prot · GC0945 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:45 1§ Justerades protokollet för . 2§ Meddelande om val av en ombudsman Talmannen meddelade att val av en riksdagensombudsman skulle ske vid morgondagens sammanträde. 3§ Föredrogs och hänvisades 1988/89:N15-N20 tillnäringsutskottet 4§ Föredrogs men bordlades åter Konstitutionsutskottetsbetänkanden /89:KU15 och KU16 betänkanden /89:SkU5,SkU10-SkU12 och SkU15 Jusfitieutskoftets betänkande 1988/89:JuUllKulturutskoftets betänkanden /89:KrU6 och KrU7 betänkande1988/89:TU6 betänkande 1988/89:JoUll ADNäringsutskottetsbetänkanden /89:NU6-NU10 5§ Företogs till avgörande jordbruksutskottets betänkande 1988/89:JoU6,betänkande 1988/89:KU13, skatteutskottets betänkande1988/89:SkU3, lagutskottets betänkanden /89:LU12 och LU13 samtnäringsutskottets betänkande 1988/89:NU3 (beträffande debatten i dessa ärenden,se prot, 44), Mom. 6 (ochKrisfineberg) Reservafion1 av m,fl, bifölls med 178 röster mot 147 för utskottetshemställan. Mom.8 (Östersjölaboratorium) Utskottetshemställan bifölls med 220 röster mot 59 för reservafion 2 av ,fl, 46 ledamöter avstod från att rösta. 1988/89:45 Mom.10 (det internafionella miljösamarbetet) Utskottets hemställanbifölls med 182 röster mot 143 för reservation 3 av ~ m,fl. Mom.11 (icke-spridningsavtal) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av och - bifölls med acklamation. Mom.12 (u-landsstöd) Utskottetshemställan bifölls med 249 röster mot 21 för reservation 5 av . 54ledamöter avstod från att rösta. Mom.14 (kvävetillförseln från jordbruk och reningsverk) Utskottetshemställan bifölls med 150 röster mot 113 för reservafion 6 av . 58 ledamöter avstod från att rösta. Mom.15 (avgift på kvävegödsel) Utskottetshemställan bifölls med 245 röster mot 21 för reservation 7 av . 59ledamöter avstod från att rösta. Mom.16 (biobränslen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.17 (återförande till våtmark) Utskottetshemställan bifölls med 183 röster mot 77 för reservafion 9 av . 64 ledamöter avstod från att rösta. Mom.18 (avveckling av massaindustrins utsläpp) Utskottetshemställan bifölls med 146 röster mot 117 för reservafion 10 av m.fl. 61 ledamöter avstod från att rösta. Utskottetshemställan bifölls med 180 röster mot 77 för reservafion 11 av . 63 ledamöter avstod från att rösta. Mom.2ö (förbud mot användning av klorblekta pappersprodukter) Utskottetshemställan bifölls med 220 röster mot 41 för reservation 12 av ochRoy . 61 ledamöter avstod från att rösta. Mom.21 (halogenerade ämnen) Utskottetshemställan bifölls med 223 röster mot 40 för reservation 13 av ochRoy . 62 ledamöter avstod från att rösta. Mom.22 (PCB) Utskottetshemställan bifölls med 146 röster mot n7för reservation 14 av . 62 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 23 (utsläppen fråntrafiken) PrOt. Utskottetshemställan bifölls med 186 röster mot 78 för reservation 15 av 14 december1988 m.fl. 61 ledamöter avstod från att rösta. Mom.24 (Öresundsförbindelserna och flygets utsläpp m.m.) Utskottetshemställan bifölls med 218 röster mot 34 för reservafion 16 av ochRoy . 70 ledamöter avstod från att rösta. Mom.25 (katastrofersättning) Utskottetshemställan bifölls med 147 röster möt 116 för reservafion 17 av m,fl, 62 ledamöter avstod från att rösta. Mom.26 (handlingsplan) Utskottetshemställan bifölls med 240 röster mot 19 för reservafion 18 av . 63ledamöter avstod från att rösta. Mom.27 (reservat) Utskottetshemställan bifölls med 197 röster mot 63 för reservafion 19 av . 64 ledamöter avstod från att rösta. Mom.28 (anslag till länsstyrelserna) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 20 av m.fl. -bifölls med acklamafion. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 (nationaldagen somhelgdag) Utskottetshemställan bifölls med 272 röster mot 42 för reservation 1 av tredje vicetalman och . 6 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 Utskottets hemställan bifölls. Mom.3 (under internerade) Utskottetshemställan bifölls med 277 röster mot 43 för reservation 2 av . 4ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 (insättningsregler) Utskottetshemställan bifölls med 261 röster mot 63 för reservafion 1 av m.fl. Mom. 3(uppskovstid) Först biträddes reservation 2 av m.fl. imotsvarande del med 86 röster mot 39 för reservation 3 av ochIngrid . 198 ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 202 röster mot84 för reservation 2 av m.fl. i motsvarande del. 38 ledamöteravstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 4(ställföreträdare för dödsbon) Utskottets hemställan bifölls med 277 röster mot 42 förreservation 1 av och . 2 ledamöter avstod från attrösta. 5 (delgivning med dödsbon) Utskottets hemställan bifölls med 173 röster mot 148 förreservation 2 av m.fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 7 (övergångsbestämmelserna till ändringarna iärvdabalken) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avElisabeth - bifölls med acklamation. Mom. 8 (samägande av jordbruksfastighet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avUlla Orring och - bifölls med acklamation. Mom. 9 (tillståndsplikt enligt jordförvärvslagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avRolf m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 10 (förutsättningar för förvärvstillstånd) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avRolf m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 5(annan nyttighet) Utskottets hemställan bifölls med 242 röster mot 79 förreservation 1 av m.fl. Mom. 6 (produktskador på miljön) Utskottets hemställan bifölls med 297 röster mot 22 förreservation 2 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 7(val av adressat för ålägganden) Prot. Utskottets hemställan bifölls med 187 röster mot 135 förreservation 3 av m.fl. Mom. 8 (tvingande regler om ansvarsförsäkring) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avElisabet - bifölls med acklamafion. Mom. 9 (näringsidkares inbördes förhållanden) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avRolf m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 12 (konsumenters och miljöorganisationers talerätt) Utskottets hemställan bifölls med 296 röster mot 25 förreservation 6 av . Mom. 13 (näringsidkares talerätt) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 7 avRolf m.fl. - bifölls med acklamafion. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(regeringens förslag m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 299 röster mot 20 förreservation 1 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2 (remissbehandling av lagförslag) Utskottets hemställan bifölls med 165 röster mot 155 förreservation 2 av m.fl. Mom. 3 (utredning om värdepappershandeln) Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 22 förreservation 3 av . 1 ledamot avstod från att rösta. 1988/89:SkU4om inkomstskatten för , m.m. (prop. 1988/89:46) samt 1988/89:SkU16 omreavinstbeskattning av andelar i handelsbolag, m.m. (prop. 1988/89:55 och skr.1988/89:7). Talmannen meddelade attbetänkandena skulle debatteras i angiven ordning och avgöras i ett sammanhangefter avslutad debatt. Först upptogs fill behandling skatteutskottets betänkande4 om inkomstskatten för , m.m. Anf.1 BO (): Även om jag under denna gemensamma överläggning kommer att yrka bifalltill samtliga de 17 reservationer som har moderat medverkan, kommer jag baraatt begära votering och rösträkning vad gäller reservationerna 1 och 14 iskatteutskottets betänkande nr 4. Orsaken är att man därmed får votering ochrösträkning på dels den första reservafionen som är moderat, dels den förstagemensamma borgerliga reservationen. Röstsiffrorna torde i stort sett blidesamma, oavsett hur många rösträkningar och voteringar jag sedan skullebegära. Jag anser att det inte skall vara ett självändamål att begärarösträkning och votering. Det innebär ju bara att vi riksdagsledamöter bindsvid någonfing som inte ger någon effekt, när vi i stället skulle kunna ägna ossåt våra huvudsakliga uppgifter, dvs. att debattera, att