prot · GC0945 · 1988-12-31 00:00:00 — Vi är fullt medvetna om att frågan är besvärlig. Men med tankepå det omfattande arbete som pågår menar vi att nuvarande ordning får gällafram fill dess att ett bättre förslag läggs fram. Samtliga partier med undantagav socialdemokraterna har sedermera intagit samma ståndpunkt, och det ärglädjande. Det andra förslaget som berör pensionärerna gäller detextra avdragets avtrappning i förhållande till förmögenhet. Nuvarande reglerhar länge uppfattats som synnerligen stötande. Först och främst har jupensionärer en särskild förmögenhetsskatt vid en förmögenhet som vidaundersfiger den förmögenhetsgräns som gäller för andra medborgare. Normalt blirdet ju ingen förmögenhetsskatt pä förmögenheter . Menpensionärerna får vidkännas en särskild avtrappning av det extra avdraget redanvid ett sparbelopp på . Dessa stötande regler gör att det kan uppståmarginaleffekter på eller mer. Ett exempel på hur reglerna direktuppmuntrar till förmögenhetsminskning när det gäller pensionärerna finns ocksåi propositionen. Detta står naturligtvis i bjärt kontrast till önskemålet att istället uppmuntra till sparande. Inkomstskatten för , m.m. Vi i folkparfiet har krävt att den avtrappning somsker av det extra avdraget i förhållande till förmögenhet helt skall avskaffas.På det sättet skulle pensionärer komma att bli likställda med andrainkomsttagare vad avser skatten på sparbelopp. Men när det gäller detta yrkandehar vi bara uppnått en halv seger, i och med att det boende som motsvarar ennettoförmögenhet på . kommer att undantas vid beräkningenav det extra avdraget. Samma sak gäller för beräkningen av det kommunalabostadstillägget, och det gör inte saken sämre. Dettredje förslaget som berör pensionärerna innebär en förändring avinkomstprövningen av det kommunala bostadstillägget. Regeringen föreslår attKBT inte skall reduceras för de ålderspensionärer som har arbetsinkomster.Avsikten är att uppmuntra även personer till fortsatt förvärvsarbetegenom att marginaleffekten minskas från till . Somjag sagt noterar vi med viss förvåning den här snabba omsvängningen iregeringens politik. föreslår ju finansministern samma saker som folkpartietframförde under valrörelsen men som av socialdemokraterna betecknades somsocial nedrustning och som idiotiska. Viaccepterar naturligtvis regeringens förslag, men vi har två invändningar. Fördet första bör en reducering av KBT inte heller ske i förhållande till inkomstav rörelse eller jordbruk. Fördet andra bör även pensionärer som inte har KBT uppmuntras till att fortsättaatt arbeta, om de nu har lust att göra det. Vi föreslår därför ett särskiltförvärvsavdrag för pensionärer på . Ipropositionen behandlas också den specialregel som infördes för personersom arbetar inom byggnads- och anläggningsbranschen. Vi anser, som vi tidigarehar sagt, att undantagen inte bör begränsas till dessa branscher utan att ävenandra yrkeskategorier skall komma i fråga. Förnågra år sedan höjdes uttaget av preliminär B-skatt från av denslutliga skatten året före inkomståret. föreslog då att uttaget skullebegränsas till av den slutliga skatten, och vi står kvar vid dettayrkande. Härhar regeringen genom ett överuttag skapat en mycket olycklig situation. Detfinns egentligen inte något motiv för att höja preliminäruttaget . En normal real tillväxt på ett par procent kombinerad med inflationeni vår omvärld och som vi strävar mot skulle motivera en höjning med , och det är vad folkparfiet kräver. Det gäller även för juridiskapersoner. Denordning som regeringen föreslår innebär att preliminärdeklarafioner används imycket hög grad. Detta kommer i stället för att öka överensstämmelsen mellanpreliminäruttag och slutlig skatt att försämra denna överensstämmelse. Regeringenföreslår tre förändringar av avgiften på fyllnadsinbetalningar som alla innebärkraftiga höjningar. Detmest anmärkningsvärda förslaget gäller införandet av en avgift på påfyllnadsinbetalningar större än . som görs mellan ochden året efter