prot · GC0995 · 1988-12-31 00:00:00 — som erfordras för att vi skall kunna använda ossav de särskilda yrkesulbildningskurser som ställer tillförfogande. Fiskarna har inte, med de arbetstider de har, möjlighet att ta delav sådana kurser ochutbildningsformer som står till andra människors förfogande. Detta är ett litetmen myckel angeläget ändamål för fiskarnas del. Jag vill i delta sammanhang avslutningsvis också nämna attde försök till åtgärder inom fiskevårdens område, som inte minstfiskeristyrelsen har angivit gång efter annan, tydligen inte på något sätt kanvinna regeringens stöd. Vilket förslag som än kommer från fiskeristyrelsenavvisar regeringen del och minskar i stället totalt sett fiskerislyrelsensförslag med över 3,6 milj. kr. när del gäller fiskevården. Vi anser attanslaget för fiskevården bör ökas med 1 milj. kr. jämfört med regeringensförslag. Därmed, fru talman, yrkar jag bifall till de reservationertill belänkandet som har ställt sig bakom samt lill reservation nr16. Jord- och skogsbruk, m.m. 39 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag får meddela att anslag nu harsatts upp om att detta sammanträde skall fortsätta efter . 40LENNART BRUNANDER (c): När vi här i debatterarjordbruksdepartementets ansvarsområde i budgetpropositionen rör sig mycket avdet vi pratar om också om miljöfrågor. Det är mycket vikfigt och rikfigt attdet är på det sättet, för miljön är någonting som omspänner allting. Den är enförutsättning för att olika saker skall fungera här på vår jord. Det är fråncenterparfistisk synpunkt verkligt angeläget att miljön får det utrymmet. Vihar i olika sammanhang försökt få att fatta beslut med utgångspunkt iatt den påverkan på naturen som kan tillåtas inte får vara större än vadnaturen tål. Jordbruket påverkar naturligtvis också naturen och miljön.Det är viktigt att även jordbruket tar del ansvar som krävs i det härsammanhanget. Naturen påverkades naturligtvis redan när vi började odlalandskapet, för också det var en påverkan. Men skapade vi nyaekosystem i anslutning till odlingslandskapet och kulturlandskapet, någontingsom vi uppskattar och som vi har anledning alt värna om. En fråga som är aktuell i detta sammanhang är hur vi skallhantera djurhållningen och gödselmängderna. Det har redan varit uppe tilldiskussion hur handelsgödseln och de avgifter som tas in för den skallhanteras. Den enda kommentar jag har till det är att det ärangeläget att de pengar som fås in genom dessa avgifter också går tillbaka tillmiljöförbättrande åtgärder inom jordbruket. Det var det beslut som riksdagenen gång fattade, men som regeringen inte levt upp till. Beslutet ommiljöförbättrande åtgärder inom jordbruket innebar att bidrag skulle ges föratt gödselhanteringen ute på jordbruken skulle ordnas. Från sidatycker vi att staten tar ett för litet ansvar i detta sammanhang. Vi vill höjadessa bidrag så att man kan få av kostnaderna eller högst . tillde anläggningar som skall iordningställas på detta område. Bidraget är vikfigtför att stimulera fram anläggningar även inom de områden där det inte finnskrav på sådana. Regeringens utgångspunkt är att bidrag skall ges bara fillanläggningar inom de områden där gödselvärdsanläggningar krävs. Vi tyckeralt det finns anledning att ge stöd även inom andra områden. Vi tyckerockså att det är viktigt att använda inkomsterna från handelsgöd- Jord- och skogsbruk, m.m. seln ochbekämpningsmedlen till att ta fram en ny och bättre teknik i olika sammanhang.Det kan gälla odlingssystem, gödselspridning och andra åtgärder inomjordbruket. Det har vi avsatt 15 miljoner till utöver det belopp som regeringenhar föreslagit. Detta för vi fram i reservation 24. En viss diskussion om djurskyddslagen har förekommit. Vihar fått en ny djurskyddslag, som snart börjar gälla. Det är mycket angelägetatt ordentlig information går ut till dem som har djur. Samhället har ettansvar för alt ge den informafionen, eftersom det här är fråga om att görainvesteringar som i sig är kostsamma. Del är viktigt för dem