prot · GC0947 · 1988-12-31 00:00:00 — Försäkerhets skull vill jag få detta markerat. Finansministernnämnde två problem inom den svenska ekonomin. Jag tror att alla i kammaren kanvara överens om vilka problem det är: prisökningstakten och den lågaproduktivitetsökningen. Eftersom finansministern är något mera van änAnna-Greta , än sä länge, att hushålla med sina minuter, kunde kanskefinansministern, som ändå i sin proposition har skrivit om behovet avkonkurrens för att förbättra produktivitetsutvecklingen, tala om varför dettainte skall gällla inom stora delar av den offentliga verksamheten. Enligt allarapporter, nu senast , har den offenfiigaverksamheten en osedvanligt dålig produktivitetsökning, . Varförenvisas socialdemokratin med att slå vakt om vårdmonopol, utbildningsmonopoloch omsorgsmonopol? Jagvill faktiskt ta upp ytterligare en sak i konjunkturinsfitufets decemberrapport.En mening i rapporten gjorde mig ganska upprörd. Det står att "Kl har lagtin den beräknade inkomstökningen för hushållen från den beslutade förbättringenav föräldraförsäkringen". Därför har man justerat upp sin prognosbeträffande konsumtionsökning, hushållens köpkraft och allt möjligt annat. Jagvill be finansministern att tala om för vilket beslut som åsyftas.Det måste gälla något regeringsbeslut, för något riksdagsbeslut finns ju inte.Jag tycker att han kunde tala om för vad han uppenbarligen har talatom för , då den här rapportenjusterades. Ipraktiken innebär det här två saker, som båda måste vara felaktiga från hansegen utgångspunkt. Man späder nämligen på inflationen och minskararbetsutbudet. I första hand kunde finansministern tala om vad den här meningenpå s. 13, slutet av första stycket, i KI:s decemberrapport faktiskt syftar på. Vissaekonomiskpolitiska åtgärder, m.m. 21 ()replik: Finansministern frågade varför vi inte har sagt någonting omjordbrukspolitiken, som ju är ett av de avsnitt som behandlas i finansutskottetsbetänkande. Ireservafion 62 har vi i beskrivit hur vi ser på konsumentmålet,folkhälsomälet och inkomstmålet, och vi har en hel del avvikande synpunkter påutformningen av propositionen. Beträffande konsumentmålet tror vi att man kangöra som man gör i EG, dvs. Vissaekonomiskpolitiska åtgärder, m.m. vi också berört fidigare.När det gäller folkhälsomälet säger vi att man inte bör importera sådanalivsmedel som inte får fillverkas i . I fråga om inkomstmålet är detvikfigt att klargöra att lantbruket måste få en rimlig företagsekonomisklönsamhet, och beträffande miljömålet framhåller vi att man bör se till att detblir en minskning av kemikalieanvändningen. Det står klart att vi har en heltannan inställning än regeringen. Våra åsikter finns också redovisade ireservationer. JagviU med finansministern diskutera miljömålet, som vi har behandlat tidigare ochsom vi har en reservafion om. Enligt min mening är det nödvändigt attmiljöhanteringen får ett större genomslag i den ekonomiska politiken. Vi serhur konsekvenserna av en dålig miljö slår igenom i form av en minskning avskogsråvaran, vilket får ekonomiska följder. Vidare ser vi att det blir enhöjning av vårdkostnaderna pä grund av dålig miljöhantering. Landstingetskostnader ökar ständigt. Det blir också på vissa områden ett ganska stortproduktionsbortfall. Vidare uppstår det korrosionsskador, som kostar samhälletganska mycket pengar. Man har ibland uppskattat att miljöskadorna kostar 60-100miljarder kronor. Oberoende av vad man kommer fram till för siffror kan man seatt miljöförstöringen kostar samhället väldigt mycket pengar. Därförtycker jag att det vore ganska naturligt, om man i den ekonomiska polifikenhade miljömålet som en viktig punkt. Det är intressant att konstatera attcenterpartiet har kämpat i denna fråga. har delvistänkt om, vilket hedrar . Men det är en gåta att kanavstå från att ge sitt stöd. ansluter sig till de s.k.betongpartierna. Jag skulle vilja fråga finansministern: Vad är skälet till attfinansministern inte kan tänka sig att man skriver in även miljömålet som endel