prot · GC0992 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:92 Förhandlingarnaleddes till en början av andre vice talmannen. 1§ Till kammarkansliet hade inkommit följande ansökan om entledigande: Härmed anhåller jag att bli befriad från mittuppdrag som suppleant i socialförsäkringsutskottet. den 6 april 1989Gösta Lyngå Framställningenbifölls av kammaren. 2§ Svar på frågorna 1988/89:480 och 525 om utsläppen av kväveoxider Anf.1 Miljö- och energiminister : har frågat statsministern hur regeringen planerar attförändra samhällsbygget för att 30-procentsmålet för minskning avkväveoxidutsläppen skall . Arbetsfördelningen inom regeringen är sådanatt det är jag som skall besvara frågan. har frågat mig på vilket sätt jag avser att hävda riksdagsbesluten ombl.a. minskning av kväveoxidutsläppen inför den aktuella utvecklingen påtrafikområdet. Trafiksektornskall bidra till att vi klarar målet att minska kväveoxidutsläppen med 30 %till 1995. Detta är dock bara ett delmål. Målet måste faktiskt ställas ännuhögre - vi får inte låta oss nöja förrän utsläppen minskat till nivåer somnaturen och människors hälsa tål. Dettakommer att kräva kraftfulla åtgärder inom alla samhällssektorer. Såvältrafiksystem som energisystem måste ställas om i miljövänlig riktning.Skadeverkningarna av utsläppen måste begränsas genom rening redan vid källan.Bilindustrin måste därför utveckla fordon med så låga utsläpp att vi interiskerar skador på människa och natur. Vi måste redan nu genom nationella ochinternationella åtgärder lägga fast dessa krav. Vihar redan fattat beslut om långtgående åtgärder för att minska utsläppen avkväveoxider. har strängaste avgaskrav för personbilar. Skärptaavgaskrav för lätta lastbilar och bussar införs års modeller ochför tunga fordon års modeller. De obligatoriska kraven föregås med stimulansbidrag. ket har fått i uppdrag attföreslå ytterligare skärpningar av de fastställda avgaskräven. Omställningentill ett miljöanpassat trafiksystem gäller i hög grad tekniska åtgärder påfordon, men det krävs också andra åtgärder. Vi låter varje trafikgren stå försina samhällsekonomiska kostnader, inkl. miljökostnaderna. Kilometerskattenför tunga fordon har därför höjts kraftigt och en miljöskatt införts påinrikesflyget. Miljöhänsyn spelar en mer framträdande roll iplaneringsprocessen. Flygplatser prövas enligt miljöskyddslagen från iår. Densnabba ökningen av väg- och flygtrafiken minskar effekterna avde beslut som har fattats. utreder vilka åtgärder som ärnödvändiga för att klara 30-procentsmålet till 1995. Jag kan upprepa mintidigare försäkran att regeringen inte kommer att tveka att föreslå sådanaåtgärder som är nödvändiga för att klara målet. Transporterpå elektrifierad järnväg har särskilda fördelar från miljösynpunkt. Det ärdärför viktigt att järnvägen ges likvärdiga förutsättningar som andratrafikslag. beslöt på regeringens förslag om en radåtgärder för att förbättra järnvägens möjligheter. Bl.a. angavs som ettriktmärke för planering 10 miljarder tillinvesteringar i nya järnvägar. förändrades och kombitrafi-kenfick ökat stöd. Satsningar på spårbunden trafik är ett viktigt inslag i arbetetför ett miljöanpassat transportsystem. Dettainnebär inte att järnvägstrafiken alltid skall se ut som . Järnvägstrafikenbör framför allt ta över göds och persontrafik från landsväg och flyg på desträckor där trafikunderlaget är stort. Det är där miljövinsterna blir högstnär vi satsar på järnvägen. Då , som framställt fråga1988/89:525, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet, medgavandre vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 2 (): Jag visste inteatt har ansvaret för hela samhällsbygget, men det låter intesärskilt betryggande i alla fall. Tack för svaret. Det tog litet , sexveckor. Det kanske inte bara var sjukdom och påsk som låg emellan den härgången. Miljöministern kanske insåg att det var väldigt stora ord hon tog i sinmun och som hon nu upprepar, nämligen att regeringen intekommer att tveka att föreslå