prot · GC0985 · 1988-12-31 00:00:00 — Men gär man pä boksluissiffrorna -och de har vi fram - ligger fortfarande nivån , även omjag mäsle erkänna att statsbidragsandelen har minskat under dessa är. Detta harskett av de skäl jag ocksä har redovisat. 44DANIEL TARSCHYS (fp): Det statsbidrag socialdemokraterna med sädanfrenesi angrep i 1982 ärs valrörelse innebar alltså att kommunerna skulle få av sina kostnader betalda. Enligt de uppgifter har publiceratär den nuvarande statsbidragsandelen . säger att den isjälva verket är något högre. Den kanske rent av är nägon liten promille över40-procentsstrecket. Det spelar ingen roll, , den är ändatillbaka på den nivä som ni ansäg vara sä oerhört förgriplig att ni utfärdadeett av valets fyra heliga löften, att detta till varje pris skulle undanröjas.När ni utfärdade de fyra heliga löftena strök ni ett streck över hundratalstidigare givna överbud i partimotionerna. Ni sade att nu skall vi koncentreraalla våra krafter på att uppfylla just dessa fyra löften. Allt det andra som vihar lovat alla möjliga grupper i samhället kan vi tyvärr inte stå fast vid, mendessa fyra löften lovar vi dyrt och heligt att förverkliga. Av dessa fyra löften vet vi att åtminstone ett omedelbartövergavs efter valet. Ett uppfylldes visserligen relativt eftervalet, men därefter har det urholkats, så att man nu är nere pä en nivå som ärlägre än eller lika läg som den som socialdemokraterna ansäg vara sä oerhörtsamhällsfarlig och förhatlig i 1982 ärs valrörelse. Jag tycker alt detta ger enbild av det sätt pä vilket socialdemokraterna har bedrivit politisk debattunder detta årtionde. , som är ordförande i socialdemokraternasframtidsgrupp, sade , om jag säg rätt i tidningen, att 90-taletkommer alt bli etikens årtionde. Jag antar att det i detta läg en bedömning att80-talet varit ett förlorat årtionde för etiken, i varje fall den etik som harväglett socialdemokraternas opinionsbildning gentemot de borgerliga partierna. Vi har i praktiken ett offentligt monopol inombarnomsorgen. Varför har vi ett offentligt monopol? Inom alkoholpolitiken harvi ett offentligt monopol för att fä folk att dricka mindre alkohol. Men vi villinte ha mindre barnomsorg, vi vill ha mer barnomsorg. Därför är det naturligtatt vi försöker förlösa alla de krafter som finns i samhället och som villbidra till alt öka tillgången pä god barnomsorg. Del är därför som vi inteborde inrikta oss pä atl förbjuda människor som vill ägna sig åt barnomsorg attgöra det ulan i stället uppmuntra och stimulera alla de goda krafter som villägna sig ät barnomsorg. Det är i detta sammanhang som jag menar attsocialdemokraterna har gått fel väg . När det väcktes förslag om att gestatsbidrag till familjedaghem gick socialdemokraterna emot del. När det under70-talet väcktes förslag om att ge statsbidrag till ideella stiftelser gicksocialdemokraterna emot det. När det väcktes förslag om att gestatsbidrag till föräldrakooperativ gick socialdemokraterna emot det. När detväcktes förslag om att ge statsbidrag till deltidsförskolan gicksocialdemokraterna emot det. Och gär socialdemokraterna emot förslaget attge statsbidrag lill enskild barnomsorg. Socialdemokraterna gär alltid emot detnya, det är det grundläggande och gemensamma karaktärstecknet försocialdemokratisk barnomsorgspolitik! Otn den kommunala barnomsorgen 45Förste vice talman (): Herr talman! Med detta är väl densocialdemokratiska bluffen om de fyra heliga vallöftena helt avslöjad. Om den kommunala barnomsorgen Den stora orättvisan, sade statsrådet ,föreligger mellan dem som fält en plats och dem som inte fält det. Men dennaorättvisa gäller väl även alla som av olika anledningar inte kan eller önskaranvända sig av barnomsorg utan vill ordna den pä ett annat sätt sompassar dem bättre. Dessa människor får inte någon som helst del avsocialdemokraternas stöd. Om socialdemokraterna menar allvar med sitt lal omsolidaritet och rättvisa är det väl denna enorma orättvisa som de mäste försökaundanröja. Del