prot · GC09109 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:109 1 § Talmannen meddelade all () den 5 majätertagil sin plals i , varigenom ijänslgöring somersällare upphörl. 2 § Justerades prolokollen för den 25, 26 och . 3 § Svar på interpellation 1988/89:173 om EG-frågansbetydelse för svensk exportindustri Slen i har i eninlerpellalion frågat mig om jag är medvelen om alt etl avståndstagande till EGinnebär att många LO-medlemmar riskerar atl förlora sina jobb. Slen har ocksä frågat mig om vilka åtgärder jagavser alt vidla i del fall EG framöver kommer all bedriva en politik som iförsta hand gynnar företagsamheten hos medlemsländerna. Den svenska integrationspolitiken lar sin utgångspunkt iriksdagens beslul om medverkan i den väsleuropeiska integrationen,i enlighet med ulrikesulskollels belänkande 1987/88:24. Delta beslut innebärinte någol "avslåndslagande till EG". Tvärtom uttalade sig riksdagenmycket klarl för elt så nära samarbete som möjligl, med utrikes- ochsäkerhetspolitiken som enda undanlag. Jag har ofla understrukit atl dellagande i detväsleuropeiska samarbelel är av slor betydelse, inle minst för värsysselsättning och välfärd. Den svenska ekonomin har blivit alltmer inflätad i deninternationella och då i första hand den väsleuropeiska. Nära tre fjärdedelarav svensk exporl går lill den väsleuropeiska marknaden. Dess belydelse för vårsysselsällning illuslreras l.ex. av alt var Iredje industriarbetare i är sysselsall med all producera varor direkt för denna marknad. Alltsedan 1984 råder tullfrihet för alla industrivaror ihandeln mellan EFTA och EG. Genom den s.k. Luxemburgprocessen, som inleddesefler minislermöld mellan EFTA och EG , har ytterligare hinder förhandeln med varor kunnat undanröjas. Samarbetet mellan EFTA och EG har vidgatsoch inriklas nu också på all skapa fria rörelser över gränserna även förIjänsler, kapilal och personer. Vid i förramånaden välkomnade EFTA-kretsen kommissionspresidenlen Delors Prot.1988/89:109 tankar pä etl mer strukturerat samarbetsförhållande mellan EFTA ochEG. EFTA-ländernas gemensamma mål ärstörsta möjliga dellagande i EG:s inre Om EG-frågans betydelse försvensk exportindustri marknad.Den omfallar alla de fyra friheterna. Vid del minislermöle mellan och somhölls i mollogs budskapei frän posilivl. Sonderande samlalskall inledas inom korl, och ell nyll minislermöle kornmer alt äga rum i höst.Denna ulveckling bekräftar all EFTA/EG-samarbdel gäll in i en ny och merinlensiv fas. Vi kan också konsiaiera atl den internationella processen därmedi hög grad utvecklats i rikining inol de mäl angivit förinlegralionsarbdd. I samband med riksdagsbehandlingen förra vårenkonstaterades atl fortsatta medverkan i den väsleuropeiskainlegralionen är av avgörande belydelse för vär ekonomiska slyrka. Syflel äratt om möjligt uppnå all inlegrationsarbelel leder lill samma fördelar ochåtaganden för medborgare, institutioner och förelag i som i EG:smedlemsländer. är av särskild vikl för små och medelslora förelag i Sverige.För mänga av dessa är en internationalisering inle nägol realislisklallernaiiv. I EFTA/EG-samarbdel slrävar man efler all finna gemensammalösningar pä en läng rad områden, bl.a. beiräffande provning och cerlifiering.Gemensamma EFTA/EG-arbetsgrupper har lill uppgifl atl finna lösningar somunderlättar handel och främjar konkurrens på lika villkor. Pä della säll kandiskriminering av svenska förelag pä en större och integrerad Europamarknadundvikas. Regeringen kommer all forlsälia all fillsammans med övrigaEFTA-länder aktivt medverka i det väsleuropeiska inlegrationsarbelel för attfrämja ekonomisk tillväxt, social välfärd och sysselsättning. 