prot · GC09107 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag hade fel i milt huvudanförande när jagsade alt vi inle beslutar om stora frågor på invandrarpolitikens område.Vissl gör vi del. När ulskotlsmajoriteten avslyrker ökade resurser lillkvinnoverksamhet genom invandrarorganisalionerna, avslyrker ökade resurser lillaktiviteter för ungdomar inom invandrarföreningarna och avstyrker en radförslag som skulle stävja invandrarfienllighd och diskriminering av invandrare,dä fattar man faktiskt beslul. Del var della som felaktigheten i milt tidigareanförande gällde. När det gäller den motion som vpk tillsammans medmiljöpartiet väcker om representation i invandrarverkels styrelse vill jagnämna all regeringen visserligen har full räll alt i olika verk tillsätta denstyrelse som regeringen vill tillsätta. Men har en rätt atlha en uppfattning om detta. Meningen med vår motion var alt uppmärksammariksdagen på all både vpk och är så pass engagerade i flykting-och invandrarfrågor att en representation i invandrarverkets styrelse skulleunderlätta våra förutsättningar atl fullfölja politiken pä ell bra sätt inomdelta område. Vi anser atl våra förutsättningar och chanser atl della isamhällsdebatten inle minsl i invandrarfrågor är minst lika viktiga som någotannal parlis. sade all vpk var för lilel somparti för all delta i denna verksamhel. har vi ökal och har stöd av avbefolkningen. Jag hoppas all del räcker för utskottet och föratl ge oss en plals i styrelsen för invandrarverket. 14MARIA () replik: Prot. frågade oss återigen om värtro på korlare handläggningslider. Jag vill fastslå atlfolkparliel inte tror på atl enbarl mumla formler och sedan hoppas på under! Det kanske är bra om vi genomför den nya organisationenoch ser lill all den får rejält med resurser - del är vad som kommer att kunnaskapa kortare handläggningstider. Det är bara atl konstatera atl regeringen har blivitöverkörd på den här punkten och all vi har ell enigl utskott bakom oss om ettanslag på ytterligare 20 milj. kr., eflersom ulskollel ansåg alt det behövdesför atl arbelel på invandrarverkd skall kunna genomföras lill belålenhei. Beträffande flykfingkvoten sade atl detgår bra att tala vackerl. Del är atl beklaga alt socialdemokraterna inle enstalar vackerl om all höja kvoien - Ivärlom säger de ganska rätt rent ut att vii praktiken inle har plals för yllerligare 250 människor i . Det är"orealistiskt" all lala om all dessa människor skulle kunna rymmas iSverige. Jag blir myckel bekymrad när jag hör sådana tongångar. Delär inte bara så atl sådana tongångar omöjliggör all vi lar emol flerkvolflyktingar. I realiteten innebär sådana tongångar ocksä etl stöd åt defrämlingsfieniliga ule i samhällel som menar alt inte har plals förfler flyktingar. Om vi ser oss omkring kan vi konstatera att det finnsplals för flera flyktingar i . Del är inte så att vi har brist påutrymme. Det är inte heller sä alt vi är ell särskilt falligl land och alt viav resursskäl skulle vara sämre skickade än all la hand omflykfingar. Ändå lar industriländerna emol bara en bråkdel av världens allaflyktingar, medan , de allra fattigaste, kanske har så myckel som enflykling på var tionde invånare. De bjuder in flyklingarna trots atl de intehar någol alt duka upp ät dem, trols alt del inte finns några resurser. Alt inte klart skall kunna uttala all vi kan taemol fler kvolflyktingar är en ynkedom! 15 () replik; I reservation 25 av oss moderater ochcenterpartisterna i utskottet har vi särskilt påtalal vikten av all la fillvara olika ideella organisationers engagemang för att ordna ett värdigtmottagande. Men det gäller också den fråga som flera talare har varit inne pä,nämligen möjlighelen atl få arbele. När vi har sä slor arbetskraftsbrist som vi faktiskt harär det skräp all inle fler av våra invandrare verkligen kommer ul iarbelslivel. Om vi lar lill vara alla goda krafter och ökar informationen bädelill arbelsgivare och lill fackorganisationer tror jag alt del skulle varalättare atl fä våra invandrare ut i