inkomståret. Detta innebär att skattskyldiga belastasmed en avgift även om de inte har erhållit kontrolluppgifter. För att undvikaavgiften måste man alltså löpande under inkomståret föra egna anteckningar ochräkna ut sin skatt. Folkpartietgår emot alla dessa höjningar. Den långsiktiga skattepolitiken har vi från folkpartietssida med avsikt avstått från att gå in på i den motion som vi har väckt medanledning av propositionen. Det normala är att partierna presenterar sina förslagi det avseendet under den allmänna motionstiden, och vi kommer också att göradetta. Det förslag som valsar runt, det s.k. Kjell-OlofFeldtska förslaget, har avgörande och bärande principer som har mycket storlikhet med förslag från . Det gäller t.ex. en sä viktig sak som deenhetliga skattesatserna för olika inkomstslag som starkt kommer att försvåraskatteflykt. kommer att positivt pröva dessa förslag. Detinnebär inte att vi kommer att godta dem i det skick som de föreligger, men viskall alltså positivt gä in i arbetet på att skapa ett nytt skattesystem,eftersom det är så oerhört viktigt för . Jag yrkar bifall till samtliga dereservationer som har varit med om att avge och i övrigt tillhemställan i betänkandet. Inkomstskatten för , m.m. 3GÖREL THURDIN (c): skall vifatta beslut om 1989 års skatter. På dryga skall riksskatteverketta fram nya skatteskalor och berörda bslutsfattare och bokförare sätta sig in ikonsekvenserna. Beslut om jämkning kan behöva justeras på de lokalaskattemyndigheterna, och torde få ompröva redan beslutatskatteavdrag från enskilda pensionärer-detta pä grund av att regeringen intekunnat åstadkomma något förslag efter valet. Med tanke påregeringens senaste skattesänkarambitioner,- framstår denna fördröjning som änmer anmärkningsvärd. Det här beslutet borde ha fattats påförslag av regeringen budgetproposition. Då hade någon möjlighettill påverkan på årets löneavtal kunnat skönjas. Skattepolitik och lönerörelsehar inte haft någon som helst chans till samordning. I stället har vi under1988 fått uppleva nya kraftiga lönehöjningar, vilket gör att lönerörelsen nuriskerar att hamna på nivåer som inte är samhällsekonomiskt försvarbara. Regeringen har i sin proposition om skatter för 1989föreslagit en skattesänkning på för beskattningsbara inkomster över 75 000kr. förutom en kraftigare sänkning på inkomster mellan 70 000 och 75 000 kr.För del vill vi klart deklarera att en sänkning av marginalskatternaär nödvändig, och vi ställer oss bakom regeringens förslag, som i principsammanfaller med , bortsett från en viktig del, den fördelningspolitiska. En isolerad sänkning av marginalskatterna förinkomsttagare med mer än . i beskattningsbar inkomst gerhöginkomsttagare skattesänkning medan låginkomsttagare inte får någrasänkningar alls. På det viset skapas inflationsdrivande spänningar i ekonominsom kommer att försvåra lönerörelsen. 2 protokoll 1988/89:45 Inkomstskatten för , m.m. Deltidslöner står i relation tillheltidslöner, och om vi tar ett yrkesområde som vårdområdet, där många kvinnorarbetar deltid, kommer krav från dessa deltidsarbetande att ställas utifrånorättvist fördelade skattesänkningar. Det påverkar heltidslönerna. Vi skallockså komma ihåg att deltidsarbetande har lika långa och dyra arbetsresor somde som arbetar heltid, dvs. de betalar procentuellt mer för att förvärva sinainkomster än de heltidsarbe-tande. anser därför att regeringensskatteförslag måste kompletteras med fördelningspolitiska åtgärder som intepåverkar relationerna mellan olika löntagargrupper, just för att undvika nyakompensationskrav. Därför har vi i föreslagit en skattereduktionpå . lika för alla. Vi har finansierat detta med höjda råvaruskatter påolja, kol och uran. Dessa höjningar måste naturligtvis göras av energi- och miljöskäl.Eftersom sådana här skatter används för finansiering av olikautgifter är det också helt riktigt att använda dem till att sänka skatten påarbete för alla. Jag är förundrad över socialdemokraternas argumentation ibetänkandet, där