prot · GC099 · 1988-12-31 00:00:00 — konstaterade att man övergångsvis bör tasärskild hänsyn till de kommuner som ligger utanför skatfeutjämningssystemetoch som fått ett mera påtagligt skattebortfall när man slopade utbotaxeringen.För kommun rör det sig om ett bortfall av 10-11 milj. kr. Det är då frågan otn förhållandet mellan staflig ochinomregional skatteutjämning blir intressant. harnämligen i sina beräkningar utgått från att man fill följd av de övergripandeförändringarna av det statliga skatfeufjämningssysfemet kommer att genomföraett förslag till förändrade regler för den regionala skatteufjämningen i Stockholmslän. Man har med hänsyn till detta avslagit kommunens framställning. Om man går tillbaka fill grundernaför beslut om den inomregionala skatteufjämningen, som alltså reglerasav en särskild lagstiftning, sägs det i regeringens proposifion är 1977 attden inomregionala skatteutjämningen inte bör ersätta den statligaskatteutjämningen utan utgöra ett komplement fill denna. Otvivelaktigt innebärdetta ställningstagande att man med utgångspunkt frän ett väntat förslag omförändringar i regional skatteutjämning inte anser att kommun skallfå ersättning för bortfallet fill följd av ändrad utbofaxering. Jag finnerdefta orimligt, herr finansminister, och upplever att det strider mot vad somlåg fill grund för beslut om den inomregionala skatteutjämningen. Överläggningenvar härmed avslutad. Prot.1988/89:9 19 § Svar på fråga 1988/89:64 ommarginalskatterna och marginal- 13oktober 1988 effekterna för folkpensionärer Ommarginalskatterna och marginaleffekterna för folkpensionärer har frågat mig om regeringenavser atf framlägga förslag innebärande atf folkpensionärer med låga pensionerfär rimliga marginalskatter och marginaleffekter. Jag är väl medveten om de höga marginaleffekter som kanförekomma för vissa pensionärer. Det är min ambition att försöka dämpa dessaeffekter. Jag avser atf återkomma fill dessa frågor och då föreslåvissa ändringar i dessa avseenden. 67 (): Jag ber att först få tacka finansministernför svaret på frågan. Knappast några andra kategorier i vårt samhälle har sähöga marginalskatter och marginaleffekter som folkpensionärer med låg pensionsom försöker skaffa sig litet inkomster utöver pensionen. Marginalskatten är ca60 % och bortfallet av KBT är . På viss del av besparingarna kanmarginaleffekten på ränteinkomsten bli . Vid tre olika tillfällen under förra redovisadejag dessa frågor och krävde förändringar. Genom regler straffar samhälletmycket hårt dem som haft låga inkomster och därför har låg pension men somtrots detta har lyckats spara ihop en slant fill ålderns dagar. Sparsamhetbestraffas i stället för att uppmuntras. I pengar betalar dessa folkpensionärerenligt en uppgift från finansministern i ett frågesvar till mig nästanen miljard kronor extra i skaft. Det är ett slags extra förmögenhetsskatt. Somjämförelse kan nämnas atf den totala förmögenhetsskatten i vårt land enligtbudgeten uppgår till . Att reglerna är orimliga inser alla som tar del av resultatetav dessa regler. Förslaget från LO om atf stimulera pensionärer atf arbetavidare efter uppnådd pensionsålder aktualiserar också vikfen av affpensionärer med låga eller ganska låga pensioner får en rimlig marginalskaftoch marginaleffekt så att även de finner det lönande att försöka öka sinainkomster. I svaret sägs aff förslag skall komma innebärande endämpning av effekterna, och finansministern lovar aff återkomma tilldessa frågor. Jag vill fråga om detta att dämpa effekterna endast innebär attnuvarande regelsystem i princip bibehålls men att man t. ex flyttar uppförmögenhetsgränserna för avtrappning av det extra avdraget. Om dessa principerbibehålls skulle det endast betyda aff man kanske sänker den enormamarginaleffekten på något. Det är inte tillfredsställande. Jag hoppas att finansministern är överens med mig om atfdet nuvarande systemet ger orimliga effekter och att det behövs en radikalförändring för att även folkpensionärer med låg pension skall få rimligamarginaleffekter. Det måste vara en strävan liksom det är en allmän strävan attåstadkomma låga marginalskatter i vårt samhälle. Överläggningen var härmed avslutad. 