prot · GC0940 · 1988-12-31 00:00:00 — Vi vet inte hur fortsättningen blir, t.ex. om det nuaktuella tövädret kommer att efterföljas av nya internationella froslperioder. En sak är dock säker: måste fortsätta atf varamycket aktivt på nedrustningsområdet. Precis som det förra ämne som vidiskuterade är detta ett område där har en tradition att slå vakt om.Det är ett område där vi också har speciella möjligheter genom vår neutrala ochalliansfria position. Det är ett område där vi också har ett ansvar, kanskeinte minst därför att vi själva fäll uppleva en så av fred. Sverigehar spelat och spelar en mycket aktiv roll och måste fortsätta alt göra detockså . Ibelänkandet behandlas bl.a. en utförlig parfimofion från , där vipå en lång rad områden redovisar vär syn på nedrustningsarbetet och för framuppslag till hur vi tycker alt bör driva det vidare. De flesta av vårayrkanden har fått en myckel positiv behandling i utskottet, och jag skall inte gåin på de olika enskildheterna. Jag skall bara beröra några områden. Även om viser positiva tecken när det gäller rustningssituationen, framför allt iCentraleuropa, är det något mer oroväckande i vår egen del av världen. Delfinns en risk att en sänkt rustningsnivå i de centrala delarna av deteuropeiska fronlavsnittet kommer alt leda till etl större strategiskt intresseför flankerna. Vi ser att spännings- och rustningsnivån i norra harhöjts. Murmanskbasen och den upprustningen är exempel på del. Därförmåste vi i nedrusiningsarbeiet kanske ägna ökad uppmärksamhet åt de frågor somgeografiskt ligger oss nära. Vi har från föreslagit alt skulle tainitiativ till en särskild konferens, gärna som en delkonferens i ESK-processenom förtroendeska-pande åtgärder i norra . Det ser vi som ett bidrag somvi skulle kunna lämna för att sänka spänningsnivån. Tyvärr har utskottet intevelalslödja det förslaget. Vi kommer att få anledning alt återkomma. Jag yrkarbifall till vår reservation 1. En alldeles speciell tanke, vars genomförande skulle kunnaspela stor roll som en förfroendeskapande åtgärd och för en sänkning avrustnings- och spänningsnivån i vår del av , är idén om en kärnvapenfrizon i . Det är något som utskottet har uttalat sig om i positivaordalag. Man har enhälligt uppmanat regeringen atf undersöka förutsättningarnaatt få fill stånd en kärnvapenfri zon i . Det är riktigt att arbetet med delta fortgår. Del finns enämbetsmanna-kommitté, som utreder folkräftsliga och andra förutsättningar fören kärnvapenfri zon. Men vi tycker också att det är viktigt med ett arbete påpolitisk nivå. Vi har drivit tanken på en särskild parlamentari-kerkommilté,utsedd av de nordiska parlamenten, för alt driva frågan om en kärnvapenfri zoni . Vi för nu fram detta förslag igen. Det avvisas tyvärr avutskottet, som hänvisar fill den informella parlamentarikergrupp som leds avden förre danske statsministern . Det är naturligtvis ettvärdefullt arbete som utförs i denna grupp - jag är den förste att understrykadel, effersom jag själv är med i gruppen - men den motsvarar inte centernsönskemål om en officiell grupp utsedd av parlamenten och med representationför alla partier. Därför vidhåller vi vårt önskemål. Jag yrkar bifall tillreservation 2. är egentligen redan en kärnvapenfri zon. Vi har iSverige förbundit oss att inte själva skaffa oss kärnvapen, och vårt land ärinte allierat med någon annan stat. Alltså har inle heller någon annan makträtt att föra in kärnvapen i . Men vi vet inte med säkerhet altkärnvapen inle förs in i i samband med örlogsbesök. Vi har visserligenförbud mot sådan införsel, och vi meddelar besökande nationer om detta förbud,men eftersom kärnvapenmakterna har den principen att varken bekräfta ellerförneka förekomsten av kärnvapen ombord, har vi den egendomliga situationen attom ett fartyg från en kärnvapenmakt besöker svensk hamn, kan vi inte få beskedom att detta fartyg inte har kärnvapen ombord. Detta förhållande tycker vi och säkerligen många fler medoss är otillfredsställande och oacceptabelt. Utskottet