär svåraste fiende. 12 Dä gäller del, lycker vi ifolkparliel, all kraflsamla. Del gäller all salsa pä alt kunnamöta det största hotel försl. Det gäller all inte splittra sig eller attförsöka ge etl intryck av all man kan klara alll , för dä är riskenstor atl man inle klarar vare sig del ena eller del andra. Risken är alllsäslor atl man säller sig pladask mellan slolarna. Vad gör man, herr slalsminisler. orn man håller pä alllaga efler ell vailenläckage i källaren och man fär höra atl delbrinner på övervåningen? Försöker man även då atl klara av båda problemensamtidigt, eller koncentrerar man sig på atl avvärja del nya och slörre holetförst? Atl redan näsla år, herr slalsminisler, falla beslut omatt inleda kärnkraftsavvecklingen vore därför, sorn jag ser del, all sända utfelaktiga signaler. Det skulle innebära att man stängde av anläggningar somgenererar e), utan att ge ifrän sig koldioxid, och ersatte dem med nyaanläggningar, baserade på fossila bränslen som kol, olja och naturgas, Atl, som Slalsminislern gör, beteckna naturgasen som eltjämfört med kol och olja rent bränsle är sannolikt missledande, Melanutsläppenvid utvinning, transport och användning av nalurgas bidrar slarkl lilldrivhuseffeklen. Låt mig erinra om att konsumentombudsmannen i harförbjudit nalurgasförelagen all marknadsföra nalurgas rned påståenden om atlnaturgasen inle skulle förorena, I har högsta domstolen förbjuditnalurgasförelagen "alt vilseleda orn nalurgasens fördelar genom all påslåan naturgasen inte, eller så goll som inle. belastar miljön". Är del inlejusl ell sådant vilseledande som statsministern ägnar sig äl här ? Det intryck som skapas är självfallel alldrivhuseffeklen inle är så allvarlig - i varje fall inle så allvarlig alt denkräver omedelbara och resoluta åtgärder. Men det är fel! Del är precis del dengör! Del är sanl alt , pä grund av dess tillgångar pävaltenkrafl och kärnkrafl, inte tillhör de värsta nedsmutsarna avluflatmosfären bland induslriländerna. Ändå ligger vi per capila längl övergenomsniiiel på jorden. All lasla av oss ansvaret på andra vore därför fel. I kampen för en bällre miljö vill vi gärna alt Sverigeskall ligga i täten, all andra skall se oss som elt efterföljansvärt exempel.Vad kan i sä fall konsekvenserna bli om vi börjar all nu ersälla kärnkrafl medfossilbränslen? Jag lycker all vi skall hälla fasl vidvår gemensamma linje, från folkomröslningen 1980 och frän riksdagsbesluid 1981,alt avveckla kärnkraften lill 2010 och göra del med förnuft, dvs, när vi delshar fält fart pä hushållningen med elenergi, dels har fått fram eltmiljövänligl alternativ lill den elkrafl som behöver ersällas. 10GUNNAR (): Del finns en betydande osäkerhet i värt landom den framlida energiförsörjningen och framför alll tillgängen pä el. Ansvaretför atl del inle finns en samlad och konsislenl energipolitik, som kan gesäkerhel för induslri, näringsliv och andra delar av samhället, faller påstatsministern, Pä sätt och vis påminner situationen i energipolitiken omden skandal som under ell års lid präglade . En person, somirosvissl sländigl upprepade all han såg ljusen, fick forlsälia all leda enverksamhel som de initierade insåg skulle trotsa de krav som hadeuppställt pä rättssäkerhet och som inte heller uppfyllde professionella krav. Samma situation råder i svensk energipolitik. Denansvariga inorn regeringen hävdar gång efter annan all hon har lösningen pävåra energipoliliska problem. Under flera är har hon l.ex. framhållit atl vi iSverige har kommil längre i ulvecklingen av de förnybara energikällorna än vadvi fidigare har trott. har energiministern för regeringens delklargjort alt den framtida avvecklingen skall ske oavsetl hur silualionen serul vid konlrollslationen 1990. Eflersom vi i ännu inle har sell de kommersielllanvändbara förnybara energikällor som energiministern har lalal om som om deredan vore framme, har detta skapal en betydande oro för den framlida energiförsörjningenoch för elförsörjningen. Denna oro