prot · GC09114 · 1988-12-31 00:00:00 — All vi nu har fåll en delvis sned massmediadebatl visar påbehovel av de försöksdjurseiiska nämnderna och att de bör få en slarklslällning. De bör få dl ännu slarkare lekmannainflyiande och mera resurser.Nämnderna bör fliligl informera sig om olika försök och även påta sig etlinforinalionsarbde geniemol allmänhd och massmedia. Som alla polifiska parlier säger bör vi kunna minskaanvändningen av försöksdjur. Jag skulle vilja fråga jordbruksministern om delfinns dl samband mellan kraven pä hög produktion och behovet av försöksdjurinom husdjursskölseln. Är del inle så alt den induslrimässiga djurhållningen,förulom myckel annal, också har givit oss ell slörre behov av försöksdjur? Denmera observerande djurforskningen kanske åter bör prioriteras före denexperimentella, även beiräffande villforskningen. Skulle vi inle l.ex. kunnaslippa den nu så moderna tekniken med radiosändare på vilda djur och åtminstonehålla de vilda djuren något så när fredade? Annars får vi arbeta med dessaavvägningar. Glädjande nog förskjuts emellertid balanspunkten lill djurensförmän. Försl har del ställts frågor kring detspeciella försöket Som jag sade tidigare, vilkel kammarens ledamöter också ärväl medvetna om, kan och får regeringen inte göra sådana bedömningar. Vi harförvisso andra system för delta. Beskrivningen av själva försöket i Svensk Vderinärlidningär dock annorlunda än den som har gjorl. I lidskriflen sägsall del handlar om olika foderstaler i samband med bekämpning av plågsammaskeletlsjukdomar hos kalvar. Jag förmodar alt det är en fräga som har bedömtsav nämnden. Här kan vi dock inle göra en bedömning av det enskilda försöket.Del gjordes som sagt en annan beskrivning i debatten i veterinärtidskriften änden som gavs i frågan. När dd gäller de principiella frågorna vill jag säga altdjurförsök inle fär förekomma om likvärdig kunskap kan vinnas genom alt mananvänder allernaliva metoder. Vi ger resurser lill della. Jag anser inle all deresurser som ges till alternativa försök är så blygsamma som det har gjortsgällande i debatten. Jag tror alt de resurserna är vikliga för forskningen ochför all vi verkligen mer och mer skall gå över lill alternativa försök. Allasom har yttrat sig här i debalten vill nog all vi skall använda meraalternativa försök och så litet djurförsök som möjligt. Den andra principiella frågan berör t ex. vad del belyderall vi ändrar sammansättning på nämnden. Från har dedjurförsöksetiska nämnderna fåll etl förstärkt lekmannainflyiande. Hälflen avnämndens ledamöler är nu lekmän. Del är för lidigl all ullala sig om huruvidaell syslem som har fungeral i är bör omprövas eller inle. - som inle själv prövar, menändå har ell samlal ansvar som det korrekt sades - fick ökade resurser ochstörre betydelse . Vi har förvisso skäl alt la lid påoss när vi skall ulröna om della är fillräckligl eller inle. ärsjälvfallel etl viktigt omräde all bevaka. Om de förslärkningar som görs inleär lillräckliga, fär man se över detta igen. Sedan några ord om del som anförts om alt näslan alla fallgodkänns. Jag har studerat den första perioden som vi har statistik ifrån,. 350 ansökningar har då prövals av djurförsöksetiska nämnden.Del är rikligl att det bara är två av dem som har avstyrkts. Ungefär 50 av deövriga ansökningarna har man dock försett med råd eller modifikationer beträffandegenomförandel för att bältre tillgodose djurskyddsaspekterna. Del har såledesförändrat projektet är väl också någoniing som man bör la i beaklande närman diskulerar huruvida ett system fungerar eller inle. För det första får manväl utgå ifrån att de sökande efter hand mer och mer anpassar sig lill deskärpningar av reglerna som har gjorts. För del andra, i den män de inle gördet, har nämnderna fått en stärkt slällning genom de sammantagna reformervi har gjort För del Iredje är del inle bara fräga om avslag eller inle avslag,utan del är i hög grad fråga om atl få en dialog mellan forskare och nämndernamed lekmannarepresenlanler som skall företräda djurskyddssynpunkter. Om de 50modifierade försöken är ell uttryck för detta, går vi i rätt riktning. 