i den ekonomiska politiken? Anf.22 HANS (vpk) replik: Jag vill börja med marginalskatterna, som ju är en huvudsak i hela denekonomisk- politiska filosofi som regeringen lägger fram. Man menar ju attmarginalskattesänkningar måste genomföras för att man skall kunna lägga grundentill låga löneavtal. Enligt min mening är detta ett grovt tankefel, eftersomman bevisligen kan se att läginkomstagare och arbetarfamiljer har halkat efterunder en mycket . De får anstränga sig mycket mer för att hålla uppesin standard, om det ens går. Det borde vara precis tvärtom, dvs. att mangenomförde en skattereform där man gav mest åt dem som befinner sig i denormala inkomstlägena. Detta skulle möjligen kunna underlätta avtalsrörelsen.Det går inte om man ger mest åt dem som redan har höga löner och bättreförsörjningsläge. Jag tror alltså att det ligger ett grovt tankefel bakom helastrategin beträffande marginalskatterna. Såöver till avregleringsfilosofin. Det här är ju inte någonting nytt. Man harförstått att det skulle komma. Man väntar bara på att det skall avreglerasfullständigt på valutaområdet. Jag förstår att det här är den nyliberalapolitik som skall genomföras - avreglering av teko- och livsmedelsområdet. Istället för att sänka matmomsen kan man naturligtvis tänka sig att importeralivsmedel och pressa ned priserna. Det är väl så det skall gå till. Motbakgrund av det äppelbeslut som fattade för någon vecka sedan måsteman fundera vad det hela innebär i längden. Man anser sig alltså inte kunna upprätthålla krav pålivsmedelsproduktion här i landet. Skall det vara samma krav på importeradelivsmedel? Det fordras en utförlig förklaring från regeringen av vad som menasmed avreglering. Vi har ju t.ex. fattat beslut om att äggproduktionen baseradpå burhöns skall avvecklas . Av länsveterinären i mitt hémlän harjag fått veta att det inte alls ser ut på det viset inom EG. Hur skall det blidå? Skall man importera ägg som produceras på ett annat sätt ute i ochslå ut de svenska bönderna, eller skall man upprätthålla något slags regleringoch restriktion med hänsyn till vissa miljö- och hälsomål i den svenskalivmedelspolitiken? Detta är mycket viktiga frågor, och jag varnar föravregleringsfanatismen. Beträffandekonkurrensfrågorna vill jag framhålla att vi inom vpk har reserverat oss.Enligt vår åsikt är det riktigt att man studerar konkurrensfrågorna, menarbetarrörelsen har ju under hela sin uppbyggnad mött en oreglerad kapitalismoch tvingats göra ingrepp. Vi har marknadsföringslagar, konsumentskyddslagarm.m. för att reglera den fria kapitalismen. Skall man nu gå den andra vägen meden avreglering, måste man vara klar över att man möter de fria monopolen,marknadskoncentrationerna och marknadsuppdelningarna. På det viset får man eninflatorisk prispress uppåt, när man skall plocka av folk allt de lyckats tjänaoch få i fickorna av sitt arbete. Då måste regeringen vara klar över att manborde granska också den kapitalistiska utvecklingen, företagsuppköpen,koncentrationsprocessen m.fl. marknadsmekanismer, när man gör enkonkurrensutredning. Vissaekonomiskpolitiska åtgärder, m.m. Anf.23 () replik: sade att hon var oroad för miljön. Jag hörde inte ettenda ord från finansministern om de begränsningar som vår samhällsekonomi har.När man diskuterar långsiktig ekonomi måste man ta hänsyn till att det finnsnaturliga begränsningar. När man hör dessa skildringar verkar det som om detfinns oändliga expansionsmöjligheter. Tillväxt, ekonomi och materiellförbrukning skall sfiga med ett visst antal procent . Det finns dockbegränsningar. Jag vädjar till en insikt härom. Detta måste man ta sig enallvarlig funderare på. Man kan inte fortsätta denna stadiga lunk mot attständigt förbruka mer, slita på våra resurser och förbruka framtiden. Jag har inte lämnat några som helst sekretainformationer om kommande propositioner. Jag skulle tro att vad som har hänt äratt utgår från att socialdemokraterna kommer att hållasina vallöften. Det talas om "beslutet". Såvitt jag kan förstå är