prot · GC0913 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:13 Förhandlingarnaleddes av andre vice talmannen. 1§ Justerades protokollet för den 13 innevarande månad. 2§ Föredrogs och hänvisades 1988/89:19 tillnäringsutskottet 1988/89:28 tillskatteutskottet 1988/89:35 tillutrikesutskottet 3§ Allmänpolitisk debatt (forts från prot. 1 (): Ett par veckorefter valdagen är det för oss aft påbörja vardagsslitet och vardagsjobbethär i . Ledamöterna välkomnas återigen av personalen i ,som tydligen spontant upplever det som stimulerande den dag vi återvänder tillriksdagsarbetef. Det blir litet mer liv och rörelse i huset, säger många manmöter. Detkänns trivsamt att komma tillbaka och känna den du- och frivselanda som vi harmellan ledamöter och personal. Jag vill till kammarens protokoll säga ett storttack till all personal för defta välkomnande. Det är något visst med denatmosfär som råder här i på , Ettpar veckor efter valet är det för den allmänpolifiska debatten. Efter atti ha lyssnat till en rad inlägg från partiledare och övrigapartiföreträdare kan man bara konstatera att många tolkar valresultatet som enviss potentat tolkar . Det står självfallet den enskilde ledamoten frittatt utifrån sin egen ståndpunkt säga hur hon eller han upplever det polifiskadagsläget. Det finns all anledning att vi var och en på sitt håll noga analyserarvalresultatet och utifrån den analysen drar konsekvenserna av defta. Kanskeblir vi förhoppningsvis litet mer ödmjuka på ömse håll efter denreningsprocessen. Jag skall i mitt inlägg tolka hur många i mitt hemlän, bl.a.socialdemokrater, uppfattar situationen. Hemmai gjorde socialdemokratin ett relativt hyggligt val, jämfört med imånga andra valdistrikt. Den politik vi förde fram i valrörelsen och det budskap som våravalarbetare enträget kämpade för ute på arbetsplatserna gav gensvar. Man kändeigen problemsfällningarna, och våra krav och frågor fanns, och finns,förankrade hos breda väljargrupper. Vänstervinden höll med andra ord i sig, IVärmlandsvisan återfinner vi i texten bl,a,: "Ack Värmeland, du sköna, duhärliga land, du krona bland länder!" Visst är det med stolthetvi sjunger den visan, och det med all rätt. Det finns i vårt län en rad natur-och miljövärden som är unika och oersätfliga för den enskilda människan, Iett skogslän som är miljön, sysselsättningen oeh kulfuren vardagsnärafing som människorna möter . När det gäller miljön är medrätta känt som ett vackert län med många nafurscenerier. Vi har under årenslopp drabbats av en rad miljöförstöringar, men det finns också en utvecklingsom visar på motsatsen. Vi kan fa som ett exempel, Vänernsstatus har förbättrats kraftigt . Som exempel kan nämnasregeringsbeslutet , vilket innebär atf kvicksilverhanferingen vidSkoghallsverken nu upphör . Liknande regeringsbeslut fär vi säkertuppleva . Detfidigare riksdagsbeslutet om atf låta omfattas avnaturresurslagen är en annan åtgärd som vinner alltmer respekt. Det finns enbred riksdagsmajoritef bakom beslutet atf freda forsen . Jag hoppasatt även i länet snart stäUer upp på den delen. Jaghar velat nämna dessa exempel för aff inte alla skall tro atf miljö och naturär dömda på förhand. Hemma i länet diskuteras i länsstyrelsenslekmannastyrelse andra aktuella miljöfrågor. Det finns konflikter mellan jobboch miljöförstöring. Miljöaspekterna väger allt tyngre i den polifiskadebatten. Lät oss arbeta efter den principen. Dä klarar vi både arbetena oehmiljön. Jag har aldrig i fidigare valrörelser mött så mycket entusiasm ochframtidstro. Vi är infe speciellt vana vid den situafionen. Vi har oftast möttsav feta tidningsrubriker där varsel och nedläggningar av företag ocharbetsplatser har varit ständigt återkommande händelser i vår vardag. Dethar varit svårt att klara krissituationerna under årens lopp.Företagsnedläggningar och personalinskränkningar har gjort aft arbetslöshetentidvis har varit oacceptabelt hög. har oftast varit god tvåaefter i vad gäller