prot · GC0925 · 1988-12-31 00:00:00 — Dåkänns det myckel hårt att regeringen på detta sätt föregriper kommitténs arbeteoch delvis slår undan möjligheterna för en helt förutsättningslös utredning ochframför allt för ett förutsättningslöst beslut . Det är det jaguttrycker min stora besvikelse över. Detvar en mycket bra bakgrundsbeskrivning gav. Hon visade hur kompliceradhela denna fråga är. Det belyser ytterligare hur förhastat regeringensställningstagande till den sjätte semeslerveckan är. Det är helt klart attkvinnorna, som otvivelaktigt har de största problemen på arbetsmarknaden i dagoch, som är värst utsatta för centralstyrning m.m., befinner sig i en situafiondär de inte kan påverka sitt arbetsfidsuttag. Det är där behovet avförändringar är starkast. Det är de som har absolut minst glädje av en sjättesemestervecka. Det är männen inom de tunga som har glädje av ensjätte semestervecka, inte kvinnorna inom vården. Vi måste ändå tänka något på vad detta kommer attkosta. Det kommer att kosta pengar. Ekonomin kommer att försämras, sä attmöjligheterna för andra arbetstidsförkortningar blir mindre, det är helt klart.Del kommer kompensationskrav från dem som redan har förhandlat sig till enlängre semester mot att de avstått löneutrymme. Det gör att kommittén blirbakbunden. Del ekonomiska utrymmet för att komma med några andra förslag finnsinte. AnL 22 (vpk) replik: Jag skulle vilja ställa några frågor till . är ca 4 %av arbetarna borta på grund av sjukdom. Tror inle att enarbetstidsförkortning skulle minska sjukfrånvaron? Cirka hälften av LO:smedlemmar orkar inte arbeta fram till pensionsåldern. Tror inte attde här människorna också skulle kunna arbeta fram till pensionsåldern om dehade en kortare arbetsdag? Om delar denna uppfattning, är det dåinte litet konsfigt alt inte någonting av dessa frågor fått komma med ibetänkandet? Del finns alltså ingenting med av detta. Jaghåller med om alt det är avtalsparterna som sluter avtal på arbetsmarknaden.Det är rikligt. Men når man inte fram till ett avtal, finns ju möjligheten att här ipariamentet lagsfifta för lönearbetarnas bästa. Det är på det sättet vi harfått fram dagens arbetstidsförkortning. Vi har lagsfiflat om den. Det är få somhar sänkt sin arbetstid avtalsvägen. Gruvinduslriarbetare-förbundel äregentligen del enda förbund som har klarat den frågan. Annars har man fått gålagstiftningsvägen, därför att man inte har kommit överens på annat sätt ombestämmelser som har varit gynnsamma för lönearbetarna. Det är ett faktum. AnL 23 () replik: Jag tänker också vänta med de stora diskussionerna omarbetstidsfrågorna tills utredningen är klar. Men jag skulle ändå vilja markeraatt jag förundrar mig över hur utredningen skall kunna påverka beslutet omlagstiftning för den sjätte semesterveckan, när socialdemokraterna redan harbeslutat sig för detta. Nej, det hade varit bättre att erkänna att det förutredningen hade varit en fördel om regeringen hade vänlat med att gä ut medsitt förslag tills utredningens analyser vara klara. Jag vet att denuppfattningen delas av många inom , som hadesett fram emot att först få analyserna kring hur en förkortning av arbetsdagenskulle kunna genomföras. MonaSahlin gav en god överblick över vilka olika önskemål som människor i olikalivssituationer har om en förkortning av arbetstiden. Jag instämmer i detspektrat av olika synpunkter. Det är därför vi från sida tyckeralt det är så viktigt att som en klar målsättning i hela den här diskussionenha, att vi på aUt sätt skall försöka anpassa arbetstidsförkortningen efter devarierande önskemål som olika människor har. Jag hoppas alt den målsättningenockså skall vara vägledande för arbetet inom arbetslidskommillén. AnL24 () replik: Jag vet också att det är många som vill utöka sin arbetstid. Men närdet gäller vårdyrkena handlar det i många fall om mycket tungt arbete, främstinom långvård och hemtjänst. Man orkar inte alllid med fler timmar, även om manskulle vilja ha det. Situationenär sådan , att samhället behöver en kraftigt