gör vi borgerliga som ett första steg med vårt förslag tillvärdnadsbidrag. Men socialdemokraterna står fullständigt tomhänta. Efterföräldraförsäkringen ger socialdemokraterna . i stöd till endaghemsplats, något mindre till en familjedaghemsplats, men inte ett öre tilldem som av olika anledningar vill eller mäste ordna barnomsorgen själva. Och vivet att det verkligen inte är de mest gynnade som hör lill dem som vill ellermäste ordna barnomsorgen själva. Det är riktigt att vi vill slopa despecialdestinerade statsbidragen, därför att de inte bara styr kommunerna utandärför att de sä ofta ocksä missgynnar redan fattiga kommuner. Men vi villersätta dem med ett skatteutjämningsbidrag som ger alla kommuner mer jämlikagrundförutsättningar. Och utifrån det skatteutjämningsbidraget myndigförklararvi kommunerna. Vi anser inte att det behövs en förfärlig massaspecialdestinerade statsbidragsregler för att styra kommunerna. Vi anser att devet bäst vad deras invånare behöver. Skattestopp, javisst. Men vad föreslårsocialdemokraterna i PM 100? Jo, något som är mycket värre än ett skattestopp.Våra förslag om skattestopp är kombinerade med en läng rad åtgärder som skulleinnebära att man använde knappa resurser på ett bättre sätt - avreglering,avmonopolisering, vårdnadsbidrag som underlättar för barnfamiljer, osv. Nägot svar fick jag inte pä dessa frågor. Kommersocialdemokraterna i den kommande propositionen att ta steg mot ytterligare regleringoch orättvisor, eller kommer de all gå i borgerlig riktning och försöka görastatsbidragen mer neutrala och mindre styrande? Vad tänker statsrådet göra föratt komma till rätta med orättvisorna när det gäller barnomsorgsstöd mellanolika kommuner? Slutligen fick vi inte heller höra nägot om vilkaslutsatser statsrådet drar av kammarrättens utslag när det gällerUppsalamodellen. Jag tror att vi är många som är intresserade av att få höradet. 46ROLAND (): fanns det ungefär 1,1miljon barn i tillsynsberättigad ålder här i landet. Av dessa var ungefär 550000 inskrivna i nägon form av barnomsorg. Problemet med den orättvisa som råder mellan dem som harbarnomsorg och dem som står utanför torde med regeringens och inte vara löst förrän de 550 000 barn som fortfarande stär utanförbarnomsorgen ocksä har barnomsorg. Statens och kommunernas kostnader för barnomsorg 1987 var22 miljarder kronor. När man talar om att det är den här vägen som dettaproblem skall lösas kan det vara värt att tänka på detta. Dessutom vill defacto inte alla ta pä sig den uniform som staten genom regeringens ochriksdagens beslut erbjuder,utan de vill ha litet grand av den valfrihet som de anser sig ha rätt till ochfä del av de resurser som satsas på barnfamiljerna för att ordna barnomsorgenpå annat sätt. Den bild som vill ge avfamiljedaghemsverksamheten känner jag inte igen, trots att jag fram var aktivt kommunalråd i en kommun där det finns mycketgott om barnomsorg. Jag vet inle om det var länge sedan självvar aktiv i denna verksamhet, men är det pedagogiska innehållet ifamiljedaghemsverksamheten mycket bra, åtminstone i de kommuner som jag kännertill. Den är värd att jämställa med den pedagogiska verksamhet som bedrivs iannan typ av barnomsorg. Det finns egentligen inte någon som helst skillnadmellan familjedaghemsverksamhet av modernt snitt och daghemsverksamhet när detgäller det pedagogiska innehållet. Familjedaghemmen är också urvalfrihetssynpunkt en mycket bra form av barnomsorg, som rimligen borde utnyttjasbättre med tanke pä det behov vi har av personal när vi skall uppfylla målet omfull behovstäckning. Om den kommunala barnomsorgen 47INGRID (): Statsrådet talade om den stora orättvisa sområder mellan dem som har tillgäng till plats i barnomsorgen och dem som intefär eller vill ha plats där. Det är ju precis det som vi har talat om. Vi harpåpekat att det är detta som är den stora orättvisan. Jag nämnde särskilt attdet drabbar glesbygdens befolkning, eftersom det inte ges alternativ som passardem