2 i (m); Jag tackar för svaret, som jag till storadelar är myckel nöjd med. Jag framställde denna inlerpellalion därför alt del i en slark opinion mol EG. Del är min och mänga andras uppfattning alt debegrepp vi rör oss med när vi lalar om fördelarna med EG och även oinproblemen med EG ofla är svåra för gemene man atl uppfatta. Vi talar omöverstatlighet, om neutralildsförbehåll och om tullunioner. Detta är inlenågonting som man lalar om ule på byggarbetsplatserna. Därför finns det riskför atl de som är negativa mot EG,och som med enkla och ibland l.o.m.billiga argumenl intensivt driver en kampanj mol kan vinna alltför stortgehör. Del intressanta med denna deball är faktiskt all deparlier och organisationer som säger sig representera de små här i samhällelgör sig skyldiga till en total felsyn. För vem är del som drabbas, om inleLO-jobbaren, ifall skulle missa ell närmande lill EG? Tyvärr har vi fört deballen på ell alllför högl plan,varför EG-frågan inte känns lika viklig som marginalskatter, värdpolitik ochbostadsfrågor. Del är beklagligt, och det är min bestämda uppfallning att om viinle ändrar debaltekniken och argumenlen i debatten riskerar vi att de som villfjärma frän vinner terräng. Även om det är en lilel slitenslogan vill jag, herrtalman, säga atl klarar sig myckel bra utan men atl färstora svårigheter atl klara sig ulan . Sysselsätlningsproble-men kommerall bli uppenbara om vi skulle missa EG-lågd eller ell iniensivl närmande lillEuropa. Del lalas inle så ofla om detta, men faktum är alt hundratusentalsmänniskor i för sin och sina familjers välfärd är beroende av vadSverige närmar sig . Ett stort antal företag lever pä att varaunderleverantörer lill större förelag. Del bekymmersamma blir, om vi inlenärmar oss eller om vi för en oklar EG-poliiik, all alllför många sloraföretag föredrar all utvidga sin verksamhet ule i . Detta medför atlsvenska underleverantörer - förelag med mellan 20 och 200 anställda, företagsom ofta är stora arbetsgivare i små samhällen runl om i - riskerar altgä misle om jobb. av den svenska exporlen lill EG kommer frånfamiljeförelag och småföretag. Det handlar alltså om hundratusentals arbelen.Vi kan inte plötsligt säga att vi kan söka andra marknader i slällel. Hade delfunnits andra marknader hade svenska förelag varit myckel slörre, eflersom dedä hade varit pä dessa marknader också. Men de marknaderna finns inte. Det ärprecis som de siffror slalsrådel uppgav angående den slora betydelsen av allSverige ostört och fritt kan sälja och exportera lill Väsleuropa. Del äroerhörl viktigt för oss. Deballen borde nu handla om en bibehållen förmåga allkunna exportera till dessa andra länder, och om vi inle kan exportera bordedebatten handla om vad del kommer att innebära för vår välfärd. Jag skall bara nämna etl exempel. I fanns det1986 mer än 1 700 förelag som lill sålde lill stora företag, som isin lur exporterade en slor del av sin tillverkning till . Sammasiffror gäller för mänga andra län runt om i . Jag säger än en gäng all del är posilivl all slalsrådel nusä slarkl underslryker viklen av fortsatta och bra relationer med EG.Statsrådet säger i sill svar atl: "Syftet är atl om möjligt uppnå atlintegrationsarbetet leder lill samma fördelar och åtaganden för medborgare,institutioner och företag i , som i EG;s medlemsländer." Det är braom man har del syflel. Men om del är nägon vils med EG, bör EG i förslå handgynna sina egna medlemsländer. Del är därför del är sä vikligl all vi närmaross EG sä fort som möjligt. Om EG-frågans betydelseförsvensk exportindustri Jag tror atl det är viktigt all la fasta pätvä saker i den diskussion vi för om . Slen i lalar bl.a. om informalion. Del ärvikligl all vi informerar på bredden. Jag har under senare lid upplevi del engagemangsom fackföreningsrörelsen har visat som myckel posilivl. Man anordnar mångaseminarier, kurser, iräffar osv. Jag har varil med pä mänga av dessasammankomster, och jag kan berälla all där har del för många människor varilvikligl all är en framgångsrik exportnalion. Mänga människor påarbdsplalserna vel all deras arbetsinsatser har belydelse för all vi skallkunna exportera. Vi har alla ell gemensaml ansvar just på informationssidan. Vi behöver alla med gemensamma krafter se till all deförhandlingar som sker mellan EFTA och EG blir sä framgångsrika som