utökad insats för alt klaravårdarbetet. Vi har brist på vårdpersonal, och det har samband med vårdarbetetstyngd och samhällets låga uppskattning uttryckt i ekonomiska termer. Vi menaratt den åtgärd som skulle minska belastningen, och även öka det ekonomiskaerkännandet, vore att förkorta arbetstiden utan att sänka lönen. Del skulleinnebära ett erkännande av alt vårdbehovet prioriteras och att vården, inteminst av de äldre, är så angelägen att en kris på delta område till varje prismåste undvikas. Vi menar alt det är oerhört viktigt att se till vårdpersonalen,inle minst inom de tunga jobben. Det är här kvinnorna dominerar. Del är ocksåviktigt att vi får utvidga försöksverksamheten med olika projekt. Det ärangelägel att genom försök skaffa erfarenhet på olika områden. AnL25 () replik: Jag vill bara säga till att jag blev glad när hon sade atthon sett arbetstidskommitléns arbete som myckel viktigt och att det kanskekunde vara banbrytande. Jag vill bara uttrycka förhoppningen, men också denfasta förvissningen, att vi fortfarande kan utföra ett mycket viktigt arbete påen mängd områden. Inte minst gäller detta beskrivningen över vad som faktiskthar hänt på arbetstidsområdet i vårt land, liksom beskrivningen av vilkenbetydelse arbetstiden och dess förläggning har för människor, företag, ekonominoch för arbetsmiljön, som var inne på. Inga ben ärundanslagna. Vi skall fortfarande visa på de ekonomiska konsekvenserna av ensjätte semestervecka. Vi skall ta del av hela semesterkommilléns arbete. Menjag vill gärna vänta med ytterligare synpunkter på hanteringen tills vi vet hurfrågan om den sjätte semesterveckan skall hanteras. vill jag säga att jag är mycket medveten om vilken betydelsearbetstidens förläggning har för arbetsmiljön. 1 många yrken har arbetstidenslängd en oerhörd betydelse, men avgörande för hur slitna människor blir och hurmyckel skador de får är också om de arbetar dag eller natt. Vi har dåligkunskap om sambandet mellan t.ex. långtidssjukskrivning eller sjukpensioneringoch de arbetsformer dessa människor har haft. En del av dessa frågor kommer atttas upp i arbetslidskommitlén och förhoppningsvis också i den utredning omarbetsmiljön som regeringen har aviserat - vilka former den nu kommer att få.Vi behöver myckel mer kunskap i dessa frågor. Detgäller också som svar till . Jag är mycket medveten om deproblem som kvinnorna på vårdområdet har och som tog upp.Arbetstiden är kanske det mest centrala problemet om förslitningsskador vi haratt lösa, men även frågor som dålig rekrytering och dålig status måste tas medi bilden. Del är därför det är så viktigt att undersöka vilka möjligheter somfinns alt låta individen få ett större inflytande, inte minst överförläggningen av sina arbetstider. måste också studeraförutsättningarna för en allmän förkortning av arbetstiden och visa på vilkakonsekvenser en sådan arbetstidsförkortning skulle få för bl.a. kvinnor inomvårdområdet. Avslutningsvishoppas jag all arbelsfidskommittén skall kunna uppfylla en del av de önskemålsom framställts i fråga om kunskaper och analyser och ett breddat underlag. Jaghoppas också alt kommer att fortsätta alt arbeta med samma lust ochenergi som tidigare, trots semesterfrågan. AnL 26 ()replik: Jo då, , jag kommer att fortsätta att arbeta iarbetstidskommittén, det är fakfiskt en ovanligt rolig kommitté. Den utför ettviktigt arbete som jag ser det. Detär helt klart att vi behöver mera kunskap. Varje gång vi får nya underlag frånsekretariatet och från alla de utredare som arbetar med dessa frågor noterarjag hur mycket jag lär mig och hur mycket nytt material som kommer fram,material som kanske i och för sig har funnits men inle har varit sammanställtpå detta sätt tidigare. 