antalet arbetslösa. Situationenär nu en annan. Vi har ett betydligt bättre utgångsläge än vad vitidigare vant oss vid. gäller det atf minska antalet långtidsarbetslösa,inte minst. Trots det starkt förbättrade sysselsättningsläget finns detalltjämt många orter som brottas med stora problem. ochHagfors-Munkfors-området har alltjämt hög arbetslöshet. IMunkfors har vi exempelvis en onormalt hög kvardröjande kvinnoarbetslöshet. Vibrottas med en klar undersysselsättning, framför allt bland kvinnorna i länet.Vi har alltför tung och ensidig industri på en rad orter. Många som hardelfidsjobb söker heltidsjobb. Av totalt 2 500 registrerade A-kassemedlemmarsom jobbar deltid och söker helfid är infe mindre än 2 200 kvinnor. Siffrornatalar sift tydliga språk. från AMS sida måste fillför atf klara även dessa oeh likartade orters oacceptabla kvardröjande högakvinnoarbetslöshet. Högkonjunkturenhar inneburit aft även vi har dragits med i karusellen. Vår pappers- ochmassaindustri samt stålindustri gär på högvarv. Detta är följden av en klok ochgenomtänkt regeringspolifik som vi har all anledning atf prisa. Trotshögkonjunkturen finns det både posifiva och negafiva inslag i vad gällersituationen på arbetsmarknaden i vårt län. Därifrån är emellerfid steget långttill den vrångbild som oppositionen förde fram i valdebatferna. Densvartmålning av politiken och vardagen som vissa opposifionsföreträdare gjordei valrörelsen var alltför dyster. Människorna ute pä bruken kände inte igenlocktonerna och kunde för sin del inte instämma i den borgerligavulgärpropagandan. Sä enkelt tror jag att det är. Valresultatet visade bl.a.detta. Jagmötte många inom exempelvis den offenfliga sektorn, som har sina speciellaproblem. Många talade om atf de inte orkar med den arbetsbelastning som finns.De trötta ryggarnas folk känner i ökad utsträckning av arbetet. Klagomålen kom också från byggnadsarbetarna, skogsarbetarna,pappersbruksarbetarna och från bufikskassörskorna på , vilkas axlar intelängre häller. Jag skulle kunna nämna tusentals olika vittnesmål som alla utmynnade iaff det är dags aft fa itu med miljön. Det är emellertid i mycket hög gradaktuellt atf fa itu med arbetsmiljön och arbetsskadorna och de monotona ochtunga arbetena. Det vi ser är bara toppen av ett . Jag är mycketnöjd med att regeringen tar upp dessa frågor med förtur. Den aviseradekommissionen har självfallet många arbetsuppgifter framför sig. Inledningsvissade jag aff vi upplever en betydligt bättre situafion än vad vi harvarit vana vid. Det är riktigt, men om och övriga skogslän skall kunnaöverleva och ytterligare pressa ner arbetslösheten krävs speciella åtgärder. Situationenär följande hemma i mitt län: Vi redovisar 3 800 arbetslösa, eller 2,2 %arbetslöshet. Det är jämförelsevis låga siffor. har vi haft upp till dettredubbla antalet arbetslösa. Vår målsättning är naturiigtvis atf kraffigtminska arbetslösheten och helst utplåna resterande arbetslöshet. Arbetslöshetenkan aldrig bli för låg enligt värt sätt aft se det. Jag såg för sedan i en tidningsartikel aft Verkstadsföreningensnyblivne verkställande direktör uttryckte att arbetslösheten nu är för låg idet här landet. Jag rekommenderar honom en studieresa fill och övrigaskogslän. Där kan han på ort och ställe fa del av kalla fakta. Kanske kan hanövertyga företagen aff rent av flytta dit, där arbetskraften finns. Attitydenfrån arbetsgivarna måste ändras. Det går inte aff bara rekrytera ungafriska pojkar och flickor. Ta chansen aft rekrytera där folk finns, även om dekanske har fått litet krämpor . Decentrala statliga verken måste ges klara direktiv om aff i ökad utsträckningdecentralisera arbetsuppgifter. Det är eft ständigt krav från oss i skogslänenoch frän sydöstra . Det gäller aff dammsuga den centralastatsförvaltningen på idéer och öka takten för aft finna arbetsformer som styr Prot.1988,/89:13 arbetsuppgifter uf tilllänen. Jag är övertygad om atf en ytterligare regionalisering av