prot · GC0986 · 1988-12-31 00:00:00 — Jagtycker atl det är ganska skamligt att jämföra de sex åren med borgerligregering och de sex följande åren med socialdemokratisk regering.Förutsättningarna var ju helt olika. Jag efterlyser en gemensam socialistisk strategi, men denfinns inle i denna kammare. Om regeringen drar in pengar från kommunerna sä görden det med hjälp av . Regeringen lägger fram skatteförslag, somliknar de förslag som har lagt fram och lutar sig alltså motfolkparfiet. Sedan tar regeringen hjälp av vpk när den vill införa t.ex.valpskatt. Regeringen lutar sig t.o.m. emellanåt mot , när dentycker att den saknar fördelningspolifisk profil. Jag har inle sett någonkonsekvent socialdemokratisk profil i denna riksdag, eftersomsocialdemokraterna är i minoritet. 107 () replik: Jag skulle helst inle vilja ta upp densjälvförhävelse som jag tycker att visar å . Jag tycker ändå att det är litet grand på sin plats med någonblygsamhet. är i jämförelse med 24 medlemsländer enligtprognoserna på väg att hamna på 21 plats då det gällerfillväxten. Endast tre länder beräknas få en lägre tillväxt än . För1990 visar prognosen att kommer att inta jumboplatsen då det gällertillväxten. Litet försiktighet borde därför vara på sin plats. Jag vill föra en konstruktivdebatt. Jag har tagit upp följande i två inlägg men inte fått något svar. sitter ju själv i inkomstskatteutredningen. Jag antar att ni där görert bästa för att få fram skatteskalor som är så bra som möjligt. Enutgångpunkt är att nio av tio inkomsttagare skall ha högst marginalskattnär inkomstskatteutredningen är färdig med sitt arbete. Vad är det då för vitsmed att inte göra systemet komplett med etl inflationsskydd? Redan vid mycketrimliga antaganden kommer bara tre fjärdedelar av inkomsttagarna att ha marginalskatt om inflationen fär härja. Om man börjar mednio av tio, vad är det dä för vits med atl bara åtta av tio inkomsttagare efternågra år skall ha marginalskatt? Och varför skall inflafionen fä försämrasystemet, det system som alla nu bryr sin hjärna med för att del skall bli såbra som möjligt? Den frågan tycker jag att borde svara pä. 108ANITA () replik: Jag vill fill säga att det som vigick ut med i vårt valmanifest var rättvisare beskattning mellan kapital ocharbete. säger att också hade sagt det och att deville ha 50-procentiga marginalskatter. Men det är ju en väsentlig skillnad, BoLundgren, mellan moderat och socialdemokrafisk skattepolitik. Ni moderatervill ju inte vara med om att skärpa kapitalbeskattningen. Ni vill inle vara medom avdragsbegränsningar, osv. Då vill jag påstå alt vår skattepolitik är merafördelningspolitiskt riktig. Jag tänkte på vilket ramaskri det blev när vigenomförde den s.k. engångsskatten och beskattningen av pensionerna. Det visadesig faktiskt att marknaden aldrig hade kunnat få någon bättre draghjälpän just det. Det var undergången, lät del dä i debatten. Jag undrar, frutalman, om inte är litet avundsjuk på oss socialdemokrater som medkraft har tagit tag i skatterna och skattedebatten. Det är ändå vi som lederdebatten just . Vad alla diskuterar är vad socialdemokraterna gör. Man skulle naturligtvis kunna önska att det stodnågonting i tidningarna om vad de borgerliga gör, men sådant är del svårt allhitta. God ekonomi, och , ger en godmiljö. Jag kan inte se annal än alt de hänger samman. Visst finns del myckelsom skulle kunna vara bättre, . Men med den politik som vibedrivit sedan vi kom tillbaka i regeringsställning har vi ändå lyckats, ochdel skäms jag inte för, alt rätta till ekonomin. har vi kommit dithän att vikan börja tala om reformer och skattereformer för framtiden. För mig känns detväldigt bra. Vi är inte färdiga än i skalteutredningen. skall vii utredningen presentera värt förslag. Då är det bestämt hur vi som sitter iutredningen ser på frågan. Sedan återstår, som jag sade tidigare, en långremissomgång, där många skall lycka lill, innan vi kanske om fårett förslag lill . Sedan kan vi diskutera skatterna . Förste vice talmannen anmälde att , och anhållit att till protokollet få antecknat att deinte ägde rätt till ytterligare repliker. 