möjligt. Prot.1988/89:109 Anf. 4 i (m); Jag tackar även fördelta svar. / ; Jag tror säkert atl det är sanl somslalsrådel säger atl hon har varil ule vid mångainformationslillfällen och lalal om viklen och värdel av EG. ocksä sellall man ibland frän fackligt håll salt i gäng en informationsverksamhet kringdessa problem. Men jag är rädd för atl delta trots alll inle räcker fill. Jag läser också tidningar, precis som slatsrädd och deflesla andra gör. Jag läser insändare och debattartiklar. Där finns oftavulgära argumenl kring EG. Del är därför det är sä viktigt alt vi börjar talaom vad EG betyder för och ute pä gatan. Jag kan förstå alt man från visst häll kortsiktigtförsöker fiska röster i denna debalt. Men det skulle vara förödande förSveriges förmåga atl pä sikt kunna bibehålla en ekonomisk och social välfärd omvi missar EG-lågd. Jag vill därför avsluta med atl säga atl detär dags all i deballen sä myckel som möjligt poänglera överslallighel.neulralildsförbe-håll och lullunioner. Begreppen mäsle föras ned pä en nivå såall man förslär vad EG belyder för arbetena och inkomsterna för hundratusentalssvenskar. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Dä statsministern hade meddelal all han inle kundeinfinna sig lill sammanträdet före , beslöt kammaren päförslag av talmannen all ajournera förhandlingarna till . 5 § Förhandlingarna återupptogs under ledning avtalmannen. 6 § Svar på interpellation 1988/89:190 om energipolitiken har ställt följande frågortill mig: Avserregeringen all verkställa fattade energi-och miljöpolitiska beslut, i så fallpä vilkel sätt och när? Kommerregeringen all läla skattepolitiken ta över fållade energipoliliska beslut? På vilket sättanser sig regeringen hillills konkrel ha underläilal genomförandel avkärnkraflsavvecklingen, med start , i enlighet med beslut? Pä vilkel sättvill regeringen - mol bakgrund av beslutet om kärnkraftens avveckling, bevarandeav de fyra orörda Norrlandsälvarna, nödvändigheten av att hälla lillbakakoldioxidutsläppen - främja ell uthålligt energisystem baserat pä hushållningoch effeklivare energianvändning saml ulnylljande av i huvudsak inhemska ochförnybara energikällor? Regeringens energipolitik lades fast i proposition1986/87:159 och antogs av . Mälsätlningen är attenergisystemet i största möjliga utsträckning skall baseras på varaktiga, helslförnybara och inhemska, energikällor. Kärnkraflen skall vara avvecklad senaslår 2010, utan att samhällsekonomiska, sociala eller miljöpoliliska måläveniyras. De fyra slora älvarna skall bevaras. beslulade , i enlighet medregeringens proposition 1987/88:90, om en handlingsplan för hurkärnkraft.savveck)ingen skall inledas. Beslutet innebär att en första reaktorskall las ur drifl är 1995 och en andra . Regeringen kommer attföreslå vilka reaktorer som skall tas ur drifl. För alt säkerställa atl avslängningen av de tvä förstareaktorerna inte leder fill elbrist eller osäker eltillförsel skall riksdagenockså, på regeringens förslag, la slällning till eventuella behov avytterligare åtgärder för elhushållning och kraftsystemets leveransförmåga. proposition förbereds nu genom etl omfattandeutredningsarbete, i enlighet med vad som redovisades för är 1988.Della arbele omfattar bl.a. utredningen om den elintensiva induslrinskonkurrensvillkor, uppdrag lill och statens energiverk om ellmiljöanpassal energisystem samt uppdrag till kärnkraflsinspektionen om ensäkerhetsbedömning av de olika reaktorerna. Samtliga uppdrag kommer all varaavslulade . skatter, vars uppdrag har slorbetydelse också för energipolitiken, kommer alt lägga fram sina förslag nu imaj. Miljöavgifisul-redningen har lagt fram förslag om avgift pä svaveloch klor och kommer i oklober alt lägga fram ell samlal förslag lill ekonomiskastyrmedel inom energi- och trafikområdena. Regeringen kommer, efter avslulad remissbehandling, alllägga fram elt samlal förslag lill skatter och miljöavgifter. Regeringens energipolitik syflar till all åstadkomma eneffektivare användning