1988/89:25 Det ärbara att konstalera hur trist det är att regeringen inte insåg behovet av ytterligare kunskaper innan denbestämde sig för den sjätte semesterveck-an. Det är helt klart att detta beslutslår undan benen för arbetstidskommitléns arbete och framför allt för deslutsatser som skall dras av det arbetet. Men ändå tolkar jag MonaSahlins uttalande så att del kanske trots allt finns möjligheter all föra endiskussion framöver, trots det olyckliga beslutet om den sjätte semeslerveckan. Delsägs ofta i debatten att den sjätte semesterveckan kostar så litet. Först ochfrämst är det fel, eftersom dessa kostnader skall tas direkt ur produktionen,och det kommer att kosta avsevärt. Dessutom kommer det att ställaskompensafionskrav. Dessa formuleras på följande sätt av på TCO-S.Han hänvisar till att man för varje förlängning av semestern fått ta av detbefintliga löneutrymmet. Och han säger att "om sexveckorssemestern införsbegär vi inte kompensation. Däremot anser vi att motsvarande löneutrymme skallfalla ut på statens område." TCO-Smenar att vi skall få igen vad vi redan betalt om andra får samma sak gratis.Kalla del för kompensation eller inte, men en sak är säker: Detta kommer attkosta pengar. Vi kan inte komma ifrån att det ekonomiska utrymmet för andratyper av arbetstidsförkortningar begränsas, och del gäller inle minst de storagrupper kvinnor som arbetar inom de offentliga vårdområdena, som är heltberoende av de offentiiga finanserna. Det är dessa grupper som i slutändenkommer att drabbas av konsekvenserna av att man inför den sjätte semesterveckanulan alt få den glädje av den som de kunde ha fåll av andra typer avarbetstidsförkortning. AnL27 (): Arbetstidsvariationerna och möjligheterna att få valfri arbetstid inomvissa gränser hör till de grönas hjärtefrågor. Arbetstidenpåverkar relationerna människorna emellan och möjligheterna att vårda ochförbättra vår miljö. För olika yrkesgrupper är en valfri varierad arbetstidnödvändig. Tänk bara på de fria yrkesutövarna, på ungdomar som kan minska påsina studieskulder eller varva studier med arbete, på föräldrar som kan få denstora glädjen att bättre ta hand om sina barn, och tänk kanske framför allt påvårdpersonalen. Alla dessa grupper och naturligtvis även övriga bör ha rättfill 30 fimmars arbetsfid . Vårdpersonalen kan dessutom få en bättresituation genom att en anpassad arbetstid minskar behovet av vård. Enöversyn av dessa frågor behövs naturligtvis och som gröna noviser tycker vi detär märkligt att man inle har kommit längre med denna översyn. Vihar inte varit med om förarbetet till detta betänkande, och vi kan inte hellerhelhjärtat stödja någon av reservationerna. Vi kommer därför att avstå från altstödja någondera parlen. Vi avser att lägga fram en egen motion idetta ärende. Med detta anförande - under vilket förste vicetalmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar - var överläggningen i ärendet avslutad. 78 (Beslut fattades efter debatten omarbetsmarknadsutskottets betänkande Kammarenövergick till all debattera arbetsmarknadsutskottets betänkande 3 om semester. AnL28 (): Helt kort: Av den tidigare debatten framgick att många utredningar somhar att göra med arbetstiderna pågår. Ingen av dem har emellertid fåll iuppdrag att se över regelsystemet i semeslerlagen. Del är ett regelsystem somär erkänt komplicerat och svårhanterligt, och det är därför som vi moderatervidhåller vårt gamla krav på all en sådan översyn skall ske. Jag yrkar därför bifall till reservation 1 iarbetsmarknadsutskottets betänkande 3. AnL 29 (vpk): Jag börjar med alt yrka bifall till de två vpk-reservationerna i deltabetänkande. Detär en gammal fråga hur man skall säkerställa de lågavlönades möjligheter rimlig semester. En semeslerlönefond har diskuterats i utredningar under70-talet och 80-talel. Frågan om införandet om en semesterlönefond har vandratfram och tillbaka i regeringens handläggning. har frågan fallitbort och nästa stund har den kommit tillbaka igen. Just nu är frågan om ensemesterlönefond inte aktuell alls. Enligtvårt sätt att se skulle en semeslerlönefond bidra till att ge de sämst ställdai vårt samhälle en bra semester. Det skulle ge höjda semesterersäll-ningar menäven rekreationspolitiskt sett i förlängningen och i en utvidgad form medverkatill billiga rekreationsalternativ. Vi