menar alt man bör arbetamera internationellt för alt få kärnvapenmakterna aft gå ifrån denna linje. Vitycker atf det är bra, men finner det otillräckligt. Vi menar att man ocksåskall ställa krav på besökande fartyg att respektera svensk lag. Vi skall kunnakräva etl besked av besökande fartyg som förutsättning för att de skall fåbesöka eller - om vi hittar tekniska möjligheter härfill - på annatsätt försäkra oss om all svensk lag följs. Del är något som vi uttryckt ireservation 5 tillsammans med vpk och , och jag vill yrka bifallockså till den reservationen. En fråga som är av litet mera global karaktär är riskenför kärnvapenspridning. Vi har ett särskilt avtal mot kärnvapenspridning,icke-spridningsavta- let, ochen organisation som skall kontrollera dess efterlevnad, lAEA. Men tyvärr hardenna organisation också till uppgift atf sprida den civila kärnkraftstekniken,och vi anser att detta motverkar grundläggande syfte. Vi vet att civilkärnkraflsteknik kan utnyttjas också för militära kärnvapenprogram. Vi tyckerdärför att det vore rimligt att lAEA fick en klar uppgift, nämligen all stoppakärnvapenspridning, ingenting annat. Vi har tillsammans med andra partier reserverat oss föratt skall arbeta för att I AE A:s uppgift att sprida civilkärnkraftsteknik skall avskaffas. Många andra vikliga nedrustningsfrågor berörsi vår partimotion, frågor med en bred politisk uppslutning. Jag yrkar bifalltill de reservationer som undertecknats av centerpartisterna i utskottet ochyrkar i övrigt bifall lill utskottets hemställan. AnL 27GUDRUN (vpk): Jag yill lill alt börja med yrka bifall tillreservationerna 3,4 och 5 vid utskottets betänkande, men jag tänker begränsamig till all argumentera för reservation nr 3, som gäller garantier vidufiändska örlogsbesök. Jag menar inte att frågorna i de andra reservafionerna ärmindre vikliga, men det finns också, som vi har hört här, andra reservanter,som kan utveckla synen på just de frågorna. Låt mig anknyta till reservation nr 3. Den första frågaman måste ställa sig är: Varför vill kärnvapenmakferna göra örlogsbesök?Besöken måste ses mot bakgrund av stormakternas upprustning och delförändrade strategiska läge som och befinner sig i. Deltainnebär på intet sätt alt risken för ett angrepp mot har ökat. Det ärviktigt att understryka , då den militära hetspropagandanfullkomligt haglar över oss, t.o.m. i form av annonskampanjer frän försvaretsjälvt, betalade med våra skattepengar. Ett förändrat strategiskt läge betyder att relafionerna iområdet har förändrats och att stormakterna inbegriper de nordiska ländernadjupare i sina planer, övningar, krigsscenarion osv. Förändringarna påverkarockså stormakternas sätt aft agera i fredsfid: man testar de politiskaledningarnas lojalitet i länderna. Man bevakar noggrant den andra sidans makt iområdet. Man använder området för aft göra militära markeringar och sända utolika polifiska signaler till varandra. Av de ca 70 örlogsbesök som haft avkärnvapenmakter har de flesta gjorts i samband med fartygens övningari näraliggande områden. Få fartyg har rest hit från sina hemmahamnar enbart isyfte att göra vänskapsbesök. Fredsforskare brukar tala om fyra generella syften förkärnvapenmakters besök i : Att visamotsidan sitt intresse för området och atf markera framskjutna positioner imilitärt och maktpolitiskt hänseende. Att skapagood-will och göra reklam i för den nya tekniken. Del är bl.a. därförman har visningar för massmedia och allmänhet, delar ut reklamblad medinformation om de avancerade konstruktionerna m.m. Aft samtala medsvenska officerare och politiker i syfte alt skapa förståelse för ochaccepterande av stormakternas ambitioner att dominera globalt. Den rent praktiska betydelsen.Del är inte svårt att förstå att det vid övningar i t.ex. ochNorska havet med en genomsnittslängd krävs vissa möjligheter attgå i land. Besättningen behöver nödvändig vila. Man behöver bunkra mat ochbränsle. För aft kunna utveckla mililärstralegier krävs det attstyrkorna kan gå