som skall görainvesteringarna att de gör på rätt sätt redan från början. Det är nödvändigtför dem, men det är också bra för djuren. På det sättet får vi en bättrefungerande djurhållning. Från socialdemokratisk sida har det sagls alt pengar finnsmedtagna i budgeten. Del är en sanning med mycket stor modifikation, eftersomde pengar lantbruksstyrelsen har i första hand skall användas för att diskuteramed EG så alt vi får något så när lika regler. Från lantbruksnämnderna plockarman . och säger att de andra uppgifterna får genomomprioriteringar. Det är inte att sätta frågan om djurskyddet i fokus utantvärtom att skymma den litet, och det tycker vi är fel. I detta belänkande behandlas också skogsvården. Skogen är,precis som sade här tidigare, vår viktigaste resurs. Det ärdärifrån som vårl samhälle får in större delen av de pengar som vi har atthantera för att bygga upp ett välstånd, för att förbättra miljön och för attgöra andra viktiga saker. Del är alltså nödvändigt att vi hanterar skogen påett rikfigt sätt för alt därigenom få en rad av de andra värden som AndersCastberger nämnde här. Det är också viktigt att dessa frågor hanteras på ettriktigt och bra sätt av det skälet alt de som jobbar inom skogsnäringen skallkunna uppfatta det som rättvist och kunna fortsätta sitt arbete. Det är denyttersta möjligheten för oss att behålla ett bra skogsbruk, som fyller kravenur både miljösynpunkt och effektivitetssynpunkt. har hävdat att vi måste ta bortskogsvårdsavgifterna. Vi i tycker att dessa avgifter är enorättvis beskattning av skogsägarna. Vi har räknat ut att under en omloppstidför skogen nästan hälften av den möjliga nettovinsten på ifrågavarande beståndgår till skogsvårdsavgifter, som man ju får betala . Om omloppstiden är80-100 år blir det så, och därför är det orimligt att ha kvarskogsvårdsavgiften. Det innebär å andra sidan alt den del avskogsvårdsavgiftsmedlen som används lill bidrag av olika slag försvinner. Fråncenterns sida har vi velat ta bort en rad sådana bidrag. Vi har sedan flera årtillbaka föreslagit att det omdiskuterade 5:3-bidragel skall avskaffas. Det hari många sammanhang utnyttjats på ett felakfigt sätt, och det har blivit mycketomdiskuterat. Vi vill ju avskaffa avgifterna, alltså de pengar som staten haranvänt fill detta bidrag, men även av miljö- och naturvårdsskäl är det fulltrimligt all detta bidrag tas bort. Vi vill också la bort kostnaderna för denöversiktliga skogsinventeringen, som vi anser inte fyller de krav som manrimligtvis borde kunna ställa. Den övergripande inventeringen av genomriksskogstaxeringen, och sedan kan de industrier, skogsägare och andra somjobbar med detta klara av den andra delen i det mer småskaliga perspektivet. Viföreslår dock att de bidrag skall behållas som rör satsningar inom stödområdet.Dessa bidrag uppgår till 65 milj. kr. stöd lillplantering av skog inom stödområdet. Vi anser all del är väsentligt Prot.1988/89:95 att kunna plantera i sådana områden där det är svårt att få upp nyskog. Vi har också gått på regeringens linje när det gällerstödet till ädellövsko- gen, som vi anser är väsentligt. Därutöver har vi föreslagit att 15 milj. kr. skall fåanvändas för att plantera lövskog i sådana markområden där del är lämpligt. Fisket är en viktig del av vår livsmedelsförsörjning. Idetta sammanhang behandlar vi stödet fill fiskerinäringen.Fiskeberedningsstödet m.m. föreslås nu avskaffas. Vi i tycker att delär viktigt all använda de pengarna på ett bra sätt. Som varinne på har utskottets majoritet föreslagit att man skall avsätta 5 milj. kr.till ökade forskningsinsatser i fiskerislyrelsens regi. På det sättet ger manfisket bättre möjligheter . Man borde kunna använda resterandepengar, 5 milj. kr., för alt höja fiskerilånen, som är avsedda att användas vidköp av bålar m.m. Det har inte varit möjligt att få gehör för del förslaget iutskottet, men vi har en reservation fill betänkandet som tar upp den frågan. anser också att det är angeläget all ha ellkatastrofskydd för den som ägnar sig åt