som bor i glesbygden. Därför fär dessa människor bäde betala sin skatt ochbetala sin egen barnomsorg. Det stämmer precis, men det är vi som har lösningenpå problemet.Lösningen på detta problem har inte presenterat idenna debatt. Men vi har talat om atl del behövs fler alternativ för att deskall passa olika familjer och olika situationer som familjerna befinner sig i.Just detta med mänga alternativ rycker socialdemokraterna pä axlarna åt ochsäger atl det är någonting negativt, någonting som man mäste bekämpa. Men fleralternativ är faktiskt någonting positivt och innebär fler nöjda människor,för människor och familjer är olika och har olika önskemål. tog upp värdnadsbidraget och sade att detskulle vara ett dråpslag mot kommunernas barnomsorgsutbyggnad. Det förstår jaginte. måste räkna med att ingen familj skulle välja kommunaltdaghem om man fick vårdnadsbidrag utan alla skulle välja andra alternativ. Dettror jag inte. Jag tror att mänga i fortsättningen också kommer att välja denkommunala barnomsorgen, och därmed skulle en stor del av statsbidraget gätillbaka. Skillnaden är ju bara att familjerna själva får fatta avgörandet ochinte nägra politiker, som har dragit upp riktlinjerna. Beträffande statsbidraget har ju självtalat om avreglering, men jag har inte kunnat få nägot svar på frågan hur detskulle gå till, inte en minsta antydan om att avreglering är någontingallvarligt menat. Däremot menar vi verkligen allvar. Vi menar att kommunernaskall fä bestämma själva vilken typ av barnomsorg de skall ha, därför attkommunerna i värt land ser så olika ut. Alternativen i glesbygdskommuner - taen Härjedalskommun med en person per kvadratkilometer - ser helt annorlunda utän i andra kommuner. När jag frågade om man kommer att ta större hänsyn till Om den kommunala barnomsorgen glesbygdsbehoventalade bara om att storstäderna inte fär diskrimineras! 48 (): frågade varför vi inte talarom kvalitet. Men det är vad vi gör. Vi vill ha alternativ, och detinnebär ocksä en bättre kvalitet och är bättre för helheten. Att föräldrar färstörre inflytande betyder också bättre kvalitet. sade att den största orättvisan har ingentalat om - alltså om de barn som inte har någon plats inom barnomsorgen. Mendet är därför som vi arbetar för ett rättvisare system över huvud taget. Lät oss då titta litet närmare på det socialdemokratiskaförslaget. Innebär det verkligen större valfrihet för familjen? Hur kommer detatt bli? För det första: Man måste arbeta heltid fram fill föräldraledigheten,för annars blir föräldrapenningen betydligt lägre. För det andra: Om man tar ut ledigheten i en följd tillsbarnet är , finns ingen extra ledighet därefter. För det tredje: Om en förälder är hemma på heltid underett är och sedan arbetar sextimmarsdagar, räcker försäkringen i bästa falltills barnet är tre är. Det av oss föreslagna värdnadsbidraget räcker tillsbarnet är sju är. För det fjärde: Om barnomsorgsfrågan inte kan lösas underde första 18 månaderna, mäste man ta ut hela ledigheten. För det femte: Om båda föräldrarna väljer att arbetahalvtid , blir försäkringen uttömd. Möjligheternaär i praktiken ytterst begränsade jämfört med värt förslag om värdnadsbidrag.Efter föräldraförsäkringen återstår att arbeta heltid, nägot som allt flertvingas till för att klara ekonomin, eller att korta sin arbetstid ulanekonomisk kompensation, nägot som allt fler inte har råd med. För det sjätte: har vi den orättvisan att vihar etl mycket dyrt system utanför vilket minst .40 % av förskolebarnen står.De får ingen som helst del av de nästan 20 miljarder som barnomsorgen kostar. 