prot · GC0990 · 1988-12-31 00:00:00 — sektor.Senare i år kommer vi att rösta så att det bHr en annan ordning. Prot.1988/89:90 Ångrar inte , med sin kunskap och sin riksdagserfarenhet,att hon varit så lojal mot de statsråd som vägrat att ge sigoch inte brytt sig om oppositionen? Först när parterna i AMS säger till blirdet resultat! 19 ()replik: Det var mångafrågor. Jag skall se vad jag hinner med. Somsvar till vUl jag nämna Htet aktuella uppgifter om hur det ser ut iSverige och vad man gör för bedömningar om arbetsmarknadsutsikterna. Dethär är uppgifter som vi har erhållit i går, så de är purfärska. Närdet gäller bedömer arbetsmarknadsmyndigheterna att eftersomefterfrågan på arbetskraft är mycket hög även , samtidigtsom ökningstakten i fråga om arbetskraftsutbudet kommer att minska, innebärdetta att arbetslösheten förväntas komma att ytteriigare kunna reduceras, dvs.månad för månad kommer arbetslöshetstalen att ligga under förra årets siffror,även om skillnaden successivt blir allt mindre. Den skillnaden kan gärnajämföras med den som finns i . I samma rapport sägs nämligen följande: "Arbetslöshetenhar sjunkit något i flertalet av . Nedgången är särskilt tydlig iNordamerika. Arbetslösheten i är nu nere i , vilket är denlägsta noteringen ." Den har alltså gått ned men liggerfortfarande på en mycket hög nivå. "Totalt i OECD-området var igenomsnitt" - hör och häpna! - "28,5 miljoner eller avarbetskraften arbetslösa 1988, vilket skall jämföras med 30 miljoner eller 7,9procent 1987. Arbetslösheten förutses i stort sett komma att kvarstå pånuvarande nivå ." Närdet sedan gäller invandrarna är det ju så, , att den övervägandemajoriteten har arbete. Vi kan inte heller blunda för den roU som arbetsgivarnahar - det är ju arbetsgivaren som anställer. Där måste det ocksä tillattitydförändringar och en öppnare attityd till att ta emot invandrare.Särskilt gäller detta naturligtvis den andra generationens invandrare, som kanvara födda och uppvuxna här i landet och ha fått sin utbildning här. Till får jagvisst återkomma i nästa replik. Anf.20 () replik: har uppenbarligen inte förstått debatten. Hon refererar AMSoch säger att efterfrågan är hög och utbudet minskar. Ja, det är precis dettasom är problemet! Här Hgger ju en latent bomb. Vad hon inte citerar är för löneökningstakten och inflationstakten. Omnu inte vill lyssna på dem, kanske hon i alla fall kan lyssna påVilly vid för ekonomisk forskning,som säger att han har ett bestämt intryck av att vårt ekonomiska läge tycksmycket mer idylliskt än vad det faktiskt är: ekonomin dras med en rad svåraproblem, som tenderat att bli permanenta. Risken är att vi återigen hamnar isamma situation som vi hade , med bl.a. en alltför låg 1988/89:90produktivitetsökning, säger han. Han konstaterar vidare att vi har en mycket lägre tolerans för en svår recession. Jagkan också visa siffror. Utbetalningarna över arbetslöshetsersättningenuppgick.1980 per medlem. 1982 var de och1987 var de 7,0.1 den nu föreliggande budgeten, som statisfiskt sett visar detkanske gynnsammaste arbetsmarknadsläget någonsin, budgeteras inte mindre än6,- nästan dubbelt så mycket som 1980 - till en kostnad av 8 miljarderkronor. Detta om något är väl ett tecken på att polifiken har misslyckats? Vimoderater har på område efter område visat vägen till en politik som leder fillen stabil ekonomi, till stabila spelregler och till en god arbetsmarknad. Jagär litet förvånad över att arbetsmarknadsministern än så länge inte hardeltagit i debatten; jag hoppas att hon ställer upp. Utskottets ordförande harinte anmält sig till den, och det tar jag som ett illavarslande tecken. Vad vibehöver diskutera i denna kammare är nämligen förutsättningarna förarbetsmarknadspolifiken. Vi har ännu icke fått någon sådan debatt. Anf.21 (vpk) replik: Jag vUle bara göra uppmärksam på, när hon tar framstafistik för att glädja med att vi har en bra utveckHng och brist påarbetskraft framöver, att arbetsmarknadsutskottet tänker yttra sig mycketvälvUligt fill utrikesutskottet om att nästan i sin helhet ingå i just dennamarknad, med sin förfärliga arbetslöshet. Man kan ju fundera över hur det häregentligen stämmer. Hur skall ni kunna bevara den goda politik som föri en värld av harmonisering med andra krafter, som ger en sådan arbetslöshet?Inte går det särskilt bra ihop - eller har ni tänkt er väldiga skyddsmurar runtSverige? Får man vara hur aningslös som helst i fråga om att gå nära EG? Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Anf.22 () replik: Jag tycker att inlägg här väl illustrerar ensocialdemokratisk metod att hantera diskussionen. Det är att allmänt tala välom olika förslag, främst utanför och inte minst i valrörelser, men gåemot dem när man kommer till . De framstötar från opposifionen somgjorts beträffande invandrarnas möjligheter föreslår socialdemokraterna iutskottet att kammaren avslår och när det gäller könsuppdelad arbetsmarknad, enfråga som är engagerad i och talade om, avvisar socialdemokraternaoftast de förstärkningar som väcker förslag om. För att nu gå fillbaka ihistorien, tycker jag att det finns anledning erinra om att socialdemokraterna var de ivrigaste motståndarna till den jämställd hetslag vi har . Hade det inte funnits en annan regering som drivit igenom den lagen, kanske vi fortfarande hade saknat den. 30 De åtgärder som vidtas för att minska dagenskonjunkturbetingade arbetskraftsbrist måstesättas in i ett mycket långsiktigt perspekfiv. jag att det handlar om ettpar linjer. Den ena är att effektiviteten på arbetsmarknaden måste höjas. Detär mycket viktigt att den arbetskraft som kommer att finnas tillgängligframöver sysselsätts rationellt. Detandra som måste åtgärdas är att se fill att arbetsutbudet ökar. Även , medden arbetskraftsbrist som vi nu upplever, finns det grupper som ofrivilligtställs utanför arbetsmarknaden. Det är därför jag menar att den offentligapolitiken måste inriktas på att bättre tillvarata dessa gruppers vilja att taett eget arbete. Anf.23 () replik: Till vill jag säga att de aktiva insatser som kammarenmed stor majoritet har beslutat om säkert har betytt mera än självajämställdhetslagen. Sedantycker jag, , att det inte råder särskilt stor enighet här ikammaren om de insatser som krävs för att utveckla arbetsmarknadspolitiken,när det finns fem stycken reservationer - och vitt skilda reservationer. Det ärdärför väldigt svårt att skönja något alternativ till den socialdemokrafiskapoHfiken. Det betyder inte att vi är nöjda med dagens situation, utan vi ärberedda att utveckla arbetsmarknadspolitiken ytterligare. Lars-OveHagberg frågar: Varför slås människor ut? Och varför säger socialdemokraternanej till förändringar? Jagtycker att det ibland är svårt att känna igen den verklighet som , även om jag visserligen är mycket väl medveten om att vi fortfarandehar arbetsmiljöer- såväl i industrin som inom vård och omsorg - som behövertotalt förändras. Jag menar då både i fråga om den fysiska miljön och när detgäller arbetsorganisationen, så att människor ges inflytande över sin egensituation. Det är därför som regeringen har tillsatt en arbetsmiljökommission,och jag hoppas att kommer att medverka i positiv anda till attdet blir ett bra resultat av kommissionens arbete. BörjeHörnlund säger att han är beredd att sätta flera medel i händerna päarbetsförmedlarna för att de arbetshandikappade skall kunna få arbete. Denfrågan kommer att debatteras när vi behandlar nästa betänkande, nr 12 frånarbetsmarknadsutskottet. Ungdomslagenkom till under deii borgerliga regeringstiden. Det var ju då som arbetslöshetenbland ungdomarna ökade med , trots att det då var betydligtmindre ungdomskullar som kom ut på arbetsmarknaden än vad det har gjort underde . Prot.1988/89:90 5aprill989 Förstevice talmannen anmälde att , , ochBörje anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätttill ytterligare repliker. Anf.24 (m): I arbetsmarknadspolitiska motion skriver vi attarbetsmarknadsutbUdning är den viktigaste insatsen för att bekämpa