producera bra motioneroch att också skapa opinion i och utanför för den politik vi stårför. Därmedgår jag över till det ärende vi har att behandla. Vi i moderata samHngsparfiethar gjort en uppdelning när det gäller betänkande 4 så fill vida att HugoHegeland kommer att ta upp de mycket viktiga frågor som behandlas i betänkandetoch som rör pensionärernas beskattning. Jag kommer själv att ta upp frågorrörande inkomstbeskattningen i allmänhet. Medborgarna i har i flera avseenden ingen valfrihet. Till följdav att deras inkomster efter skatt är alltför låga utlämnas de ofta till dealternativ polifiker beslutar om. Ordet utlämnas kan synas för starkt men stårändå helt klart i samklang med den verklighet vi alla känner. Fungerar inte denoffentliga sjukvården eller den offentliga barnomsorgen finns för flertaletmedborgare inga ekonomiskt möjliga alternativ. De som finns kostar mycket,eftersom de inte subvenfioneras. De som inte fungerar skattesubventioneras såkraftigt att den inkomst som blir kvar efter skatt inte räcker till för någotannat. I socialdemokraternas är det därför bara de verkligt"rika" som har frihet att välja. Dettaframgår inte minst av den undersökning för någon dag sedanpresenterade. Den visade att har, trots ekonomisktillväxt i , de enskilda hushållens inkomster inte ökat. Ansvaret fördetta är socialdemokraternas, och orsaken är det höga skattetryck som främstdrabbar vanliga hushåll, där man inte har någon valfrihet. Denna brist påvalfrihet och denna subventionering av vissa politiker beslutade system lederockså fill att våra totala resurser utnyttjas sämre. De tröga system som finnsinom den polifiska sektorn och den brist på konkurrens som präglar dem ledertill effektivitetsförluster. Det beror på systemet, inte på de människor somverkar inom denna sektor. Därmed får vi alla betala mer för den sjukvård vi hari dag än vad som skulle vara nödvändigt, eller omvänt: vi skulle till sammakostnad kunna få mer sjukvård om vi ändrade systemen och bröt ner monopolen. Vadsom krävs är således systemskiften. Skattepolitiken måste inriktas på attsuccessivt sänka skattetrycket så att medborgarna får disponera en större delav sina egna inkomster efter skatt. Därmed ökar deras valfrihet, och de snedvridningarsom minskar samhällsekonomins effektivitet blir mindre. Tillväxttakten kan ökaoch därmed också välfärden. Parallellt med att skattetrycket sänks måstesamhället avregleras, de offentliga monopolen brytas upp och alla de somarbetar inom den offentliga sektorn måste ges möjlighet att påverka sin egenarbetssituation och arbetets utformning. Allt detta ökar valfriheten ocheffektiviteten. Det är möjligt att det går att uppnå en viss förbättringav den samhällsekonomiska effektiviteten enbart genom att ändra strukturen pådet nuvarande skattesystemet utan att sänka den totala skattebördan. Men depositiva effekterna skulle bli alltför små för att motivera den omfördelning avskattebördan till nackdel för låg- och mellaninkomsttagare som skulle bliföljden. En sådan skatteomläggning skulle inte heller leda till ett trendbrottnär det gäller den snabba lönekostnadsutveckling som hotar vår konkurrenskraft.Visserligen skulle marginalskatterna sänkas, vilket gör det möjHgt att begäralägre bruttolöneökningar. Å andra sidan höjs många andra skatter och nyainförs, vilket leder till kompensationskrav. Våra möjligheter att hävda oss ien alltmer internationaliserad omvärld blir också mindre om värt skattetryckavviker så markant från vad som gäller i övriga länder. Det är mot denna bakgrund man måste värdera de riktlinjersocialdemokraterna antagit för den skatteomläggning som skall äga rum 1991. Demarginalskattesänkningar som förespråkas är betydHgt mer omfattande än vadsocialdemokraterna tidigare medgett vara nödvändiga. Men - fortfarande oförmögna att frigöra sig från sinideologiska belastning - menar socialdemokraterna att dessa skattesänkningarskall finansieras krona för krona genom andra skattehöjningar. Man räknarheller inte med de positiva effekter