fiske. På grund av vad som hänt i frågaom algblomning och andra miljökatastrofer har en hel del av fiskarnas inkomsterförsvunnit. Det borde finnas ett katastrofskydd som gör det möjligt alt frånsamhällets sida hjälpa dem som drabbas i en sådan här situation. Detta skulleockså lösa de problem som tas upp i en reservafion om Hallandsfiskarnasbekymmer i detta sammanhang. Vi har alltså föreslagit att det skall satsas idagsläget 5 milj. kr. fill detta ändamål. Det finns några andra reservationer som jag skall nämna iförbifarten. Vi har en reservation om ökat stöd till biodlingen, som är enväsentUg del av möjligheterna för ett företag som vill satsa på landsbygden ochlandsbygdens utveckling. Samhället borde ha ansvar för att hjälpa lill meddella. Vi har en reservation som gäller djurförsök och en störresatsning på alternativ till djurförsök. Detta är oerhört viktigt. Det krävsganska mycket innan man kan ersätta djurförsök med andra alternativ. Det krävsen större insats från samhällets sida för att man skall kunna komma fram lillanvändbara och framför allt säkra resultat. tog här i debatten upp de krav som vi ställerpå importerade livsmedel. Hon sade ungefär som så att delta är en fråga sommiljöpartiet har drivit och att även och nu börjar delamiljöpartiets uppfattning. Jag reagerade ganska starkt, eftersom centerpartieti detta avseende har ställt krav här i , långtinnan var med i sammanhanget. När man tar fill sådana härpåståenden och tror att man har påverkal en utveckling långt innan man var medi bilden, kommer jag osökt att tänka på sången om myran som troddeatt hon var en älg. Jag vill med detta yrka bifall till decenlerreservalioner som finns i detta betänkande. 41 (vpk) rephk: Jag vill beröra bidraget fill skogsodling efteravverkning av lågproducerande bestånd, det s.k. 5;3-bidragel, som tagits upp här. Jord- och skogsbruk, m.m. sade imilt tidigare inlägg finns det märkligt nog en majoritet i för attavskaffa 5;3-bidraget. Bakom den majoriteten döljer sig grundläggandeskillnader mellan partierna. ser man avskaffandet avdetta bidrag som ett led i att avskaffa skogsvårdsavgifierna över huvud taget.Men kritiken mot 5:3-bidragel har, som log upp i sitt inlägg,gällt att del kommit i konflikt med naturvården. Jag tycker all det ärbeklagligt att inte har kunnat ställa sig bakom den reservafionsom är gemensam för , vpk och och där man separerarfrågan om 5:3-bidragel från frågan om skogsvårdsavgifterna i övrigt med tankepå att just avskaffa själva begreppet 5:3-bidraget. Jag förslår inle varför detinte var möjligt för alt i detta fall skilja sinnaturvårdsambition från åsikten när del gäller skogsvårdsavgiften. I och försig ställer jag mig lika undrande inför moderata samlingspartiet. Vi borde hakunnat få en enighet kring den här reservationen, där vi föreslår alt riksdagenskall tala om för regeringen att själva begreppet 5:3-bidraget skall tas bort,eftersom det har blivit så belastat och utsatt för så mycken berättigad kritikfrån naturvårdshåll. 42ÅSA DOMEU (mp) replik: Jag beklagar dåliga hörsel.Jag sade faktiskt inte att först nu började intressera sig för den härfrågan, ulan jag sade att vi hade en debatt där vi tillsammans medvpk, och drev kraven på importerade livsmedel. Sedan sadejag också att nu har ändrat sig. Del var precis vad jag sade ochingenting annat. Jag tycker att , i slällel för att angripamig för saker som jag inte har sagt, borde ägna sig åt att försöka övertygakompisarna inom att hålla fast vid sitt beslul i höslas och attäven övertyga bland de borgerliga om att de bör ändra sittställningstagande. 43 () replik: Jag vänder mig först till ställer sig inte bakom den reservation som vpk, ochmiljöpartiet har avgett? Jo, helt enkelt därför att man inte har sammankopplatpengar och 5:3-bidraget. Vad man gör är att föreslå att 5;3-bidraget tas bort.Sedan vill man använda pengarna i alla fall lill något som är snariikt5:3-bidragel. Det tycker vi i är litet dubbelbottnat. Dessutom kan vi inte på det här sättet avskaffa begreppet5:3. 