underblåses av all den ansvariga myndighelenpå området blev offentligt utskälld när den i höslas gjorde en prognos om enelanvändning som visade på en betydande risk för all vi inle skulle klara avall leva upp lill framlidens elbehov. Vindkraften kommer inle atl under 90-lalet genägol annal än ell marginelll lillskoll, och elanvändningen forlsäller all öka,inle minsl inom induslrin. Regeringspartiet ivingas nu i inlerna promemorior allförlila sig hell och hälld pä en återgång lill fossila bränslen, för all klaraersättningen av kärnkraflen - som ju skulle ersältas av de förnybaraenergikällorna - och för atl klara det framtida elbehovet, som egentligen inteskulle öka. För det första strider denna återgång till fossilabränslen mot folkomröstningens resultat. Där uttalades myckel klarl allkärnkraflen skulle användas i avvaklan pä framväxten av förnybara energikällor.Del sades all avvecklingen skulle ske med hänsyn lill välfärd ochsysselsällning. När vi vel all den förlida avvecklingen kommer allkosta drygt 30 miljarder och hela omställningen mellan 115 och 150 miljarder,framslår den nuvarande polifiken som elt hol mot vår välfärd. När vi dessutomvel att 100 000 jobb kan gå förlorade i några av vårl lands känsligasteregioner, framstår denna polilik dessulom som ell mycket klart hol mol sysselsällningen.Den innebär en ulslagning av industrier som har en avgörande belydelse för densvenska bytesbalansen. Nästa är beräknar regeringen tillväxten i densvenska ekonomin till . Det är bland de lägsta siffrorna i OECD-gruppen. Ellsnabbi stigande elpris, på grund av dyrare energikällor och brisl pä el, kommerall slå ännu härdare mot den svenska välfärdsulvecklingen. För det andra är det en omöjlighet att kombinerariksdagens lak för koldioxidutsläppen med en förtidsavveckling av kärnkraften,om man inte skall bygga ut nägon av de fyra orörda älvarna - dvs, om vi skallha el lill del svenska samhällel. Den minskning av koldioxidutsläppen och andra ulsläpp somslalsminislern lalade om i sitt anförande är lill stor del beroende av detsvenska kärnkraftsprogrammet. Problemet att klara miljömålen med den förtidaavvecklingen inser LO och den ansvariga myndigheten. också i etl svagl ögonblick erkänt atl vi inte kommer att klarakoldioxidlakd under vissa är. Ändå insisterar regeringen på alt vi i Sverigeskall klara koldioxidlakd, trots alt man nu salsar på en äterinlroduklion avfossila bränslen, som kommer att ge ökade utsläpp molsvarande av de För alt man skall klara detta krävs det åtgärder som svarar mol attvar tredje personbil och varannan laslbil och buss slälls ål sidan. I praktiken kommer vi dä att ivingas investera i en nynaturgasinlroduk-tion, som sker sä panikartat all man för alt klarakoldioxidlakd ställer krav på atl av den nuvarande oljeanvändningen skallersällas. Del innebär en panikartad investering i en infraslruklur som ipraktiken kommer att verka försvärande för framväxten av förnybara bränslen. står vi här med en energipolitik som inlekommer alt kunna uppfylla grundläggande rikllinjer och som håller päalt haverera mol verkligheten, precis som Holmérulredningen gjorde. Frågan ärhur länge statsministern kommer all låta den ansvariga fortsätta i detta fall.Ingvar kommer givetvis atl försvara på samma sätt somhan försvarade , och , ända lills skadorna är sä uppenbaraall de är omöjliga att bortse från. Slalsminislern måsle välja. Konkret kan man ullrycka delså här: Vilken riktlinje är vikfigasl för - all klara kampenmol koldioxidutsläppen eller att starta den förtida avvecklingen? jämförelse mellankärnkraflsavvecklingen och utredningen om mordet på statsminister sä smaklös atl jag icke kommer all deballera med . Till vill jag säga alt del finns kraftersom vill ifrågasätta folkoniröslningsresullatet, och del är beklagligl. Det ärhelt entydigt alt en stor majorilel av svenska folket uttalade sig för allkärnkraften skulle avvecklas . Jag menar därför atl del är enskyldighet för och för regeringen atl arbeta för all