arbelslivel - jag inle bara Iror det, jagär förvissad om del. Jag hoppas all regeringen beaklar just möjligheten attsamverka med de ideella organisationerna. Jag träffade en irakisk kurd hemma i Karlslad.Han hade fått dt slartbidrag om . från AMU där han hade gått en kurs. Han hade myckel snabbt startat inte mindre än två pizzerior hemma i . Förutom att de har stans bästa pizzor har de också en fantastiskt livaktig 27 Prot.1988/89:107 verksamhet där flera invandrare har fäll jobb. I den här strävanatl ge invandrare arbete ligger ocksä atlvi bör upplysa dern om möjlighelen atl ' T. starta esd och hur man kan så lill väga dä. Den kurdjag talar om hade lånat pengar av grannar och vänner, som han Dehar alltså en idérikedom och etl engagemang som vi bör la lill vara och som vikanske i någon män saknar här hemma. Till sisl när det gäller flyktingkvolen handlar det intebara om fagert lal. Jag Iror all vi kan säga alt vi allesammans är besjälade aven önskan alt ge fler av de människor som sitter i flyktingläger i vår världmöjligheten alt komma till . Vi har faktiskt både råd och möjlighet iövrigt lill della. Jag kommer ihåg när förre invandrarminislern, GeorgAndersson, hade gjorl en resa lill och i en aftontidningvisade bilder frän detta besök. Jag tror att de flesla av oss var ganskaskakade när vi fick se människor sitta i burar. Vi har plals för fler. Vi harheller inle sagl någol besiäml anlal, men vi hoppas atl regeringen länker överdenna fråga, sä all del blir några fler i alla fall. 16 () replik; sade att flyklingarna bara ärfjorton dagar i utredningsslussarna. En del av de människor som kommer hil ärju i sä dålig psykisk kondition att de visst behöver omedelbar hjälp av enpsykolog. De är torterade människor som har kollapsat och som har upplevi slorapåfresiningar. Jag vidhåller alt del kan behövas psykologhjälp. All sådankan behövas även fortsättningsvis är en annan sak. När det gäller slyrelseplalserna i invandrarverket är delmöjligt atl vi inle får några beroende på att och vpk är såengagerade atl de andra har sagl nej till motionen. Del kan ju länkas all vi ärparlier som för in ell annal länkande, även om vi inle skulle vara i majorileli invandrarverkels slyrelse heller. Den höjda flyklingkvolen är en lilen fråga i del slorasammanhanget, men den är viktig. Vi har vissl plals för fler flyktingar! Atl sämänga som har fäll asyl sitter kvar i flyktingförläggningar är något som vi fårråda bot på pä annat sätt. De som kommer hil på flyktingkvolen är oflamänniskor i yttersta nöd, och de har mycket stort behov av all få komma hit. Vibör hjälpa dem av humanilära skäl. 17 () replik: Jag vill påminna om alt ocksä arbelarvia FN för all försöka lösa flykiingarnas problem i världen. Jag sade ocksä imill anförande att jag kan dela uppfattningen om all flyklingkvolen på sikl börhöjas, men vi kan inle komma undan del ansvar vi har för de närmare 6 000människor som har fått uppehållslillsländ och som siller pä våraflyktingförläggningar i väntan pä en kommunplats. Vi har som sagt ett ansvar för dem också. De flyktingarsom kommer hil på flyklingkvolen har alltså uppehållstillstånd när de kommer hit och bör också ha en kommunplats ordnad. 28 lalade omytterligare 250 människor. Del är väl inte sä säkerl all om flyklingkvolen höjs, den höjs med 250 personer enligt Prot.1988/89:107 När delgäller del som sade om flyktingarnas psvkolo- ~, T'. " " - Invandring giskakondition och behovel av kurator och psykolog, vill jag säga all problemel inle är fulll sä enkelt som göra del till. Den ulvärdering som läns landsfing har gjorl avsin treåriga verksamhet med flyklingcentra där flyktingar och flyktingfamiljermed psykiska problem har behandlats, visar atl den skillnad som ligger i olikakulturell bakgrund mellan flyktingar och svenskar kräver särskilda kunskaperav behandlingspersonalen. Dessutom krävs särskild ulbildning av tolkarna föratl man skall kunna bedriva samtalsterapi via tolk vilkel, enligl denulvärdering som gjorls, är myckel svårt. vice talmannen anmälde allMaria och anhållil all till protokollet få anlecknalall de inle ägde räll lill yllerligare repliker. 