20 § Svarpå fråga 1988/89:69 om tullförrättningsavgifterna har frågat mig om jag avseratt ompröva systemet med tullförräftningsavgiffer fill följd av kritik frånVästtyskland, inte minst för att öka vår EG-polifiks trovärdighet. Det av antagna systemet medtullförräftningsavgiffer har varit i kraft i snart ett är. I enlighet medvad skatteutskottet uttalat bör en uppföljning av avgiftens tillämpning göras.Detta arbete utförs av generaltullstyrelsen. Regeringen fårdärefter ta sfäUning fill eventuella ändringar. 69MARGIT (): Jag tackar finansministern för svaret. Det är mycket viktigt att snabbt få klarhet i frågan omtullförrättningsavgifterna. Västtyskarna ser dessa avgifter som handelshinderoeh har uttalat att de minskar den svenska EG-polifikens trovärdighet. Jag hadedärför hoppats att få ett mera positivt och rakt svar som visade atffinansministern verkligen hade insett aff det gäller en mycket allvarlig fråga.Vi moderater var mycket krifiska när tullförrättningsavgifterna infördes därföratf vi infe tycker att man skall fa ut avgift för myndighetsutövning. Ytterligare en fråga hänger ihop med denna, och det ärtullens budgete-ringsbekymmer. Man vill inskränka servicen också fastän mansade tvärtom när man införde tullförrättningsavgifterna. Även pä den punktenhar västtyskarna riktat mycket stark krifik mot . För att inte förleda finansministern atf begågrundlagsbrott - det är mycket allvarligt - formulerar jag min följdfråga såhär: Avser finansministern aff verka för aff fullservicen vidmakthålls pänuvarande nivå och atf detta sker snabbt och effekfivt? Finansministern har juvisst inflytande här i landet. Eftersom räddar mig frånkonsfitutionsutskottets klor skall jag svara: Naturligtvis. En sävälformulerad målsättning för värt arbete med skall vi naturligtvisförsöka uppnå. 71 (): Det är roligt att se att man när man visaromtanke om sin medmänniska får bra svar. hoppas jag att finansministernanvänder allt sitt inflytande för att vi skall slippatullförrättningsavgifterna eller för att de skall utformas så att de verkligensfär i överensstämmelse med EG:s normer. Överläggningen var härmed avslutad. Prot.1988/89:9 21 § Meddelande om svar påinterpellation 1988/89:5 ---------------- :---- Anf. har framställt en inferpella- P tion om den kommunalabeslutanderätten i fråga om sluflig förvaring av Om åtgärder för att Stävja fusk med statliga bostadslån Interpellanten är förhindrad atf motta svaret den 7 november 1988.Jag avser därför att besvara interpellationen . 22 § Svar på fråga 1988/89:6 om åtgärder för att stävjafusk med statliga bostadslån har frågat mig vilka åtgärderregeringen är beredd aff vidta för att stävja fusket med statliga bostadslån. rapport som den dåvarande lämnade till regeringen iår redogörs för en efferhandsgranskning av 359 ombyggnadsobjekf som fickslutligt lånebeslut . Granskningen hade föregåtts av stickprovs-och specialkonfroller av ytterligare 369 ombyggnadsobjekt, också de främst ur1983 års årgång. Dessa stickprovskontroller företogs under budgetåren 1983/84och 1984/85. Om ett bostadslän felaktigt har betalats ut på grund avoriktiga uppgifter frän sökanden, kan det utbetalda beloppet återkrävas.Regeringen skärpte de lånesökandes ansvar för uppgifternasriktighet. stärkte kostnadsgranskningen vidlåneprövningen. Bosfadssfyrelsen har därefter under en följd av år fåttsärskilda medel för att kontrollera de utbetalningar som hänför sig till fidenföre dessa åtgärder. Det är resultatet av dessa kontroller som redovisats.Frågan om det i dessa fall finns sådana inslag av fusk att återkrav kan riktasmot låntagarna prövas nu i ett antal fall av regeringen. Åtgärder har alltså redan vidtagits för atf stävjamissbruk av statliga län och subventioner till ombyggnad. Dessa åtgärder harockså redovisats till , bl. a. budgetproposition. Jag vill dock understryka att allt måste göras för atfundvika att felakfigheter begås vid fördelningen av lån och bidrag. Om detbehövs, är jag beredd att föreslå ytterligare skärpningar i fråga omkostnadskontrollen, utöver vad som redan genomförts. De fall som far upp hänför sig emellerfid fill fiden före de skärpningar i fråga omläneprövningen som jag nu har redovisat. De kan därför inte tas som bevis föratt den kontroll som utförs är otillräcklig. 