förverkligadella mål och detta ullalande, som svenska folkel slär bakom. Del är enligl minuppfallning både möjligt och realisliskl atl klara den uppgiflen. Mellan och regeringen är del däremoten ganska marginell skillnad som har kommil lill uttryck. Om man skall kunnaavveckla lolv reaktorer fram till är 2010, anser regeringen att del är klokt,även från realekonomiska och energipoliliska ulgångspunkler, att starta någolfidigare än vi hade tänkt oss frän början. Dä var meningen alt vi skulle starta1998, nu säger vi frän regeringens sida 1995. Del är dock en ganska marginellskillnad, vill jag säga, om vi skall starta eller 1998, men regeringenkommer för sin del all planera sä all starten skall kunna ske 1995. Del innebär ändå, och del vill jag undersiryka för HädarCars, all vi med undantag skall klara av atl stänga av en reaktorvarje år. Detta är en sä pass slor uppgifl atl jag tror atl det är klokl allbörja . Jag tror alt det som var inne pä, alt man skulleskjuta delta framför sig och stänga av fler reaktorer , ären mycket bekymmersam slralegi, om man verkligen skall klara avvecklingen lill2010. Bäde och log upp kopplingenmellan skattepolitiken och energipolitiken. Den är ulomordenlligl viklig. Viär från regeringens sida helt på det klara med att den kopplingen finns.Tekniken har vi sagt all vi skall ålerkomma lill. En viktig punkt som CarlFrick inle berörde är att Prot.1988/89:109 vi skall ha miljöavgifter pä svavel, kväve- och koldioxid. Del ärnaturligtvis en viktig faktor vid bedömningen avolika energislags konkurrenskraft och roll i detframtida energisystemet. Jag föreslär att vi avvaktar lill dess vi har dekonkreta förslagen. Då kan vi på elt bällre säll bedöma hur vi skall ulformaskalle- och energipolifiken, sä att vi när de mål vi har san upp pä båda dessavikliga samhällsområden. Del är alllsä helhelsbilden som är den vikliga, ochden har vi ännu icke lillgäng till. Jag skall säga lill , all skall vi klara denmyckel slora uppgifl som vi har fåll oss ålagd av svenska folket, ärsocialdemokralin den oundgängligen nödvändiga kraften. Vi är intresserade avsamverkan med andra parlier och grupper i samhällel som vill åstadkomma dennaväldiga omställning av vårl energisystem på etl klokt och förnuftigt sätt.Eftersom var sä krilisk i sin bedömning av den svenskasocialdemokralin, vill jag bara i all stillsamhet erinra om all är delenda land med kärnkrafl som har beslulal all avveckla den. Densocialdemokratiska regeringen i är fakliski den enda regering som är ifull gäng med den uppgiften. Jag tycker att det ändå är värt en viss respekt,även från en miljöpartists utgångspunkt. 12 (): Jag skall ocksä i första hand inrikta mig pä en debatt medstatsministern. Annars är energipolitiken etl myckel lydligl exempel på eltområde där del krävs en långsikfig målsättning och en långsiktig kamp för skall uppnå sina mål men där man nalurliglvis frän olika ideologiskaulgångspunkler inle alllid uppnår de målen. Jag iror all miljöparfiel såsmåningom också kommer all notera skillnaden mellan atl få allling på en gängoch att ha mål att slräva mol. Däremot tycker jag atl del finns anledning atl påminna om.all vill man åberopa nya fakla i debalten, som är långsiktig - saker och linghänder hela liden, olyckor, teknikutveckling och annal - skall man inle sättapå sig skygglapparna det första man gör. Vi nolerar frän cenlerns sida allkoldioxidproblematiken är ett bekymmer. Självklart präglade del ocksä värinslällning till Linje 3. Det var därför vi ville begränsa energianvändningen.Det är del säkraste säilel all skydda miljön. Tar man dessulom energislagen iräll ordning vid en begränsning, blir effekien deslo bättre. Del är della jaghar försökl tala om i min inlerpellalion lill statsministern, atl del är denprioriteringen som jag egenlligen saknar. har fallai beslul sominnebär myckel klara reslriklioner och föruisällningar. Dä gäller hushållning,sparande och effekiivisering av energin som priorild nummer ell, orn dessaolika