existerandearbetslöshet. Vi kunde vidga detta påstående och säga att utbildning, kunskapoch kompetens är bästa sättet att både förebygga arbetslöshet och 1988/89:90 5aprill989 bekämpa existerandearbetslöshet och också bästa sättet att dra nytta av den arbetskraft som finnsi landet och som vi framöver med mycket stor säkerhet ' kommer att lida bristpå. Detfinns ett klart samband mellan å ena sidan god utbildning och å andra sidandels individens möjlighet att få arbete, dels företagens möjlighet att skaffasig väl utbildad personal, dels också en regions möjlighet att upprätthålla engod kompetens och därmed få en allsidig utveckling. Dethär är en återspegling av hur kunskaps- och kompetensfaktorn flyttar fram sinapositioner. Man kan säga att humankapitalet, "mjukvaran", har blivitallt viktigare för individens välfärd och utveckling, för företagens UtveckHngoch för hela regioners och länders utveckHng. Det är aUdeles uppenbart att den diskussionvi för om såväl utbildningspolitik som arbetsmarknadspolitik ochregionalpolitik måste präglas av den insikten. Detkan också vara viktigt att se på några basfakta kring utbildningens ochkompetensens fördelning och hur hårt kopplad den är till olika fakiorer. Inomregionalpolitiska utredningen, som jag fillhör, har vi lagt ner en hel delarbete på att studera de sakerna, och vi har funnit att just den fördelningenbetyder ganska mycket och att det är viktigt att kunna påverka den om manönskar åstadkomma förbättringar i fråga om regionalpolitiken. Istort sett alla ungdomar i åldern får en gymnasial utbildning,vilket kanske inte är förvånande. Av hela arbetskraften harca tvåårig eller längre gymnasieutbildning. Men om man tittar på den äldredelen av arbetskraften - den - finner man att bara ungefär25 % har gymnasieutbildning. Det innebär att antalet arbetstagare som endasthar genomgått folkskola uppgår till mellan en och en och en halv miljon. Det ärkanske något som väcker förvåning hos en yngre generafion, som är van vidgymnasieutbildning och högskoleutbildning. Överen miljon arbetstagare, framför allt personer , har"bara" folkskola, och det är alldeles uppenbart att detta kommer atlpåverka utbildningspolitiken framöver i något avseende. Det är ganska naturligtalt det är just den del av arbetskraften som har en så pass svag utbildningsbakgrundsom kommer att ha svårast att klara omställningar inom ett företag och mellanföretag och att kunna ta stötar när olika branscher omstruktureras. Någotsom också är av intresse att studera är utbildningens fördelning regionalt. Detär nästan kusligt att se sambandet mellan å ena sidan regioner som blomstraroch regioner som har problem och å andra sidan vilken utbildningsbakgrund somfinns i regionerna.Väldigt koncentrerad är då utbildningsnivån i regioner därman har ett väl utvecklat näringsliv och ett blomstrande ekonomiskt ochkulturellt liv. Ettviktigt begrepp inom arbetsmarknadspoHtiken är inträdet på arbetsmarknaden.Där har vi moderater framför allt drivit tesen att det måste blilättare att komma in på arbetsmarknaden. Vi har uppmärksammatungdomsutbildningen och ungdomarnas situation. När det gäller den reguljäraungdomsutbildningen har vi menat att kvalitet, ökade språkkunskaper och ökadebasfärdigheter är viktiga för att klara arbetsmarknadens växande krav. I frågaom den praktiska yrkesutbildningen anser vi alt det finns mycket övrigt att önskaoch att ett bättre samarbete mellan näringslivet och utbildningsväsendet ärnödvändigt. Yrkesutbildningen måste göras mera attraktiv.Den måsle fånga upp dagens och morgondagens problem och krav. Ett annat viktigt begrepp är rörligheten. Många uppfattarrörligheten som ett hot, andra ser den som en möjlighet; många tänker kanske påatl de kan tvingas flytta från en region lill en annan. Jag tror att det ärviktigare alt lyfta fram den rörlighet som i större utsträckning bör finnasockså inom ett företag, mellan olika arbetsuppgifter och mellan olika yrken,men också självfallet en rörlighet mellan olika orter och regioner. Jag tror