74 (): Jag ber atf fä tacka bostadsminisfern för svaret. I och meddet avlämnade svaret har tagit fill ordahär i kammaren i den nya uppgiften som bosfadsminisfer. gärnahälsa honom välkommen på den nya posten. Det är mänga, viktiga och 80 svåra problem som väntar på lösningargenom hans insatser. att vi i det härsammanhanget kommer att få mycket med varandra att göra, och det ser jag framemot. Ännu mer kommer vi naturligtvis att få med varandra att göra om ingentinghänder eller om beskeden från regeringen bUr vaga. Jagvill inte påstå att jag i det här fallet fått ett vagt besked frånbostadsminisfern. I svaret görs en redovisning av den kontrollskärpning som hargjorts. Dessutom uttalar bostadsministern att han är beredd att ytterligareskärpa kontrollen, om det skulle vara befogat. Det tycker jag är bra. Vi ärfrån flera synpunkter överens om att fusk inte är försvarbart. Mensvaret borde kanske ytterligare förtydligas; det saknas en bit. Det kan jufinnas olika orsaker fill fusk, och det kan göra att man inte bara behöverskärpa kontrollen - lånereglerna kan vara krångliga och besvärUga. Jag skulleönska ett besked också om huruvida regeringen är beredd att se överlånereglerna, om det skulle visa sig att det också där finns orsaker fill attdet fuskas. Jag vill tacka för de vänliga orden. Jag hoppas också attdet skall bli ett bra meningsutbyte och ett meningsfullt samarbete mellanriksdagen och regeringen i de viktiga bostadsfrågorna. Omdet skulle visa sig att fusk kan stävjas inte enbart genom kontrollåtgärderutan även genom en ändring av bestämmelser finns det anledning att göra debehövliga korrigeringarna. Jag tror att och jag är ganska överensi den här frågan. Anf.76 (): Jag ber atf få tacka bostadsministern för det ytterligareförtydligandet. Jag tycker att det är viktigt att vi från ansvarigt håll kan gebeskedet att det är bättre att det blir rätt från början än att man skallbehöva hålla på och kräva fillbaka pengar i sådana fall som det nu kan bU frågaom. Det måste bli klara, enkla låneregler, och det måste finnas ett ansvar, somkan utkrävas, för att de reglerna följs, så att det inte fuskas. Det är oerhörtangeläget. Jag tackar än en gång för de besked jag här har fått. Överläggningenvar härmed avslutad. 23 § Svar på fråga1988/89:23 om reglerna för bostadsanvisning 77 BostadsministerULF LÖNNQVIST: har frågat mig vilka åtgärder som jag tänker vidta föratt snabbt göra fler bosfäder tillgängliga för alla dem som står i bostadsköer,av vilka många är ungdomar. Jagdelar uppfattning att den nuvarande situationen påbostadsmarknaden, särskilt i storstadsområdena, är allvarlig. Bostadsbristendrabbar särskilt de unga som är på väg in på bostadsmarknaden. Därför är detväsenfligt aff bostadsbyggandet är tillräckligt omfattande. kommer ca 47000 lägenheter att börja byggas. Det är också vikfigt att 6Riksdagens protokoll 1988/89:7- 9 Om reglerna för bostadsanvisning de ungasbehov av små lägenheter kan tillgodoses. Detta sker inte automatiskt. För att stimulera kommunerna aff både i nyprodukfionen ochbeståndet fa fram bostäder som kan efterfrågas av unga har beslutatom ett särskilt ungdomsbosfadssföd fill de kommuner som har brist på bostäderlämpUga för unga. Erfarenheterna från de kommuner som tagit sitt ansvar för deungas situation genom atf utnyttja detta stöd är mycket goda. Det är angelägetatt fler kommuner tar initiativ på detta område. har också på förslag av regeringen beslutat omen ny lag om bosfadsanvisningsräff som ger kommunerna storamöjligheter aff få fillgång till bostadslägenheter för förmedling. Det ankommernu på