50 (): Det är riktigl att det ofla blirmodifieringar i ansökningarna och alt man från nämnderna skriver - somlur är - all vissa krav måsle vara uppfyllda. Det intressanta är dock atl jaginle har kunnat finna något belägg för att man kontrollerar att de sökandeföljer upp de nya intentioner de har fått för sitt försöksprojekt. Jag har inlekunnat finna atl det görs någon kontroll bakåt av atl ändringarna verkligen taspå allvar. Man får i och för sig hoppas all del görs. Vid rundringningar harjag dock förslätt alt sä inle alllid är fallel. Försök med vomfisllar kanske inteär plågsamma för djuret i fråga. De djur jag har tittat på såg ut att må somkor och får brukar göra. Jag kan inle säga alt de skulle må speciellt dåligt.Jag lycker dock att del är en principsak när del direki i ansökningen slår allförsöket skall användas till analys av energiinnehåll i grovfoder. När jagfrågat visar det sig vara lill för alt testa foder för alt göra upp foderstaleråt jordbrukare som har skickal in prov på sill foder. Det kanske är angelägetatt de kan göra del. I så fall tycker jag atl vi måsle ta upp det i debaltenoch fatta ett beslut om all detta ändamål är så angeläget att försök med djurskall tillålas. finns inga klara direktiv. De nämnderna har kanskegett fillslånd fill detta, eftersom de inle har haft klara direktiv och kanskeinte har funderat över frågan så noggranl. Jag lycker all denna debalt ärviktig. kanske det barkar därhän alt allt som är ekonomisktlönsamt skall kunna testas och prövas på djur. 51ANDERS CASTBERGER (fp); Jordbruksminislern inslämmer i bdydelsen aven bra och heltäckande djurskyddslagsliflning och även i synen pä all dealternativa metoderna skall ha försteg framför de hittillsvarande,traditionella metoderna, där djur används. Men del är viktigt atl regeringeninte hamnar i en situation där detta bara blir en läpparnas bekännelse.Utvecklingen måsle också föras framåt. Dess värre tyder utvecklingen på atlriksdagen gång på gång måste skjuta regeringen framför sig i dessa frågor. Jordbruksminislern nämnde alt statens satsningar päforskning med alternativa metoder inte skulle vara så blygsam som det verkar avdebatten. Min jämförelse var inte den. Min jämförelse gällde de belopp somavsatts för forskning med försöksdjur. I den jämförelsen kommer dess värrestatens satsningar på alternativa meloder till korla. är återigen ettexempel på atl regeringen inte handlar med kraft. Jordbruksministern säger atlman får ålerkomma om det inte räcker lill. Vi emotser med spänningpäplussningar på dessa fronter vid näsla tillfälle när jordbruksministern kanfå loss lilel pengar. När del gäller sammansällningen av de djurförsöksetiskanämnderna får vi reda på all del är för tidigt att dra några slulsalser.Jordbruksministern drar då försiktigtvis inte några slutsatser alls. Jag villpåminna jordbruksminislern om den deball som var så sent som här ikammaren, att det är uppenbarl att del är dags atl värdera dessa frågor än engång. När det gäller frågan om resurser kan manvärdera detta på olika säll. En ökning med en tredjedel till forskning genomalternativa försök och lill centrala försöksdjursnämnden sammanlagt på ellbudgelår lycker jag inte är dåligt Men del kan man självfallel ha olikavärderingar om. Som svar på fråga om uppföljningenvill jag säga all det är miljö- och hälsoskyddsnämnden som har tillsynsansvaretDessulom skall bl.a. de försök som föranledde frägaomprövas av en djurförsöksetisk nämnd senasl . CFN skall inlepröva enskilda projekl. Däremot skall nämnden, med sina nya förstärkta resurser,följa de etiska nämndernas arbete och bedömningar av frågor om allmännadjurförsök. Del är svarel på de frågor ni har slälll. Till , som var inne på samma sak som MarianneSamuelsson tog upp i sill senasle inlägg, vill jag säga alt min uppfattninginle är alt behovel av ökad produktion i skall leda till ökatanvändande av djurförsök. Så kan man inte på