en sänkning av marginalskatterna skulle fåpå tillväxten. Det leder i sin tur till att skattetrycket ökar förhållandeviskraftigt. Det socialdemokraterna nu föreslår är alltså ingen skattereform utanen skatteomläggning av traditionell socialdemokratisk modell, må vara avbetydligt större omfattning och med en nymornad insikt om vikten av sänktamarginalskatter. Följden av de riktlinjer som presenterats och det hemligapaket som förelagts inkomstskatteutredningen - som i sina huvuddrag är kändagenom massmedias insatser - blir ett ökande skattetryck, mindre valfrihet förmedborgarna och fortsatt dåligt resursutnyttjande. Den skattereform i ordets egentliga bemärkelse vimoderater förespråkar måste ha följande utgångspunkter: Skattetrycket måste successivt sänkas så att medborgarnafår disponera en större del av sina inkomster efter skatt. Därmed ökar derasekonomiska möjligheter att välja fritt. Skattesänkningarna skall i första hand ske genom att deför samhällsekonomin mest skadliga skatteformerna dras ned. Det innebär attskattesatserna i den statliga skatten sänks så långt möjligt för alla. Skattereformen måste kompletteras genom en omfattandeavreglering så att olika alternativ inom exempelvis vård och omsorg tillåtsväxa fram och blir tillgängliga för alla. Ett ytterligare skäl för att det totala skattetrycketmåste sänkas är att en skatteomläggning inom ramen för ett oförändratskattetryck ger helt Inkomstskatten för , m.m. Inkomstskatten för , m.m. Låginkomsttagare, villaägare, pensionssparare ochglesbygdsbor är några av de grupper som skulle komma att förlora pä enomläggning enligt det paket som förelagts inkomstskatteberedningen. Det ärbara om det totala skattetrycket sänks som skatten kan sänkas för alla. De riktlinjer vi moderater lagt fast för vårt arbete infören stor skattereform har följande inslag: Reformen måsteleda till ett sänkt skattetryck. Den statligainkomstskatten bör slopas upp till en inkomst av ca , räknat i 1991års penningvärde. För inkomster över denna gräns bör en statlig skattesats påhögst tas ut upp till inkomster på ca . För högre inkomster fården statliga skatten vara högst . Skatteskalanmåste inflationsskyddas, så att inte en inflation urholkar skattereformen. För attskattereformen inte skall undergrävas genom kommunala skattehöjningar måste denkombineras med kommunalt skattestopp, i vart fall . Kapitalinkomsterbeskattas med en enhetlig skattesats på . Vinster vidförsäljning av bostäder bör beskattas med en enhetlig skattesats på ,efter hänsyn till inflationen. Nuvarande uppskovsregler vid villaförsäljningeller motsvarande regler bör också gälla för bostadsrätter. Även vidförsäljning av värdepapper beskattas vinsten först efter det att hänsyn tagitstill inflationen och med en skattesats på . Mot bakgrund av realisationsvinstbeskattningens utformningi andra länder, vilket påverkar vår situation högst avsevärt, och i syfte attstimulera enskilt aktiesparande i stället för en fortsättning av detinstitutionaliserande av aktieägandet som pågår bör skattefrihetinföras för längre innehav. Skattefrihet vid omplaceringar inom enaktieportfölj bör också övervägas. Förboenderäntor skall full avdragsrätt medges. Skattereformenutformas så att den samhällsekonomiska balansen inte äventyras. När man talar om att finansiera skatteomläggningar ochskattereformer har man en viss felsyn. Vad det gäller är inteatt krona för krona kompensera staten och den offentliga sektorn förskattebortfallet. Vad det gäller i ett läge när vi har ett överskott i dentotala offentliga sektorn är att se till att balansen i hela samhällsekonomininte äventyras. Ett minskat sparande i offentlig sektor genom ett sänktskattetryck kan kompenseras genom motsvarande ökning av hushällssparandet,vilket i sin tur leder till en ägandespridning. Det gäller alltså att vidta åtgärder som syftar till attbevara den samhällsekonomiska balansen. Det är inte en kompensation krona förkrona med tanke på statens eller kommunernas budget det rör sig om. Den finansiering som