ni fastslår att exakt sänkning är lagom för att intefördelningspolitiska spänningar skall uppstå. Det är verkligen träffsäkerhet,skall jag säga. Helt plötsligt anser regeringen att det är rättvist att sänkaskatterna enbart för höginkomsttagarna. Det är ju i och för sig en viktigupplysning för det svenska folket, speciellt med tanke på den kommandeskattereformen. För oss i är det inte förvånande, eftersom enrättvis fördelning lyst med sin frånvaro ! Detta bekräftadesockså i årets valresultat. När det gäller inflationsskydd av skatteskalorna har vifrån ansett att det kan vänta till skattereformen. Vi anser attdet är viktigare att sänka marginalskatterna fram till dess, vilketkommer att underlätta reformen. Sänkta marginalskatter leder i sig till en visskompensation för inflationen genom lägre trappsteg. I det här betänkandet har även behandlats skattepolitikensinriktning, som är av allra största betydelse inför den kommande skattereformenoch därmed på . Skattepolitik skulle inte behövas om det inte varför statens behov av inkomster för att finansiera nödvändiga delar i detsvenska samhället som försvar, polis, rättsväsende, miljövård, skola,äldreomsorg och vård av sjuka. Skattepolitik är inte bara att sänka skatter,som vissa tycks anse. Det är att finna en avvägning mellan skatteuttag ochoffentlig sektor, så att nämnda viktiga delar kan tillgodoses utan attinkomstskattesystemet snedvrider samhällsekonomin på det sätt som sker . Vi i anser att skatterna skall stimuleraarbete, hushållning och en god miljö. Därför skall skatten pä arbete minska,skatten på ändliga naturresurser öka och avgifter på miljöstörande verksamhetinföras. Skattesystemet skall stimulera till sparande i stället för till lån.Skattesystemet måste innebära skatt efter bärkraft, dvs. en rättvis fördelningsom inte leder fill kompensationstänkande. Först då kan skattepolitikenmedverka till en stabil kostnadsutveckling i . Jag kan inte låta bli att kommentera en del av de andrapartiernas synpunkter på skattesänkningar. talar om att sänkamarginal- skattenner till genom att slopa statsskatten, och det är ju precis i linje medregeringens aviserade förslag. Men detta är inte möjligt med tanke pä attden genomsnittliga kommunalskatten ligger på och att vissa kommunersnart är uppe i kommunalskatt. Förslaget måste innebära att ochsocialdemokraterna har lösningen till en skattereform som gör attkommunalskatterna kommer ner till för i princip alla. Det skall bliintressant att höra och utveckla tankarna kring denreformen. Det kanske t.o.m. är så att ni och era partier ställer upp påcenterns krav om en kraftig kommunalskatteutjämning? Vid vårriksdagen framhöll att det störstaskattehotet var hotet om höjda kommunalskatter. Enligt vår meningborde regeringen, helst och senast , ha tagit kontakt medde kommunala företrädarna för en diskussion om konkreta åtgärder för attundvika kommunalskattehöjningar 1989. Kommuner och landsting tänjer nu sinekonomi till det yttersta. Många höjer sin skatt. Det drabbar särskilt låg- ochmellaninkomstgrupperna. Kommunalskatten är den tyngsta skatten för praktiskttaget alla inkomsttagare, men särskilt för de människor som i regeringensförslag inte skall få någon skattesänkning. Det innebär att mänga får höjdmarginalskatt och höjd totalskatt, framför allt låginkomsttagare, småföretagareoch deltidsarbetare med inkomster . Därmed framstår centernsföreslagna skattereduktion för alla som en nödvändighet, omfördelningspolitiska spänningar skall kunna undvikas. Den kommunala skatteutjämningen kommer att i det framtidaskattesystemet bli än mer betydelsefull. En viktig målsättning är att för 1990och 1991 genomföra en skatteomläggning, där fortsatta marginalskattesänkningarkombineras med fördelningspolitiska åtgärder, som en förstärkt kommunalskatteutjämningoch differentiering av momsen i form av sänkt skatt på vardagsmat. Jag tänker avstå från att avkräva det regerandepartiet mera specificerade uttalanden när det gäller den