5:3 är en del av den skogsvårdslag vi har . Det begreppet kommerdärför att finnas även i fortsättningen; enligt den paragrafen är skogsägarenegentligen skyldig att göra någonting åt de lågproducerande bestånden.5:3-begreppet kan vi alltså inle avskaffa på det här sättet - det finns ilagen. Vi kan avskaffa bidragen till 5:3-skogar, dvs. de bidrag som är till föratt hjälpa till att göra någonting åt de skogarna, och det gör vi effektivtgenom att ta bort pengarna. Men det gör vare sig eller vpk,eftersom de vill använda pengarna till någonting som ser ungefär likadant ut. Till vill jag bara säga att det är bra om vi äröverens. Har jag missuppfattat är jag bara lacksam - det är juroligare om vi kan slåss sida vid sida för någonting som är ganska viktigt. Anf.44 (vpk) replik: Prot. Jord- och skogsbruk, m.m. Vi har inte i reservationen, och jag har inteheller i mitt inlägg, sagt att vi skulle avskaffa någraparagrafer i lagen. Jag har inte heller sagt att vi skulle avskaffa5:3-begreppet som beteckning för en viss typ av skog. Det är just det s.k.5;3-bidraget som vi vill avskaffa, och det är fullt möjhgt. är del så, , att ochmoderaterna inte får någon majoritet för sina krav på att avvecklaskogsvårdsavgifterna. Däremot hade vi tillsammans faktiskt kunnat åstadkomma enmajoritet för all skulle yttra sig för all begreppet 5:3-bidrag skallavskaffas. Jag kan fortfarande inte förstå varför man fråncenterparfiets och sida inte kunde ha separerat de här bådafrågorna och därmed möjliggjort enighet för att avskaffa begreppet 5:3-bidrag.Ni får ju ingen större kraft bakom ert krav på att avskaffaskogsvårdsavgifterna för att ni inte också ställer upp på den härreservationen! Det är två frågor som man mycket väl kan separera från varandra. 45 () replik: Vi kan naturligtvis diskutera varför den enaeller den andra inte ställer upp på våra förslag. Men del är klart att om manvill uppnå det måste man lägga upp förslagen på ett sådant sätt att alla kanställa upp på dem. Det går inte att bara plocka isär förslagen och säga att manlar varje bit för sig - alltsammans hör ihop. Vi har en reservation som innebäratt man på ett myckel effektivt sätt tar bort bidragen till 5:3-skogar, och denskulle i så fall alla kunna stödja. 46 (vpk); Prisutvecklingen inom rennäringen - det gällersåväl avräk-ningspris som prisstöd - har varit negativ i förhållande tillprisutvecklingen inom annan inhemsk köttproduktion. Prisstödet för renkött harsläpat efter även i förhållande till Norrlandsstödet; det är en eftersläpningsom är uppe i . I propositionen föreslås en viss uppräkning av anslagel,men uppräkningen borde vara mycket större. Därför föreslår vpk att prisstödettill rennäringen skall höjas med . per kontrollslaktad ren under detinnevarande året. Nuvarande ordning för överläggningar mellan staten ochnäringen möjliggör inte några verkliga överläggningar mellan parterna,eftersom den totala nivån redan är fastställd genom riksdagsbeslut, del beslutvi nu är i färd med att fatta. Såväl lantbruksstyrelsen som statensjordbruksnämnd och är av den uppfattningen attöverläggningar skall ske avseende prisstödets storlek och att resultatet avdessa överläggningar därefter skall föreläggas för beslut. Glädjandenog fick vi veta att vi kommer att få majoritet för del här i . Det är både rimligt och skäligt att rennäringen nu ges enförhandlingsposition i likhet med den som jordbruket har. Nya Sameprodukter i Härads, , där samerna varmajoritetsäga re, har gått i konkurs. Den främsta orsaken till del är utan tvivel negativa effekter på försäljningen av renkött. Konse kvenserna för renskölseln har , , inte minskat, även om de 57 Prot.1988/89:95 minskat för oss andra ute i storsamhället. I betänkandet heterdet att företaget erhåller full ersättning.Del är inte sant - utebliven vinst ersätts ~ inte; därför gick AB Sameprodukteri Härads i konkurs. * ' Löftet att de rensköiande samerna skall hållas skadeslösainnebär enligt vår meningmer än att ge ersättning för varje kasserad ren, som ulskollel