någol sätt tolka de skärpningar vihar gjorl när det gäller användningen av försöksdjur. Del handlar om ur allmänsynpunkl angelägna projekl som nämnderna bedömer icke kan ske med alternativameloder. Del är alltså icke min uppfattning all behovet av ökad produktionskall leda till en ökning av antalet djurförsök. Del är svaret på den frågan. Jag kan ge det generella svaret atl regeringen inle kan gåin i enskilda projekt. I samband med detta specifika projekt talas det om altdel skulle motiveras med atl man kan öka produklionen. Jag vet inte vilkabedömningar nämnden har gjort. Jag kan bara citera vad som har sagls iVderinärlid-ningen i samband med forskarnas egna uttalanden, nämligen atl delbl.a. handlar om att man har kommit i konlakl med sjukdomskomplex hos kalvar,som beslår i olika skelettskador med benbrott och bristningar av hälsenan somföljd, vilkel kan leda lill mycket dramatiska och plågsamma sjukdomar. Jag vetinte i vilken mån della har haft belydelse vid bedömningen. Del är alllsä detvi inte kan diskutera här i - i vart fall inte jag. Jag vill ändå geden kompletteringen lill den bild av mofiveringarna som hargivil. Prot.1988/89:114 Anf. 53 (): 16 maj1989 Herr talman! Jag har kanske intenågon annan värdering än jordbruksmi- nislern omatl en 30-procenlig uppräkning skulle vara bra. Men den jämförelsen blirintressant bara när man vel från vilken ursprunglig nivå man ulgår. Del är dennivå man har kommil upp lill efler denna 30-procentiga uppräkning som skalljämföras med de belopp som anslås för forskning med djur. Den jämförelsen ochden fråga jag slällde i samband härmed till jordbruksministern undviker handess värre. Del man dä måste fråga sig är: Kan det möjligen bero på attjordbruksministern sluter upp bakom det vi i anser, nämligen attstatens salsning på forskning med allernaliva meloder ändå är räll blygsamjämförl med de belopp som avsälls för forskning med försöksdjur? 54 (): Del är bra att behovet av ökad produktioninte skall leda till fler djurförsök. Del låler i alla fall bra. Men om mansluderar hur målel ökad produkfion nås, kan jag inle se annat än atl en följdav all lilläla denna lyp av djurförsök för alt analysera exempelvis fodersorterär en ökning av djurförsöken. Det är av den anledningen jag lycker all det ärvikligl all la upp frågan om djurförsök skall få göras av ekonomiska skäl. Del finns också många andra bilar i della. Jag iror all viär på räll väg. Vi har kommil en bil i diskussionen och faltal beslut om en nydjurskyddslag, som i alla fall kan bli ett sleg i räll rikining. Del finns dockmycket atl önska ytterligare. Den slora bilen är all vi måste ändra på många avde förhållanden man forskar om, nämligen de som hänger samman med att vihar en dålig miljö. Vi har ulsläpp som vi inle tål. Vi dricker för myckelalkohol, vi röker för myckel osv. Del är anledningen lill sjukdomarna som vimåsle ta ilu med för all minska anlalel djurförsök. 55 (): Del var bra all höra från jordbruksminislernalt krav på ökad produktion inle skall få motivera fler djurförsök. Jag slälldemin fräga mol bakgrund av alt jag känner starkt att del finns ell sambandmellan jordbrukspolitik och behovet av försöksdjur. Ju mer vi industrialiserar ochspecialiserar djurproduktionen, desto längre måste vi driva förfiningen imeloder. Vi driver upp produktionskapaciteten hos de enskilda djuren medgenetiska meloder. Sedan måsle vi hänga med när del gäller ulfodringen. Delslälls alll högre krav på all vi kan värdera foder rikligl. Jag har, isynnerhet pä det omräde jag själv har forskal pä, proieinomsällningen, sell alldel är för de högmjölkande djuren proleinkvalilden belyder någoniing. Därför ärdet viktigt atl man länker pä della när man diskulerar en annanjordbrukspolifik. Del finns fördelar med all gå över lill en lägreproduklions-inlensild, ell s.k. aliernalivl jordbruk med en alternativdjurhållning. En bland många fördelar är att vi kan klara oss med färredjurförsök och en naturligare forskning på husdjursomrädd. Jag känner slor sympali för