kommandeskattereformen, även om det kliar i fingrarna. Regeringen har ju helt plötsligtbrustit ut i rena skattekonvulsioner trots ett pågående utredningsarbete. Detgör ju att debatten måste föras även utanför utredningarna. tänker jagemellertid invänta ett lämpligare tillfälle. Med denna inledning vill jag yrka bifall tillreservationerna 3 och 7, som har undertecknat. Regeringens proposition innehåller också förslag omändrade krav vid fyllnadsinbetalningar och något uppmjukade krav när det gällerpreliminär B-skatt. Fyllnadsinbetalningar är inte till för att skatteplanera,utan för att en viss osäkerhet kan finnas i fråga om inkomstutfall ochvinstutfall. Regeringens förslag medger fyllnadsinbetalningar upp till 20 000kr. borde en översiktlig kontroll över utfalletkunna avgöra om nödvändiga fyllnadsinbetalningar kommer att överstiga 20 000kr., och inbetalningar bör kunna göras som i princip eliminerar risken för denökade avgiften. Vi har från därför accepterat den av regeringenföreslagna ändringen. När detgäller B-skatteuttaget har tidigare hävdat att det varit Inkomstskatten för , m.m. Inkomstskatten för , m.m. rimligareatt utgå från föregående års taxering. Vi kan nu konstatera att regeringen tarett rejält steg åt vårt håll. Är det så att en B-skattebetalare tidigare fåttbetala för mycket i preliminär skatt, innebär det automatiskt att uttaget inteblir högre än föregående år, i vart fall inte högre än . Vi har därför idet här läget inte något eget yrkande som gäller denna del av propositionensförslag. Slutligen vill jag ta upp pensionärernas skatter ochmarginaleffekter. Jag tänker inte gå in i detalj när det gäller de olikaförslagen, för det kommer att göra i ett senare inlägg. Däremotvill jag lyfta fram en princip till debatt. De flesta tycks vara fixerade vidatt vi i fortsättningen skall ha så låga grundpensioner att det extra avdragetbehövs, och därmed skall vi även ha dessa besvärliga marginaleffekter. att extrainkomster skall vara obeskattade. Det blir ju en nymarginaleffekt. som en pensionär blir av med det extra avdraget,förlorar han skattefriheten pä en extrainkomst. Det enda sättet att lösa denhär problematiken är att höja grundpensionen så att en pensionär kan betalaskatt efter den ordinarie skatteskalan. Det är svårt att ge skattefrihet förvissa, utifrån ålder, oberoende av försörjningsbörda, när andra människor, medbarn, måste utöka sin arbetstid, bl.a. på grund av höga skatter, för att få detatt gä ihop. Socialdemokraterna hänvisar i betänkandet tillinkomstskatteutredningen när det gäller att lösa frågan med de högamarginaleffekterna. Jag vill därför påminna om att en pensionsberedning pågårför att skapa ett bättre pensionssystem. Den här frågan måste upp avdessa utredningar tillsammans för att problemet skall kunna lösas på bästasätt. Jag yrkar bifall till samtliga reservationer somcenterpartiet ställt sig bakom. 4 BOLUNDGREN (m) replik: Om man vill slopa den statliga inkomstskattenför flertalet inkomsttagare betyder det, oavsett i vilken kommun i landet manbor, samma effekt för inkomster i samma inkomstläge. Att vi moderater vill ha en fungerande och bättreskatteutjämning torde stå helt klart för . Det viktiga är att denskatteutjämningen utformas så att det blir skillnader i opåverkbaraförutsättningar som utjämnas, inte skillnader i ambitionsnivå. De måste också,med tanke på den kommunala självstyrelsen, få slå igenom i skatteuttaget. Jag skulle vilja vända mig till beträffandeen fråga som har bekymrat mig litet. och talar omvikten av fördelningspolitiska, rättvisa skatteomläggningar och har lagtförslag om en skattereduktion som skulle ge skattesänkning för alla med entusenlapp. Det kostar 6,5 miljarder. framgår det av reservationen attde lägger förslag om flera andra skattehöjningar. Sammantaget uppgår de till7,, enligt egen uppfattning. Det är en överfinansieringpå 900 miljoner, vilket motsvarar en skattehöjning pä . perinkomsttagare, om man nu skall räkna på det viset. Dessa skattehöjningar - detär en oljeskattehöjning, höjning av elskatter av olika slag och införande av enny s.k. ramskatt- har en regressiv verkan, vilket är tyngre för specielltbarnrika familjer. Naturligtvis är det mycket även för dem som bor i norr ochhar höga uppvärmningskostnader samt för dem som bor i glesbygd. Jag skullevilja fråga hur denna stora kostnadshöjning för just dennakategori rimmar med fördelningsambitioner. 