detenda beslut de kan syfta på att väljarna valde en socialdemokratisk regering.Det är beslutet. TillAnne vill jag säga att hon har helt fel i fråga om delpensionen.Möjligheten att ta delpension har i själva verket ökat utbudet av arbetskraft.Den har betytt att många människor kunnat avstå från att helt och hållet slutaarbeta och gå i pension. De har kunnat upprätthålla en del av sin arbetsinsatstack vare delpensionen. Erfarenheterna från införandet av delpensioner Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m.m. visarfaktiskt att heltidspensioneringen minskade och att vi i stället fick flermänniskor kvar på arbetsmarknaden. Jag vill också tacka . Det hör ju inte tillvanligheterna. Men han har varit så otroligt artig . Jag vill tacka honomför löftet att arbeta konstruktivt för en förnyelse av jordbrukspolitiken i,som han sade, avreglerande riktning. Jag hoppas att vi kan bli fler om densaken. Låt mig så hoppa över till den andra kanten av politiken,till . Han återvänder ständigt till sitt tema att om de svenskahushållen måste sänka sin levnadsstandard beror det på att vinsterna är såhöga. Jag skall inte förneka att vinsterna är mycket höga i ochatt detta är ett problem. Men, , kan vi inte kommaöverens om att vår levnadsstandard bygger på hur mycket vi producerar och hurmånga som har arbete? Det är det alldeles avgörande. Sanningen är ju den attunder den period då svenska folkefs levnadsstandard minskade kraftigt, då sjönkockså vinsterna till absolut bottennivå. då vinsterna harstigit har också reallönerna stigit. Det är klart att lönerna i det kortaperspektivet hade kunnat stiga ännu mer, om vinsterna hade varit lägre. Dethåller jag med om. Det är dock inte givet att vi med en sådan politik hadeuppnått ens den standardförbättring och den sysselsättningsökning som nuuppnåtts. är förkrossad över att svenska konsumenteri fortsättningen skall kunna välja att köpa ufiändska äpplen, om de så vill.Det kallar han avregleringsfanatism. Jag undrar om inte svenska folket bestårav rätt många fanatiker i så fall, som vill kunna välja mellan äpplen ochäpplen eller t.o.m. mellan äpplen och päron, om det skulle behövas. frågar mig om jag står fast vid direktiventill momsutredningen. Ja, det gör jag. Men var står numera? , när diskuterade skattepolitiken, fick vi höra att det numerainte heter sänkt skatt på basmat. heter det sänkt skatt på vardagsmat. Därhar inte hängt med i svängarna. Han talar fortfarande om sänktskatt på basmat. En sak tror jag att många är intresserade av att veta, inteminst inom momsutredningen. Betyder det någonting att nu vill ha sänktskatt på vardagsmat och inte på basmat? Vad är vardagsmat? Betyder det att viskall ha en moms för den mat vi äter på vardagarna och en annan för den mat viäter ? Jag tror t.o.m. att kyrkan är intresserad av svaret pä denfrågan. När det gällde tal om regionalpolitik vill jagsäga följande. Det var mer stillastående på arbetsmarknaden när arbetslöshetenvar hög. Det är ganska naturligt. Det är ingen idé att ens fundera på attflytta när det inte finns några jobb att flytta till. har sysselsättningenökat, och det finns många jobb. Det finns fler jobb än människor i mångaregioner. Då blir folk naturligtvis intresserade av att flytta. Många villflytta därför att de vill ha andra jobb - ökade inkomster och mer intressantaarbetsuppgifter. Jag kan inte förstå annat än att det måste ligga i människorsintresse att vi fåren mer allsidig sammansättning när det gällerarbetstillfällen och möjligheter till utveckling och att detta kan spridas överhela landet. Tack vare att förnyelsetakten i näringslivet nu ökar har ocksåsysselsättningen kunnat förbättras över hela landet. Framför allt är de jobbsom nu finns mycket tryggareän de som fanns tidigare. Jag förstår inte denna gammelkonserva-tism fråncenterns sida, att bekämpa industriell förnyelse i tron att det ökar trygghetenoch de långsiktiga utvecklingsmöjligheterna i skogslänen. All erfarenhet visaratt detta är fel och att förhållandet är det