prot · GC0946 · 1988-12-31 00:00:00 — En uppgift gör gällande att innehållet i dessa ärså hemligt att inte ens , dvs. ägaren, får studera innehållet. Detbetyder ju att detta alldeles speciellt farliga gods bHr mycket svårt atthantera, när inte ens försvarsmakten känner till innehållet. Dessutom,herr talman, är det så att de västtyska myndigheterna och representanten förStena i Liibeck/Travemiinde, Pollak, säger att varken terminalutrustningeller roro-fartyg är utrustade för den här typen av transporter. Tillsist: Det är ju faktiskt så att besättningen på fartygen vet ännu mindre än densvenska försvarsmakten om denna märkliga transports innehåll, och då ser jag enfara i att personalen måste hantera den. 128Kommunikationsminister : Herr talman! Med anledning av detsenaste sade vill jag påpeka att det ingår i regelsystemet vidtransporter av gods som är klassat såsom farligt, oavsett vad det handlar om,att befälhavaren är tvungen att informera sin besättning om vad det är man harmed sig. Skulle transporten bli av, finns det en annan regel som säger att dygn i förväg har skyldighet att anmäla till destinafionshamnen vad det ärman kommer med. Det är alltså inte så att det saknas bestämmelser för hur manskall hantera den här typen av frågor. Anf.129 (vpk): Det är intressant att notera att säger "skuUetransporten bH av". Det vore onekligen intressant att veta om den gör det.Är det kanske så att de västtyska myndigheterna och representanterhar rätt när de påstår att utrustning inte finns som lämpar sig för den härtypen av transporter? Kanske det också är så att de att bli kvar i . Det är väl i så faU en fråga som kommer uppsenare, när försvarsministern själv lägger sig i debatten. Överläggningen varhärmed avslutad. 22 § Svar på fråga1988/89:346 om motorvägsbygget mellan och har frågat mig om regeringen tänker be attavbryta arbetena med på 6 mellan och iavvaktan på prövning enligt naturresurslagen. Detbeslut som regeringsrätten meddelade innebär att ärendetavseende regeringens prövning av arbetsplanen för väg E 6 återförvisades i vadavser delen över fastigheten 2:1 i kommun. I avvaktan påregeringens prövning får vägarbeten inte påbörjas på denna fastighet. Övrigadelar av arbetsplanen är fortfarande giltiga, eftersom de inte omfattades avregeringsrättens beslut om återförvisning och inhibition. Arbetena medÖdsmålsbron kan därför fortgå utan hinder av regeringsrättens beslut. Bronbyggs enHgt fastställd arbetsplan. Några förutsättningar att avbryta depågående arbetena föreligger därför inte. Regeringen kommer däremot att göra enny prövning av ärendet vad avser Bratteforsåns dalgång, där fastighetenAnfasteröd 2:1 är belägen. Anf.131 (): Jag ber attfå tacka för kommunikationsministerns svar. Vadbeträffar arbetsplanen och dess giltighet finns det delade meningar blandjurister. De jurister jag har talat med säger att hela arbetsplanen faller ioch med att en del av arbetsplanen är gilfig. Detta kanske kan bH Omstimulans till ekologisk ombyggnad av bostäder föremål för nästarättsliga prövning i den här affären. Menäven om planen skulle vara giltig i sina övriga delar, ser man om man studerarde vägsträckningar som är aktuella - de som vill kan komma fill mig efteråt ochse efter - att om det skulle bli stopp vid fastigheten 2:1 så kanman inte fortsätta med den aktuella vägsträckningen. Det finns en alternativväg föreslagen, men den går också igenom ett område av stort naturintresse. Blirdet stopp också där vid en prövning enligt naturresurslagen, kommer man inteatt kunna använda den bro som byggs. Det var därför jag ställde minfråga: Varför fortsätter man arbetena på denna bro, som enligt uppgift lärkosta 100 milj. kr. Varför inte vänta med arbetena till dess att manvet hur prövningen utfaller? Det finns elaka tungor som säger att regeringenredan har bestämt vilket resultat den föreskrivna prövningen enligtnaturresurslagen kommer att få; man kan undra. Överläggningenvar härmed avslutad. 