49BERITH (vpk): frågade om det var länge sedanjag jobbade inom barnomsorgen. Det är det inte. Jag arbetade fram till oktober1988. Mitt påstående om att man väljer att arbeta som dagbarnvårdareom man inte har annat arbetsalternativ eller kanske inte har barnomsorgenordnad visar de svårigheter som finns att rekrytera dagbarnvårdare. Dennasvårighet går som en löpeld från kommun lill kommun. Det är väldigt svårt attfå tag på dagbarnvårdare. Det beror naturligtvis pä att det finns andraarbetsalternativ för dem som arbetat som dagbarnvårdare. Till vill jag säga att det inte finns nägonbrist pä föräldrainflytande inom barnomsorgen, utan det finns och fungerar. Detär ingenting som hindrar att man ordnar egen barnomsorg. Det finns ingetyrkesförbud mot att starta egen barnomsorgsverksamhet. Men dä kan man inte fåstatsbidrag, vilket ju är en annan sak. Jag förstår att det är litet frustrerande förDaniel Tarschys att egentligen tvingas konstatera atl de fyra vallöften somsocialdemokraterna utfärdade års val har infriats till punkt ochpricka, vartenda ett av dem. Jag skall gärna upprepa här vad det handlade om: Vi hindrade att de infördes. Försämra inte arbetslöshetsersättningen. Vi har förbättratden. För övrigt vad gäller sjukförsäkringen har vi också drivit utvecklingen ien annan riktning, som mycket väl vet. Vi genomfördesjukpenningreformen för de privatanställda LO-medlemmarna, vilket var enmycket viktig rättvisefråga. Urgröp inte pensionssystemet med en sämre värdesäkring.Det hindrade vi. Inför inte ett statsbidrag till barnomsorgen som delsinnebär atl statens andel blir mindre - på den punkten är det naturligtvislitet diskutabelt -, dels innebär - och det var ett mycket viktigt motiv föross att gä emot statsbidraget - en mycket stor omfördelning av det ekonomiskastödet till barnomsorgen som vi inte kunde acceptera. Vi sade nej till en sädanändring. Det är alltså de fyra vallöften som vi har infriat. Jag har litet svårt att förstå hur man gång på gäng kanpåstå att socialdemokraterna drev en överbudspolitik som man, somDaniel Tarschys, säger att när socialdemokraterna kom till valrörelsen lämnadede denna politik och gav fyra konkreta löften. Det är väl i sä fall ärligt ochallt annat än överbudspolitik att vi i det ekonomiska läget ,som vi alla är överens om var mycket besvärligt, stannade vid fyra konkreta ochför välfärden mycket viktiga ätgärdsområden. Får jag även påpeka att politik dels genomdet förslag till statsbidrag som vi avvisade 1982, dels genom andra tankar -såvitt jag förstår förslag till ett statsbidrag per barn i kommunerna - innebaren mycket stor omfördelning, som missgynnade utbyggnaden av daghem. Det i sintur innebar ett kraftigt slag mot storstäderna. Såvitt jag förstår gickfolkpartiets politik ut pä delta. Utbyggnaden skall ske efter föräldrarnas önskemål. För denhändelse ni andra tycker så är vi överens. Hela utbyggnaden av barnomsorgenbygger ju pä att vi skall ta reda på vad föräldrarna vill ha för typ avbarnomsorg, och sedan skall vi bygga ut den. Varje är genomför vi med hjälp avstatistiska centralbyrån en väldig undersökning. Vi riktar oss till föräldrarnatill 100 000 barn och ställer frågan vilken typ av barnomsorg som de vill ha.87 % av dem som stär i kön vill ha en daghemsplats, vill ha enfamiljedaghemsplats och de återstående efterfrågar alternativ. Jagtycker att detta skall vara grunden för planeringen. Även de skallfä alternativa lösningar, och det finns, som ni vet, möjligheter till det. Det ärföräldrakooperativ och alternativ i ideell regi. När analyserade kunde man fä intrycketatt det är de föräldrar som inte efterfrågar barnomsorg som vi skall ta hänsyntill när vi planerar barnomsorg. Det är i sä fall en mycket märkligargumentering. Jag tycker att vi i den årliga SCB-undersökningen har ett mycketfint instrument för alt lägga grunden till en planering som på ett mycketkonkret sätt tar hänsyn till föräldrarnas önskemål. Om den kommunala barnomsorgen Om den kommunala barnomsorgen Jag vill gärna upprepa vad jag sade i den allmänpolitiskadebatten. Har de tre borgerliga partierna inte lärt sig någonting av valresultatet?Ni hade ett mycket konkret alternativ som förlorade, som inte fick det slöd somni hoppades att det skulle fä. Ändå fortsätter ni att arbeta som om ingentinghade hänt. Det är väl nägot av argumentnödnär man tar till en utredningspromemoria till vilken, som , ingen utanför utredningen har tagit ställning. Får jag säga till att jag gärna lyssnarpä förslag till lösning av barnomsorgsproblemen i glesbygd. Här har viuppenbarligen ett gemensamt intresseområde. Det är inte alldeles enkelt att härfinna bra former, och därför lyssnar jag med spänning på vad att föreslå utöver införande av ett vårdnadsbidrag, som ju knappast kanbetecknas som ett barnomsorgsalternativ. 