mot denna bakgrund bör vidtas bygger påtre huvudsakliga delar: Offentliga besparingar i storleksordningen 20 miljarderkan vidtas. De dynamiska effekterna av en radikal skattereform i ordetsegentliga bemärkel- semotsvarar mycket stora belopp. bör betydandeeffekter kunna uppnås. Utöver hänsyn fill dessa dynamiska effekter bör iförenklingssyfte och för att uppnå en bättre överensstämmelse med beskattningeni övriga vissa strukturförändringar i skattesystemet övervägas. Det kanvara fråga om att ta bort en del existerande undantag, som främstmotiverats med de höga skattesatser som präglat den svenskainkomstbeskattningen, och det kan vara fråga om andra basbreddningar. Ytterligare efter hand tillkommande dynamiska effektermöjliggör den nödvändiga fortsatta sänkningen av skattetrycket under återstodenav . Skattereformen bör inledas genom långtgåendemarginalskattesänkningar och bör till heltövervägande del vara genomförd . I betänkandetbehandlas den statliga inkomstskatten . Regeringen föreslår i enproposition en mycket begränsad sänkning av marginalskatterna, när man istället borde ha föreslagit vad som skulle vara det första ledet i enomfattande skattereform. Socialdemokraterna vägrade emellertid bekänna färg i denvalrörelse som har gått. De valde att attackera andra partier utan att visa vadde själva ville göra. Det som är intressant att notera är att det förslagregeringen lägger fram innebär att de flesta låginkomsttagare får höjd skatt.Under våren pläderade nämligen finansminister för att de höjningar avindirekta skatter på energiområdet som vidtogs skulle ses som enförskottsbetalning av den skattesänkning som han talade om , enskattesänkning som i realiteten bara är en del av kompensationen förinflationens verkningar. Den skatteskala regeringen lägger fram innebär inte någrasänkningar vad gäller beskattningsbar inkomst . De som tillhördet inkomstskiktet får naturligtvis betala effekterna av de punktskatter somenligt finansministern utgör en förskottsbetalning på den skatteomläggning somnu kommer , och man tvingas konstatera att alla dessa människor irealiteten får en skattehöjning. Detta var vad socialdemokraterna krifiserade en del andrapartier för i valrörelsen. Det är socialdemokratisk taktik att inte säganågonting före valet och efteråt göra precis det som de kritiserat andra för.Det är egentligen upprörande och måste bli föremål för diskussion. Det skullevara intressant att höra kommentar till detta litet senare idebatten. Vi moderater har gått längre när det gäller inkomstskattenför 1989. Vi ser den förändringen som ett led i den stora skattereform vi sedanlänge förespråkat. Vi vill också att man successivt avskaffar den nuvarandeavdragsbegränsningen och lägger därför fram sådana förslag. I betänkandet behandlas också flera andra nog så viktigafrågor, nämligen uttaget av preliminär B-skatt, avgifter påfyllnadsinbetalningar och avdrag för ökade levnadsomkostnader. Vi moderaterstår i det avseendet fast vid vad vi har sagt. Vi menar att preliminär B-skatt inte skall tas ut med merän vad den slutliga skatten var året innan. Vi menar att man inte skall betalaavgift på Inkomstskatten för , m.m. Inkomstskatten för , m.m. fyllnadsinbetalningarsom görs innan man kan överblicka sin egen ekonomiska situafion efter endeklaration. Därför skall inte reglerna i detta avseende heller ändras. Och vimenar att det är orimligt att ha särregler som gynnar vissa anställda när detgäller avdrag för ökade levnadskostnader. Vill man ha generösa regler, får degälla alla anställda. Mot den bakgrunden, herr talman, yrkar jag bifall tillsamtliga reservafioner vid betänkande 4 med moderat medverkan. 