i land. Annars skulle fördyringen antagligen stoppa elleråtminstone försvåra de fredstida övningarna. Varför vill då över huvudtagel ta emot örlogsbesök? Örlogsbesöken är ett naturligt inslag i vänskapligakontakter mellan nafioner, brukar vara ett officiellt argument. Det är möjligtaft det kan vara så. Men det är inte detta det handlar om här. Det finnsnämligen inga krav eller yrkanden på ett totalt slopande av örlogsbesök. Detfrågan gäller är besök av fartyg bestyckade med kärnvapen. Del är en vissskillnad. Örlogsbesöken är ägnade att upprätthålla ett ömsesidigtförtroende mellan stater, är ett annat officiellt argument. Också här måste manskilja ut att det faktiskt gäller kärnvapenbestyckade båtar, och inte vilkaörlogsbesök som helst. Dessutom måste förtroende på alla plan, och inte minstmellan stater, bygga på öppenhet. Man kan knappast påstå att örlogsbesökomgivna av sekretess, som det ju här är frågan om, leder till något ömsesidigtförtroende, särskilt infe om sekretessen döljer informafion som är väsenfligbara för den ena parten. Bedömningen att sekretessen kring hamnbesök inte kan ansesvara förfroendeskapande har framförts av i FN:s nedmsfningskommis-sion.Del är därför ännu mer förvånansvärt, för alt inte säga genant, att den svenskaregeringen inle kan omsätta de egna orden i handling, i sitt eget land. skall, enligt vpk:s mening, infe agera somterrorbalansens beskyddare i . Det kan knappast ligga i vårt intresseatt få in kärnvapenbestyckade fartyg i våra hamnar. Genom denna undfallenhetunderstödjer regeringen kärnvapenmakfernas ambitioner aft göra vårt område tillett marint högspänningsområde. Man undergräver också tilltron fill arbetet fören kärnvapenfri zon i . Jag skall avsluta med att återge vad en amerikanskfredsforskare sade, provocerande, vid ett besök i för drygt ett årsedan: Problemet är inte frågan om fartygen bär kärnvapen eller inte, för detgör de, rutinmässigt. Problemet är infe heller den strategin. Problemetär alla små stater som böjer sig för stormakternas självpåtagna roll sonihavens härskare. "The problem is you", sade han, dvs. us, dvs. Med dettavill jag yrka bifall till reservafionerna 3, 4 och 5. AnL 28 PER (): Som framgår av utskottets betänkande finnsöver lag én ganska stor enighet om nedrustningspolitik, så länge det handlar omandras nedrustning. De flesta svenskar är rörande överens om att andra länderbör nedrusta och stöder svenska diplomater som arbetar för det. Det gör viockså från de grönas sida. Men vi tycker att det är något av etthyckleri när nedrustningspolitik behandlas som om det enbart gällde andraländer och som om inle på något sätt hade med det aft göra. Ena dagen har vi nedrustningsdebatl. Då vill allanedrusta, för det gäller inte . En annan dag, som , har vi vapenexpottdebatt.Då visar det sig plötsligt att de flesta tycker att del är mycket bra attSverige sprider svenska vapen till större delen av världen och till praktisktlaget alla krig som pågår. Det tycker man inle har någonting mednedrustningspolitik att göra. Då handlar det om sysselsättningen i den svenskavapenindustrin. En tredje dag kanske vi diskuterar s.k. försvarspolifik.Då gäller det att blåsa på med svensk militär rustning, som om försvar barahandlade om militära grunkor - militära vapen, eldkraft etc. När vi frånmiljöpartiet de grönas sida säger att , som kräver att andra nedrusfar,måste våga ta några steg på nedrustningens väg och föregå med gott exempel, dåförsöker man slå i folk att vi på något sätt skulle vara mjuka när det gällerSveriges försvarskraft. I själva verket vill vi ha ell starkt totalförsvar. Mentotalförsvaret är sä myckel mer än vapen som spottar eld. Det handlar också omcivilförsvar, motståndskraft, låg sårbarhet, självfillit och självförsörjningsförmåga. När det gäller aft ge mandal att pratanedrustning på bortaplan finns en ganska stor enighet i den svenska riksdagen.Det är mycket bra. Jag skulle dock bara vilja fråga om honhaft några besvär av vapenexporten. Har del hänt att någon