23§ Svar på fråga 1988/89:326 om stimulans till ekologisk ombyggnad av bostäder har frågat mig om regeringen är beredd att införastimulansåtgärder t.ex. lägre ombyggnadsränta för ekologiskt ombyggande. Detbästa sättet att minska luftföroreningarna i samband med uppvärmning avbostäder är åtgärder som minimerar uppvärmningsbehoyet. Sådana åtgärder ärt.ex. att isolera och täta husen. måste dock en god luftväxlingfinnas i hela bostaden. Den nya byggnormen skärper kraven på energihushållningi alla nya bostadshus. Ettav villkoren för att få räntestöd vid ombyggnad är att lämpligaenergisparåtgärder vidtas . Ett motsvarande samordningskrav gäller förstöd som lämnas för reparation och underhåll i hyres- och bostadsrättshus.Kommunerna har att bevaka att energihushållningsåtgärder vidtas. Räntestöd kan lämnas äventill separata energihushållningsåtgärder. senaste energipropositionen, som beslutade om ,betonas vikten av att energihushållningen fortsätter och atteleffektivisering-en intensifieras. Detta sker bl,a, genom detelhushåUningsprogram som påbörjats, I propositionen framhölls också attutvecklingen skall följas noga och att behovet av ytterligare åtgärder kommeratt övervägas vid en avstämning , Ytterligarestödåtgärder är inte aktuella. Anf, 133 (): Problemet med de stödformer som finns är att de är totaltotillräckliga. Det räcker inte med stöd för isolering och tätning av husen.Byggnormen är faktiskt ett hinder för ett vetfigt ekologiskt byggande.Anledningen till att jag använder uttrycket "ekologiskt byggande" äratt det i detta uttryck Hgger såmycket mer än att isolera och täta hus. Det ingår t.ex. att användasolvärmeteknik och att ta vara på hushållsavfallet. Problemet med den härtekniken är att husen blir litet dyrare än de hus man bygger om medkonventionell teknik. Därför behövs stödåtgärder för att vi skall kunna sökaoss fram inom detta område. Detfinns teknik för att t.ex. bygga om ett vanligt hus, producerat under40-talet eller 50-talet, så att man kan utnyttja solvärmen, som tas fill varaunder de dagar av året då det finns sådan och som sedan kan användas för attspara på andra energiformer. finns det ingen lämplig stödform för denna typ av projekt. Sådanastödformer måste vi införa för att vi skall vara trovärdiga och för att manskall få fram nya tekniska lösningar och därmed minska miljöförstöringen ochenergianvändningen. Jagser det som djupt tragiskt att regeringen inte är beredd att införa den härtypen av stödåtgärder, vilket jag anser att vi måste göra för att uppmuntraframtagandet och användningen av dessa nya tekniska lösningar. Vidombyggnad av bostäder har vi ett fantastiskt fillfälle att åstadkomma enförändring. Vi måste ju ändå bygga om fastigheter och småhus efter en viss tid.Vi kan då för en låg kostnad åstadkomma en begränsning av energianvändningen. Omstimulans till ekologisk ombyggnad av bostäder För att förbättra tekniken på det sätt som nämnde satsarvi inom ramen för byggforskningen stora pengar i syfte att utveckla bl.a,solvärmetekniken och därmed utvinna energi. När man får ett sådant system attfungera och kan använda det i stor skala, öppnar man möjHgheter för denenskilde att göra investeringar, installationer och härigenom på lång sikt fålägre kostnader för sitt boende. Det är på det sättet vi måste gå fram. Vi kan intege oss på att införa bidragssystem som har till syfte att varateknikutvecklande. Teknikutveck-hngen måste ske med hjälp av forsknings- ochutvecklingspengar. Det är när tekniken är utvecklad som man skall använda sigav den. 135 (): har satsat pengar på detta område, och det finnsmetoder som kan användas. Problemet är emellertid skedet mellan framtagningenav en ny teknik och den tid då det är lönsamt för den som projekterar ellerskall använda ett hus att utnyttja den nya tekniken. Det är i det skedet detbehövs någon form av morot. Jagkan ta ett exempel. Vi skall diskutera propositionsförslaget angåendeombyggnadsräntan. Denna skulle kunna utformas så, att den är lägre när manbygger om med ekologisk teknik. Jaganser