prot · GC0996 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:96 Förhandlingarna leddes lill en början av förste vicetalmannen. 1 § Förlängning av 1 FÖRSTE VICE TALMANNEN; har vid sammanträde i går beslutatföreslå all innevarande med hänsyn till föreliggande arbelsbelaslningförlängs till . Kammaren beslöt att fick pågå t.o.m. onsdagenden . 2 § Ärendebalansen i kammaren 2 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Ärendebehandlingen i kammaren har hillills under vårenvisat sig genomgående la betydligt längre lid än beräknat. Jämfört med de lidersom utskotten beräknat kan noteras en ökning med bortemot . Om denna ökninghåller i sig måste planeras in ytterligare minst fem arbelsplena underåterstoden av . vill därför vädja till ledamöterna attbegränsa laletiden i sina anföranden. Andra säli all vinna lid är alt i varjeärende endast en lalare uppträder för varje parti och all i vart fall inte merän en ledamot talar för en och samma reservation. Tills vidare har beslutats att anordna ell exlra . Vid delta plenum kommer att företas endast envotering. Denna votering inleds och avser dels ärenden från kvällenden , dels de ärenden som har hunnit bli färdigdebalterade tidigareunder tisdagen. En ny avstämning kommer all göras efter nästa veckasarbelsplena. Beroende på förhållandena dä kommer talmannen att senast vidkammarens avbroll för middagspaus lämna besked omeventuellt ytterligare nyinsatta arbelsplena . En förlängning avriksmötet fill dag efter kommer all om möjligl undvikas. Meddelande om ändringar i kammarens sammanträdesplan 3 § Meddelande om ändringar i kammarens sammanträdesplan 3 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag får meddela att med ändring av gällandesammanträdesplan kommer a) all inställas, b) att la sin början . Sammanträdet blir eltarbelsplenum. Några interpellationssvar lämnas inte denna dag. 4 § Justerades protokollet för . 5 § Föredrogs och hänvisades 1988/89:Fi49-Fi53lill finansutskottet 1988/89:Kr8-Krl7till kuUurutskotlel 6 § Förelogs till avgörande jordbruksutskottets betänkande1988/89:JoU13, skatleutskoltels betänkanden /89:SkU22, SkU23 och SkU25 samtirafikutskollels betänkande 1988/89:TU11 (beträffande deballen i dessa ärenden,se prol. 4 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Sedan en lid tillbaka har talmannen kallat lillsammanträde som skall inledas med votering med sammanringningssignaler sexminuter före sammanträdets början. Tanken är alt någon ytterligare långvoteringssignal inle skall behövas ulan alt voteringen skall kunna påbörjasdirekt efter del alt ärendet föredragils. Jag har velat påminna om dellaeftersom del förefaller som om osäkerhet har förelegal om innebörden av nyordningen. Mom. 4(anslag lill ) Först biträddes reservalion 1 av med 23röster mot 20 för reservation 2 av . 275 ledamöter avstod från allrösla. Härefler bifölls utskottets hemställan - som ställdes molreservation 1 av - genom uppresning. Mom. 5 (anslag till Utveckling av miljöskyddsteknik) Först biträddes reservalion 3 av och med 46 röster mot 19 för reservation 4 av . 252 ledamöteravstod från att rösta. Härefler bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservalion 3 av och - genom uppresning. Mom. 6(seklorsövergripande forskning) Prot. Ulskoltets hemställan bifölls med 278 röster mol 36 förreservalion 5 av och . 5 ledamöteravstod från all rösla. Mom. 7 (anslag lill Miljövårdsinformalion) Utskottets hemställan - som ställdes mol dels reservation6 av och , dels reservation 7 av -bifölls med acklamation. Mom. 9 (anslag lill Övervakning av miljöförändringar m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 257 röster mol 61 förreservalion 8 av m.fl. Mom. 10 (anslag lill Miljövårdsforskning) Utskollels hemställan - som ställdes mol reservalion 9 avÅsa -bifölls med acklamation. Mom. 11 (döda havsbottnar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avSven m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 12 (anslag till Åtgärder mot luftföroreningar ochförsurning) Först biträddes reservalion 13 av med 31röster mol 20 för reservalion 14 av . 