5-KJELL () replik: Jag kan i allt väsentligt instämma i det BoLundgren sade senast. Det var just det som ville klara ut närdet gällde att bedöma skatteförslagen i valrörelsen. Det visar sig också attcenterpartiets förslag egentligen är sämre för låginkomsttagare. Hälften avLO:s medlemmar bor i villa, tre fjärdedelar av barnfamiljerna bor i villa, ochde drabbas kraftigt av dessa höjningar. nämnde vårdområdet och talade om att det varviktigt att sänka skatten på låga inkomster. Jag kan inte låta bli att ta e;ttexempel. Ta sjuksköterskan, hon är ovedersägligen att finna på vårdområdet, somhar ca . Om hon jobbar halvtid tjänar hon 60 000 kr.Räknar man ut hur mycket hon har kvar efter skatt,.vid en arbetstid på ungefär800 timmar, får man fram att hon tjänar . Men om man isolerardet , dvs. om hon helt plötsligt skulle börja arbeta pä heltid -och vi vill ju ha ökade insatser för att klara vårdkrisen - då är detintressant att se vad resultatet blir efter skatt. Jo, då sjunker inkomsten pertimme för denna sjuksköterska fill . Sfimulerar manmänniskor att utföra ökade arbetsinsatser och löser man värdkrisen på det härsättet? Men egentligen vill jag ta upp en annan sak i centernspolifik. Ni har år kört fram er matmoms. Frågan avlivadesfullständigt, t.o.m. av er egen representant, vid utredningen i början av80-talet. har ni kommit över på basmaten. Ni har inte kunnatdefiniera vad basmat innebär, men om de definitioner som jag hört talas om ärriktiga så är det ett fullständigt tragiskt förslag för de låginkomsttagare somni vill hjälpa. Det är ett förslag som slår i rakt motsatt riktning. I en reservation till detta betänkande kommer ni med ettnytt begrepp, vardagsmat. Snälla , tala om för oss: Vad ärvardagsmat? För vilka varor vill ni sänka momsen? Hur avgränsar man områdetvardagsmat? 6 () replik: Det är tacknämligt att ställerupp på skatteutjämning. Med tanke på att vi via statsbidrag har haftdiverse orättvisa omfördelningar i landet är det ganska svårt att avgöraskattenivån i kommunerna i förhållande till servicenivån. Det blir nog svårtatt urskilja de olika delarna. Om man skall få en fördelningspolitiskt riktigskattereform måste man nog ta tag i kommunalskatten, och hävdar man att deflesta skall ha t.ex. i skatteuttag får man naturligtvis gå in rättkraftigt i skatteutjämningssystemet. Vårt finansieringsförslag för skattereduktionen har ettmotiv som ingen annan någonsin åberopar, och det är att vi vill genomföraskattereduktionen först och främst av energi- och miljöpolitiska skäl. Eftersomvi använder denna typ av skatter fill olika utgifter , är detnaturligtvis inget fel att använda dem till en skattereduktion. Det ärnödvändigt att försöka åstadkomma balans på avtalsmarknaden. Vi anser att dennabalans förbätt- Prot,1988/89:45 Inkomstskatten för , m.m. rasmed skattereduktionen, och vi tänker hålla fast vid att det är så. Lätmig som exempel ta två inkomsttagare som bor i villa och som får . Dettäcker mer än väl den utgiftsökning som uppstår i samband medskattereduktionen. Jaghar en känsla av att svenska folket i det senaste valet faktiskt deklareradeatt miljöskälen skulle finnas i förgrunden när vi utformar olika förslag iriksdagen. Det har vi i utgått ifrån. vill helst ha proportionell beskattning, dvs. att alla skall ha kvarlika mycket efter skatt. Ja, om man slopar kravet på skatt efter bärkraft kanman naturligtvis ställa upp på det. Somvanligt blir vi häcklade för vår inställning fill matmomsen. Det kan jag förstå- det är ju besvärande eftersom större delen av svenska folket anser att manskall sänka skatten på mat, dvs. Oavsett