prot · GC0945 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag tycker nog att det finns anledning attuppmana , den här gången lika väl som aUa andra gånger när vidiskuterar regionalpolifik, att nypa sig själv i armen litet. Tittar man ibackspegeln, kan man ändå konstatera att från den tid när vi hade en borgerligregering här i landet och fram till nu har det blivit ganska ordentiigaresultat - och positiva resultat. I , eget län, var det 1983 enganska kärv situation. Den är avsevärt mycket bättre . Samma sak gällerSigge Godins län, , som dessutom är mitt födelselän. Tittar man iden stafistik som föreligger, finner man inte alls siffror som stöder deuppfattningar som framförs av och . Det är vikfigtatt slå fast detta. Låt mig sedan säga till att närtalmannens klubba har falHt och beslut har fattats, borde vi rimligtvis varaöverens om det som vi har fattat beslut om. Den socialdemokratiska gruppen iarbetsmarknadsutskottet står naturligtvis bakom vad utskottet har skrivit ibetänkandet. Det utskottet föreslår är den politik som vi är inställda på attförverkhga. Byggnadsarbetarnas löneutveckling i talar BörjeHörnlund om som den stora faran. Men det är fakfiskt arbetsgivarna som betalarut lönerna och inte några fackföreningar. Byggnadsarbetarna har haft enlöneutveckling som legat något , som nämnde. Men det ärsom sagt arbetsgivarna som betalar ut lönerna. Lät mig slutHgen lämna följande meddelande fill BörjeHörnlund: Jag är mycket mycket intresserad av regionalpolitik. 130 () replik: Jag tackar för beskedet från omatt han är mycket intresserad av regionalpolifik. Tyvärr måste jag samtidigtkonstatera att det ännu inte har märkts i prakfisk handHng. Men jag förstår attdet kommer att märkas framöver, och då skall jag ära . Det är så, , att det behövs pengar direkt.Eftersom regeringen inte har bemödat sig om att kontrollera läget ute pålänsstyrelserna, har jag på egen hand gjort det. Det gäller då inte baraVästerbottens län. Jag kan säga att landshövdingen i , förremoderatledaren i , begär 50 milj. kr. för att kunna fullfölja deriktiga satsningar som det kommer in ansökningar om. Men utgörinte nägot undantag. Det förhåller sig på samma sätt i nästan alla län - ävenom beloppen inte är lika höga överallt. I det läget är det inte något överbudatt begära en tilldelning direkt om 200 milj. kr. Det gäller ju att undvikaavbrott i det vikfiga beslutsfattandet och att kunna ge besked relativt snabbt. säger att det är så bra så bra. Men efter detatt socialdemokraterna tog över regeringsmakten har 2 700 ungdomar lämnatVästerbottens inlandskommuner. Kvar blir de gamla. är medelåldern myckethög. Tror att man med den politiken bygger ett framtidssamhälle?Nej, det gör man inte. Situationen är tyvärr synnerligen allvarlig. Lägger mantill detta ERU:s rapport, som redovisats i , och länsstyrelsensrapporter om planerade nya arbetsplatser här i och ändå inte bliroroad, ja, dä måste man heta . Den information som vi har fått av är attlönerna på den samlade arbetsmarknaden av tvä år ökar med , och det är allvarligt. ' 131 (vpk) replik: Här säger att densocialdemokratiska riksdagsgruppen kommer att följa det beslut som har fattatsi och med att talmannen slagit klubban i bordet. Det är roligt att höra. Menjag hade faktiskt inte räknat med någonting annat. Däremot blir jag fundersam när säger attregeringen skall göra en samlad bedömning. Det kan man inte läsa något om idetta betänkande. Jag måste därför fråga: Är det tolkning ellerär det den socialdemokratiska riksdagsgruppens uppfattning som gäller? Och hurlång tid kommer det att dröja innan man, efter att ha fått in uppgifter frånlandets alla länsstyrelser, kan göra en samlad bedömning? I utskottsbetänkandetsägs