av alla dem som honpratar med på internationell nivå har dragit på smilbandet när hon pratatnedrustning och undrat hur det är med the affairs, the FFV affair osv. ?Det vore intressant att veta. Enigheten är dock inte total ens i detta avseende när delgäller nedrust-ningspoliliken - som man kan ana, så fort del gäller krav påsvenska åtgärder. Här finns några reservationer. Ett intressant fenomen är atfdet inte finns några moderata eller folkpartistiska reservationer. Densocialdemokratiska majoriteten i utrikesuiskottet har varit mycket angelägen omatt enas med valets förlorande högerpartier. Man har inte varit lika angelägenom att enas om fredspolitiken med valels segrande gröna eller delvis grönaktigapartier. Därför finns reservationer från , vpk och centerpartiet.Ett intressant exempel på detta är kravet pä kärnvapenfrihet vid utländskaflotfbesök. 1 fråga om detta föreligger del motioner, inte bara från dessagröna eller delvis gröna partier. Vi i de gröna har naturligtvisinte skrivit några motioner, eftersom vi inle satt i undermotionstiden. Det finns motioner från och socialdemokraterna,förutom från vpk. Men när det gäller att reservera sig till förmån för dessamotioner - där det självklara kravet på alt det kärnvapenfria inteheller skaU la emot kärnvapenbärande fartyg från kärnvapenmakterna framförs -då blir plötsligt bara vpk, och kvar. De socialdemokratersom här i i två motioner har fört vidare de socialdemokratiskagräsrötternas kongressvilja har utskottsmajoriteten inkl. ,struntat i. Den socialdemokrafiska partikongressen beslöt ju 1987 att internationelltskall arbeta för att bryta kärnvapenmaklernas hemlighetsmakeri runt innehavetav kärnvapen ombord på örlogsfartyg. Och om detta inte skulle lyckas skall mangå vidare och förbjuda kärnvapenmakternas besök i svenska hamnar. , vill iblandframstå som en fredskämpe, infe bara i och utan kanske också påSergels torg eller i . och majoriteten avsocialdemokraterna har varit så effektiva i sin påtryckning aft varkenMargareta , , , ,, , , eller ErkkiTammenoksa finns pä talariistan. Vi får se om det blir några förändringar påtalarlistan, någon kan ju ha glömt all anmäla sig. Samfliga dessasocialdemokrater har i molionsform till riksdag krävt precis det somvi från , vpk och nu reserverar oss för: De har alltså krävtdetta i motioner, och sedan blir de överkörda av sin partiledning, och sedantiger de, åtminstone . Vi får se om de vågar smyga fram etl litetpekfinger och peta på voleringsknappen när del blir omröstning. Vi skall nogakontrollera på voteringslablåerna hur varenda en av dem röstar. Det är naturligtvis sådant som gör alt stora delar avsvenska folket tycker att det här huset som vi jobbar i inte är så mycket attbry sig om. Partiernas företrädare slår på partikongresser och införoffentligheten och talar på ett sätt, och sedan när det gäller den verkligapolitiken här i huset är det talet infe så mycket värt. Fredsrörelsen, även den som inle är partipolitiskt bunden,har för övrigt hört av sig i denna fråga. Jag förutsätter all allapartirepresenlanter har fått detta brev från Kvinnor för fred och frånInternafionella och frihet, där man tar uppörlogsbesöken. Del sägs i brevet att man anser att tiden är mogen för attriksdagen intar samma restriktiva hållning som redan har gjortgentemot kärnvapenmakfernas örlogsbesök. Det sägs också att ett nejlill kärnvapenmakternas örlogsbesök i svenska hamnar, såvida inga garantierlämnas om kärnvapenfrihel, vore etl aktivt fredspolitiskl steg. Denna del av fredsrörelsen. Kvinnor för fred ochInternationella och frihet, kan alltså känna sigöverkörd - inte bara av och , man kanske inte hadeväntat sig annat - utan även av socialdemokraterna med i spetsen.Jag antar aft detta kan leda fill intressanta förvecklingar nästa gång MajBritt skall hålla något flammande fredstal inför dessakvinnoorganisationer. Det skall bli intressant aft se vilka effekter detta fär. Vad gäller då denna fråga? Jo, den gäller alt militärenvill ha besök av