kan konstatera att utskottet vill avvaktasemesterkommitténs förslag, och vi kan också redan nu konstatera att dennafråga inle är högt prioriterad, utan utskottets skrivning är detsamma som ettblankt avslag. Attde lågavlönade kommer i kläm är helt klart. Löneklyftorna ökar, ochde lågavlönades möjligheter att få den vila och rekreation som är meningen medsemestern blir allt sämre. Kostnaderna för att få vila och rekreation på annathåll än hemorten är mycket höga. Dessutomstiftar vi här i lagar som gör situationen än värre för delågavlönade. Jag fick ett exempel på det på min egen arbetsplats.Det gäller den subventionerade vistelsen t.ex i en semesterby på eller inärheten av min hemort i . De som utnyttjat möjligheten fill en sådan subvenfioneradsemestervistelse kommer att få en efterlaxering enHgt den förmånsbeskaltningsom finansminister har föreslagit. Detta gör inte så mycket för dehögavlönade. Men för en lågavlönad järnbruksarbetare, som det gäller i dettafall, som 1988 vistals i en semesterby på och där fått en semester fillett förmånligt pris får nu ta upp denna förmån som inkomst. Alt lösa dennafråga för de lågavlönade borde ha högsta prioritet. Detta var en litenutvikning i fråga om de lågavlönades situation på ett annat område än det vi nudiskuterar. Närdet gäller semestervillkoren har vi och många andra inom arbetarrörelsenansett att den semestergrundande delen av lönen bör utvidgas. 1988/89:25 socialdemokratisk motion har föreslagits att de ofrivilligt arbetslösa bör få behålladen semesterlönegrundande delen. Jag tycker att det vore helt riktigt "" att bifalla det kravet, men även i det fallethänvisas till semesterkommittén. Efter vad vi under handfält vela kommer den frågan inte att tas upp av kommittén, varförutskottets hemställan innebär ett blankt avslag på Jag yrkar bifall tillvpk:s reservationer. AnL30 (): Med hänvisning till alt vi diskuterade mycket av semeslerfrå-gorna idebatten om det förra betänkandet inskränker jag mig nu till att yrka bifalltill utskottets hemställan i dess helhet. Jagvill därutöver bara till säga att jag hyser stor sympati förmånga av de synpunkter han framförde. Sedan semesterkommittén avlämnat sittbetänkande får vi förutsättningar att ta upp många av de frågorsom berörde. AnL 31 (vpk) replik: Jag tar delta som ett löfte och skall inte vara alltför påstridig. MonaSahlin erkände alt den problematik jag berörde existerar, och det tycker jagatt även regeringen borde göra. Jagdeltog inte i arbetstidsdeballen. I den debatten framförs synpunkten alt om nuregeringen har tagit ställning för en sjätte semestervecka, så ärarbetstidsfrågan i övrigt körd. Att man ställer frågan om en sjätte semesterveckamot frågan om en arbetstidsförkortning anser jag vara ganska märkligt. Densjätte semesterveckan, som kanske blir verklighet, är till förmån för demsom har det sämst ställt beträffande semeslervillkoren i övrigt. Den sjättesemeslerveckan borde ställas i relation till semestervillkoren i övrigt. Problemetär att man från alla håll talar om det begränsade utrymmet. Från vpkavvisar vi bestämt varje sådan form av diskussion. Det finns utrymme för attför de sämst ställda införa både den sjätte semesterveckan och att sänkaarbetstiden . AnL32 (): Till arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 3, som tar upp oUkasemesterfrågor, har fogat ett särskilt yttrande om ensemesterreform för animalieproducenler. Vi hade velat ha ett tilläggsdirektivtill semesterkommittén, men eftersom semesterkommittén befann sig i slutskedetav sitt arbete då motionen behandlades fullföljde vi inte delta krav. Iutskotlsbetänkandel kan vi läsa att frågan om semestervillkoren för jordbrukare har behandlats vid ett flertal tillfällen av såväl arbetsmarknads utskottet som jordbruksutskottet och att arbetsmarknadsutskottet framhöll vikten av att jordbrukarna får samma möjligheter till semester som andra företagare. Därför var det, framhöll utskottet, väsentligt att avbytarsyslemet byggdes ut. 80 startade Lantbrukets