prot · GC0917 · 1988-12-31 00:00:00 — De svenska ansträngningarna har gått uf på att finnasamlade lösningar som kan underlätta ett balanserat förhandlingspaket iMontreal, Vi är från svensk sida akfiva, både i de 15 förhandlingsgrupperna iGeneve, i nordiska sammanhang oph i EFTA-samarbetet, träffarvåra förhandlare också de viktigaste förhandlingsparterna för atf medverkatill lösningar i de svära frågorna. Det är helt klart aft de stora aktörerna - , EG, Japan- polifiskt har ställt sig bakom den nya GATT-mndan, Både den amerikanskaadministrationen och har understmktirundans stora vikt, Mofiven har klart uttalats: det står inte i någons intresseaff världshandeln bilateraliseras. Tillsammans med ett tjugotal andra ministrar frän både u-och i-länder delfog jag i ett informellt möte i Islamabadmed deltagare frän EG och flertalet större GATT-länder, som , ,och , Ministrarna gav eft starkt politiskt stöd till depågående förhandlingarna och för ett lyckosamt möte i , Ett misslyckande i skulle innnebära ett stegfillbaka frän mulfilaferalism och även innebära allvarliga risker förUruguay-rundan, Minisfermöfet måste visa resultat. Regeringen arbetar hårt förett framgångsrikt Montreal-möte, fattade med bred politiskenighet sitt beslut om den västeuropeiska integrationen. Regeringen fick mandatatt gå vidare i det nordiska samarbetet, atf stärka EFTA och att bredda ochfördjupa samarbetet med EG så långt det är förenligt med svenskneutralitetspolitik. uttalade också atf det finns all anledning förEFTA-länderna aft ta fill vara den tillgäng som ett gemensamt uppträdandeinnebär, och det är också den väg regeringen går, EFTA-ländernahar mycket atf vinna pä ett nära samarbete, och EG-sidan föredrar också att imöjUgaste mån finna samlade lösningar som kan gälla för hela , Dethär innebär aft vi från fråga till fråga ser på vilken framkomstväg som ärlämpligast. I många fall är det den samlade , i andra fall kansakfrågorna tala för en annan lösning. När det gäller EG:s luftfartspolifik hardet t.ex. varit naturligt aft söka en gemensam skandinavisk lösning, eftersomSAS direkt berörs genom det danska EG-medlemskapef. EFTA-ländernahar dessutom kommit överens om aft enskilda länder kan välja att stå utanförvisst samarbete som initieras i EFTA/EG-sammanhang. Regeringenhåller alltså infe dogmafiskt fast vid den ena eller andra vägen. Vägledande ärett pragmatiskt handlande, och där framstår i de allra flesta fallenEFTA-samarbetet som den bästa vägen. Också det nordiska perspektivet ärvikfigt för oss. I det sammahanget vill jag också hänvisa fill det nordiskahandlingsporgrammet. På vissa områden, som yttre och inre miljö, kan denordiska länderna verka pådrivande i det europeiska integrafionsarbetet. Detmäste fas fill vara. Påmånga områden kan harmoniseringsarbetet ske genom ett rent nafionellt agerande.Sedan i juni i år skall kommittéer och utredare beakta EG-utvecklingen och tatill vara de möjligheter till harmonisering som finns. VidEFTA:s minisfermöte i fattade EFTA-länderna beslut om enhandlingsplan och en fidtabell och lade fram sina synpunkter pä hurEFTA-samarbetet ytterligare kan fördjupas och breddas. Det arbetet pågår nu ihöst, och informella samtal har inletts med för att nå framtill ett nytt arbetsprogram för en vidare integration i . 15 (): Jag tackar ufrikeshandelsministern för ett fylligt och intressant svar. Närdet gäller dessa frågor liknar väl egentligen en sådan här interpellationsdebattmera ryggdunkningar än verklig debatt, eftersom vi är grundläggande ense omdet mesta. Till ufrikeshandelsministern vill jag ge en komplimang för den storaöppenhet som vi från oppositionen får åtnjuta. I sammanhanget kan jag välendast beklaga att jag inte tillhör de två som får följa med fill . Jagborde emellertid få lov atf börja denna debatt med ett konstaterande som hareft mera allvarligt innehåll. I gårdagens nummer av fick viläsa atf infe kommer atf öppna ett informationskontor iStockholm och atf man gör en direkt hänvisning till bristande