att akfiv både arbetsmarknadsutbildning och annanform av vuxenutbildning kan omvandla det som många människor uppfattar som etthot lill en möjlighet att frigöra sig från gamla arbetsuppgifter och pröva nya.Utbildningen ser vi moderater som elt instrument för atl omvandla hotet till enmöjlighet för individen, för företagen, för regionerna och för hela landet. Med de fakta vi har om utbildningens fördelning bådemellan olika åldersgrupper och mellan olika regioner är det nödvändigt atl seöver utbildningsfrågorna inför framliden, framför alltvuxenutbildningsfrågorna. Det är väl ingen djärv hypotes atl tänka sig alt manframöver måste lägga ner betydligt större resurser på just attklara vuxenutbildningens problem parallellt med all man får en alll bättrefungerande ungdomsutbildning. Vi moderater tror alt det finns slora vinster att hämta ialt man renodlar vissa olika utbildningsgivares uppgifter. Utan tvivel utförsdet nu ett dubbelarbete. Men renodlingen får inte innebära en stel uppdelningoch att man inte kan samverka pä etl konstruktivt sätt. Vi måste få en ökadflexibilitet mellan och inom olika utbildningsgivare. Man måste kunna engageranäringslivet hårdare. Om man anser all det finns ett vidgat behov avvidareutbildning, fortbildning och i vissa fall grundutbildning för äldre, ärdet ganska naturligt alt den arbetsgivare vederbörande har står förmerparten av kostnaderna men att utbildningen kan ske i samverkan medbefintliga utbildningssystem, som bör kunna bli effektivare. Från moderat sida har vi mycket akfivt bådedrivit och stött arbetet med alt göra AMU effektivare. i debatten harman pekat på arbetsmarknadsverkels förbättring och effektivisering, och påsamma sätt har den reform som ledde fram till den nya AMU medfört mycketpositiva förändringar. Det finns säkert ytterligare alt göra där, och del harvi utvecklat i vär motion, men jag tycker att del också finns anledning attpeka på det positiva som inträffat. Detta kan vara etl av flera instrument föratt ytterligare förbättra vuxenutbildningen och arbetsmarknadsutbildningen. Jag nämnde tidigare någonting om den regionalafördelningen av utbildningen. Om man ser efter hur vi satsar våra pengar,finner man alt en förhållandevis stor andel av pengarna går lill en relativtliten del av ländel, åtminstone befolkningsmässigt. Då är frågan, om det ärnågot som man kommer alt fortsätta med år eller om man börjar funderaöver sambanden mellan utbildningsnivå och välstånd för individer, förelag ochregioner. kan vi göra iakttagelsen att just inom de regionalaproblemområdena, litet vårdslöst uttryckt, har man en mycket lägre generellutbildningsnivå. I företagen finns, enligt många studier, i allmänhet en lägrekompetensprofil. Man har ett lägre utbildningsutbud. 3 protokoll 1988/89:90 1988/89:90 man,när man skall forma den framtida regionalpolitiken? inomnågra månader lägga fram ett betänkande, och vi funderar ganska mycket på den saken. Från moderat sida ser videt som helt klarl atl just utbildningspolitiken P spelar en helt avgörande roll för om man iframtiden på något sätt skall kunna påverka de här problemenoch delvis lösa dem. kan det sägas alt det här är ett arbete på mycket långsikt, och det skall jag inte förneka, men bara därför att det är på mycket långsikt är jag övertygad om alt man måsle börja ganska omgående. Viser exempelvis i stora delar av problemområdena vilken enormt viktig rollgymnasieskolan spelar. I regioner med sviktande befolkningsunderlag hotas oHkagymnasieskolor. Jag vill påstå, utan att darra på manschetten ell ögonblick,att om man undandrar vissa regioner gymnasial utbildning är del ett dråpslagmot dem. Här spelar alltså en gymnasial utbildning en helt avgörande roll förom man skall kunna behålla kompetensprofilen. Skall man ha någon möjlighet attstoppa utflyttningen av ungdomar, inte minsl flickor, måste man se fill, attgymnasieutbildningen hålles intakt eller helst förbättras, även om det skulleinnebära krav på ändrade regler för delningstal och annat. fattas