109MAGGI (vpk): Jag måste säga att det vore myckel frestandeatt kommentera det som har sagts i kammaren, men luften häller snarl på atl gäur dem som suttit och lyssnat, för debatten har ju pågått . Så jagskall avslå från det den här gången. Jag vill i stället börja med etlfiUrättaläggande genom atl yrka bifall lill etl särskilt yrkande angående mom.26, som är utdelat lill kammarens ledamöter. Av misslag, eller kanske på grundav bristande rutin, har jag missat atl i utskottet reservera mig till förmänför vårt yrkande om underhåll till icke hemmavarande barn. Jag vill rätta tilldet på det här viset. Yrkandet lyder sålunda: all med anledning av motionerna1988/89:Sk340,1988/89:Sk342 yrkande 1, 1988/89:Sk383 och 1988/89:Sk444 yrkande16 hos regeringen begär förslag om höjd beloppsgräns för rätt till avdrag förunderhållsbidrag till . per barn och om omvandling av della till enskattereduktion om max. i enlighet med vad som förordats i min motion1988/89:Sk444. Jag tänker fortsätta där slutade för en ochen halv timme sedan och ta upp mom. 6 i hemställan, som handlar ommervärdeskatten på livsmedel. En hel del har redan sagts om denna, och del ärju allmänt känl alt vi har världens högsta matskatt i , liksom att detfinns en stark opinion mol denna. Vpk har i mänga är motionerat om ett avskaffande avmatmomsen, och atl döma av debatten fär vi hålla på ännu nägra är.Utskottsmajorileten har avstyrkt våra yrkanden och hänvisar i texten bl.a. lilltidigare års behandling av vpk-molioner med-samma innehåll. Det intressanla äratt man i den ulskotlsskrivning som här refereras och som för resten är fränriksmötet 1983/84,säger alt "elt syslem med olika mervärdeskatt skulle skapa betydandeadministrativa problem och kostnadsökningar inom såväl statsförvaltningen somnäringslivet, försvåra skattekontrollen och öppna nya möjligheter tillskattefusk". Sedan /84 har det allt blåst en hel delolika vindar. är man inom regeringen inte alls lika säker pä atl delskulle bli vare sig stora administrativa problem eller öppna möjligheterna tillskallefusk - tvärtom. Det blåser EG-vindar över , och då går det bra atttänka om, t.o.m. när det gäller momsen och åtminstone när det gällerutredandet. 1 tilläggsdirektiv till KIS, kommittén för indirekta skatter, fickutredningen sä sent som i uppdrag att pröva bl.a. om en lägremervärdeskatt pä viss konsumtion skulle ha positiva fördelningseffekter mellanolika hushåll. Detta gjordes mol bakgrund av frågans behandling i EG. Måhändakan man ocksä se del som en eftergift åt den starka opinionen. Den politiskaviljan alt ta bort malmomsen är nog dess värre inte förändrad. En av de grupper som direkt skulle gynnas om matmomsentogs bort är de lågavlönade barnfamiljerna. De måste ju lägga en förhållandevisstörre del av sina inkomster på mat. Folkpartisterna anser visserligen attkravet på slopande av matmoms är hopplöst förlegat. De hänvisar lill altutredning pä utredning har bestyrkt detta. Visst finns det utredningar somvisar alt barnfamiljerna skulle göra måtfiiga vinsterom man slopade matmomsenoch betalade delta med breddad eller höjd moms pä andra varor, dvs. Det är här skillnaderna mellan vpk, ochmiljöpartiet finns. Vi i vpk menar atl del är ett oeftergivligi krav alt enreform av det här slaget skall finansieras utanför mervärdeskattesyslemet. Meddella följer ocksä atl vi inle kan stödja miljöparfiets reservation i dag.Uppenbart är i alla fall alt en slopad malmoms är etl krav, som stöds av enväldigt stor majoritet av det svenska folket. sade i sittinledningsanförande alt mälet är sänkl skatt för alla. Varför inte, BoLundgren, sänka skatten pä mat då? När det gäller förmånen av fri bil, som tas upp i mom. 13i utskottets hemtällan, vill jag deklarera att vi kommer att stödja utskottetshemställan. Vi stödjer delvis den skrivning som finns i miljöpartietsreservation, och vi är överens om nödvändigheten av att hejda utsläppen avkväve- och koldioxid genom bl.a. att minska