Avbytartjänslförsöksverksamhet med semes- ter för jordbrukare, ochhittiUs har verksamheten utvecklats på ett mycket positivt sätt. Reglerna ärsådana att animalieproducenterna skall kunna ta ut 14 dagars semester per årtill semestertaxa, vilket innebär rabatt i förhållande till ordinarieavbytartaxa. Fr.o.m.den 1 juli skall den här semesterverksamhelen vara permanent och gällaöver hela landet. Men trots alt antalet dagar satts så lågt som till högst 14dagar , kommer det att bli svårt - för att inte säga omöjligt - alt fåreformen all fungera, eftersom bristen på avbylare är enormt stor. Trotsatt Lantbrukets Avbytartjänsl expanderat kraftigt omfattasendast av landets mjölkproducenter av det ordinarieabonnemangssystemet. Många kretsar saknar ordinarie avbylare, och ett stortantal lantbrukare står i kö för att komma med i en krets. Finns det ingaavbylare, är det inle heller lätt att komma med i något semestersystem. Det ärdärför angeläget att kraftfulla åtgärder vidtas för att få fram utbildadeavbylare. Det långsiktiga personalbehovet måste täckas av ett ökat antal eleveri jordbmksulbildningen. Men avbylarkurser måste också kunna anordnas inom ramenför arbetsmarknadsutbildningen. Del föreslog vi från under förrariksmötet, men tyvärr vann förslaget inte gehör då. Vi återkommer emellertidtill i de här frågorna. Attfå fram fler avbylare är absolut nödvändigt om jordbrukarna skall få möjlighettill ledighet, och att det ges möjlighet till ledighet är nödvändigt om viskall få morgondagens generation att gå in i jordbruksnäringen. Överläggningen i dettaärende var härmed avslutad. Kammarenövergick till att fatta beslut i de förevarande ärendena. Mom. 1 (översyn avanslällningsskyddslagen) Utskottetshemställan bifölls med 223 röster mot 66 för reservation 1 av m.fl. Mom.2 (en vidgad undantagskrets i LAS) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.3 (en översyn av arbetstagarbegreppet i den arbetsrältsliga lagstiftningen) Utskottelshemställan - som ställdes mot reservation 3 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.4 (ändrade förutsättningar för uppsägning m.m.) Utskottelshemställan - som ställdes mot dels reservation 4 av m.fl., delsreservation 5 av - bifölls med acklamation. 6Riksdagens protokoll 1988/89:23-25 1988/89:25 Mom.5 (arbetstagarens möjligheter att återfå arbetet efter domstolsutslag) 16november 1988 utskottets hemställan bifölls med 260 röster mot 21 förreservation 6 av . 11 ledamöter avstod från att rösta. Mom.6 (höjning av skadeståndsbeloppen) Hemställan Utskottetshemställan bifölls med 255 röster mot 19 för hemställan i reservation 7 avLars-Ove . 17 ledamöter avstod från att rösta. Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservation 8 av m.fl. anfördamotiveringen - godkändes med acklamation. Mom.7 (turordning vid uppsägning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av m.fl. - bifölls medacklamation Mom.8 (provanställning) Utskottetshemställan bifölls med 149 röster mot 140 för reservation 10 av . 3 ledamöter avstod från att rösta. Mom.9 (anställning vid arbetsanhopning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 11 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.10 (ersättning vid permittering) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 12 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.11 (LAS i koncerner) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 13 av - bifölls medacklamation. Mom. 12 Utskottels hemställan bifölls. Mom. 1 (översyn avarbelstidslagstiftningen m.m.) Först biträddesreservation 1 av m.fl. med 127 röster mot 19 för reservation 2 avLars-Ove . 145 ledamöter avstod från att rösta. Härefter biföllsutskottets hemställan med 149 röster mot 126 för reservation 1 av SonjaRembo m.fl. 17 ledamöter avstod från att rösta. Mom.2 (förkortad arbetstid för personal inom vårdsektorn) Förstbiträddes reservation 3 av och son med 38 röster mot 26 för reservation 4 av . 227 ledamöter avstod från att rösta. 82 Härefter bifölls utskottets hemställan med 223röster mot 55 för reserva- tion 3 av . 