motsatta. Det har talats mycket om det låga sparandet i . Detär riktigt att det är ett allvarligt problem att hushållssparandet gått ned såkraftigt. Jag måste då snudda vid den skattereform som ärunder arbete. - jag vet inte om det också gäller -kritiserar våra tankar om att skärpa kapitalbeskattningen. Det är fel, sägerTobisson. Han menar att man inte kan skärpa kapitalbeskattningen närhushållssparandet är så lågt. Men jag tror att han har fel. Ser vi på vad somhar hänt med de svenska hushållen finner vi inte att de har ökat sitt sparandei den meningen att de har större finansiella tillgångar - mer pengar på banken,mer premieobligationer, mer aktier och även mer villor. Problemet är att delånat ännu mer. Deras lån har växt mycket snabbare än deras insättningar på bankoch deras förvärv av finansiella tillgångar. Otvivelaktigt har ett starkt skälför folk att låna varit att beskattningen gjort det mycket gynnsammare att lånaän att spara. Därför kan vi inte, , lösa våra problem medsparandet om vi inte gör något ät kapitalbeskattningen, så att sparande i dentraditionella formen gynnas, medan upplåning blir mindre gynnsamt än . var de borgerligapartierna beredda att framställa sig som ett regeringsalternativ. Det var förevalet. I dagens debatt har man noga undvikit att inta någon gemensamståndpunkt. Jag har läst de reservationer som man har avgett tillfinansutskottets betänkande för att se vad det finns kvar av ett borgerligtregeringsalternativ. Det finns några gemensamma reservationer. På ett områdedär de borgerliga partierna tidigare ansträngde sig för att bli överens,nämligen om riktlinjerna för den ekonomiska politiken, har de nu för förstagången tror jag hamnat på olika linjer. Jag vill fråga vad som menasmed det som har skrivits. är generösast, de ställer sig i alltväsentligt bakom motionerna från och . dämparden här ekumeniska stämningen och anser att de borgerliga partiernas motionerföreter stora likheter. däremot knäpper till och säger att det barafinns likheter mellan motionerna. Var finns likheterna? Består de i att ni harsamma marginaler och uppsättning av bokstäver, eller finns det något innehåll iden ekonomiska politiken som företer några likheter? I debatten om skatterna i går visade det sig att riksdagenhar sex olika linjer beträffande beskattningen. Jag måste säga att det äromöjligt att föra ekonomisk politik, om man inte kan förena linjerna när detgäller beskattningen. Om de borgerliga partierna är oense på en sådanväsentlig och grundläggande punkt, undrar jag vad det egentligen finns förmotivering för att de i var sin reservation påstår att de har likheter sigemellan när det gäller inriktningen av den ekonomiska politiken. Det har talats mycket om moral i politiken, men det vorehederligare att tala om att ni inte har någon gemensam politik och att det ärdet som ni är stolta över. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m.m. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m.m. 25 () replik: Finansministern frågar efter likheter mellande borgerliga partiernas reservationer om den allmänna ekonomiska politiken.Jag får då peka på att största delen av dessa reservationer är identiska fillsin lydelse. Om man däremot ser pä finansministerns uttalande sä finns detegentligen ingen likhet alls mellan den svavelosande marxisfiske predikant somstod i denna talarstol för ett är sedan och fördömde marknadskrafterna och denmåttfulle och t.o.m. artige politiker som säger att utbudsekonomi ärnågot som man kan pröva, och att man skall tro honom pä hans ord. Det är framför allt två saker som är litet besvärande ochsom gör att man kan misstänka att talet om utbudspolitik kan vara litet tunt.Den ena är att man inte är beredd att vidta den i alla fall mestutbudsstimulerande åtgärd som finns, nämligen att sänka det rekordhårdaskattetryck som vi har i . Den andra är att man inte är beredd attavmonopolisera vård, omsorg och utbildning, som man alltså förbehåller denoffentliga sektorn. Dessa saker utgör ett betydande utbudshinder. Det fanns emellertid en intressant passus ifinansministerns första anförande, där han sade något om att om riksdagenvisar återhållsamhet med utgifter , kan den stora skatteomläggningen blien skattereform i betydelsen skattesänkning, sänkning av skattetrycket. Här finnsalltså en antydan om nytänkande, nämligen att totalfinansiering, eller t.o.m.