således att vi under en övergångstid behöver ett stöd för att få framdenna typ av projekt. Om vi ser oss omkring skall vi finna att de projekt somfinns är de som stöds av byggforskningsrådet. Några andra projekt har intekommit fram. Det är alltså nödvändigt med ett stöd för att denna typ av projektskall få tillräcklig spridning. Överläggningenvar härmed avslutad. Omstöd till alternativodlare av frukt 24 § Svar på fråga1988/89:320 om stöd till alternativodlare av frukt har frågat mig hur fruktodlare som vill odla alternativtskall få stöd för en omläggning. Lantbruksstyrelsenhar på regeringens uppdrag utarbetat ett förslag till ekonomiskt stöd vidomläggning fiU alternativ odling, dvs. odling utan handelsgödsel och kemiskabekämpningsmedel. Det stödet skall i princip lämnas enbart till prisreglerade grödor.Stödet finansieras med de medel som staten ställerfill förfogande för att underlätta anpassningen inom jordbruket och skall sessom ett led i regeringens arbete för ett mer miljövänHgt jordbruk. Ytterligarekomponenter i detta arbete är de miljöförbättrande åtgärder i jordbruket somriksdagen beslutade om , och det arbete som pågår med atthalvera användningen av kemiska bekämpningsmedel i jordbruket. En speciellutredning om bekämpningsmedelsanvändningen inom äppelodlingar i kommeratt genomföras av kemikalieinspekfio-nen inom ramen för detta program. Berördamyndigheter har fått i uppdrag att arbeta vidare med åtgärder för attytterligare begränsa bekämpningsmedelsanvändningen. Lantbruksstyrelsenhar på regeringens inifiafiv inrättat ett råd för alternativ odlingmed företrädare för olika organisationer där även fruktodlarna är företrädda.Meningen är att rådet skall vara ett forum där de som odlar alternativt harmöjligheter att för myndigheterna redovisa erfarenheter och lägga framsynpunkter och förslag. På detta sätt bör den alternativa odlingen i Sverigekunna främjas och utvecklas ytterligare. Anf.137 (vpk): Jag tackar för svaret på min fråga. Egentligen är frågan litetfelakfigt formulerad. När jag skrev den förutsatte jag att det fakfiskt skullefinnas ett omläggningsstöd att diskutera. Jag vill därför komplettera minfråga: När kommer egentligen det här omläggningsstödet? Vi har väntat på detganska länge och fått besked från departementet att det skall komma i dagarna.Men har vi inte sett någonfing av det. Tiden går, och ingenfinghänder. börjar man undra om det blir en julklapp eUer om det kommer attdröja ännu längre. Jordbruksministernger i sitt svar två besked. För det första säger han att en specieU utredningom bekämpningsmedelsanvändningen inom äppelodling-en skall göras avkemikalieinspekfionen. Det är i sig mycket bra, men det är inget svar på minfråga hur man skall stödja fruktodlarna vid en omläggning. För det andra nämnerjordbruksministern det råd för alternativ odling som inrättats och ivilket även fruktodlarna är representerade. Detta är också mycket bra, men detär inte heller något svar på frågan hur fruktodlarna skäll få ett konkret stödtill omläggning. Detär över huvud taget mycket bra att regeringen vill stimulera till en omläggningav jordbruket, men varför så begränsat - varför inte ta steget fullt ut? Helaträdgårdsnäringen och fruktodlarna, som jag särskilt nämnde i min fråga, ställsju utanför förslaget. Detär i sammanhanget också mycket beklagligt att vall, gröngödsel och grönfoderbara får stöd under karensåret. Närdet gäller fruktodlingen behövs det verkligen ett långsiktigt omläggningsstöd.Det är inte bara att gå över till alternativodling, utan det är t.ex. fråga omatt köpa in nya träd. Detär alltså helt uppenbart att även fruktodlarna behöver ett genomtänkt ochlångsiktigt omläggningsstöd för att klara omläggningen. Det är också fråga omatt satsa mycket på rådgivning och information, och det bör gälla såvälnäringen som hela hemträdgårdsodlingen, som är en viktig del av fruktodhngen. Omstöd till alternativodlare av frukt blandar ihop två saker. Hon hänvisar i sin fråga filllantbruksstyrelsens