prot · GC09119 · 1988-12-31 00:00:00 — Genom ell sinnrikt val av rotationshas- 7 tigheler ordnades enväxhng mellan dag och natt och mellan olika årstider. nergipo 11 m.m.Detta medgav etl varierat växt- och djurliv på planeten. Fotosyntesenblev instrumentet atl fånga in och lagra solenergin, också del i ett sinnriktkretslopp. Kolsyra och bildas vid förmullning eller förbränning avväxtdelarna. Dessa ämnen bhr till ny växtbiomassa vid fotosyntesens förening avkolsyra, och solstrålningens energi. Människanhar nu tagit sig före att söka efterlikna den himmelska tekniken i de jordiskalaboratorierna. Denna teknikförtrollning har lett till jordiska projekt, som nuäventyrar människosläktets fortbestånd på jorden. Den jordiska kärnenergin gerkärnvapen för självförintelse , då 'tusen solar utlöses på jorden'.Människans ursäkt är atl hon behöver mer och mer energi för sill välbefinnande.I sin teknikbhndhet ser hon inle det enkla och uppenbarade. Hon gör detofattbara misstaget att inte utnyttja de naturtillgångar och naturprocessersom ställde till förfogande för projektet , Det ges nu bara en väg -vägen borl från kärnenergin på jorden. Energileveranserna- med ljusets hastighet - från solen och del sinnrika jordiskamottagningssystemet för atl fånga in och lagra energin har utformats för atträcka under hela Jordenprojektel. Människan måste nu inse att projekiei kommeralt kapsejsa, om inte hon håller sig till den instruktion som givils av dengudomlige projektledaren. Biobränslenaenergiskog, skogsavfall och torv kan frigöra från oljeberoendet ochkärnkraften och lill rimhg koslnad." Deltaför mig direkt till frågan om de biologiska bränslena. Här har regeringenspohtik hillills svikit det som alla lalar väl om i högtidstalen. Regeringen harinte följt sin uttalade policy att se till att realpriset på oljasakta skulle stiga. har både oljepris och bensinpris fallit kraftigtoch biobränslena har stora problem att hävda sig. Och som ytterligare hol motderas framtid kommer regeringens lal om alt man skall ersätta dedifferentierade energiskatterna med moms på energi. Vii vill använda skatleinslrumenlet för att styra energiförbrukningenbort från importberoende, bort från sårbarhet, bort från miljöskadligaenergiformer. Vi vill dessutom genom etl direki förbud se lill atl det inteinvesteras i nya anläggningar som skall bränna fossila bränslen, vilket framgårav reservation nr 36 i näringsutskottels belänkande 25. Del förefaller som omvi är del enda parti som lar beslul från om att frysaC02-utsläppen på nuvarande nivå på allvar. Vi vill ju för övrigt inte barafrysa utsläppen utan på en radikall minska dem, som framgår av vårenergimolion N418.' Vi måsle dock räkna med alt i samband medsnabbawecklingen - och vi talar om en snabbavveckhng-av kärnkraften ökaoljeanvändningen. Delta kan då öka koldioxidutsläppen, men förbudet mot atlbygga nya anläggningar garanlerar alt detta blir en parentes. Vihar noterat atl slatsminister har ullalat sig helt entydigl om växthuseffekten och vikten av att begränsa koldioxid och andra växthusgaser, men vi konstaterar att det slalliga Vallenfall 35 Prot,1988/89:119 uppenbarligenvarken tar intryck av beslut eller av slalsminislerns uttalande. Del finns också anledning att kommenlera miljöparlielsinslällning lill naturgas. Vi är medvelna om att naturgasen är ett miljömässigtbättre bränsle än kol och olja. Den är dock etl imporlbränsle med hög sårbarhetoch såsom fossill bränsle bidrar det lill växthuseffekten. Om vi nu investeraross fast i etl slorskaligl syslem för etl nytt fossilbränsle, så kommer delrimligen alt användas åtskilliga årfionden. Bara de stamledningar som nuprojekteras och som Swedgas vill fatta beslut kostar över 16 miljarderkronor. Pengar som enligt vår uppfattning borde investeras i inhemsk förnybarenergi och energihushållning. Pengar kan ju bara användas en gång. har, herr lalman, hårl drivit frågan all delär energiråvarorna och deras evenluella sekundäreffekler i form av ulsläpp somskall beskattas. Det är för oss