av energi. Ett hushållningsprogram startades sommaren1988, och omfattar bl.a. stöd för teknikupphandling av eleffektiva ochelersättande produkler. .Arbetet har lagil fart och visar en lovandeutveckling. Det beslutade kravel på en höjning av avkaslning kommerocksä alt sfimulera till en effektivare användning av elkraft. Energipolitiken skall också stimulera till utvecklingen avnya, miljövänliga energikällor. Användningen av inhemska bränslen har ökal från år1980 till . I fjärrvärmeverken har olja fill en betydande delersatts med inhemska bränslen. Naturgasen kommer atl bli ett mycket viktigt inslag ikärnkraftsavvecklingen under 1990-talel. Naturgasen kan ersätta både olja ochkol - vilket ger minskade utsläpp av bl.a. koldioxid. Den kan användas sombränsle för elproduktion i l.ex. Naturgasen kan också ersättael vid viss användning. Naturgasen är jämfört med olja och kol dl renl bränsle,som dessutom ger lägre utsläpp av koldioxid än dessa bränslen. Förhandlingar om utökad import av lill pågår med , och . Utvecklingsinsatserna avseende vindkraft har hillillsbl.a. lell lill ivä demonslrationsanläggningar i Maglarp och . Molbakgrund av de vunna erfarenheterna diskuteras nu havsbaserad vindkraft iBlekinge. anlal induslrifördag har engageral sig i detta. Framlidens energisystem måsle vara miljövänligare ändagens. Ulsläppen av svaveldioxid har minskal frän 925 000 lon lill 272000 lon är 1985. skall utsläppen vara under perär. Kväveoxidutsläppen har i slorl sett varil oförändradesedan år 1970 och uppgår lill . Målet är att utsläppen skallminskas med ca fram lill och ytteriigare 50 000 lon . De årliga koldioxidutsläppen har minskat frän ca 90miljoner lon i början av 1970-lalel lill ca 65 miljoner lon . Det svenskabeslutet alt helt stoppa utsläppen av freoner innebär alt de klimalpåverkandeeffekterna av svenska utsläpp minskar ytterligare. Minskningen har av olikaexperler uppskattats till av dagens koldioxidutsläpp. På längre sikl inger framför alll biltrafikens ulvecklingfarhågor när del gäller utsläpp av försurande och klimalpåverkande ämnen. Detär därför nödvändigt atl öka ansträngningarna för all minska utsläppen. Densärskilda hastighetsbegränsningen skall ses som ett sådanl sleg. Delär ocksä viktigt all respekten ökar för de gällande hastighetsgränserna. 6 (): Först vill jag tacka statsministern för svaret pä mininlerpellalion. Del är nu folkomröstningen - om vi vill varapetnoga. Del har alltså gått en ganska lång lid. har vilärt oss atl leva med all del funnils siarka krafter i del svenska samhällelsom har velal ifrägasälla folkomröslningens resullal och upprepadetolkningar av folkomröslningens resullal saml uppföljningsbeslutel. När detgäller avvecklingen av kärnkraften och den framlida inriktningen avenergisystemet, i största möjliga ulslräckning grundal på varaktiga helstförnybara inhemska energikällor, kan ingenting ändras enligt värt synsätt utanen ny folkomröstning. Det beslutet har en gång lyfts ovanför partierna. Annarsskulle vi självfallel frän cenlerns sida ha krävl belydligl mera långlgäendeålgärder i del sammanhanget. Uppenbarl krävs - del är bakgrunden lill mininlerpellalion som jag gärna vill motivera - med jämna mellanrum auktoritativabesked här i . Det är därför jag har interpellerat slalsminislern. Jaglycker alt del är vikligl all slalsminislern svarar. Del lackar jag särskillför. Det är synnerligen allvarligl om inan fär i gång enspliiiringsdebatl pä della område, som vi i och för sig har blivii vana vid,där riksdagsbeslutet och folkomröslningens ultolkningar ifrågasätts även av demsom har tagit pä sig huvudansvaret för l.ex. Det handlar omLO-ledningen, som gör sitt bästa för all förvirra energidebatten medhelikoplerresor och uttalanden- i , l.ex. Jag skallcitera dl uttalande, som i och för sig kommil sedan jag väckl interpellationenmen som stämmer väl med en del andra uttalanden frän näringslivshäll: "har tagit tre med varandra hell oförenligabeslut. Del gär inle all samiidigi avveckla