förslag, som vi nu bereder i och somhandlar om den typ av insatser som är nödvändiga vid övergång t.ex. tillalternativ spannmålsodling. Där krävs en särskild växtföljd under ,vilket leder till extra kostnader. Växterna måste vara kvävefixeran-de, så attmarken kan ta upp det kväve som är nödvändigt för att man skall kunna odla utanhandelsgödsel. Dethandlar alltså om helt andra problem vid den typ av omläggning som AnnikaÅhnberg hänvisar till i frågan och som lantbruksstyrelsen har lämnat förslagom. Där behövs pengar som är arealtäckande och som kompenserar för de högrekostnader som följer med den annorlunda växtföljd som krävs under . Närdet gäller äppelodlingar handlar det om helt andra typer av problem. Det gälleratt ta fram sorter som är resistenta. Både vid och vid Balsgård arbetarman på att få fram äppelsorter som är resistenta mot svampsjukdomar, vilketinnebär att det inte behövs besprutning. Jag nämnde också det program somAnnika refererade fill senast. Därutöverkan jag säga att trädgårdsprojekt är på gång, både vid SLU i och påandra håll. Inom skogs- och jordbrukets forskningsråds ram avsätts 1 milj, kr,för fyra speciella trädgårdsprojekt med denna inriktning. har ställts till skogs- och jordbrukets forskningsråds förfogande förbl.a. altemativodling, och man kan ansöka om pengar tillprojekt. Jag hoppas att forskare också på detta område söker pengar bland dessa8 miljoner som finns tillgängliga. Inteminst inom ramen för programmet för en halvering av bekämpningsmedelsanvändningenhar man arbetat med och kommer att ännu mer inrikta sig på frågan omfruktodlingar. Kemikalieinspektionen kommer att ge en konsult i uppdrag att gåigenom möjligheterna att minska användningen av bekämpningsmedel ifruktodlingar. Detpågår alltså på en lång rad områden arbete just med att minskabekämpningsmedelsanvändningen och göra det möjligt att driva alternativodlingockså av frukt. Därtill kommer alternativodlingsrådet och de förslag som kankomma därifrån. Omforskningen kring burhönsens miljö 139 (vpk): Jag blandar inte alls ihop två helt olika saker. Det är självklart attjag förstår att problemen inte är desamma för spannmålsodlarna som förfruktodlarna, utan att det är två helt olika typer av problematik. Sakenär den, att många fruktodlare i detta land undrar, när det nu utformas ett stödför omläggning tUl alternativ odling när det gäller spannmålsodling, varför detinte kan inbegripa fruktodHng, som visserligen har andra typer av problem mensom också har problem som kräver ett omläggningsstöd som sträcker sig överflera år. Jag hade hoppats att jordbruksministern skulle dela min uppfattningatt det är ett långsiktigt omläggningsstöd, som omfattar såväl fruktodling somträdgårdsnäring, som behövs. Jag hade hoppats att jordbruksministern skullesäga att han vill verka för att ett sådant långsiktigt stöd som omfattar ävendessa näringar skulle ersätta det nuvarande mycket kortsiktiga stödet ochbegränsa det. Överläggningenvar härmed avslutad. 25§ Svar på fråga 1988/89:332 om forskningen kring burhönsens miljö har frågat mig om regeringen avser att vidta någraåtgärder med anledning av ett uttalande av lanbruksuni-versitetsstyrelseordförande. Bakgrundentill fråga är följande. skallenligt ett beslut som har godkänts av spara drygt 4 milj. kr.Styrelsen för har mot den bakgrunden uppdragit åt fakulteternaoch vissa insfitufioner att föreslå hur detta skall gå fill. Bl.a. skaUinstitufionen för husdjurens utfodring och vård och sjukdomsgenetik minska fjärderfäverksamheten vid institutionerna medvardera . Riksdagenoch regeringen har i anslutning till beslutet om ny djurskyddslagbetonat behovet av utvecklingsarbete när det gäller alternativ till dagenssystem för burhållning av höns. Det finns inget skäl för att inriktningen avdet nu aktuella besparingsarbetet skall behöva motverka syftet med dessauttalanden. Med de medel som står tiU institutionernas förfogande kan nämligenutvecklingsarbetet fortsätta utan nedbantning. Det är i sista handlantbruksuniversitetets styrelse som beslutar om hur besparingarna skall ske. Givetvis är det dessutom positivt om producenternaav fjäderfä och ägg, som i andra branscher, ökar sina insatser för forskningoch försök. Uttalandet av styrelsens ordförande skall ses mot den bakgrunden. 