någonting annat. Vad är det som gäller i fråga om debeslut vi fattar? Är det som säger att det beslut gäller som följsav att talmannen slår klubban i bordet eller är det skrivningen iutskottsbetänkandet som gäller? Varifrån fär det andra som han härtalar om? 132LARS ULANDER (s) replik: säger att jag inte visar ipraktisk handling att det finns ett intresse för regionalpolitiken. Ja, denretoriken kan naturligtvis utnyttjas här. Självfallet har alla vi som arbetar iarbetsmarknadsutskottet ett alldeles speciellt ansvar. Men ochjag sitter ju med i den utredning som skall föra regionalpolitiken framåt.Således har stora möjligheter att göra en insats. Vidare började resonera om Stockholmsutveckling. Men här gäller precis samma resonemang och bedömningar. Det ärklart att vi måste titta på olika vägar för att utröna hur vi skallklara det här. Å andra sidan finns det flera alternativ när det gäller attbedöma utvecklingen i . Naturligtvis måste vi göra en noggrannuppföljning i detta avseende. På s. 4 i betänkandet sägs det följande och det skall viväl kunna vara helt överens om: "Utskottet förutsätter att regeringenföretar en samlad prövning av redan gjorda och senare inkommandeframställningar från länsstyrelserna om medelstillskott och därefter hosriksdagen aktualiserar den anslagsförstärkning som kan visa sig behövlig föratt tillgodose projekt som framstår som angelägna och inte lämpligen kanfinansieras i annan ordning." Så står det i det betänkande som jag har. Jag hoppas attdet också gäller betänkande. Dessutom hoppas jag, som sagt,att vi kan vara helt överens på denna punkt. Tredje vice talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligarereplik. 133 (): Jag skall fatta mig ganska kort. Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 2och 4. Båda reservationerna handlar om stöd till regionala utvecklingsinsatser.Dels gäller det anslaget till lokaliseringsbidrag, dels gäller det ytterligaremedel till landsbygds- och glesbygdsinsatser. Regeringens förslag fill åtgärder och vidtagnaåtgärder för att stärka regionalpolitiken anser jag vara ganska blygsamma.Arbetsmarknadsministern borde faktiskt rodna. Hon vill ju påskina att denregionala balansen i har förbättrats så till den grad att det i frågaom insatserna nu handlar om prioritering, inte om att bevilja medel. Det är ett faktum att det finns en regional obalans i dethär landet. Den som inte tror det, kan göra en resa med tåg genom landet -tågen går ju ännu och det skall de väl göra åtminstone några månadertill - för att ta reda på hur det ser ut. Beträffande medlen till glesbygds- ochlandsbygdsinsatserna är det av största betydelse att kampanjen inte helt mister sin trovärdighet. Det måste alltsåfinnas medel när det gäller att följa upp de idéer och förslag som har kommitfrån människor ute i landet. Den mobilisering i fråga om lokala initiativ somdärmed faktiskt åstadkommits är ett utmärkt redskap för regionalpolifiken. Detär ju de lokala initiativen och de enskilda människorna, som utgör grunden för enlokal utveckling och som avgör om det över huvud taget blir någon lokalutveckling och hur långvarig den i så fall blir. Om det inte finns någon vilja att fullfölja den nämndakampanjen, blir denna helt enkelt ett fiasko. Kritiken har varit ganska härd emellanåt.Kritikerna har talat om vackra färgtryck och om tidningar och broschyrer somösts över människorna i hela landet. Men saknar man, och väntar på,konkreta politiska beslut om åtgärder. Låt inte den kritiken bli bekräftad. Landsbygdskampanjensmaterial får heller inte dribblas bort bland olika utredningareller bli en framtidsfråga. Det behövs pengar för regionalpolitiska insatser -den saken är klar! Vi har, tyvärr, fortfarande en regional obalans i . 