kärnkraft , sälla ell lakför koldioxiden och lämnaälvarna i fred." säger alltså Slig slrax innan han gär lillallack mol regeringens kompletteringsproposition. Dä hade han med andra ord enfrispråkig dag. En annan sak som oroar mig och som jag tar upp särskill iinterpellationen är förslagel från kommittén för indirekta skaller omenergimoms i kombinalion med sänkla punktskatter, som lämnar mindre ulrymmeför slyrning mellan bra och dåliga, miljövänliga och miljöfarliga energislag,som omfördelar skaller lill hushållen som i dagslägel ligger pä exporlvarorna,som missgynnar jusl de inhemska förnybara energislagen, vilka harsagl skall gynnas. Därför blir frågan - och den kan formuleras myckel enkell-akluell: Skall skattepolitiken styra energipolitiken även tvärtemol de mälsältningarsom har beslutat? På denna punkl har vall all inle svaralydligl. Del kan ha sin förklaring i alt del finns en parlamentarisk kommittévars förslag skall granskas i vanlig ordning. Därefler får regeringskanslietoch måhända ta ställning. Jag tycker atl del är viktigt atl manklargör den konflikt som ligger i etl sådanl ställningstagande, så all vi ivarje fall pä den grunden inle har en ouppklarad debatt. Energipolitiken skall främja hushållning med energin. Denskall slyra borl från kärnkraft, olja och kol saml stimulera alternativen såall dessa kan nä avgörande landvinningar på marknaden. måstenalurliglvis energipolitiken ha ell fördelningspolitiskt perspektiv. Energi,konsumtion, sparande och de miljövänliga alternativa bränslena fär inte blifätalets lyx. Skatteinslruinenlel måsle fä användas för långsikliga mäl, somenergihushållning och god miljö. Del mäsle finnas en samslämmighd mellan vadsom är privalekonomiskl möjligl och den rikining som vi vill atl vårl samhälleskall ulvecklas i när del gäller energiframliden. Vi har för vår del i en förnyelseplan nämnl dehuvudsakliga punkler som vi lycker är väsenlliga. Vi vill skapa enenergiulvecklingsfond för hushållning, effekiivisering och omslällning avenergisyslemd. Vi föreslär således 2-2,5 miljarder finansierade genom perkWh pä el. Vi vill an avdragsrält vid beskattning införs för energihushällandeinvesleringar, au energibeskatl-ningen i princip skall vara likvärdig perenergienhd, all miljövänliga energikällor fär miljöraball, l,ex, nalurgas somslalsminislern också nämnde, och atl inhemska förnybara energislag ejbeskattas. Skattehöjningar på olja, kol och uran skall motsvaras av sänktaskaller på arbele. Bränslen skall beskallas lika vid såväl värme- somelproduktion. Garantipris skall införas på el från nya anläggningar somanvänder förnybar energi. All som inte behövs för livsmedelsproduktionskall användas för energiskog och energigrödor. Drivmedelseianol skallintroduceras, skattefri och inhemsk-producerad. Direklverkande el skall intetillåtas i nybyggda bostäder och lokaler, och den kommunalaenergisparrädgivningen skall återuppbyggas. Del är värl sätt alt se på energiframliden. Del är hög tidall konkrela ålgärder vidlas för all skapa föruisällningar för denkärnkraflsavveckling som har beslutat om. Prot: 1988/89:109 7CARL (): Det är bra att harinterpellerat i denna viktiga fråga och all statsministern har svaral. Del har gått snart tio är sedan vi hade en folkomröstningom kärnkraften. Det är bara kvar innan kärnkraflen skall vara avvecklad.Det finns siarka krafter i det svenska samhällel som vill bibehållakärnkraflen. De mest cyniska av dem lar koldioxidutsläppen som vapen mol enavveckling. Hela värt skattesystem skall läggas om. Marginalskatterna skallsänkas, de rika skall gynnas enligl planerna. För alt finansiera della skallmyckel momsbe-läggas, bl.a. energi och persontransporter. Arbetet med att tafram dessa nya skatter bedrivs inom i en parlamentariskulredning genom direktiv och med medverkan av de politiska partierna. Inommomsulredningen har socialdemokraterna majorilel. Vad föreslår majoriteten? Jo, energin skall momsbeläggasoch punklskai-terna skall sänkas , storförbrukarsubvenlionen