mångaarbetsuppgifter kan ske utan atf detta inkräktar på "effekfiviteten. Situafioneni storstadsområdena och framför allt i är ju den att det är härjobben finns, medan bostäder däremot oftast saknas. Trots att bostadsbristen nubörjar sprida sig över hela landet är situationen en helt annan i flera avskogslänen. Iexempelvis tror vi att en hel del av våra förbundskamrater nuåtervänder hem ifrån där konjunktursvackan och en snabbt tilltagandekrissituation på den norska byggarbetsmarknaden förhoppningsvis innebär att eneller annan värmlänning återvänder hem till sin hemort. Vivill självfallet behålla våra ungdomar i länet, har vi ca 19 000 ungdomari åldern . är den siffran redan nere i 15 000 på grund avminskade ungdomskullar. Kan vi erbjuda jobb och bostad så stannar många av Våraungdomar kvar i länet i större utsträckning. Jag menar därför aft storstäderoch skogslän gemensamt bör stötta varandra i kampen för bostäder, jobb ochmiljö. Det finns enligt mitt förmenande inga motsättningar i den strategin.Flytta gärna över den överhettning och investeringsvilja som finns i framförallt storstadsregionerna fill skogslänen. Vi ställer upp. Idetta sammanhang vill jag också säga atf jag hoppas och tror aft de i denallmänpolitiska debatten aviserade konjunkturdämpande åtgärderna inte skallhämma den industriella utveckUngen hemma i skogslänen. Omsorgenom miljön, trafikflödet och boendet i kräver radikalaåtgärder. Vi förväntar oss aft den regiönalpolifiska utredningen kommer medkonkreta krav och lösningar för aff reda uf framfida problemsfällningar. Denregionala obalansen skapar nafionella problem som hejdar fillväxten för landeti stort, Alternafivödlarnahemma i är nöjda med de satsningar som regeringen gjort underinnevarande år. Vi välkomnar ytterligare regerings-inifiafiv angående ökadresursfilldelning som gynnar alfernafivodlingen i vårt län. Värmlandär försökslän för den treåriga gymnasiala yrkesutbildningen. Vi är tacksammaför att vi fått gå i bräschen för den utbildningen. Vi är övertygade om attdetta är bra för ungdomarna och bra för arbetsmarknaden. Det finns endast ett område där arbetsmarknadens parter - - förhandlat och inte kunnat kommaöverens och därmed inte nått en förhandlingsöverenskommelse. Om inte enuppgörelse träffas förväntar vi oss att regeringen vidtar åtgärdersom syftar fill en lagstiftning som garanterar prakfikplatser ute i företagen.Den här frågan brådskar. Man kan kanske använda det gamla ordspråket:"Medan gräset växer dör kon," Enannan utbildningsfråga som är viktig gäller vårdsektorn, I anslagsframställningenför /90 för den i vid om atf få starta alternafivstudiegång på 130 poäng inom hälso- och sjukvårdslinjen. Tyvärr har UHÄ intefillmötesgåft det här kravet. Vi värmlänningar förväntar oss aft UHÄ omprövarsitt beslut och att man välvilligt ställer upp bakom detta. Härfill kommer också attVärmland har sköferskebrisf. drabbades - och dä främst västraVärmland - av eft skyfallsliknande regn och oväder som drog fram över framförallt och kommuner. Ovädret tog med sig vägar, broar, hus ochenskild egendom i en omfattning som dessa frakter skådat.Kostnaderna för skyfallet och ovädret som drog fram under veckoslutet den 2-4september 1988 Ugger i storleksordningen 10-15 milj. kr, sammanlagt förenskilda och för och kommuner. Debortspolade vägarna, broarna, husen m,m, och den enskilda egendomen som ejtäcks av försäkringar måste ersättas. Vi förväntar oss atf samhället - i dethär fallet staten - ger det hårt drabbade området extra medel för aft snabbtklara situationen. Det finns all anledning atf statsmakterna posifivt prövarlänefs anslagsframställning. Viär också i stort behov av en offensiv satsning på järnvägsnätet. En upprustningav det lokala stamnätet vad gäller bandelen Charlottenberg-Kil-Karlstad ärangelägen. Värmlänningarna vill på allt sätt slå vakt om den viktiga stambananmellan och , Här ingär självfallet förberedelsearbetet för aftman successivt skaU kunna