bilismen. Men vi anser inte allreservationens förslag fär en sådan effekt. Vi har vidare avgivit ett särskilt yttrande angåendetidsvinst för atl lämna och hämta barn pä daghem och resor till och frånarbetet. Det har aviserats i den kommande skatteomläggningen, även om det tillviss del dementeras av socialdemokraterna, att man inle skall få göra någrareseavdrag för de första fem milen enkel väg. Vi kan naturligtvis inte gå medpä sädana försämringar och menar i likhet med att reseavdraget tvärtommäste förbättras. Så vill jag säga nägot om reservationerna 29och 30, som handlar om skattereduktion för fackföreningsavgifl och extra avdragpä grund av sjukdom. beslutade vpk och socialdemokraterna, mot deborgerliga partiernas vilja, att införa en rätt till skattereduktion förfackföreningsavgifier. Underlaget maximerades till , och reduktionensom utgjorde av underlaget blev alltså högst . fattades har prisernahöjts och värdet av skattereduktionen urholkals. Vi anser nu att det är dagsatt avskaffa maximeringen och att fackföreningskostnaderna skall ses som enkostnad för inkomstens förvärvande. Förslagetom att vid laxeringen avskaffa avdrag för sjukdomskostnader innebär att oUkasjukdoms- och handikappgruppers behov ställs emot varandra, och det tycker viär stötande. En grupp som skulle drabbas om del här avdraget avskaffades ärpensionärerna. har ju fidigare avskaffat det fria sjukhusåret,vilket har medfört ökade kostnader för pensionärerna. Vpk var och ärfortfarande motståndare lill den försämringen. Vi tycker atl det är extraangeläget att villkoren inte ytterligare försämras. Även om högkostnadsskyddetreformeras, finns det enligt oss inte skäl att slopa möjligheten fill avdragför sjukdomskostnader i taxeringen. Slutligenvill jag yrka bifall fill reservationerna 29 och 30 och i övrigt fill samtligaav vpk lämnade reservationer. 110 (): Det har varit en intensiv och ganska spännande skattepolitisk debatt.Av någon anledning har matmomsen kommit att spela en stor roll. Det verkar somom den har blivit nägot av en symbolfråga, och det är också så förmiljöpartiet. Svensklivsmedelspolitik har under en lång rad av år varit sådan att den har lett tUlatt vi ur många synpunkter har fäll sämre mat. Orsakerna lill delta är flera.En dominerande orsak har varit den strävan fill koncentration ochspecialisering som har präglat poHtiken. Detta har lett till en stor användningav jordbruksgifter och konstgödsel. Giflrester finns i vär mat, och vi vet mycket litet om de långsiktiga verkningarna pä hälsan av detta. Vårahusdjur hålls på sätt som upprör landets konsumenter. De värstaavarterna skall förhoppningsvis kunna elimineras sä småningom med hjälp av dennya djurskyddslagen. Del gäller bara att nu snabbt få fram bratillämpningsföreskrifter helt i lagens anda - om inte EG-anpassningen gör detomöjligt. Underen historiskt har vi av föregivna ekonomiska effekliviiels-ochlillväxtskäl utsatts för ett storskaligt samhällsexperiment, med en omfattandemiljöförstöring i släptåget. De starkt negafiva konsekvenserna avgiftspridningen kan konstateras för miljön, djur- och växtlivet samtodlingslandskapet och dessutom i form av övergödning av vattendrag, algblomningoch fiskdöd. Delfinns elt mycket starkt och stigande intresse för livsmedel som ärproducerade utan jordbruksgifter och konstgödsel och som kommer från djur somhar hållits på ett etiskt acceptabelt sätt - när man nu vet vad aUt annat kanställa tillmod. Vårt land har blivit utomordentligt sårbart . Även detta är ett resultat av en medveten politik, som de flesta av degamla partierna i har ställt sig bakom. Sårbarheten visar sig delssom ett mycket starkt utlandsberoende som äventyrar försörjning medbaslivsmedel under avspärrningar och krig, dels som distributions-problem underkriser beroende på den fidigare nämnda koncentrationen och specialiseringen. Livsmedelspriserna harunder stigit myckel kraftigt och i genomsnitt snabbare änkomsumentprisindexet. Detta gör alt barnfamiljer tycker att detfinns en dålig praktisk överensstämmelse