skallbibehållas. Del framgår klarl av de handlingar som utgivits avutredningen alt del här främjar användning av olja, kol, gas och elkraft. Vifår alltså ökade ulsläpp av koldioxider, kvävedioxider och svaveldioxider. Manvill alltså föra en politik som innebär all elkraflsanvändningen ökar i en tiddä vi säger att kärnkraflen skall avvecklas. Del betyder rimligen atl denökande mängden elkraft måste produceras med fossila bränslen. Då ökar återigenkoldioxider, kväveoxider och svaveldioxider. Del slär uppenbarligen i strid medde miljöbeslut som fattades av denna kammare. På samma sätt vill man nu momsbelägga persontransporterna.Av utredningsmaterialet framgår väldigl klart och tydligt vilka konsekvenserdel får för irafiken. Manfinneratltågåkandet kommer att minska , alllokaltrafiken kommer atl minska . Eflersom del inte är sannolikt altmänniskor kommer all åka mindre, kommer del alt innebära all människor sällersig i sina bilar och åker. Del innebär i sin tur fler bilar, mera utsläpp,flera skador och fler dödsfall. Alll della resulterar i mer ulsläpp av koldioxid ochkväveoxider. Alllsä återigen: Delta strider mot de miljöpolitiska besluten, ochen sådan här politik kan inte vi i på något säll acceplera. Man kan inle göra någon annan tolkning än den atlresultatet av utredningen måste bero på en fasl polilisk vilja all driva enpolilik som innebär ell ökal slöseri och ökade ulsläpp. I annal fall hadedirektiven nalurliglvis varil annorlunda. Finansminislern skulle ha sagt ifrån.Han skulle ha sagt all sådana här resullal inte kan accepteras utan all detmåste komma nya direktiv. Men del har inle skell. Det ser med andra ord ganska mörkt ut fören bra miljö-ochenergipolitik i . Det vore faktiskt bra om statsministern kunde taavstånd frän de nu liggande skatteförslagen, som direkt strider mot riksdagensbeslut. Sker inle delta, kan vi inle se något annat framför oss än etl störreslöseri och en slörre miljöförslöring, och i sä fall är del uppenbarl altskattepolitiken är myckel vikiigare än miljöpolitiken. 8LARS (): Del är glädjande all slalsminislern villedella i denna interpellationsdebatl om energi. Vi i de gröna harlänge efterlyst en helhelssyn pä energifrågorna - regeringens helhelssyn påsambandd mellan energi och samhällsulveckling på alla livels områden. Energibelyder ju liv. Ingen människa eller annan varelse skulle kunna leva om intesolens ständiga energitillförsel garanterade ljus. värme och fotosyntes. Vidare är vi glada över sätt all inledadeballen. Vi i miljöpariiei inslämmer i vad han säger i dessa frågor. Altmiljöparfiel bildades har ell starkt samband med energifrågorna. Vi har mycketgemensaml med cenlern. Men samiidigi kritiserar vi cenlern fördess brisl pähelhelssyn och radikalilel när det gäller sambanden mellan energi, nalurresurser,livsslil och samhällsulveckling. Miljöpariiei hade kanske aldrig kommil lill omcenlern hade hafl en radikalare profil i miljöfrågorna och de långsikfigasolidaritetsfrågorna. Eflersom vi i lackar nej till den sortsekonomiska lillväxl som bara belyder mer av samma sort, är det lättare för ossall skissera en framtid där inte bara kärnkraflen är hell avskaffad inom tre ärulan där också användningen av fossila bränslen har trappats ned till ,jämfört med dagens nivå, . Vi menar nämligen all del är hellolillräckligi all hälla koldioxidhalten när det gäller fossila bränslen pä enkonstant nivå. Koldioxidutsläppen mäsle minskas radikall. Del lärde vi ossredan pä 70-lalel. - här släpper vi ul dubbell sä mycket koldioxid percapita som världen i genomsnitl - bör gå i spetsen för en nedtrappning. Likasåbör gä i spetsen för en nedtrappning beiräffande kärnenergi. Viförbrukar mesl kärnenergi per capita i världen. All kärnkraflen mäsle borl ären sådan självklarhet när vi ser pä hela kärnenergicykeln frän urangruvan tilldel s.k. slutförvaret atl jag inle ger mig in på någon argumentering.Slatsminislern har ju själv vid nägol tillfälle sagt all kärnkraften inle hörhemma i ett civiliserat samhälle.