sätta in snabbtågsförbindelser i första hand mellanKarlstad och , för aff de skall kunna förlängas västerut i ett senare skede. Vad jag sagt här i talarstolen är en kort rapsodi över hur mångavärmlänningar upplever det. Visst finns det problemsfällningar, och visst finnsdet oro inför morgondagen och framtiden. Men det finns infe minst - skulle jagvilja säga - framtidstro och entusiasm för aff klara jobben och kunna bo ochleva i , Vihar en bra miljö. Vi har en vacker natur, och vi har folk som vill hugga i ochjobba. Vi har en fin kultur. Vi avser aft satsa ordentligt pä eft kulturhus iKarlstad, Litet av de trehundra utlovade kulfurmiljonerna bör regna även påoss. Enfortsatt satsning på högskolan i är nödvändig om vi skall kunnaöverleva. hoppas och tror vi aff statsmakterna accepterar en utökningav antalet universitetsorter i vårt land. , med den s,k,Karlstads-modellen som flaggskepp, bör ligga väl fill för eft framtidauniversitet. Till oppositionen skulle jag slutligen vilja säga: Riv inga broar! Lätoss i stället bygga flera broar för atf trygga jobben och så atf allt fler kanleva och bo i vårt vackra län , 2 (): Under mottot "en levande landsbygd" görs omfattande insatserrunt om i landet. Det bildas kommittéer och arbetsgrupper som har till uppgiftatf ta fram åtgärdsförslag för att stärka landsbygden och glesbygden. Dettaär bra och dessutom nödvändigt. Emellertid har utgångspunkterna ibland varitoklara eller felaktiga. Jag är tveksam till om det är genom subvenfioner,riktade bidrag eller ökad styrning som man når allra bäst resultat. Sedan gammalt harsocialdemokraterna en förkärlek för just den sortens Aff satsaskaftepengar och att använda styrmedel är det recept som socialdemokraternaanvänder sig av. Ofta är dessa metoder både dyra och verkningslösa. Ettannat fel som ofta begås är atf helhetssynen saknas. Varje problem och varjeområde behandlas för sig, utan en nödvändig överblick. Särskilt markant ärdefta beträffande de selektiva stödformerna. De företag eller den landsända somlyckas få eft visst stöd eller ett paket blir säkert tacksamma, men för dem somblir utan ter sig orättvisorna stora. Detta leder givetvis fill ytterligarekrav på stöd eller paket. På detta sätt snurrar bidragskarusellen vidare. Dennapolitik är i grunden felaktig. Det som i stället borde vara inriktningenåterkommer jag till. Först vill jag beskriva vissa utvecklingstendenser ochdet tillstånd som kännetecknar framför allt de svaga regionerna. o Expansionen av näringsliv och befolkning skerfrämst i och kring universitets- och högskoleorterna. o Ungdomen flyttar frånglesbygdslänen för utbildning och arbete, o Allt mindre vägpengargår till de svaga områdena, o Samhällets service och även annan service blirsämre allteftersom underlaget sviktar, o Stora delar av näringslivet, bl,a. jordbruketsförädlingsindustri, koncentrerar sin verksamhet fill större orter. o Åldersstrukturen är ogynnsam. Andelen äldre ökar,och på motsvarande sätt minskar antalet unga. o Medelinkomsten är lägrei glesbygdslänen än i storstadsregionerna. Denna uppräkning visar atf det råder en obalans iSverige, För de flesta måste det vara önskvärt atf denna obalans elimineras.Metoderna att nä dit råder det delade meningar om, Uksom om hur långt man skalldriva utjämningen. Somjag tidigare nämnt är det inte åtgärder av socialisfisk modell som är de rätta.Andra grepp måste tas, Istället för att subventionera och tvångssfyra måste vi locka fram det bästa,sfimulera, underlätta, undanröja hinder och öka öppenheten och friheten. Det ärinte någon enstaka eller några få åtgärder som krävs, det är ett helt batteri,en mängd olika förslag som sammantaget ger den önskade effekten och som kanvända glesbygdens negafiva trend till en positiv utveckling. Eftersomjag kommer från län rikfar jag mig i några av mina förslag fill justdetta län. Det hindrar infe att likartade idéer kan tillämpas i andra delar avlandet. Förslagens karaktär har den profilen. Ettframgångsrikt och realistiskt landsbygdsprogram skulle kunna innehålla följandeförslag: 1, De särskilda skatter som tynger ner jord- ochskogsbruket måste bort. Det gäller skogsvärdsavgiften samt skaften påhandelsgödsel och bekämpningsmedel. 