kommunerna att utnyttja denna möjlighet som infördes . Utöver dessa åtgärder som redan är vidtagna kommer jag attnärmare analysera förutsättningarna för atf genom restrikfioner på annatbyggande ytterligare öka bostadsbyggandet i områden med brist och därefter utandröjsmål återkomma till med förslag. I dagens bristsituafion är det väsentligt att allatillgängliga lägenheter ställs till bostadsmarknadens förfogande. Jag hardärför givit en grupp inom i uppdrag atf utreda om demånga övernatfningslä-genheferna i våra storstäder kan användas fillpermanentbosfäder. Detta kan kanske möjliggöras om kommunerna för affunderlätta för företag med behov av övernaffningslägenhefer bygger särskilda s.k. lägenhefshofell. Defta är i enlighet med de åtgärdsförslag som regeringenpresenterade i årets budgetproposifion i den samlade redovisningen avungdomsfrågor. Arbetsgruppen skall vidare se över de regler som syftarfill att förhindra att bostadslägenheter används för kontors- och andraändamål. Gruppenskall arbeta snabbt och redovisa sina förslag . Jag avser också att lämna filläggsdirektiv fillbosfadsrätfsufred-ningen att pröva ändringar i bostadsräftslagsfiffningen sombl. a. syftar till att förbehålla bostadsräftslägenhefer för fysiska personer. 78YLVA (vpk): Jag vill tacka bostadsminisfern för svaret påmin fråga. Det är ett svar som jag på flera sätt tycker är posifivt. Jag ställde frågan därför att bostadssituationen i alltfler kommuner är ohållbar, och för många ungdomar är situationen katastrofal.Bakom varje anonymt könummer i bostadsförmedlingarnas register gömmer sig enmänniska och hennes livssituation. I består bostadskön av närmare 65 000människor som infe ens har ett andrahandskonfrakt eller är trångbodda. Det ärmänniskor som inte har någon bostad. Jag är därför glad att bostadsministerndelar min uppfattning aff den nuvarande situationen är allvarlig. Jag och många andra bostadslösa hoppas atf den arbetsgruppsom nu skall göra en utredning angående de många övernaftningslägenheferna istorsfäderna kommer att presentera ett förslag som innebär aff debostadslägenheter där ingen är mantalsskriven skall gä fillbostadsförmedlingen. Den förhoppningen är också i linje medHyresgästföreningens krav. Jag tyckeratt det är bra att bostadsministern bedömer aff flera olika åtgärderbehöver vidtas för att snabbt fä fram ytteriigare lägenheter. Läget är Prot. akut och,som bosfadsministern själv säger, alla tillgängliga lägenheter måste ställastill bostadsmarknadens förfogande. Med tanke på att den nya lagen om kommunalbosfadsanvisningsräff endast fillämpas i sex kommuner undrar jag ombostadsminisfern är beredd att vidta några tvingande åtgärder för att göra såatt de bostadslägenheter som, är lediga blir tillgängliga förbostadsförmedlingarnas köer. , den nya lagen har varit ikraft . Det är en ganska . Jag tycker att det ärrimligt att kommunerna får en chans aff börja fillämpa lagen. Men om kommunernainfe är beredda atf göra detta, så aff vi infe fär den effekt som den nya lagenmöjliggör och som både och jag hoppas på och förväntar oss,finns det anledning aff överväga andra åtgärder. 80 (vpk): Skall jag tolka detta svar som attbostadsministern är beredd att vidta lagstiftande åtgärder om det visar sig attkommunerna inte använder sig av denna lag? Överläggningen var härmed avslutad. 24 § Svar på fråga 1988/89:87 omnybyggnadslåneförordningen Med hänvisning fill en av den 30 juni 1988beslutad ändring av bestämmelserna om den garanterade räntan för nybyggdasmåhus avsedda för uthyrning har frågat mig vilka mofiv regeringenhar för att ge ändringen i nybyggnadslåneförordningen retroaktiv verkan. Bakgrunden till ändringen var en skrivelse frånbosfadssfyrelsen, där styrelsen fäste regeringens uppmärksamhet på att gällande bestämmelser gjorde det möjligt för den som bygger ett egnahem åt sig att få,2,garanterad ränta i stället för genom att formellt lå[fa ett av honom bildat handelsbolag äga huset. Det bedömdes som oacceptabelt attinte avsedda och klart orimliga effekter av länebesfämmelsernas utformning fårstå kvar som ett sedvanligt ikraftträdande skulle ha medfört. Detmåste också ha framstått som uppenbart för de lånsökande atf effekten inte varavsedd, eftersom det krävdes en särskild juridisk konstruktion, vars enda syftevar aff kringgå de villkor som enligt skall tillämpas för lån fillegnahem. 