kärnvapenbestyckade fartyg. Och varför vill militären det? Dethar från militärt håll sagts all om inför hårda regler kanske det inteblir några besök från kärnvapenstalerna. Men vad spelar det för roll? Jo, dåkanske övriga paktstater solidariskt bojkottar . Då skulle intefå några besök alls från vare sig eller stater.De skulle alla bojkotta för att de inte får åka hit med sina bomber.Varför är det då så katastrofalt? Det är naturligtvis tråkigt, eftersomsvenskarna då inte får göra några besök i dessa länder. Då får svenska sjömäninle åka med sina båtar till , , , , osv. ochgöra trevliga besök. Vart skall de då ta vägen? De får åka fill , Iriandeller , och det kanske inle är vad de drömmer om. Del är väl ell skäl.Frågan är om skall fa det på allvar. Nej, det finns andra.skäl som ligger bakom. Dethar frän militärt håll sagts atf detta eventuellt kan påverka det tekniskasamarbetet med och det mijitära utbytet med de länder vilkas båtar inteskulle komma hit. Då börjar det plötsligt bli allvarligare. Det är därför ni ärså angelägna om att de skall komma hit med sina bombbåtar även i framfiden.Dessa länder kanske annars inte kommer att delta i del militärteknologiskasamarbetet, som bl.a. ligger bakom som snart har kostat dubbeltså mycket som det var sagt från början valrörelse. Vi sade då attJAS-projektet kommer att bli alldeles för dyrt och aft det kommer aft hotaSveriges fredspoUtik. Tragiskt nog; har vi fått rätt även i fråga om detta. ., Är nirädda för att det inte skall bli något samarbete med amerikanerna om de intefår komma hit med sina bombbåtar? När det gäller den andra supermakten är detju inte tal om något militärleknologiskt samarbete, det vet vi. Det liggeralltså allvarliga orsaker bakom detta. Givetvis yrkar vi bifall tillreservationen i det här avseendet. En annan fråga som är besläktad med denna gäller enefterlämnad motion från kds korta sejour här i . Det är en bra motion.Alf kräver i denna motion att skall ingripa mot de franskakärnvapenproven i , en av de större skandalerna ikärnvapenpolitiken. I spränger man nämligen sönder urbefolkningensatoller och småöar. Det råkar alltså vara fråga om en kds-motion, en motionfrån ett parfi som är representerat i . För vår del ärdetta inget hinder. Sakinnehållet är bra, och det är sakpolitiken det gäller.Därför tycker vi att man kan stödja denna motion helt och hållet. Dessutom har utskottets ledamöter fått brev frånGreenpeace. är inte precis någon underavdelning till kds, men,stöder motionen. När vi hade en ceremonihär i kammaren , hyllade talmannen . Det är jättebra. Men del;kanskevar som vanligt, dvs. man hyllar i ord, men när det gäller att göranågot ,som vill - nämligen ingripa mot de franska kärnvapenproven,inte bara kritisera dem litet löst utan protestera - då vill man inte längrevara med. :.Jagmåste erkänna att när vi behandlade denna fråga i utrikesutskottet hade jaginte statsministerns resplan i detalj klar för mig. Jag vet inte om utskottefsövriga ledamöter hade.del. På och i regeringspartiet hademan givetvis hans resplan helt klar för sig och visste att han, i samband medatt ulskottsbelänkandel skulle vara färdigt och tryckt och ligga på riksdagensbord för behandling, skulle befinna sig hos president i . Då gårdet upp ett ljus, och man förstår att han inle ville alt del i de .svenskatidningarna, och inte heller i de franska, skulle stå att del finns enmajoritet i utrikesutskott för att statsministern skulle framföra enofficiell protest till den franska regeringen. Det hade bliyit pinsamt där påplyschsofforna i Elyséepalatset om inte bara skulle kommadragande med protester mot visumtvånget, som ändå är en marginalfråga, även omden är nog så viktig, utan dessutom skulle skjuta in sig i själva hjärtpunktenav den franska kärnvapenmaktens allra skamligaste försök att leva upp till densupermaklstatus som den lyckligtvisf aldrig rikfigt har klarat äv, nämligen déssä kärnvapen, dess kärleksbarn. Tänk omIngvar hade haft uppdrag all proteslera mot detta, såpinsamt det