mycket av delPaul Ciszuk sade i sill senasle inlägg om den ökade bräckligheten och deproblem som mänga djur har fält i produktions- och uppfödningsformer som äralltför hårt drivna till specialisering. Jag känner sympali för myckel av delsom sades här. säger all del skulle behövas mer pengarför alternativa metoder. talar också om slatens salsning påprodukfion och djurförsök, som om del funnes nägol slorl slalligl anslag somskulle driva fram djurförsök med hänsyn lill djurens produklionsförmåga. Så ärdel inle. Jag lar gärna en deball om della. Del ingick alliså inle i dennainlerpellalion. Det handlar här i första hand om anslag pä del medicinskaområdel, slatliga anslag för all bekämpa sjukdomar och enskildaforskningsprojekl som kan få anslag genom l.ex. Hur myckel delblir sammanlagd vel jag inte. Del finns inle någon slallig politik för alldriva fram djurförsök, ulan Ivärlom innebär den slalliga polifiken all manskall minimera djurförsöken. Del sägs atl antalet djurförsök riskerar all öka,men glädjande nog minskar del. svar till har klargjort allregeringens polilik inle är all sfimulera lill djurförsök i syfle all förstärkadjurens produktionsförmåga, absolut inle. Omförbud mol inplantering av rådjur på vice lalmannen anmälde allMarianne anhållil all till prolokollel få antecknat all hon inleägde räll lill yllerligare inlägg. Överläggningen var härmed avslulad. 10§ Svar på interpellation 1988/89:179 om förbud mot inplantering av rådjur påGotland har frågat mig vad jag avser altgöra för alt ändra gällande lag sä atl inplaniering av främmande arteromöjliggörs och vad jag avser all göra för att se lill all de rådjur som redanfinns pä Golland infångas och planleras lillbaka på fasllandd. En viklig princip i den nya jaktlagstiftningen är allviltet skall värdas i syfle all de viliarler som lillhör landels vilibeståndskall bevaras. Till skydd för vilibeslånden fär regeringen enligl jakllagenmeddela föreskrifler om all vissa slag av vill inle får sällas ul i friheleller hållas i hägn ulan lillslånd. Regeringen har i jaktförordningen besiäml all vissadjurarter som i särskill hög grad kan välla skada inle får sällas ul i frihetutan tillstånd av . Förbudet gäller också arter ellerraser som inte tillhörde landets vilibestånd vid utgången av . Bakgrunden till dessa beslämmelser är all del av flera skälfinns anledning all vara myckel restriktiv när det gäller alt föra in främmandeviliarler i landel. Djur av nya arter kan komma all skada del inhemska växl-och djurlivd genom sitt säu alt skaffa föda eller genom atl sprida sjukdomar.Skaderisken manar också lill försiktighet när del gäller utplanlering i nya 4 protokoll 1988/89:114 Omförbud mol inplantering av rådjur på områden avarter som redan finns i landet. Utplanteringsförbudd omfattar inte rådjur. Delhar alltså inle ansetts vara förenai med några särskilda risker att planlera ulrådjur. De synpunkler som tidigare framförts som argument motinplantering av rådjur på Golland har gälll risken för Irafikolyckor och förskador pä jordbruksgrödor och trädgårdsodlingar. Även Gollands särprägladeflora har nämnls som etl argumenl mot inplaniering. anför nu ocksåalt det är olämpligt atl planlera in främmande arter pä öar. Frågan om inplantering av rådjur på ärkontroversiell där. har hemställl om en ändring avjaktförordningen, så all för Golland främmande djurarter inte får planleras indär utan tillstånd av Framställningen är nu föremål för enbred remissomgång. Skulle det vid beredningen av den framställningen kommafram skäl för ell ändrat ställningstagande i frågan om förbud mol inplaniering,är jag självfallel villig alt medverka lill de författningsändringar sombehövs. Det lorde inle vara prakliskl möjligt all fånga in delringa anlal rådjur som finns på Golland och föra del till fastlandet. Omsamtliga rådjur skall borl från ön får därför jakt tillgripas. Jakt eflerrådjur är redan tillålen på . 