141 INGRIDHEMMINGSSON (m): Herr talman! Jag får tacka jordbruksministern för svaret. JagskuUe vilja veta litet mer om bakgrunden fill jordbruksministerns påstående attsamma resultat kan åstadkommas efter en så stor neddragning avforskningspengarna. Det som står i propositionen och betänkandet om djurskyddslagen, somriksdagen har antagit, talar för att det i stället skulle behövas mera pengar.Utskottsmajoriteten sacle då att avvecklingen av burhönssystemet inom tio årställde större krav på intensitet i utvecklingsarbetet. Detta svar rimmarganska illa med det beslut fattade. Jagmåste säga att styrelseordförande uttryckte sigmycket nonchalant i Morgonekot gentemot näringen, när han sade attäggproducenterna fick skylla sig själva och att ägg kunde importeras frånutlandet. Jag skulle vilja att jordbruksministern gav sin syn på detta uttalande. Omdetta var undermeningen i det beslut som fattade är vi riktigt illaute. Då kan ägg nämligen importeras från länder som har betydligt sämremiljöförhållanden för djuren än har. För att inte tala om risken förkvalitetsförsämringar - vi vet hur det har varit med salmonella i . Visserligenär det ett mycket arfigt svar, med en välvillig tolkning av uttalandet avstyrelseordföranden i , men detta oroar verkligenäggproducenterna. Det är inte nog med att har fattat ett beslut omett förbud mot burar - det kanske var det beslutet som gav felaktigasignaler och orsakade att sådana här uttalanden görs. Det skulle jag ocksåvilja ha jordbruksministerns synpunkt på. Omforskningen kring burhönsens miljö tangerar nu gränsen för vad jag som statsråd skallsvara på i . Jaghar sagt att regeringens och uttalande om det utvecklingsarbete sombör bedrivas när det gäller avvecklingen av burhönssystemet självfallet stårfast. Det som frågar om är faktiskt ett självständigtuniversitets disposition av de besparingar som har ålagtuniversitetet att göra. Det handlar om den självständighet som universitet skaUha. Jagkonstaterar att det inom de ramar som har ålagt attspara är fullt möjligt att fortsätta detta utvecklingsarbete utannedbant-ningar. Jag konstaterar dessutom att det vore utmärkt om denna bransch,lika väl som andra branscher, själv deltar ekonomiskt i sitt utvecklingsarbete. Att gå in och kommentera hur ett självständigtuniversitet skall disponera sina konkreta besparingar mellan sina insfitufionerär icke min uppgift i . Anf, 143 INGRIDHEMMINGSSON (m): Vad jag tycker är vikfigt är att de beslut som har fattats här iriksdagen också skall fullföljas av andra myndigheter och insfitufioner. Så harinte skett i detta fall. Efter styrelseordförandens uttalande har de forskaresom sysslar med detta påpekat att medlen inte kommer att räcka och attforskningen inom detta område måste dras ned. Därför undrar jag vilka signalersom ligger bakom, eftersom ordföranden i Morgonekot yttrade att detta var detsom man mest kunde spara på och eftersom de som forskar säger att det inte gåratt klara forskningen på det sättet. Detär inte så konstigt att man blir oroad inom näringen. Det förutsattes redan idet beslut vi tog i att näringen skulle vara med och diskutera och bidra tillforskningen. Enligt vad jag kan förstå har inte några diskussioner förekommitän, eller har det kanske det? Dettahar oroat äggproducenterna därför att de inte vet om det finns någon framtidför äggproduktionen i . Överläggningenvar härmed avslutad. 