överfinansiering, som trots allt så att säga ligger i korten införskatteutredningarna, bara är ett skrämskott. Vad oss moderater anbelangar behöver finansministern intevara orolig. Vi har, som jag redogjorde för i mitt anförande, som mål enlångsiktig balans i statsbudgeten och utgiftsminskningar som kan användas förskattesänkningar. Men varför dessa hot om kraftiga skärpningar av skatten päboende, pensionssparande, aktiesparande och nyföretagande när detta skallsättas i kraft först , dvs. Det kan inte undgå attverka avhällande på nya satsningar. Och det kan framkalla omdispositioner blandmänniskor som tror att det blir pä detta sätt, när det senare kan visa sig attdessa omdispositioner varit onödiga. Jag måste besvara frågan om möjligheten att stimulerasparandet genom att skärpa kapitalskatterna. För mig förefaller det fullkomligtomöjligt. Jag kan inte förstå hur man kan tro att detta är möjligt. Villfinansministern bestrida att en sådan åtgärd rimligen måste leda tillkapitalflykt, i synnerhet om finansministern gör allvar av de planer som hannämnde, nämligen att helt avskaffa valutaregleringen? Hur kan man tro att detär möjligt att skärpa kapitalbeskattningen och ändå hålla kapitalet kvar ilandet? 26HANS (vpk) replik: Finansministern gjorde ett nummer av att manhar förbättrat sysselsättningen, och jag vet inte hur jag skallbehöva upprepa att jag tycker att det är den positiva sidan av ekonomin. Menall fördelningspolitik utgår egentligen från lönekampen. Det är ju kampenmellan arbete och kapital, mellan den organiserade fackföreningsrörelsen ocharbetsköpar-na, som utgör grunden för behovet av all fördelningspolitik somförs. Omfördelningen är rättvis minskar naturligtvis pressen på staten att göra något för att justeraresultatet. Som en första åtgärd för att justera resultatet finnsskattepolitiken. Genom skattepolitiken kan man gynna missgynnade eller gynnadei lönekampen. Regeringen föredrar att gynna dem som redan har fått de bättrelönerna i stället för att gynna dem som har de sämre lönerna. Det är här somjag anser att tankefelet ligger när regeringen lägger upp en ekonomisk politiskstrategi som innebär att man genom skattesänkningar skall lägga grunden förett löneavtal. Då gynnar regeringen, enligt min mening, fel grupper med sinaförslag. Påandra plats i denna ordning kommer naturligtvis socialpolitiken och alla dessingredienser med stöd till utsatta personer i samhället. Detär på detta sätt fördelningspoHtiken ser ut. Det är kampen mellan arbete ochkapital som lägger grunden för vad finansministern och andra behöver göra ellertvingas föreslå inom den sociala politikens område och inom skattepolitikensområde. Jag menar att det då är viktigt att på ett riktigt sätt analysera vadsom händer. Jaghåller med om den här beskrivningen av utvecklingen, jag läste nämligenAnna-Greta papper i all hast. Det finns en fidigare undersökning somvisar , 19751985, av stagnerande realinkomster för hushållen.Undersökningen visar att hushållen håller konsumtionen uppe genom mera arbete.Förhållandet är tydligen detsamma under 1978-1988, dvs. att det är på grund avmer arbete som hushållen kan behålla sin standard. Om man skall se det somenbart positivt att folk måste arbeta mer för att kunna köpa sin mat, eller omman skall se det som ett tecken på att det råder en orättvis fördelning, berorpå vilken utgångspunkt man har. Jag menar att det är ett tecken på en orättvisfördelning. Men det är klart att det är bra att folk har haft möjlighet attköpa mat och kläder som tidigare så att de slipper svälta eller vara utankläder. Detgår naturligtvis att göra sig rolig över de utländska äpplena. Men faktum