58CARL (); Jag vill lacka jordbruksministern för svaret.Del är mer än beklagligl alt man inte har ell mer generellt utplanieringsförbudi vårt land. Naluren strävar efter balans. All plantera ut djurarter i områdendär de inte har några nalurliga fiender innebär slor risk för snabb spridning.Tanken är väl knappasl all se till all Gollands fauna skall berikas med vargeller lo för atl motverka en osympatisk spridning? Normall planteras djur ut för atl del finns någon form avekonomisk . Nägra sådana skäl finns inle i Goilandsfalld. Där gäller detatt tillfredsställa vissa personers jaktlust. Sådana skäl borde inte fä ledatill en utplanlering. Del är uppenbart olämpligl all lill föra rådjursom aldrig har funnits där. Bakom min lanke alt man skulle fånga in rådjurenoch skicka lillbaka dem låg all jag tycker att man skall ha en mindre blodighantering och låla djuren leva i de områden de ursprungligen kom från. Anledningen lill alt jag har tagit upp det olämpliga i altgöra en sådan här utplanlering på öar är all det är osannoligt atl det lill enö av della slag kommer nalurliga fiender. Därför är det uppenbart olämpligl alti sädana fall utplantera djur som ursprungligen inte hör dit. är med i en organisation som heter lUCN. lUCNsäger att inga främmande arter skall introduceras i en halvnalurlig omgivning,om det inle finns speciella skäl lill della. Och del skall fä ske endast dåinplantering har studerats och planerats noga. Jag vill frägajordbruksminislern: Vilka speciella skäl kan regeringen anföra, och hur harinplanteringen studerats och planerats i detta fall? Del är väl ändå meningenall skall följa rekommendationerna från lUCN? Kvar står kravet: Ta borlrådjuren från ! 59INGRID (): säger i sin interpellation allrådjuren på Golland inle har några andra naturliga fiender än jägarna ochfordonstrafiken. Jag vill haka på där. Om fordonstrafiken är en fiende förrådjuret innebär ju detta att rådjuret är en stor trafikfara. Även omden problemställningen egenlligen är kommunikationsministerns bord, vill jagfråga jordbruksministern; Måste man inle snabbt försöka hindra en ny trafikfarapå ? Med del goda tvärdepartementala samarbetet som statsrådet i tidigare debatter kan statsrådet kanske efterhörakommunikationsministerns syn på delta. Rådjuren är ju ännu inte så många, menom de får leva fritt blir de snart fler. Billrafiken är lät på , vilket är förklarligt i enregion med relativt lågt utvecklad kollektivtrafik. Länet ligger på sjätteplats i landel när del gäller personbilar per invånare. Därtill kommerlaslbilar, motorcyklar och bussar som tillsammans med personbilarna uppgår tillinemot 40 000 fordon. Därlill kommer sommarens stora lurislmängd, som oftast ärbilburen. Vi vet atl antalet viltolyckor ökar i andra delar avSverige, och då främsl rådjursolyckorna. 1987 ärs siffror visar alt mellan 7och av olyckorna utanför lätlbebyggl område är villolyckor. av deomkomna i Irafiken avled lill följd av sådana olyckor. Det måsle därför varamyckel angelägel all regeringen på alla säll motarbetar villolyckor på Golland.Della kan ske genom atl inplantering av djurarten regleras inaturvårdsförordningen. förbud mot rådjursimporl kan då komma lill stånd.Jag hoppas alt remissomgången leder lill ett stöd för Gollands kommuns begäransom gär ut pä delta. Mot detta kan det naturligtvis invändas atl ett vackertdjur som rådjuret tillför landskapsbilden stora värden. Det är därtill ettnäringsriktigt köllill-skoll i folkhushålld. Men rådjuret ulgör i all sinskönhet elt slorl problem bl.a. i skogslänen genom all beta på skogsplanlor.Därtill kommer alltså trafikfaran. Jag hoppas alt statsrådet instämmer i bör avslå från rådjur pä . Omförbud mot inplan-tering av rådjur på Denna fråga är som jag har sagt i svarelkontroversiell på Golland, och man kan också säga atl motståndet på harökal. Del var ju jägargille som begärde alt man skulleverka för elt förbud mot inplaniering. Detta gille hade tidigare önskat harådjur på . Som jag sade har vi nu fält en begäran från Gollands kommunom en ändring av jaktförordningen, som innebär alt för främmandedjurarter inte skall få planteras in på