134 (): Jag måste tyvärr ta kammarens fid i anspråkför att, åtminstone med hänsyn till fränder uppe i ,undervisa om den situafion som råder i , eftersomhan tydligen inte vet hur läget är. Länet förlorade 10 000 människor pä 60-talet och 6 500 pä80-talet. Då är det inte så konstigt att arbetslöshetssiffrorna är ganskalåga, när människorna i stort sett har flyttat ifrån länet. Och bara för attsocialdemokraterna här går en mjuk väg för att hitta resultat i en allvarligfråga, kan inte vi i vara nöjda. Jag försökte göra klart för LarsUlander och arbetsmarknadsministern att vi är rätt missnöjda, men vi tycker måste hitta en lösning för att komma framåt. Till det vill jag också lägga, , attutflyttningen har skapat en åldersstruktur i glesbygdslänen som är katastrofal.Därtill skall dessutom läggas att 1 000 människor i nu riskerararbetslöshet på grund av nedläggning, som jag talade om tidigare, ochKema Nobels planerade nedläggningar i . Därutöver lägger televerketner ytterligare ett antal tjänster. Glesbygden har redan förlorat sina jobb. Därtill är fackkompisar ute ochuppvaktar och talar om att 7 500 jobb riskerar att falla bort omkärnkraftsavvecklingen missköts. Det kanske kan mana till eftertanke. Jag vill ställa en fråga till : Varför ändrarsig arbetsmarknadsministern från den ena veckan till den andra? Hon ändrarnaturligtvis inte uppfattning därför att jag vill att hon skall göra det utandärför att hon har insett allvaret i läget. Med det vill jag avsluta och säga att regeringen skyndsamtskall se över länsanslagen, vilket vi är överens om. Detta är enresultatpolifik som har eftersträvat, och jag hoppas också attkontentan blir resultatpolitik till glädje för de län som saknar pengar ilänsanslag. 135LARS ULANDER (s): Jag hade inte tänkt förlänga debatten, menefter senaste resonemang vill jag göra en kommentar. Om man gör såsom man gjorde , dvs. pressar upp arbetslösheten ilandet, är det klart att det händer vissa saker. Vad som häller på att händabl.a. här i är positivt, nämligen en negativ omflyttning. Det harnaturligtvis att göra med dagens arbetsmarknadssituation som innebär attmänniskor t.o.m. uppe i kan fä jobb. Det är något att vara stolt över. Låt oss arbeta vidare på detta sätt, så kanske ännu merfolk flyttar fillbaka till . Men använd inte de metoder som mananvände 1976-1982, utan de metoder som har använts därefter. 136 (): Jag förstår inte riktigt vad menar. Jag tycker att hanskall lyssna på debatten. ERUsäger att det efter 1982, med den tredje vägens polifik som socialdemokraternahar fört, har bHvit ökade regionala obalanser. Det är regeringens eget organsom säger det, inte oppositionen. Det är det som vi skall diskutera, LarsUlander, som ligger oss närmast och som är de stora problemen. Dessutomsäger att 10 000 industrijobb riskeras . Det finns skäl attfundera över det och att diskutera det här, , därför att det liggerframför oss och det är allvaret. Hur skall vi klara den situationen? 137 (): Jag vill bara nämna två procenttal för att belysa balansen. 1 december1983, när den borgerliga budgeten fortfarande gällde, hade enarbetslöshet på . måste varaöverens med mig om att balansen är posifiv nu och att den var negativ då. Detta är mitt sista inlägg - annars skulle vi kunna hålla på en helnatt, och det tror jag inte att någon skulle tycka vara speciellt bra. Anf.138 (): Jag trodde inte att jag behövde undervisa en gammal fackföreningsman omatt det var lågkonjunktur under de borgerliga åren och har varit högkonjunkturi . Vad innebär högkonjunktur, ? Jo, det innebär att detsaknas pengar fill länsanslag. Det pågår en expansion i samhället, som bör tastill vara. Är det dä underligt att arbetslösheten minskar? Det är enfundamental sanning att det är så. Det är inte den socialdemokratiskaregeringen som har lyckats åstadkomma den högkonjunkturen, utan den påverkas istor utsträckning av vad som händer i omvärlden. Det skall vi kanske återigenpåminna oss om. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. Kammarenövergick till att fatta beslut i de förevarande ärendena. Mom. 1 (lagens allmännainriktning m.m.) Hemställan Utskottetshemställan bifölls med 254 röster mot 58 för hemställan i reservafion 1 avAnders G Högmark m.fl. Utskottetsmotivering godkändes med 279 röster mot 17 för den i reservation 2 av Lars-OveHagberg anförda motiveringen. 14 ledamöter avstod från att rösta. Prot.1988/89:45 Mom. 2 (styrelserepresentationslagensrepresentativitetsregel) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 3 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom. 3 (utseende av arbetstagarrepresentant) Utskottets hemställan bifölls med 185 röster mot 127 förreservafion 4 av m.fl. Mom. 4 (arbetstagarrepresentanternas fördelning påorganisationer) Utskottets hemställan bifölls med 214 röster mot 99 förreservafion 5 av m.fl. Mom. 5 (de anställdas representation i beredningsorgan) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avAnders G Högmark m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 6 (styrelserepresentationslagens förhållande fill 2 §MBL) Utskottets hemställan bifölls med 163 röster mot 150 förreservafion 7 av m.fl. Mom. 7 (lagens bestämmelser om skadestånd) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservafion8 av m.fl., dels reservation 9 av och CharlotteBranting-bifölls med acklamation. Mom. 8 (de anställdas inflytande vid nedläggning avföretag) Utskottets hemställan bifölls med 277 röster mot 35 förreservation 10 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 1(personalpolitikens inriktning) Först biträddes reservation 2 av och med 37 röster mot 18 för reservation 1 av . 258 ledamöteravstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 270 röster mot34 för reservation 2 av och . 8 ledamöter avstod frånatt rösta. Mom. 3 (nattraktamentets storlek) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmofivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den i reservation3 av m.fl. anförda motiveringen - bifölls med acklamafion. Mom. 4 (bilersättningsbeloppen i de fyra nordligastelänen) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den i reservation 4 av m.fl. anförda motiveringen - bifölls med acklama- 130 tion. Mom. 6(problemen med ålderslivränta) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avElver och - bifölls med acklamation. Mom. 7 (meritvärdet av värnpliktstjänstgöring) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avBörje och - bifölls med acklamation. Mom. 11 (prövningen av domares skiljande från tjänsten) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avAnders G Högmark m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 12 (preskriptionstiden för avskedande enligt 11kap, 5 §) Utskottets hemställan bifölls med 247 röster mot 61 förreservation 8 av m.fl, 2 ledamöter avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(medelstillskott fill anslaget Lokaliseringsbidrag m.m.) Hemställan Först biträddes hemställan i reservation 1 av m.fl. med 65 röster mot 58 för hemställan i reservation 2 av BörjeHörnlund m.fl. 189 ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan - som ställdes mothemställan i reservation 1 av m.fl. - genom uppresning. Utskottets motivering godkändes med 254 röster mot 20 förden i reservation 3 av anförda motiveringen. 