de åtgärder som är nödvändiga för att man skallklara målet, dvs. att minska kväveoxidutsläppen till 1995. Sedanden , när ministern sade detta senast, har ytterligare 50 dagartickat i väg i tidsräkningen - utan någon enda konkretåtgärd. I stället har man i denna kammare genom socialdemokratisk försorgfattat beslut för att motverka det hela. Alla de medellånga transporterna skallöverföras till landsväg. Beslutet om fastighetsdeklarationen innebär attenergihushållning straffbeskattas. Tjänstebilsbeskattningen kommer att innebäraatt bilismen ökar. av hushållens resande i sker med tjänstebilar som beskattas generellt. stimulerar naturligtvistill ökad bilism. Det ena beslutet efter det andra har Prot. 1988/89:92 således fattats. Om utsläppen av kväveoxider Ministerntalar här om att man i alla fall skall klara att uppfylla målet till 1995. Honsäger vidare att vissa åtgärder bl.a. skall vidtas är 1994. Det är dock interiktigt relevant eller verklighetsförankrat. har sagt att vinu står längre ifrån målet. Jag vill veta om det är någon enda konkret åtgärdsom i verkligheten skall vidtas för att vi faktisktskall uppnå målen. BirgittaDahl talar även om järnvägen. Hur kommer det sig då att det är billigare för enhel familj att flyga än att åka tåg? Det är billigare för en hel familj att åkabil än att ta tåget. De ekonomiska styrmedlen är dåliga. Anf.3 (): Jag till tacka statsrådet för svaret på fråga.Birgitta försäkrar i svaret att vi skall nå de uppsatta målen. Det är inteförsta gången vi får höra henne garantera detta. Jagvill hänvisa till den alarmerande rapport som vi i går fick ta del av påTV-nyheterna. Rapporten lämnades av , generaldirektör. Man hyserstora farhågor för att våra kvalitetsskogar håller på att förstöras. Skadornapå skogen är mycket värre än vi hade kunnat tro. Vi får inte heller någrarapporter som försäkrar att försurningsproblemet håller på att rättas till. Vimåste åstadkomma en minskning av utsläppen av kol, kolväte och kväveoxider. Statsrådethar sagt att vi måste komma ner på nivåer som naturen själv tål.Vi vet ju att det är den tunga trafiken som utgör det stora problemet. Vi kandå inte acceptera att SJ nu har planer på att föra över godstrafik från järnvägtill landsväg. Jag blev enormt besviken när vi fick höra om dessa planeradeöverföringar. Det här spolierar möjligheterna att uppnå dessa mål. Jag villställa följande frågor till . Accepterar statsrådet den ökadebiltrafiken? Accepterar statsrådet den ökade tunga trafiken på våra vägar? Anf.4 Miljö- och energiminister : Herr talman! Den där litet grinigakommentaren om den tid det tog att få ett svar var väl ändå onödig, BirgerSchlaug. Den jag var i tjänst efter min sjukdom var ,och då hade påsklov. Jag tycker inte att vi skall behöva hålla på medsådant här i kammaren. Jagser med utomordentHgt stort allvar på den nuvarande situationen. Min uppgift iregeringen är att, som det stod i regeringsförklaringen när miljö- ochenergidepartementet inrättades, verka samordnande och pådrivande i helaregeringen då det gäller miljöfrågor. Jag har därför ,liksom tidigare, fört diskussioner med mina kolleger om vad vi kan göra, ochjag har också haft föredragningar inför hela regeringen. Jag har betonat attdet på miljöpolitikens område är trafiken som inger störst oro, och det är därsom ökade insatser behöver göras. Det är vi överens om. Inte minst gäller detatt i stor skala överföra den trafik som sker på landsväg och med flyg tillspårbunden trafik, sanera våra storstäder samt att utveckla alla fordon så attutsläppen i princip blir rena. Sådana krav måste ställas påtillverkningsindustrin. Om utsläppen av kväveoxider Vi kommer att förelägga de förslag som behövsför att nå de här målen. Vi har bl.a. redan nu förutskickat att vi inomramen för en större miljöpolitisk proposition kommer att lägga fram ett nyttprogram för insatser mot klimatstörningar och luftföroreningar. Jag utesluterinte att initiativ an tas från regeringen redan tidigare. Riktigt så nattsvartsom man kan tro av vissa rapporter är inte situationen. Det är sant atttrafiken har lagts ner på vissa korta järnvägssträckor, men SJ har samtidigttecknat kontrakt som innebär överflyttning av så stor fraktvolymfrån landsväg till järnväg. 