82AGNE (): Jag,ber att fä tacka bostadsminisfern försvaret som jag faktiskt blev litet konfunderad över. Jag har begärt atf fämotiverat varför denna ändring har gjorts retroaktiv, dvs. ändringen skallgälla även för sådana lån som har beviljats men infe utbetalats. Det ena motivet som jag har kunnat finna är att man frånregeringens sida egentligen inte kunde förutse följderna av ändringen avlånebestämmelserna vi har. Det andra motivet skulle vara att den lånsökandeborde själv förstå att det hela är så orimligt att man inte ens skulle behövagöra några kalkyler. Jag tycker att det är svaga motiv för att genomföra ensådan ändring. Dessa lånebeslut är i praktiken avtalsöverenskommelser mellantvå parter. Denna ändring blir alltså ett klart avtalsbrott, även om detnaturligtvis är vissa orimliga konsekvenser i innehållet. Staten har alltså beviljat ett län under vissaförutsättningar, reglerna ändras och det blir betydande ökande kostnader förden enskilde - kanske 15 000 till . för en bostad. Denna ryckighet är en oerhört besvärande situation. Denhar varit bekant . Jag skulle vilja veta omregeringen och den nya bosfadsministern är beredd att ge besked om att det nuär slut på denna ovisshet och ryckighet. Jag utgår ifrån att bostadsutskottetsordförande delar min bedömning att såväl på detta område som detvi tidigare diskuterade skall alla former av fusk och kringgående avbestämmelser motverkas och åtgärdas. I denna fråga är det att säga att ändringen gjordes därföratt bolagets ägarskap inte ändrar på möjligheterna för den egentliga ägaren avhuset att tillgodogöra sig underskottsavdragen pä samma sätt som om bolagetsägare själv ägde huset. Det är också att säga att det kan inte rimligen hävdas attde låntagare som berörs har utsatts för en orättvisa, eftersom regeländringeninte leder till att de får ett sämre räntebidrag än det som de rätteligenskulle ha haft. Man kan alltså säga att juniändringen är ettklarläggande av det som redan gäller. Sedan är det så att räntebidrag inte regleras genom avtalutan genom offentligrättsliga regler. 84AGNE (): Jag delar bostadsministems bedömning, attreglerna skall vara klara så att det inte skall gå att fuska, och man skallinte heller kunna kringgå dem. Men vad har bostadsministem att säga t. ex. till enjuridisk person som har beviljats ett lån med de givna villkoren? Upphandlinghar skett och avtal slutits med entreprenörer, och så ändras då villkoren påett sådant sätt att de årliga kostnaderna ökar med . Det är klart att det är en helt förändrad situation för ensådan byggare, även om man kan ha uppfattningen att kalkylerna har byggts påorimliga lånevillkor, som egentligen regeringen och ingen annan har författat.Vad har bostadsministern för besked att ge i en sådan situation? Jag tycker inte att det är rimligt att laborera medretroaktiv verkan i lagstiftningen. 85Bostadsminister : Prot. Det som finns att säga sade jag i mitt förra inlägg, och det är 13oktober 1988 jagberedd att upprepa: Denna låntagare har inte utsatts för en orättvisa, eftersomregeländringen inte leder till att han får ett sämre räntebidrag än det hanrätteligen skulle ha haft eller det som tillkommer andra egnahemsägare. 86 (): Men den garanterade räntan ändras ju, ochupptrappningen fördubblas i tiden. Det kan väl ändå inte vara samma ekonomiskafömtsättningar för ett lån vid de tvä tillfällena, före ändringen och efterändringen. Där förstår jag inte bostadsministern, om jag skall vara ärlig. Eftersom och jag är överens omatt man icke skall kringgå de regler som gäller, är det väsentliga i det härsammanhanget att den som har berörts icke får sämre villkor än vad hanrätteligen skulle ha haft, om de av fastställda bestämmelserna fåttgälla. 