37 ledamöteravstod från att rösta. Mom. 2 (ytterligare medel till landsbygdsinsatser m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 253 röster mot 58 förreservation 4 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. 18 § Tillkammarkansliet hade inkommit följande ansökan om entledigande: Härmed anhåller jag om entledigandefrän mitt uppdrag som styrelseledamot i . Skälet till min anhållan är att jag fr.o.m. den 1 januari1989 är anställd vid fondens kansli. Enligtstadgarna för Stiftelsen åvilar det Prot,1988/89:45 fullmäkfige i att till lämna förslagfill ny styrelsele-14december 1988 damot, 19 § Anmäldes och bordlades medanledning av prop. 1988/89:61 om dubbelbeskattningsavtal mellan och 1988/89:Sk35 av m.fl. (m) 20 § Anmäldes och bordlades 1988/89:KU18Instrukfion för 1988/89:FiU10 Vissa ekonomisk-poHtiska åtgärder, m.m. 1988/89:SkU13 Skattebefrielse för vissa intäkter avkottplockning, m.m. Tredje vice talmannen anmälde att talmannen efter samrådmed skatteutskottets ordförande och vice ordförande hade beslutat föreslå attskatteutskottets betänkande 13 fick företas till avgörande efter endast enbordläggning. 21 §Meddelande om interpellation Meddeladesatt följande interpellation framställts 1988/89:97 av () till utbildningsministern omökade resurser till grundvux för flyktingar och invandrare: Många av de flyktingar ochinvandrare som kommer till har en bristfällig utbildning. Dessaflyktingar/invandrare har behov av utbildning antingen på grundvuxnivå ellergrundskolenivå eller behov av grund-sfi. De kan också ha behov avyrkesutbildning för att de skall kunna klara sig på arbetsmarknaden. Mångaflyktingar har en mycket bristfällig utbildning och blir därigenomklassificerade som grundvuxberättigade, vilket innebär att de är och skall varaberätfigade till att erhålla studier på grundvux. Den ökade kommunala flyktingmottagningen har medfört storaproblem för kommunerna, därför attgrundvuxresurserna inte räcker fill. Kommunerna får inte resurser utifrån detfaktiska antal grundvuxberättigade som man har i flykfingmottagningen. Eninvandrare/flykting har rätt till 1 500-3 000 undervisningstimmar inomgrundvux, under förutsättning att vederbörande uppfyller kraven för intagningtill grundvux. Med nuvarande resurstilldelning och deltagarantal är det inteovanligt att det blir en studietid på 5 -. Det finns kommuner som skjutertill kommunala medel för att kunna minska utbildningsfiden, så attinvandrarna/flykfingarna inte bHr beroende av socialbidrag, blir passiviseradeoch får svårt att komma ut på arbetsmarknaden. Omflykfingen/invandraren däremot har en längre skolgång än leder det intefill några ekonomiska problem för kommunen, eftersom man i detta fall erhållerstatsbidrag ufifrån antalet inskrivna i grund-sfi-undervisningen. Deflyktingar som blir klassificerade som grundvuxberättigade får en oacceptabeltlång studietid och blir därigenom beroende av socialbidrag, vilket medför riskför isolering och passivisering innan de får möjlighet att införlivas i detsvenska samhället. Det anser jag vara en oacceptabel särbehandling av olikaflykfinggrupper och inte förenligt med svensk flyktingpolifik. Denlånga studietiden med undersysselsättning kan leda till svåra sociala problemsåsom familjeproblem, missbruksproblem osv. Det leder också fill kommunalapåfrestningar i form av kostnader, vilket jag har redovisat. I värstafall kan det leda till att kommunerna inte vill ta emot flyktingarfrån sådana grupper som kan ha stor andel grundvuxfall. Föratt komma till rätta med problemet anser jag att kommunerna bör ges rätt atterhålla statsbidrag enligt statsbidragssystemet för grund-sfi även för deflyktingar/invandrare som uppfyller villkoren för att få grund-sfi men erhållerdenna undervisning inom grundvux. Medanledning av ovanstående vill jag