26 § Svar på fråga1988/89:318 om väntetiderna för uppehållstUlstånd Mot bakgrund av ett enskilt ärende har frågat mig omjag avser att vidta några åtgärder så att långa väntetider kan undvikas. rör det sig i det aktuella ärendet om en väntefid på snart tvåår. Jaghar tidigare inför kammaren besvarat Hknande frågor,. Jaghar i dessa fidigare frågesvar utförligt redovisat att regeringen, för attkomma till rätta med de långa handläggningstiderna, tagit initiativ till ettomfattande lagstiftnings- och reformarbete. Detta arbete håller nu på attslutföras. Anf.145 (): Jag tackar invandrarministern för svaret. Jag vet att denna fråga harvarit uppe i oUka skepnader . Isvaret till sade invandrarministern: "Jag villdock än en gång påpeka att kraftfulla åtgärder redan har vidtagits och planerasför att väsentligt förkorta handläggningstiderna." Man börjar undra vilkaåtgärder som har vidtagits när det inte har gått att märkanågon förändring i situationen och när handläggningstiderna fortfarande äruppe för många människor. Närman tar del av alla dessa ärenden - jag har tagit del av rätt många, vilketsäkert invandrarministern känner till - ser man att det finns ärenden som fören utomstående verkar uppenbart självklara, dvs. att vederbörande skallbeviljas uppehållstillstånd på grund av den situation som han kommer från ochpå grund av den situation han riskerar att utvisas till. Manskall inte diskutera enskilda ärenden här, men när en person har exakt sammabakgrund som en annan person som har fått uppehållstillstånd tidigare, bordeärendet kunna avgöras bra mycket snabbare än . Intebara de som väntar på besked lider omänskliga kval, utan också många människori deras omgivning mår utomordentligt illa. Det finns starka skäl för att mycketsnabbt förändra handläggningstiderna för asylsökande. Överläggningenvar härmed avslutad. 27 § Svar på fråga1988/89:329 om riktlii\jerna för vissa utvisningsärenden Mot bakgrund av ett enskilt ärende har frågat mig om jagavser att strama upp riktlinjerna för utvisningar av utländska medborgare medsvenska barn. Ensjälvklar utgångspunkt vid tillämpningen av utlänningslagstiftningen är attfamiljesplittring skall undvikas. fall en utländsk medborgare ämnar bosätta sig i är dock huvudregelnden att utlänningen skall ha sitt uppehållstillstånd ordnat före inresan. Omutlänningen i anslutning till eller efter inresan har ingått äktenskap ellerflyttat samman med en person som är bosatt här medför detta i princip ingetundantag från bestämmelsen. Undantag från huvudregeln görs dock om kvinnan iförhållandet är gravid eller om det finns gemensamma barn. En förutsättning äremellertid då att ufiänningen inte redan är gift i hemlandet. Det kan ocksåfinnas andra orsaker fill att han inte bör fillåtas stanna i ,exempelvis om han begått ett grovt brott eller anses utgöra en säkerhetsrisk.En liknande bedömning görs även när invandrarverket eller regeringen senareprövar en ansökan av utlänningen att få resa in och bosätta sig här. Detsom jag nu sagt utgör en fastlagd praxis som också har anmälts för riksdagen.Jag har inte för avsikt att verka för någon förändring av denna. Anf.147 (): Jag villtacka invandrarministern för svaret. utvisades till trots att hanhade barn och var gift med en svensk kvinna. Barnet var vid det tillfället sexmånader gammalt. Han skulle enligt uppgift skicka en ansökan om inresetillståndfrån . Det gjorde han, och han har ännu intefått svar på denna visumansökan. Såhär skriver i ett brev: Jag gifte mig med 1985. Sedan fick vi enflicka fiUsammans. Hon är 19månader gammal, men det ärjättesorgligt att jag inte har sett hennes första steg. Jag fick utvisning1987. - Flickan är alltså ännu äldre . Invandrarverketmisstänkte för tvegifte, men var han inte gift i . Inga bevisfinns som styrker den misstanken. Och även om så hade varit fallet: Med vilkenrätt kan invandrarverket beröva ett svenskt barn dess far? Med vilken rätt kanMonica Köylii berövas sin man? Och med vilken rätt kan invandrarverket spelaGud och låta lilla tvååriga växa upp utan sin pappa? Vilket lagrum finnsför att beröva svenska barn deras biologiska fäder? Jagställer inte frågan enbart ufifrån detta enskilda fall utan därför att det inteär enda gången jag har stött på samma problem. Jag har varit uppe i enfrågestund med invandrarministern om liknande problem.