skulle ha blivit i Elyséepalatset. Men vilket jubel hade inteutbrutit i hos alla dessa söndersprängda öfolk om inte bara denärmaste grannländerna ulan även .Sverige - med det som återstår av Sverigesfredsrykte, alla Boforsskandaler kanske inte har hunnit ända till Stilla havet- äntligen hade vägat ta ton litet grand. Men precis som när det gällerkärnvapenbestyckade fartyg väljer den socialdemokratiska utskoltsmajoriteten,med fredsängeln i spetsen, att hellre kröka rygg försupermakterna än att stå upp rakryggad för ganska självklara fredskrav. som densamlade svenska fredsrörelsen och den samlade internationella fredsrörelsenstår bakom och som stora delar av det socialdemokratiska partiet står bakom -och som t.o.m. socialdemokrafiska partikongresser ibland fått lov att fattabeslut om, förutsatt alt socialdemokratiska riksdagsmän inte driver de beslutenvidare här i . Jag yrkar bifall lill de reservationer där vihar medverkat. För att visa vår öppenhet inför-sakargiiment yrkar jag dessutombifall till reservafion 2 aV'om en nordisk parlamentarikergrupp för enkärnvapenfri zon. AnL 29 (): Min förmåga alt kröka rygg, Per , skalljag kommen-lera litet. Jag tror inte det finns särskilt mycket stöd att hämtahos supermakterna för något slags beredvillighet hos attkröka rygg för deras uppfattning. Världssamfundethar passerat en vändpunkt. köm och överens om attavskaffa alla landbaserade medeldislansvapen. En hel kategori fulltfunkfionsdugliga kärnvapenrobolar skulle kasseras. påbörjades denhistoriska skrotningen. Vi har kunnat följa den i TV och i tidningar, ja, vihar t.o.m. fått höra att hundratusentals kylskåp och barnvagnar skalltillverkas i stället för missiler. Trots att de rent militäi-akonsekvenserna'är begränsade, har fått avgörande politisk ochsymbolisk betydelse. Ett principbeslut har också tagitsom halvering av antalet strategiska kärnvapen. Förhandlingar om förtroendeskapandeåtgärder och nedrustning av konventionella vapen i väntas snart börja.Ett växande öst- resp. västintresse för defensiva doktriner visas på högstapolitiska och militära nivå. Del är en välförtjänt utmärkelse. Del blir samtidigtell erkännande av FN:s stadgeenliga - och förhoppningsvis återerövrade -huvudroll för internationell fred och säkerhet. Förbättringen i detinternationella klimatet är mycket påtaglig, och den har kommit snabbi. Inom loppet äv har och träffatsfyra gånger, och möts de för femtegången. Den som hade förutspått någotsådant för bara skulle inte ha tagils på allvar. Regionala konflikter är på väg att lösas.Sovjetunionen håller på att dra tillbaka sina trupper från Afghanistan.Eldupphör råder i det blodiga ochutdragna kriget mellan och . Den sydafrikanska ockupationen av Namibiaser ut att närma sig sitt slut. I finns det förhoppningar om enfredlig konfliktlösning. Också i skymtar en lösning på konflikten ochett tillbakadragande av trupper. Vad som krävs är att dessa positiva trender förstärks.De två supermakterna bör för att vara trovärdiga i sina utfästelser attavskaffa alla kärnvapen nu presentera en plan för fortsaltkärnvapennedrustning. Etl internationellt program för nedrustning måste ocksåinnehålla andra vapen-sysfem. Ett tiopunktsprogram bör innehålla såvälkvantitativa snara begränsningar av kärnvapen redukfion avstrategiska kärnvapen som kvalitativt stopp för nya kärnvapen med framför alltett fullständigt stopp för alla kärnvapenprov. Det bör innehålla geografiskabegränsningar, t.ex. kärnvapenfria zoner, marin nedrustning, stopp för kemiskavapen och total förstörelse av dem, förhindrande av en kapprustning i rymden,konventionell nedrustning och förtroendeskapande åtgärder. Trots att det nu blåser mildare vindar internationellt,trots att FN haft stor framgång i fråga om fredlig lösning av konflikter, trotsalt de bilaterala nedrustningssamtalen mellan supermakterna kan uppvisaaktuella resultat har det gått trögt i de muUUateralanedruslningsförhandlingarna. Det är som om inle de tvä stora ville ha oss småmed i förhandlingarna.