uttrycker det.Nedläggningen av Sameprodukler i Härads kan innebära all renköttsprisel sjunkerytterligare, och det drabbar rennäringen, att 40 anställda i Bodens kommun blirulan arbele och att negativa följdverkningar uppstår i andra näringar, så attytterligare arbetstillfällen försvinner. Slakterihanteringen i Härads och den förädlingsindustriman hade där var en vikfig bransch i det här glesbygdsområdet. Norrfrys i skall la över efter AB Sameprodukter.Norrfrys är ett helt privatägt företag. Samerna är då inte längre delägare i enegen slakl-och förädlingsindustri för sin näring. Samerna har alltså intehållits skadeslösa i det här hänseendet. Rovdjur och samer har levt fillsammans i Sapmi iårtusenden, långt innan storsamhällets lagstiftning om och för samer ochrovdjur kom till. Samerna har inte - och har aldrig haft - som mål att utrotarovdjuren, men man har eftersträvat en viss balans. Det som sker i Sapmi ärdels att rovdjur som inte funnits där, exempelvis lo, har trängts bortfrån skogslandet och in i fjällvärlden, dels att vissa rovdjur har ökat i antali en omfattning som för rennäringen har inneburit en rekordsiffra av 7 000rivna renar . Då skall man komma ihåg att det är det antal djur somman har hittat. Ersätlningsberäkningen för rovdjursrivna renar är en frågasom det råder oenighet om mellan staten och SSR. I betänkandet står det att delunder våren skall komma en redovisning av utredning omantalet rovdjursrivna renar. Det är inte heller sant. Så sent som den 6 marssade i ett brev till att en redovisning,om inget oförutsett inträffar, kan vara klar alt presenteras någon gångsommaren 1989 och att eventuella förhandlingar kan påbörjas . Samerna har ännu inte sett något förslag till detersättningsbelopp som skulle börja gälla , alltså för ett årsedan. Lantbruksstyrelsen har utarbetat ett förslag till ersättning som skullegälla , medan frågan om nuvarande rovdjurspolitikutreds och behandlas av berörda myndigheter. De rovdjur som vi har i skall naturligtvistillförsäkras en överlevnad, men vi måste vara beredda att betala förden skada rovdjuren åstadkommer i rennäringen. Jag yrkar därmed bifall till vpk:s reservafion nr 15 omrovdjurspolitiken och ersättning för rivna renar, fill reservation nr 16 om ändrad anslagskonstruklion förprisstödet till rennäringen, fillreservation nr 17 om fortsatt stöd till slakteriföretag i samernas ägo och till reservation nr 18 som handlar om främjandet av rennäringengenom det prisstöd som vi föreslår skall höjas . Till slut vill jag säga tillfolkpartiets företrädare att vi välkomnar er att stödja även reservationerna15, 17 och 18. Det skulle ge substans till de mål som uttalade när del gäller samefrågorna. 47 (): Fru talman! Den som lyss som liten larv fill skogens sus får annat arvän den som födes vid en gata Ja, skogen är egentligenlika viktig för dem som bor i en stad som för dem som bor på landet, som lungorför rekreationsändamål och som ekonomisk faktor. Skogen är jordens hud; den skyddar det ömtåligahumuslagret mot torka, blåst och kyla, mot infektioner och djupa skador. Utansin hud förtvinar jorden. skyddar skogen mot kyla, ibland mot vind, vattenoch värme. Att ta bort jordens hud på felakfigt sätt och på alltför stora ytorger obotliga skador såsom brännskador eller frostskador på en människas hud. På alla sätt är del viktigt att värna alldeles specielltom skogen. Det gäller för djur, andra växter och för hela jordens överlevnad.Det är viktigt för syrebalansen på jorden. Man kan jämföra med hurökenutbredningen sprider sig mer och mer och där de omkringliggande områdena slits.Man kan jämföra med skogsskövlingen i , , och på Borneom.m. Vi behöver skogen till virke för våra hus och möbler, tillbränsle och matlagning. Det vikfigaste bränslet för miljardermänniskor är ved. Vi behöver skogen till vind- och stormskydd, för att bevaragrundvattnet, förhindra erosion och förbättra klimatet - eller för att undvikaatt försämra det. I de flesta länder är en 40-procenfig skogsareal ganskalämpUg, men