18 i (m); När jag säg rubriken på det här betänkandet,nämligen Invandring, vänlade jag mig en debatt om just invandring. När mansedan läser betänkandet och de olika reservationerna förstår man attbetänkandet i stort enbart handlar om flyktingpoUtik. Vad jag förslår har ingenmofion väckls om fri invandring lill eller all man skall skärpa deinvandringsregler som redan gäller. Jag länker tala lilel grand om invandring ochinvandringens betydelse i vårl land, med undantag för två punkler. Reservalion 3 av är del mestverklighetsfrämmande och naiva som har presenterats i den här . Jagskulle vara synnerligen intresserad av all få någon kommentar för atl se hurpass verklighdsanknu-ten en sådan reservation kan vara. lalar i med stort patosom värdet av en generös flyktingpolitik. Det har han rätt att göra. Men om manser på de länder där den ideologi utövas som ofta lalarsig varm för, finner man alt antalet flyklingmottagningar ligger myckel näranollpunkten. Jag kan ändå renl logiskt selt förutsätta att AlexanderChrisopoulos har den bästa kontakten med ledarna i dessa länder, och dessaländer borde dra sitt strå lill stacken. Det är 1 de första invandrarnakom lill . var kanske en av de första. Under 1600-lalel kom detmånga människor som startade de svenska järnbruken och den svenska induslrin.Jag tror också att många av oss, om vi ägnade oss litet ål släktforskning,faktiskt skulle finna förfäder som kommer frän andra länder. Jag är den förstealt betona, och det vill jag undersiryka, alt invandringen lill i stortsett har betytt myckel positivt för del här samhällel. Under 50-, 60- och 70-lalen kom invandrare hil frånsydeuropeiska länder. De blev uppmanade all komma hit, och de har gjort myckel slora insalser- det kan inte nog understrykas - för det svenska samhällel. Jag tror inte all man far med lögn när man i talarstol säger, atl vi inte hade haft 29 Prot.1988/89:107 den ekonomiska och den sociala välfärd vi har om intearbetskraftsin- vandringen under 50-, 60- och70-talen hade existerat. Jag hade förmånen atl vara facklig ordförandeunder på en avdelning pä i . En majoritet av de anslälldadär var ulomnordiska invandrare. Jag har i stort sett bara gott atl säga omdessa människor, och jag har forlfarande en mycket god koniakt med dem. Del är vår skyldighet att underlätta och hjälpa demänniskor som har kommit hit lill och som får lov att stanna attanpassa sig till del svenska samhället. Men skall vi inte helt sväljaallt del som man försöker applicera på svenska förhållanden. Vi har de senastemånaderna sett hur man från framför alll muslimska gruppers sida vill angripafundamentala, grundläggande västerländska demokrafiska begrepp, t.ex.tryckfriheten. Vissa grupper utövar ell kvinnoförtryck. Här finns också enannan syn på brottsligheten. Man lalar om öga för öga och land för tand. Dethär är absolut ingenting som kan tillföra något. Del är viktigt all vi skall kunna uttala krilik även närinvandrare gör fel, men skall vi ocksä poängtera de positiva insalserinvandrarna har åstadkommit för vårl samhälle. Än en gång måsle jag uttala min förvåningöver rubriken lill det här betänkandet. Rubriken är Invandring. Men ibetänkandet tar man till upp flykiingproblem och flyktingar. 19 (): Jag lalade med vår förträffliga personal. Vardet reservalion 3 som Slen i lyckle var verklighetsfrämmande? Jag kan inle förstå varför den reservationen skulle varaverklighetsfrämmande. Vi har diskuleral della vid frågestunder ochinlerpellationsdebaiier, dvs. alt del skall bli en generell amnesti eller altde som har vistats i sedan först och främsl före den 1 januari 1988skall fä stanna. anser ocksä atl de som har varit här mer änell är skall generellt få stanna. Det här gäller inte så många människor.Antalet människor som har sådan lång väntelid är alllför stort, och del ärskälet till denna reservation som i sin lur har föregåtts av en motion. 