2, Förmögenhetsskaften på arbetande kapital i småföretag och lantbruksföretag bör slopas, 3, Företagarkonfo för alla småföretagare bör införasför atf på så vis utjämna inkomsterna över olika år. 1, Efableringskonto bör införas, vilket gör detmöjligt för dem som vill starta eget atf bygga upp ett eget startkapital, 2, Lärlingsutbildning för ungdomens yrkesutbildningbör starta i stor skala, med län som försökslän, 6, Ökade satsningar påvägbyggen. Alternativa finansieringsformer bör prövas där entreprenadföretagkan engageras, 7, Stopp för sfraffbeskatfning av bensinen ochbilisterna. 8, Sänkta och ändrade skatter för bl,a,skogsavverkningar, vilket sfimulerar till ökade avverkningar. Idén omfillväxtbeskatfning av skogen mäste avvisas, 9, Utförsäljning av statens, landstingens ochkommunernas skogar måste genomföras. Det privata skogsbruket behöver väl dessatillskotfsmarker, 10, Okade satsningar pä de mindre högskolorna och ettfördjupat engagemang i näringsutvecklingen inom området. 11, Ökad frihet atf bygga permanent- och fritidshus på landsbygden, 12, Privata etableringar inom vård och omsorg börtillåtas, och med särskild stimulans för glesbygdsområdena, 13, Införande av vårdnadsbidrag. 14, Rättvisare kommunalt skaffeutjämningssystem, 15, Skattelättnader för de djurägare som förbinder sigatf hålla visst antal djur på det öländska Alvaret, för att därmed förhindraden accelererande igenväxningen. Jag gör inte anspråk på aff dessa 15 punkter löserlandsbygdens aUa problem. Det finns säkert andra lösningar också, men genomförsde här skulle en rad positiva effekter uppstå. Tilldetta kan läggas att de nya signaler om en ändrad jordbrukspoUfik somregeringen sänder ut inger oro för landsbygdens del. Även om eft ökat inslag avmarknadsanpassning är nödvändig, skulle den skisserade omläggningen ledaalltför långt, bönder skall infe behöva bli bidragsmoffägare. Regional-oeh landsbygdspolifik är inte bara polifisk styrning. Det borde vara merafrigörelse, mindre regler, ökat engagemang och ökad stimulans. Dessa alternativborde få visa vad de går för. 3 (); Berfil talade om ökat engagemang. Det är något som jagverkligen önskar mig när det gäller de regiönalpolifiska frågorna. Vi kan ju seut över denna sal. Dä ser vi aft det är vi som företräder de regioner somönskar ökat engagemang som är närvarade vid denna debatt. Här saknasföreträdare för regeringen. De falare som behandlar de regionalpoUtiskafrågorna har också placerats allra sist på talarlistan i denna allmänpolitiskadebatt. Detta är svaret pä vår önskan om ökat engagemang från regeringen. Jagtänkte i mitt anförande ta upp frågor som särskilt rör Norrlandslänen, I denbrytningstid vi nu upplever växer nya strukturer och koncentrationer snabbtfram med många frågetecken , Polifiska handlingar och beslut somnu fastläggs kommer aft forma i första hand 1990-taIets samhälle, men de kommeratt få verkningar långt in på 2000-falet. framfiden känner jag orovad gäller regionalpolifiken med hänsyn fill det lappverk och denpaketutdelning så aff säga, som präglar regeringens handlande. Var finns denlångsiktiga planeringen? Hur preciseras målet? Tidigaresamhällsförändringar - jag tänker på övergången från jordbruks-tillindustrisamhälle - medförde också stora befolkningsomflyttningar och obalans.Nu handlar det dock om en ny och annorlunda och svårare obalans samt helt andrasektorer. Det handlar orn överlevnad för inland. Jagtänker närmast på den koncentration som är följden av den utveckling som skerpä det högteknologiska området, inom tjänste- och kommunikationsföretagen ochden storsfadskoncentration som vi ser främst kring navetUppsala-Arlanda-Sfockholm, Jag och många med mig oroas av den segregation