intresse från densvenska regeringens sida när man mofiverar sitt ståndpunkt-stagande härvidlag.Det vore värdefullt att få utrikeshandelsminisferns kommentar till detta. Detär en sorgUg nyhet, och jag hoppas att man kan göra någonting åt den. Vi villha och vi behöver defta kontor. Dendiskussion som egenfligen skulle föras allra först handlar om . Densituation som jag ser framför mig tycker jag rymmer faran för att svenskufrikeshandelspolitik skall hamna mellan två stolar. Det gäller å ena sidan denmultilaterala GATT-jurisdiktionen, som är vikfig, grundläggande och nödvändigför en framgångsrik utveckling av frihandeln pä jorden och å andra sidan vårtkontaktsökande med ett , med eft EG, som är ett av Om vissa utrikeshandelspolitiska frågor de storablocken och en av de tunga parterna i utvecklingen av GATT-rundan. Det är givet aff det ligger en stor fara i atf svenskutrikeshandelspolitik på något sätt klipps sönder i mitten mellan dessa båda.För min del vill jag ange ståndpunkten atf dessa båda spår, om jag får lov affanvända utrikeshandelsministerns eget ord, är de centrala. Det gällerEG-samarbetet och GATT-ufvecklingen. Båda dessa linjer måste följas helt ochfullt, och det tycks utrikeshandelsminisferns svar verkligen antyda. När det gäller GATT-frågorna skulle jag bara vilja göranågra påpekanden för att kanske få litet synpunkter fillbaka. I skallman behandla centrala frågor och försöka åstadkomma en startpunkt för andrahalvlek. Det är då naturiigtvis viktigt atf ett par av de gamla surdegarna - omjag får lov aft säga så - visar upp en fräsch och ny profil som antydermöjligefer till lösningar. Jag tänker på gräzonsätgärder. Dessa åtgärder ärmycket naturliga och självkara för de nationer som känner ett behov av atfskydda sig, men de har något av ljungbrandens förmåga att utveckla sig, och kanbli en verkligt allvarlig störning i frihandeln. Jag vill också påpeka behovet och nödvändigheten av entydlig svensk hållning i fjänsfehandeln. Vi är redan stora fjänsteexportörer,men rätt sä njugga fjänsfeimportörer. Jag menar aff här borde det kanske varautrikeshandelsminisferns främsta uppgift aft åstadkomma en större harmonimellan ufrikeshandelspolitik och svensk inrikespolitik, I många hänseendentycker jag aff vi ser drag av inskränkthet och avhållsamhef ifrån en äktafrihandels-hållning, i förhållande till våra handelspartner. Jag vill sedan gå över till EG-arbetet, och jag hoppas attdet kan komma till stånd ytterligare någon replik, eftersom detta är detvikfigaste just , I blev EFTA positivt inställt fill den svenskas,k, breda anslagefs hållning. Man lade fast eft handlingsprogram för aft kunnastudera och formalisera defta breda anslag. Man skulle väl kunna säga - detvore värdefullt med utrikeshandelsminisferns kommentar till det - att deftaegentligen inte är EFTA. Det hela bygger på atf man skall kunna vara fri frånvissa förhandlingsfrågor oeh atf man ibland inte skall vara bunden av deuppgörelser som träffas av andra. Det här är egenfligen eft exempel på just detsom i alla fall vi frän sida ofta har talat om, nämligen det somufrikeshandelsministern understryker i slutet av svaret: den pragmatiskahållningen, nödvändigheten aff söka den effektivaste vägen framåt och attverkligen arbeta där framgångarna finns aft få och inte nödvändigtvis inom enfastlagd förhandlingsram. Jag vill fråga ufrikeshandelsministern om det här bredaanslagefs uppföljning skall ske inom ramen för . EFTA är juen varuhandelsorganisation som egentligen inte är ägnad att arbeta med sådanafrågor som det exempelvis mycket spännande projektet om Europé as a financialarea. Det är något som inte alls stämmer överens med EFTA-nationsgruppensintressen och enskilda polifik. Det skulle som sagt vara intressant omufrikeshandelsministern ville utveckla sina synpunkter på detta vidgadeEFTA-samarbete på områden som inte rör EFTA och där man så tydligt sermotsättningarna mellan de olika medlemsnationerna. Får jag fa upp olika frågor.Först gällde det frågan om ett