5 (): Jag ställde min fråga till statsministern, och den gälldehela samhällsbygget. Det var därför jag tyckte att de här varlitet . Skall målet vara uppfyllt år. Miljö- och energiministern säger att trafiken inger oro.Ja visst, men det gäller också de stora utsläppen från villorna, fastigheternaoch industrin. Varför inför man en fastighetstaxering som motverkarenergihushållning och därmed minskade utsläpp av kväveoxider? Socialdemokraterna beslutar att genomföra byggandet avmotorvägen i , man säger nej till ett höjt bensinpris och man vägraratt säga nej till en . Socialdemokraterna fattar de här besluten i kammarenoch i utskotten. I fråga efter fråga går man emot dessa konkreta förslag tillåtgärder. säger att bilindustrin måste utveckla nyafordon . Men man ägnar ju mer tid åt att ändra handtagen än man ägnaråt att komma åt förbränningsmotorn. Hade och de andra som uppfannförbränningsmotorn öppnat motorhuven hade de käntigen sig och nickat igenkännande. Det saknas ekonomiska styrmedel. 6 (): Jag vill ställa en följdfråga. Tror BirgittaDahl att de här målen som fastställt i de trafikpolitiska beslutenblir uppnådda? Det måste till fler direkta åtgärder. Varför vill inte BirgittaDahl införa de regler för tunga fordon som finns i och ? Vi äröverens om att vi måste få snara förbättringar av de krav vi ställer påavgasrening när det gäller tunga fordon. Vi är överens om att den tungatrafiken svarar för större delen av de utsläpp vi vill komma ifrån. Kan vi inteinföra de gränsvärden man i och har för bilavgaser från både tungaoch lätta fordon? Varför vill inte t.ex. skärpa de här reglerna? 7 Miljö- och energiminister : Herrtalman! Det behövs ytterligare krav, det är vi helt överens om. Det räcker inteens med de krav som finns i . Vårt mål är en avgasrenad motor . Detta mål är huvudsyftet med de överläggningar som på svensktinitiativ kommer att äga rum inom . Vi har fått kämpa föratt få andra regeringar att gå med på detta. Skälet till att vi vill ta uppdetta i internationella förhandlingar är att det krävs internationellt bindanderegler så att alla viktiga producenter inom bilindustrin tvingas in i Detta är frågor som jag diskuterar med mina kolleger i de viktigaproducentländerna i samband med bilaterala överläggningar. har fått i uppdrag att redovisa hursådana skärpta regler skall se ut. Det är inte särskilt revolutionerande,, att säga att regeringen självfallet skall se till att läggafram de förslag som behövs för att vi skall kunna redovisa de mål som regeringoch riksdag fastställt. 8 (): vill inte gärna diskutera de konkretaåtgärder som blir följden av de beslut som fattas här i kammaren och iutskotten av socialdemokrater, ofta tillsammans med moderater ochfolkpartister. Man vill inte diskutera de konkreta åtgärder som skall leda framtill målen. Man fattar i stället det ena beslutet efter det andra som leder imotsatt riktning. I det senaste numret att Miljöaktuellt, naturvårdsverketstidning, skriver man att skattereglerna för tjänstebilar uppmuntrar ohämmadbilkörning. Varför går socialdemokraterna här i kammaren emot miljöpartietsförslag om att ändra de här skattereglerna så att vi inte uppmuntrar ohämmadbilkörning? Varför säger socialdemokraterna nej till att anslå 500 milj. kr.för att stimulera spårbunden trafik i storstäderna? Målet skall vara genomförtår 1995, och tiden tickar från dag. Det har gått denstora försurningsrapporten kom, och inga konkreta åtgärder har vidtagits.Gäller löftet, , att minskningen av utsläppen skall vara genomfördtill ? 