20 (vpk): Herr lalman! Dessafrågor har i ställt till mig i ell par debatter vid olikatidpunkter när flyktingpolitiken har diskuterats. Därför skall jag försökasvara ärligi på frågorna, även om jag riskerar all uppnå del syfte StenAndersson vill uppnå, dvs. atl väcka deball kring de uppfattningar som hanrepresenlerar. Jag vet fakfiskt inte hur det förhåller sig medflyktingpolitiken i de socialistiska länderna. I motsats fill vad Slen tror har vpk inte några kontakter utvecklade och får alltså ingen information kring dessa frågor. Vad jag vet om dessa länders flyklingpolitik är, all under vissa perioder har del funnits 65 000 greker som har varil politiska flyktingar. Jag upplever dessa länders flyktingpolitik som ointressant i det här sammanhang et. Den rör mig inle i ryggen, och den är inle en ideologisk fråga. Min uppgift 30 är all i inom vpk:s ramföra den flyktingpolitik som utgår från våra förhållandenoch bevaka flyktingpolitiken i den svenska . Om dessa länder för enflyktingpolitik som är sämre är det i så fall desto värre. Del är dags för all klargöra om han nutalar i egenskap av eller som represenlanl för moderatasamlingspartiet. Del har i tidigare debatter förekommil atl moderatasamlingspartiet har känl behov av atl ta avstånd från de uppfattningar som SlenAndersson har framförl. 21STEN i (m): För alt ta del sista först: AlexanderChrisopoulos sade att han inte känner till den flyktingpolitik som förs i ländernabakom järnridån. Men när , som representant för kommunisterna,säger all han vill bedriva en generös flyktingpolitik vill jag fråga; Är del däfel atl vi andra som inle är kommunister ser efler hur del ser ut i de ländersom förklarar atl de är kommunistiska? Där lar man alltså inte emotflyktingar annat än i de undanlagsfall som bekräftar regeln. Det här ärfaktiskt en irovärdighelsfråga för . Han borde ju ha de bästakontakterna med regimerna bakom järnridån. Sedan sade jag, herr talman, all reservalion 3 var delmesl naiva och mest verklighetsfrämmande som hade presterats under dettariksmöte. Jag ansluter mig faktiskt till regeringens beslul atl man skallbevilja en generell amnesti utom i vissa fall då del inle är möjligl.Miljöpartiet däremol är berell alt undantagslöst bevilja amnesti. Det slårfaktiskt så i reservationen, även om skakar pä huvudel. Del slår,att om en person har befunnit sig i minsl elt år eller till ett vissldatum, blir det, oavsett bakgrund, möjligl att få amnesti. Del skulle varaintressant om kunde skaka på huvudel en gång lill. Men gäller inlereservalionslexlen? Vill ni ge asyl lill samtliga som fanns i vid ellvissl datum eller som har befunnit sig i , oavsetlbakgrund? Del skulle vara mycket intressant alt fä etl klarläggande. Överläggningen var härmed avslulad. Kammaren övergick lill alt fatta beslul i ärendet. Mom. 4 (handläggningslider i asylärenden) Utskottets hemslällan bifölls med 251 röster mol 55 förreservation 1 av m.fl. 1 ledamot avstod från all rösta. Mom. 5 (polisens roll i utredningsarbetet) Utskottets hemslällan - som slälldes mol reservalion 2 avRagnhild Pohanka - bifölls med acklamation. Mom. 6 (s.k. amnestibeslut) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservalion 3 avRagnhild Pohanka - bifölls genom uppresning. Prot.1988/89:107 Mom. 8 (uppföljning av enskilda ärenden) Utskottets hemställan - somslälldes mot reservalion 4 av ' m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 10 (invandrarverkels styrelse) Utskottets hemslällan bifölls med 271 rösler mol 40 förreservalion 5 av Margö och . Mom. II (anslaglill Förläggningskoslnader) Utskollels hemställan - som slälldes mol dels reservation6 av Margö , dels reservalion 7 av - bifölls medacklamation. Mom. 12 (placering av barnfamiljer och ensamma barn) Utskollels hemställan - som slälldes mol reservalion 8 avSigge Godin och - bifölls med acklamation. Mom. 16 (godkännande av lolk) Ulskoltets hemslällan - som slälldes mol reservalion 9 avSigge Godin m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 17 (advokaters m.fl. arbete inom förläggningarna) Utskottets hemställan