EG-konfor i . Jag har åtskilliga gångerberättat för denna kammare om mänga tillfällen då vi till har sagt affSverige välkomnar ett EG-konfor. Vi har inte fått något besked ifrån Bryssel.Såvitt jag vet har det ännu infe fattats något definitivt beslut. Från svensksida har vi i så sent som för någon vecka sedan tagit upp frågan om ettkontor i i samband med statssekreterare besök iBryssel. Sedan vill jag säga några ord om EG och . Jag hållermed om aff det är oerhört väsentligt att vi ser till aff ta varapå den internationella handeln både i EG-sammanhang oeh i GATT-sammanhang. Jagser ingen motsättning mellan de här båda spåren, även om det finns försök frånen del håll - också internationellt - aff kanske spela ut EG mot andra starkakrafter i de internafionella sammanhangen. Såväl som EG har tradifionellt fäst stor vikt vidaft man bygger upp ett öppet frihandelssystem baserat på grundläggandeprinciper om MGN, dvs. icke-diskriminering och likabehandling. Vi har bådavarit pådrivande för aff få fill stånd den Uruguay-runda som pågår. Skäletfill aft vi har gjort det är aff vi båda vill stärka och bredda detmulfilaferala handelssystemet. När det gäller gräzonsätgärder arbetar vi fillsammans medvåra nordiska grannar. Frän nordiskt håll driver vi på för aft fä framlösningar när det gäller skyddsklausulfrågan. Vid mötet i som jagberättade om tyckte jag mig märka atf både och EG gav uttryck för sammainställning. Tjänstehandeln anser jag också är mycket viktig. Vi driverpå även där och har precis som i andra sammanhang presenterat eft nordisktpositionspapper. För aft övergå fill EFTA-EG-samarbefet vill jag säga aff detär riktigt när drar slutsatsen av mitt svar, atf vi i Tammerforsfick bred accept för aft vi från EFTA-sidan nu skall gå in för den här breddadediskussionen med EG. I klartext betyder det aff vi nu vill föra samtal ochsonderande diskussioner i när det gäller alla de fyra områdena. Vitycker kanske aff samarbetet hitfills har varit för mycket koncentrerat tillvaruområdet. Vi är glada för atf ha fått gehör för eft breddat samarbete. Dethar också tagit sig uttryck i atf alla sex EFTA-länderna till i mitten av julihade sänt in sina prioriteringar till i , och av demkan vi se att det råder stor samstämmighet. har vi i de uppföljningsdiskussioner som har ägtrum mellan EFTA-länderna kommit överens om atf vi måste vara pragmafiska. Vikan infe säga atf det bara är en väg som leder fill målet. Kan vi inte gå framEFTA-vägen finns både den nordiska vägen och den bilaterala vägen. Vi fär lagaefter det som är prakfiskt framkomligt. Det vikfiga i defta jobb är aftregeringen pä alla sätt skall fullfölja det mandat som har gettregeringen, nämligen atf söka samarbete på alla områden och aff , när vikommer fill slutet, inte blir diskriminerat. Med vårt storautrikeshandels-beroende skall vi finnas med i det västeuropeiska samarbetet.Det kommer atf vara till nytta för oss, både för sysselsättningen och för vårvälfärd. Om vissa utrikes handelspolitiska frågor Om vissa utrikeshandelspolitiska frågor Anf, 17HÄDAR (): Jag skall infe den här gången alls gä in pärelationen fill Europeiska gemenskapen utan bara ställa en fråga fill AnitaGradin med utgångspunkt i aff man frän EG uppenbarligen gjort helt klart atfman inte ser EG som en sluten marknad utan aft man, när det gäller justförhandlingarna med , är vilUg att vara pådrivande, atf gå långt för affhitta gemensamma regler för varuhandeln - det är huvudsakligen varuhandel somGATT behandlar, även om tjänsfefrägor och annat kommer in och får en ökad vikt. Jag vill fråga: På vilka områden ser man frän svensksida förutsättningar för ett nära samarbete med EG i dessa G ATT-förhandlingar? På vilka områden kan det alltjämt vara så, aft vi fränsvensk sida har ståndpunkter som inte i alla avseenden sammanfaller med deståndpunkter som den Europeiska gemenskapen driver i dessa förhandlingar? 