uppgår skogsarealen i vissa länder bara till 20, 10 eller . Vi behöver skogen för rekreation och friluftsliv, förbärplockning, jakt och fiske, för syrebalansen och för att förhindraöversvämningar och ökenspridning. Det sistnämnda, ökenspridningen, är väl denminst aktuella synpunkten i vårt land, men genom att kapa de fjällnäraskogarna dras gränsen ner mot lägre höjder, och tundran är ju också ettökenlandskap. Skogen har också ett oerhört stort nationalekonomiskt värde. Tänkbara på export, industrier, möbler, hus, virke och ved. Efter denna lovsång till skogen vill jag också hävda detöppna landskapets värde, odlingslandskapet som matproducerande plats och platsför bebyggelse i glesbygder och tätorter, hagmarker och ängars värde. Våraåkrar, som är nakna - upplöjda vissa tider av året - söker man numera alltoftare täcka med grödor, de traditionella som höstsäd och vall, men numeraockså av fånggrödor för att minska läckaget från den öppna jorden framför alltpå och i närheten av vattendrag. I jordbruksutskottets betänkande 12 finns ett avsnitt omskogsbruk som jag skall behandla. Under ett stort antal år har bidrag givitstill att hugga ner och nyplantera s.k. 5:3-skogar. Det bidraget ansermiljöpartiet de gröna skall upphöra. I stora delar av landet hör del lillkulturlandskapet och till de områden som fortfarande utgör öppna delar av detöppna landskapet. Skogssystemet i dessa områden är också unikt, och djur ochväxter kan inte Jord- och skogsbruk, m.m. Jord- och skogsbruk, m.m. välja nyaområden att invadera, då oftast barrskogen som ersätter hagmar-ken inte är enlivsmiljö där dessa arter överlever. Detta gäller och småländskahöglandet bl.a. I har bidraget dessutom till stora delar använtsfel. Där har ursprungliga naturskogar omfattats av 5;3-bidraget, ochoersättliga naturvärden har gått lill spillo. Inägor, bl.a. vid fäbodar och fäbodskogar, har ocksåomfattats av bidraget. Gammal kultur och kulturlandskap, värdefulla biotoper,har gått fill spillo. Det senare gäller framför allt och Jämfiand ochHärjedalen. Jag skall ta upp frågan om fäbodar senare i dagens debatt. Jag yrkar bifall till reservalion 31. Visa er trohet molSNF:s enkät genom att i slutvoleringen stödja reservation 31 till förmån för5;3-skogarna. Enighet ger styrka, och det är inle meningen att partierna skallprofilera sig in absurdum. Stöd oss i den här reservationen! När del gäller bidrag till skogsvård vill degröna slopa bidragen om 10 miljoner till skogsdikning och kraftigt minskabidragen fill s.k. 5:3-skogar, dvs. de skall "ej lämnas fill åtgärder somberör marker av hagmarkstyp, glesa och äldre och medelålders lövträdsbeslåndeller glesa bestånd i det s.k. fjällnära skogsområdet." Jag yrkar bifalltill reservafion 36. Uttrycket "vad naturen tål" borde försvinna fråndebatten, eftersom vi egentligen inte menar det vi säger. Vi skall inle ge denvad den tål. Så säger man ju om man nästan golvar någon, så att säga. Det ärinte det vi skall göra med naturen. Vi skall ta hänsyn till vad naturen tål föratt ändå behålla sin livskraft. I stället för att satsa på skogsdikning och 5:3-skogarskall vi satsa mer på kultur och naturvård. Starka naturvårdsinlressen måstealllid beaktas vid avverkning, plantering och andra "skogsvårdande"åtgärder. Jag yrkar bifall till reservation 37. Skogsdikningsbidraget vill vi skall utgå. Del ökarkväveläckaget och utdikningen av våtmarkerna och hotar växt- och djurliv.Våtmarkerna fungerar som reningsverk när det gäller kväve och en hel del andraämnen som förstör vår natur. Läckaget från skogen ökar l.ex. i Laholmsbuktenstillrinningsområde medan det minskar från jordbruksmark till följd av intensivainsatser med vall och fånggrödor. Det har ökat kraftigt från skogen i dettaområde. Därför bör vi sluta med skogsdikning och skogsgödsling. Dikningenrensar våra våtmarker som fungerar som reningsverk. Även utsläppen från bilarnaförs ner i avrinningsvattnet. Ta som exempel . Det lämnas bidrag tillskogsdikning i närheten av som är ett av de stora projekten,"ren".