51DANIEL TARSCHYS (fp): Till punkt och pricka har vi uppfyllt vårafyra vallöften, sade . Jag vet att kan läsapunkter och prickar, men här har han väl ändå fel. Det går inte, BengtLindqvist, atl utan att rodna säga att ni uppfyllde löftena gentemotpensionärerna, då ni ju under sex är gröpte ur bidraget med bortåt 17 miljarderkronor. Det går inte heller att påstå att ni uppfyller löften om barnomsorgen,då ni steg för steg reducerade den nivä som ni lovade att införa. säger att själva poängen var att man inteskulle omfördela, sä att de kommuner som byggt ur barnomsorgen skulle drabbas.Ja, men dessa kommuner fär just för daghemmen inte , alltsånägot mer än de som det borgerliga förslaget innebar. Den totala nivån ärenligt publicerade beräkningar , alltså under den nivä somni lidelsefullt angrep valrörelse. Alltså: Av fyra vallöften blevtvä uppfyllda. Vi bedrev ingen överbudspolitik, sade . Jo,det var precis vad ni gjorde. 1 motionsomgäng efter motionsomgång lade ni frampartimotioner som på hundratals områden innebar överbud. Ni sade nej lill allade försök som vi gjorde för att sanera landets finanser. Ni kom med löften tillväldigt många olika grupper. Sedan sade ni i valrörelsen: glömmer vi allavåra löften till olika grupper, nu ger vi bara fyra heliga löften, men dessa ärsä mycket mer heliga. De lovar vi att uppfylla. Kvar av dessa fyra heligalöften blev alltså två. är mycket orolig för att värdnadsbidragetinnebär att kommunerna förlorar pengar. Jag är inte alls orolig för den saken,. Om det är sä som själv säger, att allaföräldrar vill anlita den kommunala barnomsorgen, förlorar ju inte kommunernaett enda öre. Dä gär vartenda öre tillbaka till de kommunala kassorna, därföratt vi ger pengarna till föräldrarna och låter föräldrarna själva bestämma. MedBengt föreställning om föräldrarnas uppfattning behöver kommunernainte förlora ett enda öre. Därför tror jag, , att den där oronär spelad. Om det, som jag menar, tvärtom är sä att en del föräldrar vill ha enannan barnomsorg, är det klart att kommunerna kan få incitament att Om den kommunala barnomsorgen förbättrasin barnomsorg och därmed dra till sig mera pengar fill de Prot. 1988/89:85kommunala kassorna. Men den totala effekten av värdnadsbidraget innebär 21mars 1989 ju inte att barnomsorgen mister pengar. Det innebär bara altföräldrarna får ett större inflytande över hur pengarna till barnomsorgen skallanvändas. 52 (): Det känns ju inspirerande att bli uppmanadatt försöka komma med förslag till lösning av problem av olika slag. Två problem har nämnts. Det första är det som BerithEriksson tog upp, nämligen problemet att rekrytera dagbarnvårdare och att - omjag har uppfattat det rätt - ge dessa bättre förutsättningar att utöva sittyrke. Det andra var problem med att lösa barnomsorgen i glesbygden. Jag har inte nägot direkt heltäckande förslag, men detlöser kanske mycket av de tvä problemen. Jag skulle vilja formulera förslagetpå följande sätt: Låt dagbarnvårdare räkna in sina egna barn i underlagetnär det gäller ersättning. Gestatsbidrag till den typen av barnomsorg. Integrera daghems- och familjedaghemsverksamhet - där bådaformerna finns - inom ramen för en öppen förskola, så attdagbarnvårdarpersonalen kan fä samma stöd i sitt arbete som annanbarnomsorgspersonal. Med den här lilla enkla lösningenskulle många av problemen kunna undvikas. 53Förste vice talman (): Det här med punkt och pricka - det är ju intebara sä, att ni inte kommer att ge tillbaka de 17 miljarder som om, utan som socialdemokraterna äntligen skulle uppfylla detheliga löftet tänkte man ta tillbaka en betydande del av det hela genomen extraskattehöjning för just pensionärer. 