strävanden skall kunna förenas. Nalurliglvis skall man parallellt meddella salsa pä förnyelsebara, inhemska och miljövänliga energikällor. Del ärden enda säkra väg vi kan gå för all lösa de målkonflikter som en del villställa upp och göra till hinder för all göra någoniing. Erfarenheten sedan folkomröstningen visar, utöver altkoldioxidproble met är tydligare och mer utrett än förut, all kärnkraften är farlig. Den som inte nämner Tjernobyl som koldioxidhold måste ha nägon annan avsikt än atl föra en saklig debatt. Kärnkraftens avfallsfrågor är inle lösla i 16 verkligheten. Sambandetkärnkraft-kärnvapen är fullsländigl klart och atl ersällakärnkrafl med kärnkrafl blir dyrare än de flesla alternativ. Jag lycker all slatsminislern egenlligen glider undandenna frägeslällning. Jag skall inle i dagens debatt pressa särskill hårt. Menjag tycker alt det är viktigt all ha en principuppfallning om huruvidaskallepoliliken skall slyra energipolitiken eller om energipolitiken skallslyra skallepoliliken, med lanke pä de resullal som annars kan uppnås, vilkastår klarl i slrid med vad redan har ullalal. 13 (): Inledningsvis vill jag undersiryka en sak.Jag jämförde inte, vilket statsministern sedan påstod, energipolitiken medmordel på . Del är en ren förvanskning av del jag sade. Del jagpekade på var slalsminislerns ansvar för alt i varje läge se lill alt en sakfungerar. Beträffande mordutredningen, inle mordel, lilläls denna osäkerhd ochlolala missköisel fortgå ulan alt slalsminislern ingrep. Delär jämförelsen och däri finns likheten. Den osäkerhet som finns i det svenska samhälletgrundar sig pä all ansvariga inom induslri, näringsliv och fackföreningsliv serbristerna trols den mängd av löften som givils. Därför måsle slalsminislernfakliski beslämma sig för den prioritering sorn han vill göra. Vill han ha enenergiminister som sätter miljön främsl innebär det etl slopp för den förlidaavvecklingen och därigenom minskade koldioxidulsläpp på samma sätt som vi under80-talet kunnal skönja minskade koldioxidulsläpp. Vill han ha en miljöministersom sätter den parlilakliska energipolifiken främsl innebär del all man skallivinga igenom fossileldade anläggningar, som lill allra slörsla delen ännu inlehar blivii föremål för lillsländsansökan. Det är della den socialdemokratiskaenergipolitiken hänger pä. Del finns en klyfta mellan krav pä all viskall respektera besluiel om koldioxidlakd och den inlroduklion av fossileldadebränslen som är pä gäng. Del kommer all leda lill alt vi i en hast ivingasbygga upp en infrastruktur som i praktiken kan hindra framväxten av nyainhemska bränslen. Detta kommer alt innebära ekonomiska och kommersiella riskerliksom atl vi inte kommer all kunna analysera miljöriskerna såsom vi bordegöra. är en klyfta mellan regeringens ansvar pä tvä olika områden, ochdella kan inle skjula ifrän sig. Av resullald av folkomröslningen ibörjan av 80-lalel framgick all vi skulle använda kärnkraften i avvaktan päframväxten av förnybara energikällor och med hänsyn lagen lill välfärd ochsysselsättning. Detta gäller uppenbarligen inte längre för socialdemokratiskenergipolitik. Då är en rimlig fräga: Vilket säller man främsl. all arbeia förall minska koldioxidutsläppen eller all slä fast vid den förlida avvecklingen? 14CARL (): Jag lycker all del är alldeles ulomordenlliglall slalsminislern har slagil fasl atl kärnkraften skall avvecklas. Del ärskönl all del inle råder någon Ivekan om della. Men del finns ivä parlier idenna församling som har malt sig ur den här frågan, nämligen ochmoderaterna. protokoll 1988/89:109 Prot.1988/89:109 vi kunnat konstalera tidigare. Jag lycker all del ärulomordenlligl sorgligl atl man inlefulll ul vill respektera beslutet om alt avveckla kärnkraflen. Del som bekymrar oss i i den politik som försi dag är att den inte fulll ul satsar pä atl hushälla med och spara energi. Deskalteförslag som ligger leder inte till hushållande och sparande. Detta är detslora bekymret. Del var vår förhoppning alt