265 ledamöter avstod från allrösta. Härefter biträddes reservation 12 av ochLennart Brunander - som ställdes mol reservation 13 av - genomuppresning. Därpå biträddes reservation 12 av ochLennart Brunander med 57 röster mol 41 för reservalion 11 av ochAnders Caslberger. 221 ledamöter avstod från alt rösta. Slutligen bifölls ulskoltets hemställan med 205 röster mol57 för reservalion 12 av och . 56 ledamöteravstod frän all rösta. Mom. 14 (stöd till åtgärder i enskilda vattentäkter) Ulskoltets hemställan - som ställdes mot dels reservation15 av m.fl., dels reservation 16 av - bifölls medacklamation. Mom. 15 (skogsmarkskalkning) Utskollels hemställan bifölls med 238 röster mot 60 förreservalion l7 av m.fl. 20 ledamöter avstod frän all rösta. Mom. 16 (kaliumkalkning) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservalion 18 avÅsa -bifölls med acklamation. Prot.1988/89:96 Mom. 19 (anslag till Särskilda projekt på miljövårdens område) Först biträddes reservalion 20 avAnnika med 34 rösler mol 19 förreservafion 21 av . 264 ledamöter avstod frän all rösla. Härefler biträddes reservalion 19 av . -som ställdes mot reservation 20 av - genom uppresning. Slutligen bifölls utskollels hemställan - som ställdes motreservalion 19 av m.fl. - genom uppresning. Mom. 20 (riktlinjer för skydd av kulturlandskapet) Utskollels hemställan bifölls med 259 rösler mol 41 förreservation 22 av och . 18 ledamöter avstod frånatt rösta. Mom. 21 (fäbodbruk) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservalion 23 avKarl m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 23 (anslag lill för naturvård) Först biträddes reservalion 24 av . med 59 röster mot 19 för reservalion 25 av . 240 ledamöteravstod från all rösla. Härefler bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservalion 24 av m.fl. - genom uppresning. Mom. 24 (principerna för finansiering av mark förnaturvård) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 26 avLars Erneslain och - bifölls med acklamafion. Mom. 25 (överföring av mark från domänfonden tillnaturvårdsfonden) Ulskoltets hemställan - som slälldes mol dels reservation27 av m.fl., dels reservation 28 av - biföllsmed acklamation. Mom. 26 (anslag lill Vård av nalurreserval m.m.) Utskollels hemställan - som ställdes mot dels reservalion29 av m.fl., dels reservalion 30 av ochAnders Caslberger, dels reservalion 31 av , dels reservalion 32av - bifölls med acklamation. Mom. 29 (Stiftelsen ) Utskottets hemställan - som slälldes mol reservation 33 avKarl och - bifölls med acklamation. Mom. 30 (pilgrimsfalkens fortbestånd) Utskollels hemställan bifölls med 258 röster mot 59 förreservalion 34 av m.fl. Mom. 34(anslag lill Kemikalieinspektionen) Prot. Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation35 av m.fl., dels reservalion 36 av AnnikaÅhnberg - bifölls med acklamation. Mom. 35 (flerårig resursförstärkning lillkemikalieinspektionen) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 37 avÅsa -bifölls med acklamation. Mom. 36 (anslag lill ) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservalion 38 avÅsa -bifölls med acklamatidri. Mom. 38 (anslag till Visst internationellt miljösamarbete) Utskottets hemställan bifölls med 294 röster mot 20 förreservation 39 av . 1 ledamot avstod frän att rösla. Mom. 41 (anslag lill Åtgärder mol havsföroreningar) Först biträddes reservation 42 av med 38rösler mol 19 för reservalion 43 av . 258 ledamöter avstod från allrösla. Härefler bilräddes reservalion 40 av ochLennarl Brunander - som slälldes mot reservalion 42 av - genomuppresning. Därpå bilräddes reservation 40 av ochLennarl Brunander med 69 röster mot 46 för reservalion 41 av ochAnders Castberger. 203 ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskollels hemställan med 206 röster mol74 för reservalion 40 av och . 