1 propositionen hänvisade man just till attpensionärerna fick en extra uppräkning av sina pensioner, och så tänkte man tatillbaka den. Det var tack vare de borgerliga partierna som detta förhindrades.Så jag tycker nog att skall använda litet lägre röstläge. Argumentnöd, sade , och sä talade han om enutredningspromemoria. Jag måste säga att jag tycker att det är ännu störreargumentnöd att diskutera en utredningspromemoria, dä jag över huvud tagetinte har nämnt ett ord om någon sådan. Däremot har jag tvä gånger bett att fåhöra statsrådets kommentarer till kammarrättens beslut om den s.k. Uppsalamodellen.Det var någonting helt annat. Om nu all personal inom barnomsorgen villarbeta i kommunala daghem och om nu alla föräldrar vill ha daghemsvård,varför är ni då så förtvivlat rädda för att låta föräldrar få välja? Jag troratt det beror pä att ni vet att mänga föräldrar skulle välja någonting annatoch att många som arbetar inom barnomsorgen skulle välja att öppna eget elleratt arbeta i ett alternativ, om de fick den möjligheten. Den chansen vågar inteBerith ge dem. Så är det. Och så är det tyvärr också medsocialdemokraterna. De vägar inte betro föräldrarna med att själva välja. 4 protokoU 1988/89:85 Om den kommunala barnomsorgen man vågarinte heller betro kommunerna med att ordna barnomsorgen pä bästa möjliga sättutan en mängd pekpinnar frän statens sida. Det skall bli mycket intressant att se om kompletteringspropositionen har dragit den slutsatsen att det var bra attavreglera. Vilken typ av barnomsorg vill ni ha? Om man ställerfrågan: Vill du ha . eller vill du ha O kr. i stöd fill barnomsorg, ärdet väl ganska självklart att den överväldigande majoriteten medbarnfamiljernas ekonomiskt trängda läge svarar att man föredrar . Slutligenvill jag önska statsrådet en trevlig fortsättning på namnsdagen. 54 (): nämnde i alla fall med glesbygden, och han menade att det där är väldigt svårt att hittanågra bra former för olika alternativ när det gäller barnomsorg. med att tala om precis vad jag tänkte säga, nämligen att med rättvisastatsbidrag och med rätt att få räkna sig som dagbarnvårdare för egna barnskulle en hel del av dessa alternativ framstå som åtråvärda. Om man dessutomsläppte fram de alternativ som inte har några statsbidrag skulle det säkertväxa fram olika alternafiv i glesbygden - alternafiv som kunde erbjudabarnomsorg också till ett lägre pris. Mänga av de argument som vi hört har ju BengtLindqvist framfört tidigare i denna kammare. Ett av hans argumentär att hänvisa till en undersökning som visar att svenska folket egentligenbara vill ha kommunala daghem. Vilka svar man får beror ju på hur man gör dessaundersökningar. Erbjuder man inga alternafiv finns det heller inte någonmöjlighet att välja. har vi fakfiskt stora problem med långa köer ochstängda daghem. Då är det svårt för föräldrar att välja nägot annat, eftersomman riskerar att bli utan barnomsorg. Ett annat av favoritargument är attvalets resultat visar att förslaget om vårdnadsbidrag var orsaken till alt deborgeriiga inte kom i regeringsställning. Då vill jag påminna att ocksä socialdemokraterna förlorade röster i valet, och man kan fräga sigvarför. Således är detta ett mycket dåligt argument. Eftersom socialdemokraterna inte låter kommunerna väljautan i stället prioriterar daghem där barnen vistas har vi densituation vi har. 55ULLA TILLÄNDER (c): På tal om bättre kvalitet vill jag först tillBerith säga att många förskollärare och dagbarnvårdare framhåller attalltför mänga barn vistas alltför länge på daghem - är inteovanligt. Enda möjligheten att komma till rätta med detta problem är atlkombinera rätten till kortare arbetsdag med en ekonomisk ersättning, vilket ärnödvändigt under betydligt än under barnets första 18 månader. Vidare talade om föräldrainflytande, ochhon menade då föräldrainflytande i en form av barnomsorg.