18NIC (): Det enda jag har atf säga om det därEG-konforef i är aff det ju vore trevligt om ufrikeshandelsministernnu ville fa reda på hur det är och se fill aff det infe blir ett beslut. Detser hotande uf. När det gäller förhållandet mellan EG och har jaguppfattat saken så atf i de stora handelspoUf iska blocken i världen ärjordbruksfrågan eft stort hinder. Man ser där hur det finns motsättningarmellan och EG och möjligen andra stora jordbruksländer, exempelvis Canada.Det är väl pä det området som man möjligen uppfattar aft såsom del avEuropa aktivt borde verka för atf EG:s jordbrukspolitik inte blir fill etthinder i GATT-arbefet. Jag utgår ifrån atf det är ett arbete som pågår och aftufrikeshandelsministern delar min uppfattning där. Sedan kanske jag skall komma fillbaka till det där bredaanslaget som jag behöll och alltjämt behåller en viss skepsis till. EFTA är enorganisation som vilar på ett avtal som har inträff i och som reglerarsamarbetets former och områden. Genom det breda anslaget och den uppföljningsom nu sker har i anspråk för en hel del andrauppgifter än de som ur folkräftslig synpunkt har kommittill för atf handha. Det var därför jag frågade om den polifiska grunden föratf på det här sättet vidga . Man kan ju svara pä det medordet "pragmatisk", och så har man gjort ifrån sig. Det kan jagacceptera. Man borde då egentligen kalla de här grupperna för ad hoc-gruppersnarare än EFTA-grupper, men låt oss inte strida om orden. Jag vill belysa några områden som verkligen oroar mig närdet gäller just det breda anslaget inom EFTA-ramen. Vi har, som jag sade ,the financial area, som har behandlats i EFTA-gruppen och emoffagifs positivtdär men där de olika nationerna i EFTA har olika hållning. har enmycket speciell hållning i finansiella frågor, och har ju kvar sinvalufareglering. Det förefaller som om häri ligger motsättningar sä stora atfdet breda anslagefs koncept över huvud taget inte kan fungera. Fiskefs områdetär ett annat, där och har mycket speciella intressen, olikasinsemellan men framför allt mycket olika svenska intressen, och där-som detförefaller mig - tycks vara en mycket olycklig väg med Om vissa utrikeshandelspolitiska frågor hänsyn till de uppenbara motsättningar som finns mellan denationer som Prot. 1988/89:17 ingär i gruppen. Det kunde vara värdefullt atfavsluta debatten med aff få ufrikshandelsministerns synpunkterpä dessa svagheter som finns i EFTA organisafionen. Lät mig först vända mig fill . Detär riktigt aft EG har gått uf och sagt aft det inte skall vara en slutenmarknad. Det har förts en diskussion i den internationella pressen de senastedagarna om detta. Där har man klart sagt ifrån från EG:s sida aft man villställa upp också för . Om man dä tittar pä de positionspapper som finns för deolika ämnesområden som är föremål för diskussion i och , kanman säga atf på de flesta områden finns de nordiska posifionspapperna och EG:spositionspapper mycket nära varandra. Det finns naturligtvis nyanser. Men detfinns, som jag ser det, något slags västeuropeisk gemensam syn pä flertaletfrågor. Skillnader finns framför allt på fiskefs område. Det har avspeglat sigockså i andra förhandlingar. När det gäller jordbruksområdet måste, som jag ser det, EGoch komma fram fill en lösning för aff det skall bli något slags ram för defortsatta förhandlingarna efter . Från svensk och nordisk sida gör vivad vi kan för atf de olika grupperna, inte minst då och Keynes grupp skallkunna hitta en gemensam lösning tillsammans med oss andra. Om jag sedan får återgå till det breda anslaget är detnaturligtvis på det sättet, , att formellt är enfrihandelsrela-fion mellan EFTA-länderna. Den reglerar infe hur EFTA-ländernaskall lägga upp sitt samarbete med EG. Det sker i stället med utgångspunkt ivåra frihandelsavtal och den gemensamma EFTA/EG-deklarafion som antogs iLuxemburg 1984. Det som EFTA-länderna nu gör är aff följa upp den polifiskadeklarafionen med konkreta samarbefsöverenskommelser. I det sammanhanget hardet visat sig vara ändamålsenligt att använda EFTA som forum. Därigenom kan EFTA-ländernasamordna sina ståndpunkter. Det är