39 ledamöteravstod från att rösta. Mom. 42 (uppfödning av vikare m.m.) Utskottets hemställan - som slälldes mol reservation 44 avLars m.fl. - bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 (en reformerad beskattning av kapitalinkomsterm.m.) Utskottets hemställan bifölls med 253 röster mol 63 förreservation 1 av m.fl. 3 ledamöter avstod från all rösla. Mom. 2 a (successivt avskaffande av dubbelbeskallningen avaktieutdelningar) Utskottets hemställan - som slälldes mol reservation 2 avBo Lundgren m.fl. - bifölls med acklamation. Prot.1988/89:96 Mom. 2 b (avdragsrält för aktieutdelning i icke börsnoteradeaktiebolag) Utskottets hemställan - somslälldes mot reservation 3 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom. 3 (aklievinslbeskattningen) Utskottets hemställan bifölls med 219 röster mot 100 förreservation 4 av m.fl. Mom. 4 (omsättningsskatten på aktier) Förstbilräddes reservalion 5 av m.fl. med 70 rösler mol 18 förreservalion 6 av . 231 ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 5 av BoLundgren m.fl. - genom uppresning. Mom. 5 (omsättningsskatten på andra värdepapper m.m.) Utskottets hemställan - som slälldes mot dels reservalion7 av m.fl., dels reservation 8 av - bifölls medacklamation. Mom. 6 (undanlag för valuiautlänningar) Ulskoltets hemställan - som ställdes mot reservalion 9 avBo Lundgren m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7 (börsnoterade aktier) Utskollels hemslällan - som slälldes mol reservalion 10 avBo Lundgren m.fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 8 (m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 11 avBo Lundgren m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 9 (förmögenhet i förelag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservalion 12 avBo Lundgren m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 10 (tidpunkten för värderingen i dödsbo) Utskottets hemslällan - som ställdes mol reservation 13 avBo Lundgren m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 11 (en omläggning av värderingsprinciperna) Utskollels hemställan - som ställdes mol reservalion 14 avMaggi - bifölls med acklamation. Mom. 12 (successiva gåvor av företag) Utskollels hemställan - som slälldes mol reservalion 15 avBo Lundgren m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 13(generationsskiften i företag) PrOt. Utskottets hemslällan bifölls med 164 röster mol 152 förreservalion 16 av m.fl. 1 ledamot avstod frän attrösta. Mom. 14 (uttaget av förmögenhetsskatt) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservalion17 av m.fl., dels reservalion 18 av och , dels reservalion 19 av - bifölls med acklamafion. Mom. 15 (spärregeln) Ulskoltets hemställan - som ställdes mot reservation 20 avBo Lundgren m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 16 (ullagel av arvsskatt) Utskottets hemslällan - som slälldes mol dels reservation21 av m.fl., dels reservation 22 av och -bifölls med acklamation. Mom. 17 (del skattefria gåvobeloppet) Utskottets hemslällan - som ställdes mot dels reservalion23 av m.fl., dels reservalion 24 av och -bifölls med acklamation. Mom. 20 (avdrag för egendomslivränlor) Utskottets hemslällan - som slälldes mol reservation 25 avBo Lundgren m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 21 (värderingen av egendomslivräntor) Utskollels hemslällan - som slälldes mol reservation 26 avBo Lundgren m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskollels hemslällanbifölls. Mom. I(grundavdraget för ideella föreningar) Ulskoilels hemslällan bifölls med 164 rösler mol 155 förreservalion 1 av m.fl. Mom. 4 (slopande av bingoskallen) Ulskoilels hemslällan bifölls med 257 röster mol 60 förreservalion 2 av m.fl. Mom. 5 (en ulredning om reklamskallen föridrottsföreningar) Utskollels hemslällan - som slälldes mol reservalion 3 avBo Lundgren m.fl. - bifölls med acklamation. Prot.1988/89:96 Mom. 6 (schablonavdraget för idrottsledare och idrottsutövare) UtskoUels hemställan - som ställdesmol reservation 4 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom. 8 (inkomstutjämning för vissa idrottsutövare) Utskottetshemställan bifölls med 183 rösler mot 134 för reservalion 5 av m.fl. (() anmälde att hon avsett all rösla nej men markerats ha röstat ja.) Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2 (progressionsklausuler) Ulskoltets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avBo Lundgren m.fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 5 (tillkännagivande angåenderiksdagens beskallningsrält) Först bilräddes reservation 2 av m.fl.med 64 röster mol 19 för reservalion 3 av BirgerSchlaug. 235 ledamöler avstod från alt rösta. Härefler bifölls utskollelshemställan - som ställdes mot reservation 2 av BoLundgren m.fl. - genom uppresning. Övriga moment Ulskoltets hemställanbifölls. Mom. 2(avveckling av transporträdet m.m.) Utskottets hemslällan bifölls med 279 röster mol 36 förreservalion 1 av och . 1 ledamot avstod frän attrösta. Mom. 3 (transporirädets kompelens på miljöområdet) Ulskoltets hemslällan bifölls med 266 röster mol 53 förreservalion 2 av och . Mom. 4 (samhällsekonomiska beräkningar) Utskottets hemslällan - som slälldes mol reservalion 3 avRune och - bifölls med acklamation. Mom. 9 (persontransportslöd lill egenförelagare m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 223 röster mot 95 förreservation 4 av m.fl. Mom. 10 (persontransportslöd lill företag i kommun) Utskollels hemställan bifölls med 296 röster mol 22 förreservalion 5 av . 1 ledamot avstod från all rösla. Mom. 11(anslag till Transportstöd för m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 259 röster mot 58 förreservalion 6 av m.fl. Mom. 12 och 13 (bidrag lill handikappanpassning avkollekfivtrafiken, m.m.) Utskottets hemslällan bifölls med 240 röster mot 78 förreservation 7 av m.fl. 1 ledamot avstod från all rösla. ((vpk) anmälde atthan avsett all rösla nej men markerats ha röstat ja.) Mom. 15 (bidrag lill eldriven kollektivtrafik i städer) Utskollels hemställan bifölls med 278 röster mol 39 förreservalion 8 av och . Mom. 16 (stöd lill skärgärdstrafik) Utskottets hemställan bifölls med 252 röster mol 60 förreservation 9 av och . 2 ledamöter avstod från allrösla. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 1988/89:NU20Tekoindustri och tekohandel (prop. 1988/89:100 delvis). 5 (): Jag hoppas alt vi med dagens tekodebalt kantvätta bort krisslämpeln på svensk teko. Under har svensk lekoindustri fått statligtstöd. Stödet infördes och skulle vara av övergående karaktär. Del kan vararimligt all en bransch som hamnar i svårigheter får hjälp medan man görnödvändiga förändringar för att anpassa sig till nya förhållanden. Men sedanmåsle branschen slå på egna ben. Subventioner och stöd från staten kan inleförändra grundförutsättningarna för industrins och förelagens villkor. De flesta industribranscher i har liksomtekoindustrin tvingats lill mycket smärtsamma men nödvändigastrukturomvandlingar. Alt med statliga subventionsslöd försöka förhindra enmarknadsanpassad förändring gagnar inte en bransch pä sikt. Del är andrafaktorer som spelar in och andra medel som krävs. Del är den socialdemokratiska politiken som lill mycketstor del har förorsakat tekoindustrins svårigheter liksom övrig svenskindustris svåra konkurrensläge internationellt. Del är ju vårl högakostnadsläge som är tekoindustrins stora problem, och det höga kostnadsläget ärju lill slörsla Prot.1988/89:96 delen förorsakat av ett ruttet och perverst skattesystem. 13 april1989 finansministerns ordval här,eftersom hans omdömen om vårt skattesystem , får anses vara elt expertullåtande. ... ,, Socialdemokraterna subventionerartekoindustrin med medel som drivits in genomdetta ruttna och perversa skattesystem. Detta förefaller mig vara ologiskl.I ena ändan för man en polilik som slår undan benen för förelagen genom högaskatter, pålagor, löntagarfonder och krånglig byråkrati. andraändan försöker man mildra verkningarna av detta med hjälp av subvenfionerfrån statskassan, pengar som man driver in via skatterna. Svensk tekoindustri behöver i stället en lillväxlfrämjandepolitik med elt sänkt kostnadsläge, ett sänkt skattetryck och alla andraförändringar beträffande näringspolitiken som vi moderater föreslagit under såmånga riksmöten. Särskilt viktig är en förändrad polilik för lekobranschen,som trots omfattande rationaliseringar är en jämförelsevispersonalkrävande