en självklarhet all olja, kol, naturgas ochuran som används för elproduktion bör beskallas på samma sätt oberoende av hurman använder dessa råvaror. Del förefaller som om delta synsätt har gjort ellvissl inlryck på andra parlier, och vi hoppas på en fortsättning. Konsekvensenblir då atl elektricitet skall vara obeskattad. Elektricitet är ingenenergiform som finns i naturen. Det är ett sätt atl Iransporlera och överföraenergi. Hur stor skattebelastningen blir på elektriciteten med vårt syslem blirdå beroende på dels med vilken verkningsgrad man använder energiråvarorna ochdels vilken råvara som används. Herr talman, trots alt jag satt upp mig för ett25-minulersanförande är det omöjligl att kommentera de 60 reservationer som bärmiljöparliels beteckning i de tre betänkanden som här behandlas - NU25, NU30och NU31, Jag yrkar härmed bifall till samtliga 60 reservationer, även lillreservation nr 26 i belänkande NU25, där milt namn saknas. Lät mig, herr talman, avsluta med atl påminna om all vimänniskor bara har en jord - planeten - en liten färgglad boll i enmycket stor rymd, och atl det är vår uppgift atl för egen del och för kommandesläkten la väl vara på den - det finns nämligen ingen jord i reserv. Vårl sättsom mänsklighet alt hantera energifrågorna avgör om del skall finnas någonframlid eller inle. I detta anförande instämde , ,, , och (alla mp). 19 (): Herrar och har fört in oss ihönsgården, där räven springer omkring och biter huvudel av hönsen. Ni fårförlåta mig, men jag kan inle hjälpa atl den här bilden erinrar mig om denhönsgård där den borgerliga energipolitiken utspelades under den fid som de treborgerliga partierna bestämde. Då var det inte bara hönsen som fick halsarnaavbitna. Rävarna kom i slagsmål med varandra och bet av halsarna på varandra.Jag tror all vi skall akla oss för atl på nyll hamna i den situationen. Årets energipolitiska debalt utspelar sig i etl lägemellan förra årets energipolitiska beslut om kärnkrafisavvecklingens inledningoch näsla års kontrollstation, då regeringen ulfäsi sig atl presenlera ettåtgärdsprogram. somuppfyller de villkor ställde upp . Prot, 1988/89'119 Dåbeslutades - som bekant - atl en första kärnkraftsreaktor skall tas ur 23maj 1989 drift år1995 och en andra 1996, en i och en i , Vid ----------- konlrollslationen1990 skall del konkrel avgöras vilka åtgärder för energilill- Energipolitikm. förselnsom måste vidlas för att inte den lidigarebeslulade avvecklingen av tvä reaktorerskall resultera i elbrist eller osäker tillförsel i mitten av 1990-taletoch för all den elintensiva induslrins energiförsörjning skall Enligt förra årets beslut förväntar sig allregeringen skall redovisa en bedömning av de samhällsekonomiska koslnaderna aven förtida avveckling. När del gäller den elintensiva industrin har särskillpoängterats atl ulvecklingen i Bergslagen och norra , där denna industrihar sin ryggrad och tyngdpunkt, måsle uppmärksammas. Vidare har riksdagenunderstrukit betydelsen av alt regeringen följer upp kostnadsutvecklingen föreluppvärmda bostäder, då vid kontrollstationen frågan om det behövs särskildainsalser lill slöd för ombyggnad fill andra uppvärmningssystem skall prövas.Andra problem som skall uppmärksammas är kärnkrafisavvecklingens konsekvenserför sysselsättningen på kärnkraflsorlerna och risken för all kompetensen på delkärnlekniska områdel skall försvagas vid kärnkraftverken och hos de centralaorganen på kärnkraftsområdel. Vikliga faktorer atl beakla är också riksdagensbeslut om olika miljörestrikfioner och del framtida energisystemels utvecklinginom ramen för en förbättrad miljö. Förra årels riksdagsbeslut och arbetet inför nästa årsproposition har resulleral i en omfattande verksamhel. Denna sker bl.a, iulredningen om den elintensiva industrins konkurrensvillkor, i uppdrag fillnaturvårdsverket och statens energiverk om ett miljöanpassal energisystem samti uppdrag lill kärnkraflsinspektionen om en säkerhetsbedömning av de olikareaktorerna, Effektsilualionen diskuteras med