rikfigt aft det också finns olika åsikter ivissa sammanhang mellan EFTA-länderna. Det är också därför som vi har kommitöverens om att ett enskilt EFTA-land infe skall kunna förhindra en lösning medEG, utan atf vi pragmatiskt kan gä vidare på annat sätt. Det är det som harvarit det viktiga: aft vi från fall till fall kan hitta de lösningar som är deriktiga. vet lika bra som jag, för det har vi talatmycket om i EFTA-delegationen, aft fisket infe bara är ett problem mellan EFTA-och . Fisket är ett problem också internt inom EFTA, vilketavspeglades vid den senaste ministersammankomsten i . Det som vi nuförsöker göra, på parlamentarikernas uppdrag, är ju atf se hur vi inom EFTAskall kunna gå vidare också när det gäller fiskefrägor. En statssekreterargrupp har i uppdrag aft studera olikafrågor rörande statsstöd, vilket ju spelar en viss roll. Vad detta måste handlaom är ju att fiskare i de olika länderna ändå skall kunna arbeta på likartadevillkor. Den andra frågan är naturligtvis atf vi också skall vararädda om våra fiskevatten, sä aft även kommande generationer kan fä tillgångtill fisk. Om vissa utrikeshandelspolitiska frågor Anf.20 ALL (m): Jag vill ta min sista replik i anspråk fillaft göra några mer generella markeringar som jag tycker är väsenfliga aff görai denna vikfiga fråga som vi ju med ett samlande begrepp kallar förEuropafrågan. Jag kan nämligen nu se att debatt och annat visar eftökande intresse i det svenska samhället för Europafrågan, och det är myckethälsosamt. upplever åtminstone jag som moderat oppositionspolitiker -med stor uppskattning av Europafrågan som kanske är vär tids stora polifiskafråga -från min position ett mått av oro över att vi ännu så länge fortfarandetalar om förhandlingsmefoder och annat. Jag önskar stafsrädef all lycka pä denpragmafiska vägen. Jag skall understödja hennes hållning, och det gör vi alla. sysslar vi emellerfid med systemfrågor ochmera grundläggande frågor, medan vardagen ju innehåller sådana enkla frågorsom anfidump-ningsproblem och marknadstillfrädesproblem. Jag vill gärna ta upptvä sådana synpunkter . Vi måste få en riktig lösning - och med rikfig menar jagså nära medlemskap som möjligt. Förmodligen är gränsen den som ligger i atfSverige såsom handelspartner fill EG fär tillgäng fill EG:s institutioner, däralltså frågor om anfidumpning och annat kan prövas som vore vi eft land medtillgäng till EG-jurisdiktionen. Då skulle vi kunna slippa sädana problem somförefaller vara ensidiga . Just nu rikfas åtgärderna mot rostfristålindustri och en stor dieselfabrik i och annat där man saknarfillgång fill EG-insfifutioner och i stället utsätts för en ensidigEG-granskning. Jag menar aft defta är olyckligt och aft vi måste försöka nåfram till en tillgång till institufionerna. Det andra ämnet jag fog upp var offenflig upphandling. Påden punkten rör sig utvecklingen fort framåt. Jag såg i papperna att ni iTampere hade berört denna fråga och hade träffat vissa överenskommelser. Mittbekymmer på detta område är emellerfid atf den svenska utvecklingen går för långsamt.Bereder vi verkligen på ett seriöst sätt tillgång fill EG, exempelvis när detgäller de mycket betydelsefulla upphandlingar som sker i icke statliga organ,såsom landsting och kommuner, och som fortfarande måste anses varaupphandlingsfrågor när det gäller offentlig sektor, som ju offenflig upphandlingavser? Dessa två exempel visar atf vi sä snart det gär måsteövergå "from sounds to things" och syssla med verkliga vardagsprobleminom EG-området. 