och arbetsinlensiv bransch. vill tekobranschen fä bort denkrisslämpel som man haft . Del är då viktigt att branschen visaratt man kan stå på egna ben och alt man kan fungera oberoende av statligaslödmiljoner. Del ser betydligt ljusare ul för tekobranschen.Enligt SIND förbättrades lönsamheten inom lekoindustrin påtagligt ,och branschen har under senare är stabiliserats. Svensk tekoindustri exporterade för 5 miljarder kronorunder , vilket visar att del finns åtskilliga svenskalekoföretag som driver framgångsrik verksamhet. Det är förelag som harmoderniserat tillverkningsprocessen och förnyat varusortimentet sä att de stårstarka även i en internationell konkurrens. Bland dessa företag finnskonfektionsföretag, som genom sina framgångar visar all del finns livskraft isvensk teko även pä konfektionssidan. Dessa företag har lyckats genom alt satsapä kvalitet, design och flexibilitet. De har följt med i models växlingar ocharbetat i samverkan med marknaden. Genom en anpassning lill marknadens villkorhar dessa företag stärkt sin ställning både hemma och på exportmarknaden. Ett bra exempel på en god reklam får svenskkonfeklionsindustri när startar i övermorgon. När ishockey-VMinvigs är det ryska ishockeylandslagel klätt från lopp till tå i svenskkonfektion. Tekoindustrin måste liksom andraindustribranscher inrikta sig på en verksamhet ulan statligt stöd. Regeringenhar emellertid för avsikt alt ytterligare förlänga tiden för den statligasubventionspoliiiken gentemot teko. Äldrestödet upphör, men ett nytt treårigtstödprogram föreslås. stödpolitik har man ingenting lärt. Vi villi slällel sätta punkt för den statliga subventionspolitiken , avskaffalekostödet och äntligen ge branschen chansen att stå på egna ben och ta bortkrisstämpeln. Frihandelspolitiken har en bred förankring ivårl land. Del är genom fri handel som enskilda konsumenlers inlressen bäst tillgodoses. Frihandel är också en målsättning för den internationella handelspolitiken inom såväl EG, EFTA som , och för är utrikeshandeln av grundläggande betydelse för vår ekonomi och vår välfärdsulveckling. Elt 12 fritt utbyte av varor, tjänster ochkapital är särskilt viktigt för elt litet land som vårt.Få länder är så beroende av sin utrikeshandel som . Därför måste viundvika prolekfionism i vår handelspolitik, och vi måsle hålla rent framföregen dörr. Annars blir vi inle trovärdiga. Genom multifiberavtalen begränsar vi i strid med svenskuppfattning om frihandelns värde import av tekoprodukter från 15 lågprisländer,många av dem . Vi moderater har krävt att dessaimportrestriktioner skall avskaffas. Multifiberavtalen har inte gagnat svensk tekoindustri.Importen av kläder har aldrig varil så omfattande som . Proleklionismen mol15 utvecklingsländer har inle förhindrat klädimporl ulan i slällel gagnatandra länder, länder inom EG och EFTA och länder som vi inle harimportrestriktioner mot. Vår protektionistiska tekopolilik har drabbat vissau-länder, som vi i andra sammanhang genom biståndspolitiken försökt ge hjälptill självhjälp. Här moiverkar vi med handelshinder dessa länders möjlighelerinom jusl den induslriseklor där de har de bästa förutsättningarna all lyckas.Det är, vilket vi under mänga år har framhållit, omoraliskt att pädella sätt medverkar lill att hålla tillbaka utvecklingsländernas industriellautveckling. Det ligger också i svenska konsumenlers intresse allmullifiberavtalel avskaffas. Handelshindren leder nämligen lillhögre konsumentpriser, vilket fördyrar klädinköpen. Inte minst är detbarnfamiljerna som förlorar på importrestriktioner. Elt beslut om avveckling av multifiberavtalen harglädjande nog fattats av . Mindre glädjande för svenska konsumenteroch för är att regeringen avser alt låta oss leva vidare medimporlreslriklionerna yllerligare ivå år. Vi vill i stället ge svenskakonsumenter och nytta av den fria handelns fördelar tidigare ochinleda avvecklingen av multifiberavtalen . En särskild övervakning av importen av lekoproduklerbehövs inte. Del licenstvång som finns på tekoområdet bör slopas. Likaså börkravet på geografisk ursprungsmärkning av lekoprodukler tas bort. Delta har kommerskollegiumföreslagit. har konstaterat att kravet att lekovaror i butikenskall vara märkta med ursprungsland medför ökade kostnader för konsumenterna,ulan alt det fyller någon funktion som gör det motiverat frånkonsumentsynpunkt. Dessutom innebär ursprungsmärkningen ell onödigthandelshinder. Vi föreslår att hörsammar kommerskollegiums begäranoch tar bort denna onödiga reglering på lekoområdel. Med detta yrkar jag bifall till reservationerna 4, 6, 8 och 10. 