kraflfördagen. Kompetens- ochsysselsättningsfrågor i anslutning fill kärnkraflsavvecklingen övervägs av ensärskild arbetsgrupp. Lagreglering av återkallelse- och ersättningsfrågorna isamband med avvecklingen bereds inom regeringskanshet. skatter, vars uppdrag har storbetydelse också för energipolifiken, lade fram sina förslag nu i maj.Miljöavgifisuiredningen lägger i oklober fram etl samlal förslag tillekonomiska styrmedel inom energi- och trafikområdena. har funnit atl arbetet drivs efter deriktlinjer som drogs upp . Det har därför varit naturligt att vidbehandlingen av den stora mängden motioner vid årels riksdag hänvisningar skertill detta arbete och all ställningstagandena i realiteten hänskjuts till nästaår. Utskottet tillstyrker regeringens samtliga förslag och avvisar allamotionskrav. Jag ber därför här att få yrka bifall till hemställan inäringsulskotlets belänkanden 25, 30 och 31 på samtliga punkler. Lål mig ocksåinslämma i de bifallsyrkanden, som jag utgår ifrån kommer alt ställasbeträffande hemställan i skatteutskottets belänkande nr 35. Jag villhärefter övergå till några speciella områden. Det är uppenbarl all den redovisadepartipolitiska splittringen i energifrågorna kvarstår. Längsltill höger återfinns med en kärnkraflsvänlig tillväxt- 37 pohtik avtraditionellt slag. I gmnden vill slå vakt om kärnkraften, och intebara bevara utan också fortsätta att bygga ut den, fast det senare sägs intedirekt ut - . Däremol kan inle resonemangen om miljökonsekvenserna och kravenpå en total omprövning av strategin för kämkraftsawecklingen i reservationnr 1 tolkas på annat sätt. har en förmåga att huka sig och kommaihåg riskerna vid varje kärnkraftsolycka, men så forl det gått någon tidåtertar de på nytt rollen som aktiva kärnkraftsförespråkare. agerande pekar på en mer kluven inslällning.Forlfarande återfinns partiet på barrikaderna när det gäller alt stå fasl vidlinje 2 från folkomröstningen , som innebar en slutlig avveckling år 2010.Men är man alltmer obenägen atl la konsekvensen av delta, utan manhänvisar lill en obestämd framtid. Del är energimarknadens aklörer som skallfatta de verkliga besluten, och i reservation nr 3 instämmer folkparliel imoderata partimotioners beskrivningar av verkningarna av denkärnkrafts-avveckling som inleds 1995 och 1996. Man skulle kunna beskrivafolkpartiets utveckling som ett fasthållande vid avveckling med etlsuccessivi närmande lill . Miljöpartiels inträde har stärkt den gmpperingav och vpk, som tidigare krävl en snabbare avveckling av kärnkraften änriksdagsmajoritden. Någon inverkan på utskottets handläggning av dessa frågorhar inte miljöpartiels inträde inneburit. Däremot har möjligen den detaljeradekunskapen i olika energifrågor fått en förstärkning i näringsutskottel. När detgäller visionerna, som här utförligt redogjorde för, kan jagvilligt erkänna att jag hyser stor sympati för dem. Problemet är bara atlverkligheten ställer vissa krav när visionerna skall anpassas till den. En sammanfattning av energipolitik, såsomden framträder i dess reservationer, är att kärnkraften skall avvecklas på treår. Parliel säger vidare nej lill fossileldade kraftverk, nej lill naturgas, nejtill förgasningsan-läggning i , nej till fortsatt verksamhel iStudsvik, nej lill utveckHngssamarbete mellan och Asea föreslår ökade elskatter och ökade taxor på kärnkraflsel. villalltså parliel la bort den elkraftsproduktion av drygt som i dagproduceras i kärnkraftverken. Det är ungefär lika myckel som hela vattenkrafteni dag ger i form av elproduktion. Det enda som skall komma i slällel, fasl detär högst osäkert om den går alt bygga ut , är kraflvärmen som skall geungefär en femledel av den bortfallna kärnkraflsproduktionen. Jag tror atl ävenom man liksom jag är en varm anhängare av att vi så långt möjligt skall klaravår elproduktion med förnyelsebara energikällor, inser man alt delta är enomöjlighet i det tidsperspektiv som anger, utan atl det får vitalaföljder när det gäller sysselsättning och välfärd. Miljöproblemen blir