88 (): Men var det ju på det sättet, herrbostadsminister, att det fanns andra regler i författningen vid lånetsbeviljande, och det var detta som kalkylen byggdes på. Det är klart att den sombygger måste gå på den författning som finns, även om han i bakhuvudet kanskekunde ana att regeringen menat någonting annat, trots att det inte stod iförfattningen. Det kan väl ändå inte krävas av en låntagare eller enbyggare att han skall tro att det som står i länereglema betyder någontingannat än vad som står där. Det är den fattade bokstaven han har gjort byggetskalkyl på. Överläggningen var härmed avslutad. 25§ Svar pi friga /89:11 om bostadsproduktloiien har frågat mig när det, somhon uppfattat det, socialdemokratiska vallöftet att bygga 47 000lägenheter skall uppfyllas. Svaretpå fråga är: I är. När den socialdemokratiska regeringen trädde till år 1982stod byggbranschen allvarligt försvagad efter en lång följd av år avtillbakagång. Det fanns då uppemot 40 000 tomma lägenheter, som hushållen intehade råd att bo i. Den långsiktiga bostadsförsörjningsplaneringen var körd ibotten. Kommunerna vågade, av rädsla för att stå med ännu fler tommalägenheter, inte ta fram nya projekt. av byggnadsarbetarkåren stod utan arbete. Regeringeninsåg att man i den svåra situationen måste slå vakt om byggsektorn så att denkunde klara de behov vi långsiktigt har i landet. Därför sattes stimulanser indirekt för att bryta nedgången. Ett exempel från bostadssektorn ärROT-programmet. Undertiden byggdes nära 100 000 lägenheter om. Under de socialdemokrafiska regeringsåren, och med denekonomiska polifik som har förts, har återhämtat sig. De löntagare somunder förlorade en månadslön i reallön har åter fått ökaderealinkomster. Efterfrågan pä bosfäder och på byggnadsindustrins tjänster iallmänhet har därför stigit snabbt och med stor kraft. De outhyrda lägenheterna är borta. De har i ställetersatts av bostadsbrist. har bostadsbyggandet ökat kraftigt. Enligtplan- och bostadsver-kefs uppskattning kommer omkring 47 000 bostäder atf börjabyggas . Det är vikfigt att ökningen fortsätter också under år1989. 90 (): Jag ber aff få tacka bostadsministern försvaret. Även om "omkring 47 000 bosfäder" troligen betyder snarareunder än över 47 000, är ändå den nye bostadsminisfern att gratulera till atfuppnå det som den förre ministern har jobbat med i sex är och misslyckats med. Alla minns 1982. Ett av de mest centrala löftena idensocialdemokratiska valkampanjen var att öka byggandet med 5 000 lägenheter från42 000, alltså till 47 000. lovade i nästan vartenda tal attsocialdemokraterna skulle fä i gång ekonomin genom att bygga bosfäder. Det är alltsåinte bara så som försöker göra troligt här, att jag personligenskulle ha uppfattat detta som ett löfte. Det finns skriftliga bevis. Socialdemokraterna hann inte mer än in i kanslihuset, såminskade bostadsbyggandet drastiskt, och botfen nåddes 1985, då det byggdes 27500 lägenheter. Det här betyder atf socialdemokraterna har snuvat sina väljare,som trodde på löftet, på nästan 70 000 lägenheter. Dessutom har under de häråren en behövlig bostadsreserv om ca 40 000 lägenheter mer eller mindreförsvunnit. Det vet varje person som sysslar med bostadsmarknaden, atf manmåste ha ett lager för att marknaden skall fungera. Socialdemokraterna har alltså ingenfing aff slå sig förbröstet för. Här står de med ett bortfall på ca 100 000 lägenheter. Det gärinte atf med kvirr om de borgerliga åren bortförklara att socialdemokraternahar legat under de borgerliga årens byggande vartenda är. De som lider av detär de bostadslösa. Jag skulle vilja frågabosfadsministern, som är. van att sprida löften omkring sig när det gällerbostadspolitiken: När kan de bostadslösa få en egen fast lägenhet med ettegefkonfrakt? Nedgången i bostadsbyggandet fog verklig fartunder de år som hade ansvaret för detta område. I takt med attde ekonomiska fömtsättningarna för människor blev allt sämre sjönk också derasmöjlighet atf efterfråga bosfäder.