det alltså kompetens inom dessa områden, vilket gör att del blir såstora arbetsmarknadsproblem som måste lösas via några andra konton, och jagtror därför att det är nödvändigt att få en aktiv rekrytering av kvalificeradearbetstagare, nyckelarbelskraft. Här finns en del halvdåliga och halvbraförslag lagda i under de senaste årens lopp. Inle minsl inom denregionalpolitiska kommittén måste man överväga litet fräschare, djärvare och iordets genuina bemärkelse mera okonventionella förslag. Jag har sedan några årmotionerat exempelvis om en vUlkorad avskrivning av studiemedel, och jag seralt det finns flera som har väckt den tanken. Jag kan inte påstå att det ärnågon milimelerrätlvisa, om vissa människor får vissa medel avskrivna, kopplattill hur länge de har arbetat i dessa regioner, men prövar vi inle nya vägar,vågar vi inte försöka något nytt, även om vi kan misslyckas, kommer vi aldrigatt klara försörjningen med kompetent arbetskraft till de här områdena. Och medbristen på sädan kompetent arbetskraft kommer ett stort antal andra problem atlhänga kvar envetet är . Skall vi ha någon möjlighet atl på 90-laleiminska insatserna när det gäller arbetsmarknadspolitiken och försöka satsa påarbetslinjen i dess genuina bemärkelse i de här områdena, är rekryteringen avkompetent arbetskraft via utbildningsväsendet eller låt oss säga genom importfill dessa regioner en förutsättning. Eljest lär vi få fortsätta med alt salsaonödigt stora summor via arbetsmarknadspolitiken. En god utbildningspolitik föratt höja kunskapsprofilen här och inom andra områden är det bäsla sättet att gesåväl individer som företag och regioner en positiv utveckling. Detkommer att ta tid innan man ser något resultat av denna investering, men del ären investering som kommer att ge god utdelning, rent materiellt, rentpersonligt och mänskligt. Det är därför som vi moderater driver dennautbildningslinje. Med det anförda yrkar jag bifall till samtligareservationer 34 med moderata namn. 25 (): I detta skede av debatten skall jag nöja mig med atl kommentera någraav reservationer. har tidigare i debatten redogjortför principerna för arbetsmarknadspolitik och då specielltpoängterat vårt ansvar för de svaga grupperna. Jag skall återkomma till detta iell senare anförande när vi skall behandla arbetsmarknadsutskottets betänkande12. Ireservafion 14 pekar på det slöseri med mänskliga resurser som delinnebär att vi inte bättre tar till vara våra invandrares kunskaper. Enligt enenkät som SIPA, en organisation för invandrade akademiker, har gjorl var minsthälften av de invandrade akademikerna sysselsatta med uppgifter längt underderas utbildnings- och kunskapsnivå. Det är fakfiskt bedrövligt att mängainvandrare som bott länge i och som ibland skaffat sig svenskutbildning och i många fall även svenskt medborgarskap inte har fält bättrechanser lill en anställning som motsvarar deras kvalifikationer. Vadsom krävs i den motion som ligger lill grund för reservation 14 är enriksomfattande inventering av invandrare med akademisk bakgrund. En sådaninventering skulle omfatta invandrare med utländsk akademisk examen men ocksåinvandrare med svensk akademisk examen. Det skulle alllsä göras en karlläggningav dessa människors kvalifikafioner och arbetsuppgifter. Förstnär en sådan inventering har gjorts kan man sätta in de mest effektivaarbetsmarknadspolitiska insatserna för alt förbättra arbetsmarknadssituationenför invandrare och flyktingar. Utskottets majoritet säger alt en sädaninventering skulle möta alltför stora praktiska hinder. Men jag menar atl del idagens läge med alla tekniska hjälpmedel skulle vara ganska enkelt att göra ensädan inventering om man verkligen ville. Jag är övertygad om att en sådaninventering skulle vara lönsam, eftersom man skulle få en ökad kunskapom invandrarna. Folkpartietvänder sig naturligtvis inte mot de älgärder för flyktingar som har redovisatsav utskottets majoritet, vilket poängterade i sitt anförande. Menfolkpartiet menar att en sådan inventering skulle