förvissoockså betydande som en följd av dessa faktorer. Detta är den kritiska punklen i miljöparliels helapolitik. Hur vill man möta dessa konsekvenser? Vad har man för besked alt lämnaarbetarna i den lunga industrin i Bergslagen och i ? Var skall de fåarbete ? Hur länker man lösa elvärmekundernas uppvärmningsproblempå ? Hur skall man klara samhällsekonomin med dessa brutala operationer?Det kan lyckas atl detta är alltför hypotetiska frågor . inte har tillräcklig kraftatl genomföra sitt awecklingsprogram. Men partiet Prot. 1988/89:119 har fåttplats i riksdag med hjälp av detta program. Därför är det 23 maj1989 partiets skyldighet att också redovisa hur man länker klarakonsekvenserna. Medsympati hör jag presentera sina åsikter när det gällerenergifrågan. Min sympati kommer av att del finns så mycket av kunnande hoshonom. Men när kommer fram till slutsatsen att alll detta"goda" skall skapas genom en marknadsekonomi, är han inte längretrovärdig, vilket i och för sig företrädare accepterar, eftersomman - när man kommer till det prakliska förverkligandet av sina krav - på varjepunkt kräver samhälleliga ingripanden för att styra den marknadsekonomiskautveckhngen. Sammanfattningsviskan således konstaleras alt som elt resultat av det val som ägde rum i höslashar den majoritet av som vill börja avvecklingen under 1990-talelförstärkts. Men några nämnvärda effekter på det reella ställningstagandet harinle della lett till i det utskollsbetänkande som föreläggs . Dendiskussionen får komma näsla år. Omopinionen i när det gäller en mera radikal energipolitik förstärkstill följd av valel, är del mer osäkert om detta också gäller hos allmänhelen.Undersökningar pekar på alt del skett en viss förskjutning bort från rädslanför kärnkraften. Rösler i fackföreningsrörelsen lalar för en ökadenergiproduktion. Forlfarande är det dock bara en minoritet som enligtopinionsundersökningarna vill fortsätta att salsa på kärnkraft. Med andra ord;beslutet om avveckling av kärnkraften är fortfarande väl förankrat hosfolkopinionen. Däremot synes som elt resultat av den allt bredare miljödiskussionenalll fler vilja satsa på en utbyggnad av vattenkraften. Bakomdenna ulveckling ligger naturligtvis tidsfaktorn. Vi är längre bort frånTjernobyl och ännu längre borl från , Men det finns också ettfördjupai miljömedvetande som betonar de långsiktiga oacceptabla effekternaoch användning av alla fossila bränslen. Till detta bidrar också rädslan att nyenergiproduktion skall leda lill ellaxor som hotar sysselsättning och välfärd. Vivel att det kommer all inlräffa nya kärnkraftsolyckor. Detta garanterar denmänskliga faktorn och säkerhdsmässigl otillfredsställande reaktoranläggningarrunl om i världen. kvarslår slora säkerhetsproblem med kärnkraften,och avfallsfrågorna har ännu inle lösts. Inlernationelll ökar tveksamhetengentemot kärnkraften. Vi kan inle forma en energipolitik som varierar medfidsavslåndet till den senasle olyckan. Därför kan vi socialdemokrater aldrigacceplera vindflöjelpoUtik. Vi vel också all ny elproduktion, varden än kommer ifrån, koslar mycket och därför får genomslag på taxorna. Däremolhar vi anledning alt med tillfredsställelse se på den hushållning och den nyaleknik som växer fram. Den sparar energi, men den ger dessutom hopp om atlde miljökrav som uppställt också skall kunna uppfyllas. Delär här som den verkliga ulmaningen ligger . Vi måste få fram ell energisystem, där hushållningen sätts i centrum. Det finns ingen energiproduktion - änn.u - som inte har miljökonsekvenser. Därför är den bästa miljöeffekten i energiproduktionen den icke efterfrågade kilowatten, 39 Prot,1988/89:119 I detta syfte måsle produktionssystemet ställas om så, allkraftproducenterna.och förbrukarna stimuleras att spara, stigerkraftproducenternas lönsamhet med varje ytterligare producerad och levereradkilowatt I framliden bör lönsamheten i ställd stiga med varje sparad kilowatt.Det är glädjande all konstatera all denna form av diskussion nu också försbland kraftproducentern a, Också