ställa följande frågor fillutbildningsministern: Anser statsrådet det rimligtatt det i vissa kommuner på grund av knappa resurser kan ta upp till ,innan en flykfing har genomgått grundvux? Anser statsrådet det rimligtatt kommuner måste skjuta till kommunala medel till undervisningen för attminska studietiden för grundvuxelever? Anser statsrådet att det finnsrisk att kommunerna väljer att endast ta emot flykfingar som ärläs- och skrivkunniga? Vad tänker statsrådet göra föratt eHminera orättvisorna när det gäller statsbidragen fÖr undervisning tillvåra flyktingar/invandrare? 22§ Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1988/89:347 av BirgerSchlaug (mp) fill statsministern om åtgärder mot viss annonsering förförsvaret: I dagstidningar, på annonspelare, i tunnelbanan och påbussar annonserar miHtären. Med citat från en diktator, "Varje land har enarmé - sin egen eller någon annans", och andra slagord har militären byggtupp en reklamkampanj för 3 milj. kr. i syfte att propagera för mer pengar tillupprustning. försvarsbeslut skars civilförsvarets anslagner, och medlen överfördes till den lilla del av totalförsvaret som utgörs avden militära sektorn - en liten del av totalförsvaret som fär kosta 70 milj.kr. Civilförsvaret har endast 2,6 milj. kr. för allinformationsverksamhet -militären bränner av 3 milj. kr. av skattepengar i enenda hetskampanj. Har statsministern för avsikt att stoppa militärenspropaganda? Anser statsministern att det militära försvaret skall påverkaförsvarsdebatten på det groteska och fullständigt oinformativa sätt som ärfallet? 1988/89:348 av () tillutbildningsministern om Riksradions utlandssändningar: har SSB-sändningar - SSB är förkortning förSingle - pågått ifrämst Riksradions Pl. Dessa sändningar - som skett pä försök och som slagitmycket väl ut - har gjort det möjligt att höra nyheter frän iSfillahavsregionen och på södra halvklotet. anländer från två fartyg tillAntarktis med ett hundratal svenskar ombord. Det gäller den stora svenskaAntarkfisexpeditionen som kommer att vara där nere t.o.m. mars isolerade frånyttervärlden. SSB-sändningarna - som är enda möjligheten att lyssna på nyheterfrån hemlandet - kommeratt tystna pä nyårsafton i är, efter det att tremänadersex- peditionen anlänt till . Riksradio har meddelat att man efter samråd medutbildnings-resp. bedömt att sändningarna av ekonomiskaskäl kommer att upphöra. Något annat kommer ej i stället. Om nu över huvud taget SSB-sändningarna skall upphörasynes tidpunkten vara synnerligen illa vald. Är utbildningsministern bereddmedverka till att Riksradions utlandssändningar får fortsätta som tidigare föratt bl.a. avvärja det hot mot Antarkfisexpeditionen som en isolering fränkontakten med skulle innebära? 23 §Kammaren åtskildes . Förteckningöver talare Prot. (Siffrorna avser sida i protokollet) 1988/89:45 Förstevice talmannen 84, 89 Alemyr,() 79, 81, 82 Biörsmark,() 67 Bjelle,() 51, 54, 55, 60, 62 ,() 66 ,Chariotte (fp) 90, 96, 99 ,(vpk) 24, 40, 42, 55, 57 ,(vpk) 84 ,() 57, 61 ,() 92, 97, 100, 101 Furustrand,() 70 ,Per (mp) 76, 80, 82 Godin,() 120, 128, 129 ,() 71, 74 Hegeland,() 44 Holmkvist,() 89, 94, 97, 99, 101 Högmark,() 102, 111, 113, 115, 123 ,() 117, 123, 125 ,() 33, 40, 44 ,Kersfi (c) 107, 111 ,() 14, 21, 23, 29, 31, 33, 39, 43 Kenneryd,() 53, 54, 61 Lestander,(vpk) 69, 73, 74, 107, 110, 112 ,Bo (m) 10, 20, 22, 29, 31, 32, 38, 41, 49, 57, 60, 62 Lyngå,() 30, 32, 33, 40, 48, 63 ,() 69, 70, 73, 114 ,() 46, 49 ,() 87 ,() 95, 98, 100, 108, 112, 113 ,(vpk) 92, 94, 95, 98, 100, 102, 119, 124, 126 Schörling,() 127 ,() 85 Strömdahl,(vpk) 74, 76 ,() 75, 76 ,() 83, 86, 87, 88 Thurdin,() 17, 21, 23, 37, 42 Ulander,() 121, 125, 126, 128, 129 ,() 104 ,() 68