12 ledamöter avstod Prot. 1988/89:25 från att rösta. Mom. 1 (översyn avsemesterlagen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 1 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.2 (en allmän semesterlönefond) Utskottetshemställan bifölls med 270 röster mot 18 för reservation 2 av ledamöter avstod från att rösta. Mom. 3 Utskottets hemställan bifölls. Mom.4 (reglerna för semesterlönegrundande frånvaro) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av - bifölls medacklamation. 6§ Föredrogs finansutskottets belänkande 1988/89:FiU2 om statliga myndighetersöverskottsmateriel (förs. 1987/88:23), 1988/89:JuU2 omkarateklubbar och 1988/89:JuU3 om förbättradkontroll av legitimationshandlingar. Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. 7§ Beträffande de på föredragningslistan återstående ärendena, socialförsäkringsutskottetsbetänkanden /89:SfU2 och SfU3, socialutskottets betänkande 1988/89:SoU3,trafikutskottets betänkande 1988/89:TU1, jordbruksutskottets betänkande1988/89:JoUl samt näringsutskottets betänkande 1988/89:NU1, beslöt kammaren påförslag av förste vice talmannen medge att voteringarna fick äga rum i ettsammanhang sedan debatten i samtliga dessa ärenden avslutats. Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkanden1988/89:SfU2 om arbetsskadeförsäkringen, 1988/89:SfU3 om medborgarskapsfrågor, 1988/89:SoU3 om förbud mothalmbränning, 1988/89:25 trafikutskottets betänkande 16november 1988 1988/89:TU1 om trafiksäkerhet och trafikföreskrifter. jordbruksutskottetsbetänkande /89:JoUl om jordförvärvslagen samt näringsutskottelsbetänkande /89:NU1 om returpapper m.m. Först upptogs fill behandlingsocialförsäkringsutskottets betänkande 2 om arbetsskadeförsäkringen. AnL 33 (): Ja, så skall vi åter diskutera vad jag vill kalla socialförsäkringssystemets"gökunge", nämligen arbelsskadeförsäkringen. 1 har vimoderater påtalat det orimliga i alt denna socialförsäkring tillåts sprängaalla ekonomiska ramar och framhållit att vi måste finna en annan, realistiskoch ekonomiskt godtagbar lösning i denna fråga. Vi kan åtminstone glädjas ålalt vi börjar få visst gehör för vår uppfattning utanför . Fleradebattartiklar i pressen vittnar om delta, och jag skall återkomma därtill.Tyvärr vill inle regeringen och utskottsmajoriteten "ta" i frågan,troligen på grund av alt fackorganisationerna tycks ha arbetsskadeförsäkringensom sin speciella tummelplats. I betänkandet behandlas dock ensocialdemokrafisk motion av m.fl. Den vittnar om oro förkostnadsutvecklingen och de långa väntetiderna och man önskar en översyn avhela arbetsskadeförsäkringen. Jag vill, fru talman, se detta som ett gotttecken och jag uttalar en förhoppning om att de ekonomiskt ansvarsfullakrafterna i får ett slutligt ord med i frågan. Så här kandet ju inte få fortsätta! Dagensutskottsbetänkande behandlar ett antal motioner från allmänna motionstiden, somalla andas viss oro inför de långa väntetiderna och kostnadsutvecklingen. Detfinns också alla skäl till oro men framför allt skäl till all göra något åtsituafionen, och där är utskottsmajoriteten synnerligen tomhänt. Jag skall här endast taupp några fakta som talar för sig själva. Riksdagenhar under flera års lid beviljat ökade anslag fill arbetsskadehandläggningen.Det rör sig om över 90 milj. kr. Antalet årsarbetaresom sysslade med denna försäkring var 800 vid ingången av , och antalethar sedan utökats till över 1 100. Inför /89 harriksförsäkringsverket begärt medel för ytterligare 500 årsarbetare. Tro inteatt detta görs för att "beta av" ärendebalanserna! Nej, del gällerbara möjligheten att inte öka antalet oavgjorda ärenden, som var 76 700 efterförsta . Jagvill i detta sammanhang betona att ingen skugga skall falla påarbetsskadehandläggarna vid , för antalet avgjorda ärendenper person, produktiviteten om vi så vill, har ökat. Kostnadenför försäkringen har naturligtvis också ökat på grund av det stora antaletärenden och på grund av alt av alla ärenden godkänns somarbetsskada.