21HÄDAR (); Jag vill bara göra några fä kommentarer. Jordbruket: Det är väsentligt atf vi från svensk sidavisar villighet aft avreglera den svenska marknaden, minst i den takt som USAoch EG kan komma aft enas om för jordbruket. Såvitt jag förstår är den svenskaregeringen inte ovillig fill detta , men jag vill gärna ha detbekräftat av statsrådet . När det gäller teko nämnde ingenting i sinkommentar till min fråga. Finansminister har ju förklarat aff vi skallavreglera totalt på tekoomrädet. Det var ju ett glädjande besked. Han kunde halåtit det beskedet lämnas av den för frågorna ansvariga, men det är en annansak. Vihar ju haft många diskussioner kring denna fråga, och jag.Kanhända får vi fillfälle att ha ytferUgare någon diskussion, men om det nämndamålet kommer aff förbli regeringens, kommer den frågan därigenom aft varaavförd från diskussion på eft sådant sätt som vi från folkpartiefs sida längehar önskat. Fisketär, som sade, eft problem inte bara mellan olika storahandelspartner. Det är också i hög grad ett problem inom EFTA och kanske ocksåinom . Jag erinrar mig infe minst de ganska omfattande subvenfioner avstatlig karaktär fill sitt fiske som har och som ökar svårigheterna affskapa en större marknad inom fiskesekforn inom . Det vore värdefullt omman inom GATT-förhandlingarna kunde hitta lösningar som tog hänsyn även fill deförhållandena. Slutligen,herr talman, vill jag bara understryka det som och även statsrådetGradin var inne på. Det är betydelsefullt aft EG-konforef kommer till stånd.Min bild är atf statsministern under sift besök i var mycket klar påden punkten. Jag vet aft med full tydlighet har uttalat från dennatalarstol atf det är ett starkt svenskt önskemål atf ett sådant kontor kommertill stånd. Jag förstår därför inte hur man i kan ha misstolkat vårinställning. Omde i som ägnar sig åt denna fråga skulle fa något intryck av vad visäger i denna talarstol, kan jag för folkparfiets del liksom för del säga aft vi delar uppfattningen atf det voremycket beklagligt om ett sådant här kontor infe kommer fill stånd inom en näraframtid. Om det svenska EG-konforef skall infe råda några tvek-samheter. Densvenska regeringen har inbjudit fill ett sådant kontor, och jag lovar aftytterligare föra diskussion om detta. Detär helt rikfigt, : Vad vi skall göra är atf kavla upp ärmarna ochgöra ett vardagsarbete på alla områden för atf föra dialogen om denvästeuropeiska integrationen. Det handlar också om anfidumpning, där vi driverlinjen aff anfidumpningsreglerna skall ersättas med konkurrensregler. Vidaredriver vi det i EFTA- och i EG-sammanhang. Såfill den andra frågan, om offentlig upphandling. har eft mycket öppetsysfem, oeh det avspeglar sig också i de upphandUngar som görs på olikaområden. Efter för vi nu en ordentlig teknisk dialog med EG med högprioritet sä atf vi vet vad detta betyder. Detär alltså de verkliga vardagsproblemen som vi jobbar med, därför aff det är desom sedan kommer aff omsättas i om vi är med eller infe. Närdet gäller institufionerna jobbar sedan en fid en juristgrupp för aff se hur viskall hitta insfitufionella lösningar mellan och . I de olikaländerna har vi ju oUka konsfitufioner, vilket också kan få fill konsekvens atfman hittar olika lösningar. om jordbruket: I filläggspropositionen avspeglar sig den diskussionsom regeringen för just ufifrån GATT-perspekfivet och det internafionellaperspektivet i aft jordbruksministern inbjuder fill en diskussion omjordbruksfrågorna. Prot.1988/89:17 När det gäller teko är det så affjag har försökt driva uppfattningen atf detta skall vara det sista MFA-avfaletinom och aft vi pä det sättet skall få in T I '. tekofrägorna i det normala GATT-systemet. Det är alltsåskälet till att OmLemi-systemetför .,.,,.. .,. , , ...., regeringen 1 filläggspropositionennu talar om att defta ar vad tanker .... ... , ......... Det vill vi göra for att getextilindustrin möjlighet aff veta att detta ar det sista avtalet. Pä det sättettycker vi atf vi i god fid har talat om var vi sfär. Överläggningen var härmedavslutad. 14 § Svar på interpellation 1988/89:9 om Lemi-systemet föravgasrening 23 Miljö- och energiminister : har frågat mig vilka åtgärderregeringen avser vidta för aff de möjligheter som Lemi-systemet kan ge imiljöförbättringar och i förbättrad ekonomi för bilisterna kan utnyttjas på densvenska marknaden. och regeringen formulerar målen förmiljöpolifiken. Genom aft ställa hårda krav på ufsläppsbegränsningar styr viteknikutvecklingen mot dessa mål.