taxe- och skattesystem måste utformas med inriktningmol en energiproduktion, som tillfredsställer både energipolitiska ochmiljöpoliliska mål. Dessa mål är långsiktiga. Därför lämpar sig energiskatternadåligt som finanspolitiska instrument. Det här påståendet förändras inle av desenaste diskussionerna och förslagen när det gäller energiskalleutveckling-en.Den höjning som föreslås är tillfällig och görs i avvaklan på deförändringar av taxorna som skall ske . Mot den bakgrunden har del justi denna situafion varil möjligl all acceplera lägel, problem som växer i betydelse är de regionalpolitiskakonsekvenserna av energiproduktionens förändringar. Detta beror både på värindustristruktur och på våra varierande klimatiska förhållanden. Billigvattenkraft har under lång lid varit en stimulans för uppbyggnad av slora delarav vår tunga industri, där skogsindustrin är den absolut ledande både i vadgäller ekonomisk belydelse och regionalpohfiska sysselsättningseffekter. Det ärviktigt alt denna industri kan behålla sin konkurrenskrafl också i framliden.Därför är del en angelägen uppgifl både för samhällel och industrin all se tillatl de nödvändiga förändringarna av energisystemet möjliggör detta. nedsätts energikostnaderna för skogsindustrinmed 358 milj. kr. I och med alt vi fattar beslul enligt det senaste förslagelom förändringen av energibeskattningen tillkommer ytterligare 300 milj. kr. Den lotala nedsällningen av energiskatterna för hela denenergiintensiva induslrin uppgår efter de senasle beslulen fill ca 1,1 miljardkronor. Detta är en icke obetydlig överföring av resurser till istor ulslräckning de norra delarna av landel, som dessutom förstärks av den generellaellaxened-sättningen på , som gäller för . Det sker alltså redan nu en omfördelning avenergikostnaderna, som har betydande regionala effekter. Till detta kommersedan vad som kan komma fram ur regionalpolitiska utredningens övervägande omalt en del av vallenkraftsvinsterna skall föras tillbaka fill devaltenkraftsproducerande kommunerna. Del kan ju noteras all harenligl vattenlagen valtenkraftsproducerande kommuner vissa ersättningar. Tilldella kommer slutligen vad som kan bli resultatet av utredningen om denelintensiva industrins konkurrenssituation. Vi socialdemokrater kommer dockinle att svika människorna i dessa bygder, ulan vi skall se till alt forma enenergipolitik som även medger utkomst och sysselsättning. Del är också glädjande all nu också arbelel med alt finnaenergisnålare processer, som är miljövänliga och råvarubesparande,håller på att växa fram inom skogsindustrin. Länge såg del ut som om induslrinföredrog all enbarl klamra sig fast vid förhoppningarna om ell beslul omforlsall kärnkraftsanvändning, men verkar en omsvängning all vara på väg.Inle minst tycks della bero på alt kraftindustrins eget utvecklingsarbete nuhar kommit i gång på allvar. Ettsärskilt problem utgör de kommuner som satsat på kraftvärmeverk eldade medinhemska biobränslen och sedan anknutit fjärrvärmdaxorna fill oljepriselsutveckling. Här är det en skyldighet för samhället all gripa in, lämpligen somredan skell via del kommunala skalleutjämningssystemel. På längre sikl bör deldock hellre ske via etl energiskattesystem som tar hänsyn till de långsikfigaenergi- och miljöpolitiska målen. Detfinns alltså en rad positiva tecken på en framåtsyftande händelseutvecklingnär del gäller hushållning och en bältre energianvändning. Del är vikfigt attdessa resultat också förs ut till allmänheten så att den bättre kan följaomställningsarbetets olika faser och inle enbart behöver vara hänvisad tillkampanjer organiserade av industrikapitalets kärnkraflsanhängare. Här finns detanledning all ställa stora förhoppningar på bl.a. verksamhel,uppdrag 2000. Trotsdetta finns det ingen anledning all dölja atl en lolal kärnkraflsavvecklingfram lill släller oss inför många utmaningar. Men del måste vara ocksåvår generations uppgift och inle bara en angelägenhet för våra barn ochbarnbarn att la ansvaret för all det i