äratt det till synes ganska obetydliga men mycket viktiga beslut som riksdagenfattade , dvs. att man inte skall ställa samma krav påimporterade äpplen som på inhemskt odlade äpplen, inger de värsta farhågor närdet sägs att man vill avreglera livsmedelspolitiken. Det är ju självakärnan i allt. Skall tillåta import av varor som är producerade pä ettannat sätt än vad som accepteras i och som är producerade enligt andraregler än dem som vi har när det gäller företagare och näringsidkare i ?Det är ju omöjligt att ha båda dessa idéer . Jag menar att man bordeha lärt sig vad en avreglerad kapitalism innebär. Vissaekonomisk-politiska åtgärder, m.m. 27 ()replik: Det som sades till avregleringens lov var mycket intressant. skallman tydligen ställa stora krav på livsmedel tillverkade i vårt land, vilket ärriktigt, men man skall inte alls bry sig om hur livsmedel som vi köper frånutlandet har hanterats. Tydligen skall man när det gäller gärna köpabillig mat. Även om djuren från andra länder har farit mycket illa och pumpatsfulla med hormoner skall de köpas billigt av och avlivas när de är idåligt skick. Det är den polifik som avregleringsivrarna står för då det gällerlivsmedelspolifiken. Finansministern är litetoklar i fråga om baslivsmedel, basmat och 4Riksdagens protokoll 1988/89:47 Vissaekonomiskpolitiska åtgärder, m.m. Man kan juanvända olika uttryck, men vad som avses finns redan instämplat och diarieförtpå i den förteckning som jag har skickat in tillutredningen för indirekta skatter. Jag har då använt ordet basmat. Det äralltså detta som gäller i den diarieförda promemorian på . Delistor som jag bett att få gällde obearbetade baslivsmedel. Jag har begärt tvåundantag: tillägg på bröd och köttfärs, eftersom de äts räti mycket av folk.Förteckningen över dessa livsmedel, omfattar två och en halv A 4-sidor, och jagskall inte besvära kammaren med att läsa upp den, men åtminstone jag betraktardessa som baslivsmedel. Vifår väl se vad utredningen kommer fram till, men jag hoppas att de krafttag somfinansministern tog när det gällde att ge tilläggsdirektiv skallföljas av en positiv inställning så att vi åtminstone på en punkt anpassar ossefter EG - att sänka momsen på mat. Finansministerntrodde att kyrkan pä nägot sätt var inkopplad på detta. Oblat ingår emellertidinte i min lista - det vill jag gärna deklarera. Men detta faktum hoppas jaginte gör att finansministern avstår från att gå till kyrkan i jul. Jag önskarhonom en trevlig helg. 28 ()replik: Får jag be finansministern att vidarebefordra denna intressantapromemoria från till kommitténs övriga ledamöter. Jag tycker attfinansministern är litet väl mycket för att hemlighålla promemorior. Men denhär kanske ändå kunde vidarebefordras. Finansministerngav faktiskt ett mycket bra exempel på det jag sade i mitt anförande, attsocialdemokraterna försöker sitta på tvä stolar . Han sade i sittsenaste inlägg att deltidspensionen var väldigt bra, den ökar arbetsutbudet.Högre ersättning för att vara ledig leder alltså till ökat arbetsutbud. När manväntar handlar det om att öka ersättningen för attjobba, för det ökar arbetsutbudet. Det är nämligen effekten av förändringar imarginalskatterna, som finansministern nu börjar tycka är ganska bra. Dåförstår jag inte hur högre ersättning för att vara ledig och högre ersättningför att jobba ger samma effekt. Det är faktiskt inte riktigt sant. Konjunkturinstitutethar inget fått veta, sade . Nej, den förra rapporten, därkonjunkturinstitutet inget visste eller i varje fall ingenting skrev, komfaktiskt också efter valet. Så om institutet bara har gått efter vallöften somnormalt skall hållas enligt vanlig normal hederlighet, har det ändå gjort enförändring från höstprognosen till decemberprognosen. Konjunkturinstitutethar uppenbarligen gjort en uppjustering av hushållens köpkraft pä grund av denväntade eller beslutade - hur man nu fär formulera det - förändringen iföräldraförsäkringen. Hur passar detta ihop med finansministerns uppmaning tilloppositionen?