9 (): Det är betryggande att höra att har planeroch en högre målsättning än den som finns i de regler som gäller för tungtrafik och bussar i och med fastställandet av det trafikpolitiska beslutet. Detfinns en tidsgräns satt till år 1992-1994. Jag anser ändå att vi måste snabba på och krympatidsperspektivet och anpassa reglerna till de krav som gäller i . Statsrådetsäger att man har större planer på gång, men det är ett delbeslut som behövsnu. När vi inte ser att gränsnormerna sjunker är vi naturligtvis intresseradeav att få ett delbeslut. Det måste då vara bättre att få tidigarelägga beslutenom nya gränsvärden för tunga fordon och bussar. Jag vill gärna få statsrådetatt erkänna att det är bättre att fatta de här delbesluten och få en snabbareutveckling. Anser att 10 miljarder räcker till investeringar förjärnvägen? Överläggningen var härmed avslutad. Om begränsning av miljöstörande utsläpp från Studsvik 3 § Svar på fråga 1988/89:538 om begränsning avmiljöstörande utsläpp från Studsvik 10 Miljö- och energiminister : har frågat mig om regeringen,i ett överklag- Prot.1988/89:92 ningsärende om utsläppen från Studsvik, ämnar agera för att tidentills dess att regeringen behandlat ärendetinte leder till att nuvarande utsläpp Om skyddet för orörda älvar accepteras.Birger har frågat när regeringen beslutar i ärendet. i lämnade iår tillstånd till fortsatt drift av en anläggning för förbrännng avavfall. Verksamheten har tidigare prövats enligt miljöskyddslagen ochlänsstyrelsen har 1974 föreskrivit villkor i ett dispensbeslut. I anläggningentas lågaktivt avfall emot. tillståndsbeslut från i århar överklagats till regeringen. Ärendet kom in till miljö- och energidepartementetden . De klagande yrkar bl.a. inhibition av beslut.Regeringen beslutade att inte vidta någon åtgärd med anledning avinhibitionsyrkandena. har inte förordnat om omedelbarverkställighet av beslutet.. Det var därför inte möjligt att pröva någotinhibitionsyrkande. Jag delar uppfattning att det är synd attgenomförandet av de strängare krav som ställt i beslutet kankomma att fördröjas genom överklagandena. Regeringen avser att så snart sommöjligt meddela beslut med anledning av öveklagandena. Miljö- ochenergidepartementet har begärt att berörda myndigheter yttrar sig överöverklagandena , dvs. , vilket är en kortremisstid, kortare än normalt. Jag kan dock inte föregripa prövningen i ärendetgenom att nu uttala mig om hur jag ser på ärendet. 11 (): Egentligen har jag fått svar tidigare i massmedia, pågrund av att det har gått - bl.a. har det ju varit påskuppehåll sedanjag ställde frågan. Om regeringen hade visat litet handlingskraft i sådana härfrågor tidigare hade kanske rest hårdare krav från början. Nuhar ju krav varit betydligt hårdare än , dvs.den statliga myndighetens, som får sina instruktioner från regeringen. Jaghoppas att regeringen kör över och går på samma linje somlänsstyrelsen. Tack för svaret. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på frågorna 1988/89:483 och 487 om skyddet förorörda älvar 12 Miljö- och energiminister : har frågat mig vilka åtgärder jagtänker vidta för att stärka skyddet för de fyra norrländska huvudälvarna. har frågat mig om regeringen har ändratståndpunkt eller står fast vid beslut att de fyra orördaNorrlandsälvarna ej skall byggas ut. Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. Som och väl känner till omfattarförbudet mot 10 vattenkraftsutbyggnad i 3 kap. 6 §naturresurslagen bl.a. , Kalix- älven,och . Skyddetmot vattenkraftsutbyggnad ligger alltså fast i en av Prot.1988/89:92 stiftadlag och är så starkt att det krävs ett riksdagsbeslut för att upphäva det. Dessbättre finns det en mycket stark majoritet för detta skydd. ~ , .. ~ '. ./ j j Om skyddet for orörda Det var ensocialdemokratisk regering som 1972 lade fram förslaget till ... riktlinjerför den fysiska riksplaneringen. Det var också en socialdemokratisk regeringsom lade fram förslaget om naturresurslagen med uttryckligt skydd förde fyra huvudälvarna och skydd för ytterligare älvar och älvsträckor.Regeringen har självfallet ingen annan uppfattning i frågan om skyddetav älvarna. 