energipolitiken skapas förutsättningarför en övergäng från olja lill förnybara och inhemska energikällor, samiidigisom förutsättningar skapas för alt kärnkraflen skall kunna avvecklas - och attallt delta kan ske ulan atl landels elförsörjning äventyras och utan altsamhällsekonomiska, sociala eller miljöpolitiska mål riskeras. En sådanenergipolitik vill vi socialdemokrater föra! 20 HÄDAR ()replik: , var vi överens om all man skulle ulveckla dealternafiva energikällorna och all man skulle salsa på energihushållning. Närman hade fått framgång med de salsningarna skulle man börja avvecklakärnkraflen. föreslår ni inte alls della. Ni gör inte alls på del säll somÅke Wictorsson sade , vad gäller vår generafions ansvar för att vi fårmiljövänliga, inhemska energikällor. sätter ni i gång avvecklingen med hjälpav naturgas och andra fossila bränslen. Det är elt svek mot vad vi tillsammansslod för i början av delta årtionde, 11981års energikommitté gick socialdemokralerna fram med förslagel att man skulleinleda kärnkraftsavvecklingen under nästa århundrade, dvs. första årtiondet på2000-lalet. sviker ni della och vill sälta i gång tidigare faslänalternativen inte är framtagna. Ni har ingen som helsl grund för att tala omatl något annat parfi skulle ha kluvna synpunkler eller all del skulle finnasnågon tvekan när det t.ex. gäller inställning. Socialdemokralinhar däremol tagit stora sleg borl ifrån den hnje som vi en gång kämpadegemensaml för. Jaghörde inle att utvecklade argumenlen för varför ni sägernej till energiskattehöjningar. var mycket lyst på den punkten.Vi vet ju alt han skall säga ja fill höjningarna. därför lycker att del är besvärhgl att nu argumentera emot, för att om14 dagar behöva argumentera för. Det vore dock intressant om vilja demonsirera sin kluvenhet även på den här punkten. Jag frågade statsrådet - som har lämnat kammarenför regerings-göromål - om vi skulle få något besked om att del förekontrollstationen näsla år skulle kunna komma att träffas sådana avtal omnalurgasköp atl handlingsfriheten för i samband med behandlingen avregeringens proposition faktiskl skulle vara borta - lika borta somslalsrådel är från kammaren . Någol svar har jag inte fått. Kanske ÅkeWictorsson som lär stå regeringen nära - i varje fall i vissa frågor- kunde genågra synpunkler på denna. I statsministerns anförande i deballen den 8maj fanns det en viss öppning. Jag vel inle om lade märke tilldel. Det kanske finns skäl alt i elt kommande replikskifte ålerkomma lilldenna. 21LARS () replik: Jag tackar för de bitvis vänligarecensionerna, . Men påslår all miljöpartietsäger nej, nej, nej. Vi säger nej först och främsl fill två saker i dessasammanhang, nämligen lill kärnkraflen - den skall borl snabbi - och lill defossila bränslena, som skall elimineras på en betydligt längre lid. Vi säger ja till en mängd saker. Vi säger ja tillvindenergi och solenergi. Vi säger ja till biobränslen. Vi föreslär atlanvändningen av biobränslen skall fördubblas . Vi säger ja lillenergihushållning och bättre teknik. Vi säger myckel rikfigt nej till vissa delar avverksamheterna i Studsvik, som är inriklade pä kärnenergi och som vi tycker kanvara ganska onödiga när man avvecklar kärnkraften. Vi säger nej fill Asea BrownBoveris samarbelsinvil till svenska slalen, som innebär att svenska statenskulle beiala hälften av utvecklingskostnaderna för mer avancerad högspändlikströmsöverföring. Vi gör det av del skälet att med en kärnkraftsavveckUngkommer vårt svenska högspända elnät knappast atl behöva särskilt myckelförslärkningar eller ny leknik inom den närmaste mansåldern. Vi lycker ocksåatt , såsom etl stort multinationellt företag, har allaresurser atl bedriva utveckling på egen hand. Förelagd kommer att fä allavinster av denna verksamhel. Staten har alltså etl myckel måttligt intresse avall vara inblandad i detta. Vi säger nej till all skall ägna sig åt diverseolika verksamheter som ligger utanför traditionella ansvarsområde.Del gör vi av skäl som jag har talat om här i kammaren.