2KJELL (): Vikten av långsiktighet och fasta spelreglerinom skattepolitiken har ofta betonats. skriver vi den 14 december 1988.Det faktum att vi efter avslutad debatt denna dag, när i stort sett litet återstår av året, kommer att fatta beslut om de skatteskalor och enhel del andra regler som skall gälla är betecknande för hur regeringenuppfattar begreppet långsiktighet i skattepolitiken. I nästa ärende kommer kammaren att fatta beslut om en sålångtgående förändring av skattereglerna för företag som bedrivs i form avhandelsbolag att ingen enda människa här i landet torde kunna förutse vad denya reglerna kommer att medföra för konsekvenser för de berördaskattebetalarna. Hela handläggningen skiljer sig tidsmässigt på ettupprörande sätt från vad som borde gälla i en modern rättsstat. Vilkarestriktioner kan man vänta sig att skattebetalarna skall ålägga sig själva,när staten handlar pä detta sätt? Vilka förebråelser kan man emotse? I det betänkande som vi nu debatterar behandlasregeringens proposition nr 46.1 propositionen lägger regeringen fram förslagfill en ny skatteskala . Det gäller vissa förändringar i beskattningenför pensionärer, förändringar av reglerna för fyllnadsinbetalningar m.m.Förslagen innebär en märkvärdig omsvängning i förhållande till vad som kom framunder valrörelsen. Man lägger t.ex. fram förslag om en reduceradinkomstprövning av det kommunala bostadstillägget, KBT, för pensionärer. Detmotiveras med önskemålet att stimulera personer fill fortsattförvärvsarbete, och det är bra. Men när folkparfiet lade fram ett liknandeförslag i valrörelsen, betecknade t.o.m. finansministern detta konstigt nog somidiotiskt. För pensionärer med inkomster mellan 70 000 och 90 000 kr.föreslår regeringen skattehöjningar på . Ja, visst är det takfisktatt komma med sådana förslag nu! Men varför kunde man inte säga sanningen tillpensionärerna före valrörelsen? Vi i gjorde det, och det är vi stoltaöver. Regeringens förslag till skatteskala innebär en sänkningav grundbeloppet i fråga om den statliga inkomstskatten från till förbeskattningsbara inkomster på . och från till förinkomster . Något förslag om inflationsskydd i skatteskalan finnsinte. Enkonsekvens av detta blir att betydande grupper kommer att få höjd marginalskatt.Ungefär 250 000 inkomsttagare med inkomster omkring den , s.k.brytpunkten kommer vid en löneökning på att hamna i ett högre inkomstskikt.Dessa inkomsttagare har en marginalskatt på . är höjsdenna till . Det torde vara en klen tröst för dessa människor att de utanden 3-procenfiga sänkningen skulle ha fått marginalskatt. En liknande effekt skapas för de ca 50 000 inkomsttagaresom har . i taxerad inkomst. Med en 7-procentiglöneökning skjutsas dessa upp i nästa skatteintervall, och marginalskattensfiger från fill . Dessa konsekvenser har finansministern inte ens brytt sigom att beskriva. Därför blir det naturligtvis mycket svårt att ta hänsyn tillskattesänkningen i avtalsförhandlingarna. lade fram förslag om 1989 årsskatter. Vi föreslog att inkomstskatten skulle sänkas föralla inkomster . Vi ville finansiera detta genom en minskning avgrundavdraget med . Dessutom föreslog vi att det automatiskainflationsskyddet skulle återinföras. Vi återkommer med samma yrkanden, menmed ett undantag. Vi har nämligen reviderat vår uppfattning vad gällergrundavdraget, något som torde vara ganska känt vid det här laget. Ingen fåralltså höjd skatt. Eftersom vi också föreslår att inflationsskyddet återinförs,ökar möjligheterna för parterna i avtalsförhandlingarna när det gäller att tahänsyn till skattesänkningen. Vidare behöver man inte spekulera i kommandeprisökningar. Vi tycker att det är beklagligt att våra förslag avvisadestidigare, I propositionen finns det tre förslag som särskilt berörpensionärernas beskattning. Det första förslaget innebär att det extra avdraget förpensionärer trappas av med en enhetlig procentsats som är så avpassad attavdraget för ensamstående helt faller bort, om den taxerade inkomstenöverstiger . Avsikten är att dämpa de marginaleffekter som vidvissa inkomster kan överstiga samt att undvika att extra avdrag utgår i,som det heter, så höga inkomstlägen att det framstår som stötande. Båda dessaeffekter uppnås med regeringens förslag, men till priset av den mycket kraftigaskattehöjning som jag tidigare talade om. Vi i kan inte acceptera de föreslagnaskattehöjningarna.