mellan publicerade siffror förkonsumentprisindex och de faktiskt upplevda prisökningarna. Detta är en avgrunderna till de protester som bl.a. har kommit fill uttryck genom"Dalauppropet". Detär miljöparfiet de grönas bestämda uppfattning att vi i måste utvecklaett robust och uthålligt jordbruk, som kan försörja oss väl med bra basmal lillrimliga kostnader för konsumenterna och barnfamiljerna såväl i fred som ikristider. ISverige har vi den märkliga situafionen all vi har världens högsta malskatt -momsen, som är . Miljöparfiet de gröna vill slopa moms på svensk basmatoch kompensera bortfallet av skattemedel med en generell höjning av denallmänna momsen med . Denbasmal som vill stödja är mjölk, syrademjölkprodukter etc. samt kött av nöt, får, lamm och get liksom fisk landad avsvenska fartyg - även om tycker att del är vansinnigt. Delmåste gå precis lika bra att skilja fisk från olika länder som alt skiljaäpplen och päron från olika länder- även om har varit med omatl se till atl vi kan importera praktiskt taget hur dåliga äpplen och päronsom helst. Vi skall inte ta hänsyn fill hur de har behandlats. Vidareskall säd och sädesprodukter som gryn, mjöl, flingor och matbröd stödjas liksompotatis, rotfrukter, grönsaker, frukt, bär, svamp, konserver och honung. Tillbasmat som de gröna inte vill stödja räknas ägg, griskött,broiler, socker, margarin och smör- och margarinblandningar. Undantagen förgriskött, ägg och broiler motiveras av atl dessa produkter till övervägandedelen las fram på ett etiskt oacceptabelt säll. Miljöparfiet de gröna villdessutom medvetet gynna jordbruk med nötkreatur framför de med svinuppfödning. Nötkreaturpassar väl in i de odHngssystem som partiet vill alt det svenska jordbruket istor utsträckning skall anpassas till. Pä så sätt minskas kväveläckage,övergödning och död av våra hav. Anf.111 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag ber att få erinra om att vibehandlar skatter. Del är angelägel alt vi så långt möjligt koncentrerar oss pådel ämnet. 112 (): Jag lovar att jag är strax klar. Men denna fråga är en viktigprincipsak. Anledningentill att vi vill ge dessa matvaror stöd är att den slopade momsen på basmalengynnar uppbyggandet av elt ekologiskt rimligt svenskt jordbruk. Det gynnaruppbyggandet av ett resurssnålt och uthålligt svenskt jordbruk som kan klarafolkets försörjning under krig och kriser. Det gynnar de familjer som genomkonsekventa val kan sänka sina totala malkostnader. Det gynnar pä siktfolkhälsan, eftersom vi kommer alt få basmat med mindre inblandning av gifterän och med produktionssätt som inte skadar människor och natur. Detgynnar miljön totalt med minskad kvävebelastning. Det blir billigare församhället, och de totala skadorna minskar. Det hävdas ofta i debatten att ett slopande av niatmomsenpä den svenska basmalen inle skulle gynna barnfamiljer med låga inkomster. Detär faktiskt inte sant. Man vill då tona ner betydelsen av de dynamiskaeffekterna, som är så populära i poHtiska sammanhang. 1 detta enkla fall faktiskt bortse från dem. har den bestämda uppfattningen atten kostnadsförändring av detta slag kommer atl ha myckel stor betydelse förkonsumtionen. De kostnadsmedvetna konsumenterna kommer att se fill att deväljer rätl. Över huvud laget använder man de dynamiska effekterna somfinanspolitikens gubben i lådan. De passar praktiskt laget till allting och, deskall klara vilka samhällssektorer som helst. Men det tror inte miljöpartietpå. Vi måsle alltså slopa momsen pä svensk basmal. Man skallslopa momsen på svensk basmal så atl det går att få i gäng processen för enbättre miljö och bättre hälsa och totalt lägre samhällskostnader. Utskottelsavslag innebär alt majoriteten inte vill angripa de verkliga problemen isamhället. Det är ett svek mot framtiden, våra barn och deras barn. När skallvägmästarpartiet socialdemokraterna la sitt grundläggande ansvar för miljö ochframtid och göra nägol riktigt vettigt i fördelningspolitiken? Somvågmästare har ni chansen. Slopa moms på svensk basmat. Det är elt steg mot etlbättre samhälle. När får vi se atl ni tar den chansen? fattades viktiga beslut iriksdagen pä miljöområdet. Det borde rimligen ha lett till en störtskur avpropositioner som skulle ha verkat för all vi skulle fä skatteförslag somskulle vara gynnsamma för miljön. Vi har inle sett lill något förslag. Ni har iutskottet punkt för punkt avstyrkt alla olika förslag som leder i denriktningen. Del är utomordentligt dåligt. Det vittnar om vilken betydelsesvensk socialdemokrati tillmäter på miljöfrågorna. Jag yrkar bifall till reservationer underdenna punkt pä dagordningen. 