bifölls med 291 rösler mot 19 förreservafion 10 av . Mom. 20 (anslag lill Åtgärder för invandrare) Utskottels hemställan - som ställdes mot dels reservation11 av Margö , dels reservation 12 av - bifölls medacklamation. Mom. 21 (ålervandring) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 13 avSigge Godin m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 22 (ulvärdering av målen för invandrarpolitiken) Utskollels hemställan bifölls med 238 röster mot 74 förreservalion 14 av m.fl. 23 (flyklingkvolen) Först bilräddes reservafion 16 av och i molsvarande del med 43 rösler mot 21 för reservation 17 av MargöIngvardsson. 248 ledamöler avstod från all rösla. Härefler bilräddes reservation 15 av m.fl.med 81 rösler mot 59 för reservation 16 av och imotsvarande del. 172 ledamöter avsiod från all rösla. Slulligen bifölls ulskoltets hemställan med 171 röster mot136 för reservalion 15 av m.fl. 4 ledamöter avstod frän atlrösta. Mom. 25(förlängd ersällningslid för kommunerna) Prot. Ulskoltetshemställan - som slälldes mot reservalion 18 av - bifölls med acklamation. ~ 'T. Mom. 26 (friare resursutnyttjande för kommunerna) Ulskollds hemslällan - som slälldes mol reservalion 19 avGullan m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 27 (genomgångsbostäder för flyktingar) Utskottets hemslällan - som slälldes mol dels reservation20 av m.fl., dels reservalion 21 av Margö - biföllsmed acklamation. Mom. 28 (särbehandling av flyktingar) Ulskoltets hemställan - som ställdes mot reservation 22 avGullan m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 29 (informalion om fördagsdablering) Utskottets hemställan - som slälldes mol reservation 23 avGullan m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 30 (samordning vid arbetsförmedling) Utskottets hemställan - som slälldes mot reservation 24 avMargö - bifölls med acklamation. Mom. 31 (fadderverksamhet m.m.) Utskollels hemslällan - som ställdes mot reservation 25 avGullan m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 32 (akutsjukvård m.m.) Utskottets hemslällan - som ställdes mot reservation 26 avMargö - bifölls med acklamation. Mom. 33 (barnhälsovård) Ulskoltets hemslällan - som ställdes mot reservation 27 avSigge Godin och - bifölls med acklamation. Mom. 34 (handikappade asylsökande och flyktingar) Utskollels hemslällan - som slälldes mol reservafion 28 avGullan m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 35 (journalhantering) Utskottets hemslällan - som slälldes mol reservalion 29 avRagnhild Pohanka - bifölls med acklamation. Mom. 37 (bistånd ål asylsökande) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 30 avSigge Godin och - bifölls med acklamation. 3 protokoll 1988/89:107 Prot.1988/89:107 Mom. 38 (anslag till Ersättning till kommunerna för åtgärder förflyktingar m.m.) ' Utskottets hemställan - som slälldes mot reservation 32 av Margö - bifölls med acklamation. Mom. 42 (diskriminering i arbelslivet) Utskottets hemslällan - som slälldes mol dels reservation33 av m.fl., dels reservation 34 av Margö - bifölls medacklamation. Mom. 43 (utvärdering av diskrimineringslagstiftningen) Utskollels hemställan - som slälldes mol reservalion 35 avMargö och - bifölls med acklamation. Mom. 44 (organ mot rasism och främlingsfientlighet) Utskollels hemslällan - som slälldes mol reservalion 36 avMargö - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskollels hemställanbifölls. Tredje vice lalmannen övertog ledningen av kammarensförhandlingar. 5 § Fortsattes överläggningen om trafikutskollelsbetänkande /89:TU16. Järnvägstrafik(forls. 