13 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. sista orörda älvar är unika, den uppfattningendelar vi nog. och är helt opåverkade, och ochVindelälven är inte helskaliga. Dessa älvar rinner upp i obrutnavildmarksområden och når kustlandets odlingsmiljöer och rinner ut iBottenviken. Inte minst har i kampen om att rädda Vindelälvenställt upp till försvar för de oersättliga naturvärden som de orörda älvarnautgör långt innan socialdemokraterna och den socialdemokratiska regeringengjorde det. Tyvärr är kunskapen om de orörda älvarna djuptbristfällig, vilket framgår inte minst av den frånvaro av respekt för dessanaturvärden som demonstreras gång på gång av utbyggnadsfanatikerna, nu senastav LO efter påtryckning från i . Min fråga kvarstår: Vad vill statsrådet göra för attförstärka skyddet för älvarna? Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta föratt vidga kunskapen om älvarnas betydelse ur växtekologisk och hydrologisksynvinkel och för att stödja forskningen kring storälvarnas naturvärden? Ärregeringen beredd att, som föreslagit, förstärka skyddet genom attavsätta de fyra stora älvarna och även och somnationalälvar? Dessa älvar bör få ett skydd som motsvarar nationalparkernas. Ärregeringen beredd att utreda formerna för en sådan avsättning? Rör inte Norrlandsälvarna! Finns också den politiskaviljan inom det socialdemokratiska partiet? Jag tycker att budskapet har varitmycket dubbeltydigt , och modet verkar inte finnas hos framförallt LO och dess företrädare. 14 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret.Man kan tolka det som om det inte råder något som helst tvivel om att älvarna i naturresurslagen skall bevaras. Å andra sidan kan man inte låta bli att undra vilka överväganden som ligger bakom statsrådets uttalande som Norrländskan pekar på. Vad betyder det att statsrådet anser att LO har för dåligt beslutsunderlag när LO reser kravet på utbyggnad av älvarna? Det uttalan det kan ändå tolkas som om regeringen var beredd att ompröva sin politik, om LO hade haft ett bättre underlag. Precis så tolkar också ledarskribenten statsrådet. Han menar att en särskild konsekvensstudie skall genomföras, och sedan säger han: "Då skapas exakt det beslutsunderlag statsrådet menar att LO saknar." Prot.1988/89:92 Om regeringen inte har för avsiktatt göra någon omprövning när det gäller 7 april1989 vattenkraftsutbyggnaden, vad menardå statsrådet med denna kommentar? n t ww>f W Skall pengar läggas på någotsom aldrig kan få någon betydelse? ... jag ställer frågan ärsocialdemokraternas förhållandevis utbyggnadsvänliga inställning,och statsrådet har ju dessutom själv i ett tidigare skede lovat att älvskall byggas ut om socialdemokraterna får egen majoritet. detta sombakgrund är det kanske inte så konstigt att jag tycker att statsrådet 15 Miljö- och energiminister : Det var bra att nämnde citateti Norrländskan, eftersom jag aldrig har sagt det som står där, det är ettfelaktigt citat. Därmed hoppas jag att vi har rett ut detta. älv finns med i vattenkraftsberedningens förslag ochi beslut om vilka älvar som skulle få prövas, men det är ju historianu. Och när älv är införd i naturresurslagen respekteras självfallet dettabeslut. Sedan kan vi gräla om vem som har varit först när detgäller att försvara älvarna. Jag kan berätta att det är ganska precis 20 årsedan jag och även tillhörde den grupp i den socialdemokratiskariksdagsgruppen som såg till att skyddades. Jag gjorde det avmycket stark personlig övertygelse. Vi har inte ändrat uppfattning . Det som gäller för oss socialdemokrater är naturligtvis deenhälliga beslut som partikongressen har fattat på denna punkt, liksom deförslag som vi i regeringen står bakom och som har fattat beslut om. Jag vill i frågan om nationalälvar säga följande: Jag ärangelägen om att man inte med olika åtgärder ger intrycket att naturresurslageninte är tillräckligt stark för att skydda natur som behöver lagens skydd. Ettbeslut av denna karaktär, hur vällovligt det än är, skulle få den effekten.Därför tycker jag inte att det är ett bra förslag. Jag tycker att det är mycketbättre att vi gemensamt handlar på ett sådant sätt att naturresurslagen får denstyrka och respekt som behövs för naturens skull. 