hjälpa oss alt för framtidengöra situationen ännu bättre framför allt för invandrare med akademiskbakgrund. , och , och även vpk, har under lång tiddrivit kravel på en allmän arbetslöshetsförsäkring. Tyvärr harsocialdemokraternas motstånd mot en sådan inte heller brutits. Argumentenför en sdan försäkring är väl kända. Del är i alla fall sorgligt attsocialdemokraterna inte ger upp sitt motstånd mol en sådan försäkring. De måsleju ändå vara medvetna om att nästan en tredjedel av de arbetssökande hosarbetsförmedlingarna inle har rätt lill arbetslöshetsersättning.Folkpartiet menar alt en socialförsäkring som praktiskt laget heltfinansieras med aUmänna medel ocksä borde komma alla till del på likvärdigavillkor. har inte bundit sig för hur försäkringen i detalj skullese ut utan vill att en parlamentarisk utredning skall tillsättas. Och bordedet vara dags för socialdemokraterna att bryta sitt hårdnackade motstånd mot enallmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Jag skulle ocksä vilja ha svar frän någonsocialdemokratisk representant på frågan varför det skall vara så krångligt fören icke facklig medlem alt bli medlem i arbetslöshetskassan. med landsbygdsriksdag och Hela skallleva-kampanjer talas det bl.a. mycket om hur viktigt det är alt vi bevarar detäldre odlingslandskapet och känner ansvar inför kommande generationer. Dettaarbete har i stor utsträckning skötts av beredskapsarbetare. Och i takt medarbetsmarknadslägets förbättring har dessa resurser, helt riktigt, minskal. Mendet får inte föra med sig alt samhällets ansvar för landskapsvården minskar.Men det har det faktiskt gjort, trots atl utskottet också uttalade attdessa insatser skulle prioriteras. Av den anledningen har ireservation 46 krävt att regeringen nu måste komma tillbaka till medett förslag om hur vården av kulturlandskapet skall förstärkas och också blimindre beroende av arbetsmarknadspolitiska medel. vill jag säga några ord om reservafion 48, därdet krävs en förlängning av starta-eget-bidraget. viU att dettabidrag skall förlängas från lill elt år. Utskotlsmajoritelenavstyrker detta motionskrav på grund av atl av bidragstagarna klarar sig.Men vad händer med övriga ? En del hade kanske klarat sig om dehade fått hjälp under litet . menar all en förlängning ären billig åtgärd som skulle hjälpa framför allt en del ungdomar som vill prövaen ny affärsidé. Jag tror att även en del flickor skulle bli hjälpta. Delutesluter naturligtvis inte alt de nya förelagarna har slort behov av, somutskottet säger, information, utbildning och fadderverksamhet - självklartinle. Men en utökning till av starta-eget-bidraget för ungdomar vore enannan god hjälp. talade sig varm för förändringar av denkönsuppdelade arbetsmarknaden. Jag kan verkligen instämma i detta. Men jag villändå påminna kammaren om att det mot denna bakgrund är märkligt attsocialdemokraterna går emot förslag om atl öka satsningen på JämO,som ju just sysslar med aktiva åtgärder på arbetsmarknaden. Jag vill till även säga att ungdomslagen komtill under en socialdemokratisk regering. Sedan har vi frän oppositionens sidamånga gånger påpekat bristerna i ungdomslagen. Därför är vi nu glada över attvissa förändringar har skett i det nya systemet. Jag vill, fru talman, yrka bifall till samtliga reservationermed folkpartinamn. 26GÖRAN (): Jag viU först instämma i beträffande de allmänna förutsättningarna för arbetsmarknadspolitikenunder . Både regeringen i propositionen och utskottet ibelänkandet tecknar en utomordentligt ljus bild av den nuvarande situationen påarbetsmarknaden. Generellt sett måste alla vara myckel nöjda med att det är enriklig bild av verkligheten. Men jag tror att del är nödvändigt att, som någontidigare talare gjorde, varna för utvecklingen . Jag trorinle att del är någon tillfällighet att det , givetvis motbakgrund av ytterligareen felaktig lönerörelse, har staplats inlägg på varandra från fackekonomer ochandra med varningar för att regeringen har abdikerat frånstabiliseringspoliliken.