22BERNDT (): Del känns faktiskt lilel avslaget attfortsätta den järnvägspolitiska debalten nu . Man kan möjligenhoppas pä några fler lyssnare här i kammaren än ,åtminstone till att börja med så här direki efler voteringen. Jag vill kommentera tvä motioner, dels T240, där sexvästsvenska socialdemokratiska riksdagsmän har tagit upp miljösituationen iVäslsverige och åtgärder på trafikområdet, bl.a. när det gällerjärnvägslrafiken, för att komma lill rätta med miljöproblemen, dels T533, därsex socialdemokratiska riksdagsmän i , ochÖstergötlands valkretsar har pekat på betydelsen av en ulbyggnad avGöialandsbanan. brottas med många problem som berörtrafiksystemet. Det finns slora brisler i trafiksystemels olika delar, såväl pävägsidan som på järnvägssidan. har vi en kraftig volymtillväxt avbillrafiken, vilket gör att bristerna är än mer uppenbara. Anlaleltrafikolyckor har ocksä ökat , särskilt på och . Den mycket allvarliga miljösituationen beror påföroreningar i luft och vatten. Den senasle rapporten om förhållandena i södraoch västra visar alt av skogen drabbals av minsl barrförlusl- 650 000 ha skogsmark.Dessulom tillkommer försurning av yl- och grundvatten. Denallvarliga silualionen beskrivs i läns miljöanalys, som blevfärdig och som skall lämnas till . Det är helt klarl altvi har allvarliga hälsoeffekter all vänla. Och just biltrafiken är en vikligorsak till miljöproblemen. Vi måsle komma lill rälla med dessa problem inomtrafiksystemet. Behovet av åtgärder är omfattande. Vi behöver bällre vägar föralt det skall bli mindre olyckor och för att vi skall få en bältre miljö,vilket vi får genom mindre köer och jämnare irafikslrömmar. Men vi behöver också omfördela trafik från väg lilljärnväg. Hillills har inle myckel hänt i den riktningen i har, vill jag påslå, försummats. Del finns undantag, bl.a.pendellägslrafik mellan och , dubbelspär pä ,ulökad irafik på Kinnekullebanan och Viskadalsbanan. är jag medvelenom all vissa beslul, som är fattade, kommer all få effekt först på 90-lalel. Vi måste nu sätta järnvägen än mer i centrum när vi skalllösa de många problem som vi har inom trafiksektorn. Behoven är stora i - liksom på andra håll. Menjag menar att insatserna är mer brådskande i än på många andrahåll. Orsaken är framför allt de höga olyckstalen när del gäller irafik påvägarna saml de myckel svåra miljöproblemen, som jag har nämnt. En radåtgärder som berör järnvägen är föreslagna i mofionerna. Pendeltågstrafik molGöteborg på alla linjer föreslås - liksom vi har här i - ochdessutom på slräckan Nässjö-Jönköping-Skövde. Den interregionala fjärr-trafikenmåste förbättras på väsikuslbanan, på slräckan och påkust-till-kust-banan. Vi behöver snabbtåg även på sträckan , ochvi behöver en fungerande malarlrafik lill huvudbanorna. Dessulom behöver viförbättra godslrafiken, bl.a. med fler kombilasllermi-naler, inle bara iGöteborg utan ocksä i , , och Trestad. Vi behöver enutbyggnad också av bannäld och dubbelspår pä . Vi behöverförbättringar när del gäller järnvägsförbindelserna och påkust-lill-kusl-banan. Var och en inser all nuvarande medelstilldelning inte germöjlighet all inom rimlig tid lösa dessa uppgifter. Lägg därtill berättigadekrav i övriga delar av landet. har uppgivit investeringsbehovet förnya banor lill , vilkel är mer än vad somnu är tilldelat. För atl klara nyinvesteringar behövs således ökade statligainsatser, men också ett aktivt arbete för nya kompletterandefinansieringsformer, såsom lån och samarbete mellan näringsliv, landsting ochkommuner. Och varför inte avgiftsfinansiering av vissa med järnvägen parallellavägar? Del behövs helt enkell okonventionella lösningar. Enligt betänkandet pågår en översyn avfinansieringsformerna för affärsverkens invesleringar. Den skall avrapporlerasi sommar. Enligl ulskollel kommer regeringen atl behandla frågan . Jag hoppas alt behandlingen inle blir för snäv, ulan all regeringen vägarla nya, friska, djärva grepp. Det är helt nödvändigl för all klara en rimligulbyggnad av järnvägsnälel. Även pådrifissidan är behoven slora. I molionen har pekats pä behoven av Prot.1988/89:107 ytterligare medel till olönsam persontrafik, i alla fall under enövergångstid. Det finns kanske också behov avsärskill slöd lill pendellägslrafik. olönsammatrafiken måste ju kunna byggas ut. Jag anser att utskottets skrivning pä denhär punkten är passiv. Man lalar om alt en begränsad indragning av Irafik påstomnälet får accepteras av kostnads- och effektivi-Idsskäl.