16 (): Statsrådet sade att hon tillhörde den gruppsom arbetade för att bevara . Jag har ett starkt minne av hurdiskussionen fördes, och socialdemokraterna var inte de som påskyndadebevarandet av . Däremot avsatte den folkpartistiska regeringen 100milj. för att ersätta det bortfall av arbete som inte behövdes på grund avatt inte byggdes ut. Det är som har drivit på i dettasammanhang. Statsrådet vill inte se älvarna och området kring dem somen nationalpark. Men på vilket sätt, , kommer det att bli mycketbättre om vi handlar gemensamt i denna fråga för att stärka den unika naturen?Det måste vidtas åtgärder. Stränderna längs de här sista storälvarna har naturvärdeav världsklass. Vi har inte bara nationellt utan även internationellt ansvarför att förvalta detta. får vi påtryckningar från socialdemokratinom att utbyggnad av älvarna trots detta skall ske. 17 (): Det är lovvärt att nu säger attdet som står i inte är sant. Något uttalande finnsdet väl i alla fall som påståendet bygger på, även om det råder missförstånd ifråga om formuleringen. Eftersom jag inte vet vad det var för uttalande ocheftersom inte vill kännas vid det som står i NorrländskaSocialdemokraten, får jag väl kolla det hemma. En annan sak som jag tycker är ganska intressant är attBirgitta hävdar att det finns en trovärdighet hos regeringen när detgäller bevarandet av älvarna. Det är ytterst tvivelaktigt. 11985 årsenergiproposition föreslogs en förstudie av älvarna. I det svar jag har fått står: "Regeringen har självfalletingen annan uppfattning . "Nej, det är inte om vi frågar utan hurregeringen eller det socialdemokratiska partiet ser på älvarna . Detär det som är intressant. Om skyddet för orörda älvar 18 Miljö- och energiminister : Herrtalman! Det finns ett mycket enkelt och tydligt svar på frågan: Vår strategiför energiomställningen bygger på förutsättningen att vi icke skall utnyttja deoutbyggda älvarna. Jag vill också säga att det är fullständigt orealistiskt atttro att vi kan klara energiomställningen så enkelt. Det är bara att stickahuvudet i busken och flytta problemen framåt. Vi måste redan nu setill att vi klarar av omställningen utan att behöva ta i anspråk någon av deskyddade älvarna. 19 (): Såvitt jag vet är det tänkt att det skallkomma en rapport från departementet angående planeringsläget förvattenkraftsutbyggnaden. Därför väntar vi oss verkligen att skyddet för defyra Norrlandsälvarna och för älv och älv, som jag också tagit upp imin fråga, förstärks så att vi inte behöver stå här och försvara ettriksdagens beslut från anfall från den socialdemokratiska ,som vill få till stånd en utbyggnad i . 20 (): Jag vill fortsätta därUlla Orring slutade. då man föreslog en förstudie av en av älvarnahar LO eller det socialdemokratiska partiet kommit medförslag som går ut på att någon av älvarna skall byggas ut. , som juhar en framträdande position i det socialdemokratiska partiet och vars önskemålbrukar bli förslag till , har talat om att han tycker att man skallha en folkomröstning om älvarna. För att vi skall slippa en upprepning avdebatten krävs egentligen att aldrig svävar på målet närälvarna kommer på tal. 21 Miljö- och energiminister : Herr talman! Får jag först befolkpartiets representanter om viss ödmjukhet i denna fråga. Det var ju ändåen folkpartistisk minister som lade fram förslaget om utbyggnad avSölvbacka. Sedan vill jag säga att regeringen redan har lämnat den redovisningsom ni Om villkoren för tillstånd till stenbrytning efterlyseri den proposition som lades på bord och som har denlitet oglamorösa titeln m.m. Där finns en redovisning av hur viavser att utnyttja vattenkraften. Av den framgår mycket tydligt att skyddet förde orörda älvarna skall kvarstå, att de inte ingår i vår planering. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1988/89:484 om villkoren för tillståndtill stenbrytning 22 Miljö- och energiminister :