om vi nu talar ombasmat eller vardagsmat tror jag inte att svensken i gemen hakar upp sig pådessa uttryck. Den exakta gränsdragningen kan man göra när man har tagit ettprincipbeslut. Men de som inte vill genomföra ett förslag åberopar alltidbyråkrafiska skäl. 7 BO ()replik: Jag skall egentligen inte lägga mig i matmomsdebatten utan bara sägaatt om man frågar svenska folket om de vill ha sänkt moms pä mat, så svararsvenska folket att det vore bra. Frågar man om de vill ha sänkt skatt på arbetesvarar de säkert ja med lika stor majoritet. Det är när det gäller prioriteringar,avvägningar och andra effekter som man börjar fundera kring vad som ärrimligast i sammanhanget. Skall man prioritera grundavdrag för barn eller sänktmatmoms, etc? Men detta var en parentes i sammanhanget. Miljöfrågorna är mycket viktiga och har debatterats med stor intensiteti kammaren, , och kommer att diskuteras också i fortsättningen.Visst kan man använda skatter och avgifter som ett led i miljöpolifiken men detär inte det vi diskuterar, utan det jag ville ta upp är följande. Oavsettvilket skäl man har för att höja ett antal skatter, t.ex. oljeskatten, ellerinföra en ramskatt, höja elskatter osv. till ett belopp av 7,4 miljarder kronorsom skall in i statskassan, så är det någon som måste betala. Dessa skatter harregressiv verkan. Vi vet att de kommer att betalas av barnfamiljer och avvillaboende, framför allt av dem som bor i kalla delar av . Det ärsjälvklart att uppvärmningskostnaderna där är mycket högre, så det är intemycket att resonera om. De kommer att som kollektiv fä betala 7,4 miljarderkronor, och man kommer att plocka tillbaka i form avskattereduktion. Dä kan inte alla gå med vinst. En del kommer att gå med enrejäl förlust på denna ekvation, och det var vad jag ville påpeka. Jagtycker det är bra att nu talar om nödvändiga marginalskattesänkningaroch antyder en vilja att sänka skattetrycket. Vi går i rätt riktning i detavseendet, men man får inte krypa omkring och inte erkänna att deskattehöjningar man föreslår fakfiskt drabbar människor - dem som skall betala. 8 () replik: Nej, , jag sade inte att alla skulle ha lika mycket betaltper fimme. Men om och jag nu skulle komma oss för med att sökajobb inom sjukvården, så får vi jobb och blir lovade . efterskatt om vi jobbar halvtid. Men så säger att hon kan tänka sigatt göra en större arbetsinsats. Hon vill anstränga sig litet mer och tarheltid. Hur ser då den halva årsinkomsten ut isolerad? Vad blir lönen per timmeefter skatt? Jag tror att intresse skulle svalnaganska rejält inför dessa förutsättningar. Såfill frågan om den kommunala skatteutjämningen. Jag tänker inte göra någonaffär av detta. , och har haft en gemensamreservafion om detta, så där är vi överens. Mentill matmomsen, denna den centerparfistiska skattepolitikens egen galtSärimner, som uppstår i den ena skepnaden efter den andra. är det fråga omvardagsmat. Men det handlar väl ändå om att bestämma för vilka varor man villsänka momsen och för vilka man skall höja momsen, om man skall följa det centerparfistiskaförslaget. När ni år för fram denna fråga, är det då bara avpopulistiska skäl därför att svenska folket vill ha sänkt matmoms? Eller har ninågon gång satt er ner ens för att klura ut vilka varor som skallfå sänkt moms och vilka som skall få höjd moms och vad barnfamiljerna ellert.ex. pensionärerna kommer att tjäna på detta? I så fall, , ärsanningens minut här och . Tala om för svenska folket vad utfallet blir av erpolitik. Det är ju att lura pensionärer och andra, som har det knapert ochkanske inte har så pass att de kan äta ordentligt, när ni år går ut pådetta sätt och säger att ni har en lösning som kan hjälpa dem, när ni i självaverket inte har det. Men har ni lösningen, så tala om det! Det måste göra erpolitik mycket attraktiv. Vi vill veta hur den ser ut. Underdetta anförande övertog tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. 9 ()replik: Jag skallbörja med att säga några ord om matmomsen.