113BENGT-OLA (): Det är litet märkligt atl under flera limmarsskatledebatt är det först nu vid avmattningsfasen som skattereduktion förfackföreningsavgiften över huvud tagel nämns. Det är litet märkligt eftersomdel är många miljoner svenskar som berörs av delta. Vpk har en reservation där man föreslår all kronlalstakelskall tas bort. 1 motionerna Sk307 och Sk386 föreslås alt även procentsatsenskall las bort och att hela fackföreningsavgiften skall ligga fill grund förskallereduktionen. Principen om likhet inför lagen säger också atl det bordevara så för fackföreningsmedlemmarna, eftersom arbetsgivarorganisationerna harfull avdragsräll för sina organisalionskoslnader. I utskottets motivering för avslag på dessamotioner hänvisar man till skatleulredarna och deras arbete. hoppas jagverkligen att våra skatleutredare är sä kloka all de inser att del äråtskilligt myckel lättare all motivera och förankra en framtida skattereformsom är sä brutal som den som är på tapeten, om detta med reduktionen förfackföreningsavgiften blir utformad som del är föreslaget i dessa tvä motioner. 114KRISTER SKÅNBERG (mp): Jag vill inleda mitt korta anförande med ettcitat. Jag skall tala om vem jag citerar. "Och kan vi hur länge som helst skjuta frågan om delmoderna tillväxlsamhällets vara eller icke vara ifrån oss? Varför vågar intepolitikerna (utom möjligen miljöpartisterna) ifrågasätta människornas livsstil,nämligen ytterst den som förtär våra resurser och äventyrar vär miljö? Hurlänge ska vi blunda för atl de ekologiska problemen i själva verket kräveromedelbara, antagligen smärtsamma, åtgärder och inskränkningar i livssätt ochproduktionsmönster om vi skall kunna se våra barn i ögonen och ta ansvar förvär jord?" Jag citerade en känd svensk manlig chefredaktör. De flestachefredaktörer är ju män. Han är i färd med att byta jobb. Del är en trendigoch god skribent som arbetar pä Östgölakorrespondenten. Snarl kommer moderateri hela all lätt kunna läsa , , när han skriver iSvenska . Jag hoppas pä fortsalt insiktsfullt skrivande för BertilTorekulls del och på nya och tilltagande insikter för Svenska Dagbladetsläsares del. Det är någonting som jag vill tillfoga debatten om trafikoch skatter. Skatterna på dieselolja och kilometerskatten mäste ju höjas föratt dämpa lastbilslrafiken. behöver tydligen ledamöterpåminna bäde kommunikationsministern och SJ-chefen om järnvägens ansvar att-medan vi väntar på att en effektivare regionalpolitik skall bidra till atlminska transporterna över huvud taget - ta hand om mer och mer av de långvägatransporterna i stället för mindre och mindre. Till vill jag säga att han möjligtvis inle velvad som har hänt med salarna. Det har nämligen visat sig atl sälkropparna somflöt i land är sä fulla av gift atl hälsovårdsmyndigheterna i harförbjudit att de bränns, efiersom del skulle medföra för slora giftulsläpp. 