utan tillstånd. pågår enbred remissomgång. Jag lyssnar till vad ni säger här, och jag lyssnar lillremissinslanserna. Men för dagen kan jag inte säga mer i detta ärende. Överläggningen var härmed avslulad. Om förbud mot införande av främmande trädslag 11 §Svar på interpellation 1988/89:209 om förbud mot införande av främmandeträdslag har frågat mig, inle om främmanderådjur, men om jag vill medverka till atl utplanleringen av främmande irädslagi inle skall forlsälia, eflersom den inle förefaller förenlig med syneninom , lUCN. anför i interpellationen all ell främmandeirädslag inle bör planleras in ulan alt del är myckel noga undersökt vilka deekologiska konsekvenserna kan bli. Del är också min mening all införandel av ell främmandeirädslag mäsle föregås av sludier i fråga om både virkesproduktion ochmiljökonsekvenser. Etl främmande trädslag kan inle anses bepröval förrän enallsidig bedömning av såväl nylian som risken har gjorls. Användningen av främmandeirädslag i svenskl skogsbruk regleras i skogsvårdslagen (1979:429). Iskogsstyrelsens föreskrifler lill lagens 8 § anges all skogsodling medfrämmande Irädslag endast fär ske, om trädslaget är minst likvärdigt med deinhemska irädslagen i fråga om virkesproduktion och om del inle medför någonpåtaglig olägenhet från allmän miljösynpunkl. Man kan l.ex. fä en högreproduktion, bällre kvalilel eller ökad motståndskraft mot klimatskador. Om eltutländskt trädslag inte tillför någol positivt, så skall del i princip inleinföras. Och vi får naturligtvis inle riskera att allvarliga sjukdomarintroduceras på våra inhemska träd genom inlroduklion av ell nytt trädslag.Bestämmelser som avser att hindra della finns i en särskild regeringsförordningom införsel av växter (SFS 1975:994). Del är nalurliglvis inte bara av intresse för naturvärdenalt överväga miljöeffekterna före introduktion av ell främmande trädslag. Allväxtodling innebär elt risktagande, och man måsle väga nytta mol risk. Härgäller samma krav pä hänsyn som ställs på alla skogsbruksälgärder. En nyIrädart får l.ex. inte utgöra ell hot mot vår inhemska flora och fauna. Riskenför spridning till skogliga referensområden eller andra skyddade nalurligaekosystem måsle begränsas. Delta framgår av skogsvårdslagstiflningen. När del särskilt gäller contortalallen är kunskapernavarken fullsländiga eller lillräckliga . Dä den nya skogsvårdslagenbeslulades betonades delta särskill, och restriktioner som tidigareinle hade funnils infördes. De regler som gäller bygger både påforskningsresultat och pä riskbedömningar som grundar sig på prakliskaerfarenheler. års beslut all tillåta endasl en begränsad ochkontrollerad inlroduklion av arten gjordes bedömningen atl contortalallen inleskulle medföra nägon påtaglig olägenhet frän allmän miljösynpunkl. skärptes skogsvårdslagstiflningens krav påskogsodlingar med contorlatall. Bakgrunden var de oroande svampskador somdrabbade contortatall i kärva klimatlägen i norra . gäller altalltför stora sammanhängande arealer med enbart contortatall skall undvikas.Det är förbjudet all använda contortatall i och i kärvaklimatlägen. Bestånden fär inle vara slörre än . Contortalallen färinte planleras närmare nafionalparker och nalurreserval än en kilometer. finnas ellinslag av inhemska irädslag i bestånd med contorlalall. pågår enkartläggning av de svampskador som drabbat bäde inhemsk tall och contortatall.Skogsstyrelsen kommer atl närmare pröva skadeulvecklingen och ta slällning ifrågan på nytt under innevarande är. Andra främmande irädslag förekommer i dagnästan enbarl i försöksverksamhet. Om en storskalig satsning på någolutländskt trädslag, l.ex. svartgran, skulle föreslås finns det, som jag serdet, anledning alt mycket tidigare fäsla större vikt vid miljökonsekvenserna änvad som gjordes dä contortalallen introducerades. Om förbud mot Införande av främmande irädslag 62ÅSA (): Jag tackar ministern för redogörelsen förfarorna med atl införa främmande irädslag i skogen, för del var ju egenlligenen redogörelse över riskerna.