6HÄDAR (); För någon vecka sedan var jag med om ensegerfest. Inbjudare till den var tekoimportörer. Orsaken till alt manhade samlat en grupp människor, kanske ell fyrtiotal, till den här festen varall man hade haft framgång i gemensamma strävanden, en framgång som bl.a.innebär alt hindren för en fri import av lekoprodukler skall avskaffas 1991.1folkparliel hade vi gärna sett all del hade skett tidigare än sä, men delgrundläggande är att hindren nu skall bort. Den gamla ståndpunkten som riksdagenunder har förfäktat i kamp mot liberalismen har varit den attriksdagen skallfaslslälla någon viss andel av den svenska tekomarknaden som de svenskaproducenterna skall ha rätt till. Men även denna slåndpunkl överges närriksdagen kanske beslular i enlighet med förslaget i delbelänkande som ligger framför oss. Vissl finns del några skönhetsfläckar iförslaget, och jag skall la tillfället i akt och yrka bifall lillreservalionerna 4, 6, 8 och 11. Men jag länker ändå inte, fru talman, främstuppehålla mig vid skönhetsfläckarna ulan mera vid att det här är fråga om eltintressant, viktigt och i grunden rikligt beslut som vi nu skall fatta. Varför och för vilka är då det här beslutet en seger? Iförsta hand är det, fru talman, en seger för de svenska konsumenterna, de somunder mänga är har fäll betala ett orimligt högt pris för sina tekovaror,därför alt man har hindrat import av billigare och bra tekovaror ifrån framföralll . Inle minsl är det, som framhöll, barnfamiljernasom har drabbats av delta. När man kvoteral den import som man ändå har medgivitfrän , har det i hög grad inneburit att de faltiga länderna harsalsal sina kvoter på de dyrare plaggen, på kostymer, klänningar o.d., och inlevelat använda kvoterna för att sälja barnkläder till . Därför harbarnkläder i varit alldeles orimligt dyra i förhållande lill vad somvaril nödvändigt Tolall sett har man räknat fram all en svensk barnfamilj medtvä barn i genomsnitt har förlorat . på de regleringarsom nu äntligen, i varje fall 1991, slulgilligl las bort. Den andra kategorin, fru lalman, som kommer att vinna påde reformer som vi nu skall genomföra är jusl själva. fårnu möjligheter att på lika villkor konkurrera på den svenska marknaden med enav sina viktigaste produkter. Den möjligheten har de inle haft tidigare. De harmissgynnats inle bara i förhållande lill de svenska tillverkarna utan också iförhållande till de europeiska tillverkare som under lång lid har haft enfördel på den svenska marknaden på grund av vårt samarbete med EG och EFTA. varit lättare och billigare att importera från , ,och . Dessa länders tillverkningsförelag har man gynnat påu-landsföretagens bekostnad. Del har inle varit en snygg polilik, och del ärunderbarl finl all den nu skall försvinna. I varje fall de som sysslar medhandel vet hur viktigt del är för alt kunna få inkomster genom sinexport. Men dä måste också ges möjligheter all exportera det som dekan tillverka. När ell u-land kommer i gäng med industriell sysselsättning ärdet i första hand jusl lekoprodukter som kan tillverkas, eftersomdel då rör sig om en förhållandevis enkel teknik med en betydande arbetsinsats. Del är en orimlighel alt länder som talar varmt omall man skall stödja de faltiga länderna när man med andra handenbromsar deras möjligheter all med egen kraft skaffa sig de valutainläkler de säinnerligt väl behöver när de kommer i gäng med sin produktion. När någon segrar brukar det finnas en ellerflera förlorare. Jag undrar vilka de förlorarna är, och del gör kanske mängaandra också i den här kammaren.