man skulle komma med förslag sominnebär att man beskattar energirävaran som sådan. Detta innebär alt den somkan hushälla med sina energiresurser fär en billigare produktion och ekonomiskafördelar. av de allra bästa och effektivaste sätten alt uppnå energisparandei samhället är alltså atl beskalla själva energirävaran. Om della har vi lagtfram förslag tillsammans med cenlern. Jag hoppas all dessa lankegångar säsmåningom kan få genklang i hela , sä alt vi kan gå vidare pä ell suntoch bra sätt. Del förslag som ligger innebär ocksä alt de inhemskaförnybara energikällorna kommer i kläm. Detta är en mycket olycklig ulveckling.Genom all beskatta de importerade fossila bränslena som råvaror och intebeskatta de svenska kan vi gynna den svenska inhemska energiförsörjningen ochlättare komma borl från kärnkraflen i framliden. Genom alt lägga in styrmedel ivårl skallesyslem kan vi fakliski göra myckel slora energibesparingar. För snarl kom bokenEnergi lill vad och hur myckel? av och ul.Förfallarna har gång på gång visal all vi i del svenska samhällel med de rällaekonomiska styrmedlen kan sänka energiförbrukningen med nu lillgänglig leknikoch med sådan som man kan förutse en ulveckling av. Det gäller all medvetetanvända sig av de marknadsekonomiska kraflerna för all slyra mot energisnälhd.Därför är det allvarligt atl man i de pågående skalleulredningarna bortser fråndenna möjlighel och i stället häller fast vid energiskalleformer som motverkardenna ulveckling. Vi i kommer även alt ta upp dessafrågor i samband med vårt remissvar till ulredningen. Vi kommer även atl drivadessa frågor i eflersom del är avgörande för energipolitikens framlidatt vi får ekonomiska styrmedel som leder ulvecklingen ål räll håll och inlesådana som gör alt del går snett. 15LARS (); Naturligtvis villmiljöpartiet samarbeta med socialdemokralin för atl avveckla kärnkraflen. Menvi måste samiidigi ullrycka vär oro över atl det tycks vara en sådan diskrepansmellan teori och praktik i väldigl mycket av vad som sker just . Enligtteorin skall man salsa på inhemska bränslen och hög energieffeklivild. Men iprakfiken blir vi riksdagsmän föremål för diverse uppvaklningar från represenlanlerför Iräflisleveraniörer och kommunala värmeverk vilka är utomordentligtbekymrade över regeringens idéer om all momsbelägga deras produkter.Statsministern säger all vi skall avvakla tills skatleförslagen lagls fram ochblivii remissbehandlade. Men vi miljöparlisler anser all vi måste la varjelillfälle i akt atl lala om att vi ser med slor oro pä ell genomförande avdenna polilik. I teorin skall vi - enligt vad regeringen säger genom BirgittaDahl -satsa på energieffeklivild och hushållning. slödellill energirådgivare och lar bort slödet lill energihushållning ochsolvärmeanläggningar. Vindkraften fär inle heller nägol slöd. Nalurliglvis är vi medvelna om all är del endaland som fallat beslul om all avveckla kärnkraften. Det är etl radikall ochtapperi beslul -del kan vi gärna hälla med om. Men eflersom är det landsom har mest kärnkraft per invånare krävs det ocksä radikala och modiga ålgärdersom visar alt man menar allvar med vad man beslulal. Vi frän villgivetvis att man skall gå snabbt fram med dessa frågor. Vi kommer ingalunda atlbromsa utan i slällel vara pådrivande. Inle heller kommer vi atl moiarbdaregeringen på någon punkl när det gäller alt genomföra kärnkraftsavvecklingen,det vägar jag lova. Men vi anser oss samiidigi ha frihel atl lala om vilkavägar vi anser vara de bäsla, vilken sorls samhälle vi tror är del bäsla allslräva mol, sammanfaller med del samhäle vi anser vara mälel vidkärnkraflsavvecklingen. Om en ny arbetsförmedlingslag 16 HÄDAR (): De finns de som anser all man skall försöka kombinera enförlida avveckling av kärnkraflen med forlsall låga elpriser. Inle minslcenlern för fram del budskapei. Enligl är det inte en realistisklinje. I alla sammanhang gäller atl låga priser på en för konsumenlernaeftertraktad nyllighei leder lill en ökad efterfrågan.