115 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Fär jag erinra ocksä KristerSkånberg om alt det är skatteutskottets betänkande 20 som vi behandlar, och attdel rimligtvis bör vara skattefrågor som tas upp. 116KRISTER SKÅNBERG (mp): Det hindrade dock inle från alttala om salarna. Därför tänkte jag att jag kanske kunde ge svar pä tal. Det har talals myckel om tillväxt här, och jag förmodarall detta hör till skattedebatten. Man fär intrycket av atf tillväxten ärabsolut nödvändig för alt komma fill rätta med miljöproblemen. Bo Lundgrenställde en fråga till : Var skall vi dra gränsen för tillväxten?Svaret kunde faktiskt många politiker ge i sina valtal . Inle mer änvad naturen täl, sade man dä, även om man har glömt bort det . Jag anser altdel hör lill skaffedebatfen när falare efter talare talar om för oss att förmiljöns skull mäste vi ha en ökad tillväxt. Avslutningsvis vill jag hjälpa med ettproblem som han har. Han har nämligen infe fått något svar frän frågan om varförinte miljömålet har tagits med i dagens skattepolifik. Jag måste säga atlBirger har varit ouppmärksam. Hon sade attdet inte fanns något väsentligt i motioner och reservationer. Det är bara i ord och före val somsocialdemokraterna tar hänsyn till vad naturen tål - inte i politisk handling. Överläggningen var härmed avslutad. 117 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Tiden medger dess värre inte alt vi lar voteringen . Detinnebär att vi inleder förhandlingarna med votering. För att det inteskall uppstå några missförstånd vore jag tacksam om det går alt sprida dettabesked till så många som möjligt. 10 § Kammaren beslöt alt ajourneraförhandlingarna till för middagsuppehåll. 11 § Förhandlingarna återupptogs under ledningav tredje vice talmannen. 12 § Inkomstbeskattning, m.m. (forts, skatteutskottets betänkande 20) Kammaren övergick till atl fatta beslut i ärendet. Mom. 1 (allmänna riktlinjer för skattepolitiken) Först biträddes reservation 5 av med 21röster mot 19 för reservation 4 av . 273 ledamöter avstod frånalt rösta. Härefter biträddes reservation 3 av och med 34 röster mot 22 för reservation 5 av . 256ledamöter avstod från atl rösta. Därpå biträddes reservation 2 av ochBritta Bjelle med 37 röster mot 36 för reservation 3 av och . 241 ledamöter avstod från atf rösta. Härefter biträddes reservation 1 av m.fl. med58 röster mot 38 för reservation 2 av och . 217ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottetshemställan med 143 röster mot 60 för reservation 1 av m.fl. 111ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2(skattetrycket) Först biträddes reservation 7 av ochBritta Bjelle med 37 röster mot 36 för reservation 8 av och . 239 ledamöter avstod från atf rösta. Härefterbiträddes reservation 6 av m.fl. - som ställdes mot reservation 7 av KjellJohansson och - genom uppresning. Slutligenbifölls utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 av Bo Lundgrenm.fl. - genom uppresning. Mom.3 (skatten inkomster) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 9 av m.fl., delsreservation 10 av och , dels reservation 11 avBirger - bifölls med acklamation. Mom.4 (barnavdrag) Utskottelshemställan - som ställdes mol reservation 12 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.6 (mervärdeskatt på livsmedel) Förstbiträddes reservation 13 av med 23 röster mot 20 förreservation 14 av . 269 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 270 röster mot 19 för reservation 13 avMaggi . 24 ledamöter avstod från alt rösta. Mom.7 (sambeskatining av förmögenhet i allmänhet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 15 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.8 (sambeskattning av fosterföräldrars och fosterbarns förmögenhet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 16 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.9 (barnpension) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 17 av m.fl. - bifölls medacklamafion. Mom.10 (existensminimum) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 18 av m.fl. - bifölls medacklamafion. Mom.12 (värdering av bilförsäljares förmån av fri bil) Utskottetshemsfällan - som ställdes mot reservation 19 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom. 13 (förmån av fri bili övrigt) Förstbiträddes reservation 20 av m.fl. med 60 röster mot 20 förreservation 21 av . 233 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 20 av Bo Lundgrenm.fl. - genom uppresning. Mom.17 (pensionsförsäkringar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 22 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom. 18(fackliga stipendier)