somuppstår mellan utvecklingsområden och de stillastående ellerbefolkningsminskande områdena främst i skogslänen, de s,k, perifera områdena.Kommer dessa områden att lämnas utanför kunskapssamhället? Kommer människornadär aft bli delaktiga av den utveckling som pågår? Får vi i stället ett förstaoch ett andra klassens samhälle? Det råder en socialdemokrafisk tystnad ute ilandet om dessa frågor, Iforskningsrapporten I framtidens kölvatten, som publicerades för några årsedan, skisserades en bild av där utvecklingen i framtidsbranschernaär koncentrerad till fem centrer, och där universitets- och högskoleorternautgjorde motorn. är eft sådant centrum för och förutvecklingen. Förövriga delar av landet, de som stod utanför, förutsägs allt större problem.Tillverkningsindustrin var visserligen av betydelse, men i framtidsscenariotskisserades också bilden aff allt fler medborgare skulle undandra sig marknadenför aft överleva så atf säga, med modellen självhushåll. Framtidsskissen synes alltför snabbt bli verklighet. Befolkningstillväxteni för de fre första kvartalen detta är är 1 600 medborgare, medaninlandsbefolkningen fortsätter aff minska. prognos förinlandet visar också en fortsatt avtappning i pä mellan 300 och350 personer i åldrarna 16 fill . har också begärtsärskilda resurser för inlandet av denna anledning. Dessa siffror utgörunderlag i form av statistik och redovisar eft överskott totalt för länet. Menstatistiken beskriver infe verkligheten. Arbetsmarknadsminister aff hon är nöjd med utvecklingen. De berörda människorna godtaremellertid inte denna. Varfinns socialdemokraternas handlingskraft? Hur planerar regeringen atf hanteradenna utveckling? Är den önskad? Svar saknas även här . "HelaSverige skaU leva" får inte enbart bli ett jippo för att dölja deallvarliga baiansproblem som präglar det socialdemokratiskt styrda svenska samhället- en uppdelning i en ufvecklingszon och en annan zon för uppehållande försvar. Folkvandringenfrän glesbygdslänen i norr har gått för långt. Det är främst de ungakvinnorna som flyttar. i oroas över denutvecklingen, Kvinnounderskotfet i vårt län beräknas i åldrarna mellan 15 och29 är till 1 600, I en typisk inlandskommun som i Västerbottenkonstaterar arbetsförmedlare atf den stora utflyttningen nu märks påtagligt.Det är brist på arbetskraft, särskilt till hemtjäns- Något måste göras föratt krisen skall lösas, utropar både arbefsförmed-larna och . Vemskall hjälpa de åldriga äkta paren och de gamla ensamstående ute i byarna? Vemtar ansvaret, med de långa avstånden och de glest befolkade byarna? Sjukvårdenhar läkarbrist - av distrikfsläkarfjänsterna i inland ärobesatta eller besatta med vikarier. När får vi en ökad läkarutbildning tillUmeå? Jagbollar frågan vidare till regeringspartiet. Jag hörde inget löfte frånregeringen vad gällde de äldre och deras behov av service från socialdemokraternaunder den avverkade valrörelsen. Nej, sex veckors semester varsocialdemokraternas glättade budskap - när vi får råd. Vilkenpolitik, vilken strategi har regeringen för aft unga människor skall stannakvar i sin hembygd och finna en meningsfull tillvaro även i skogslänen? Nisocialdemokrater räddar er undan den besvärliga frågeställningen genom atthänvisa till den regiönalpolifiska utredningen. Låt mig då bara påminna om attdet var tack vare folkparfiets inifiafiv, och i samarbete med övriga inomoppositionen, som det genomdrevs att en utredning skulle komma fill stånd. Förutsättningenför att reparera en skada är att behovet kartläggs. Det är bra att så sker. Mendet är den poUfiska viljan som avgör, och där kommer er inställning att testas.Finns en insikt om en helhetslösning, en strategi för atf skogslänen i inlandetskall överleva? DetgäUer att hela landet blir med i utveckUngen i den högkonjunktur som råder. Medstora klyftor mellan skilda delar av landet fillvaratas infe alla möjUgheterför tillväxt, varken för samhäUet eller för individen. Inte heller ett svensktvälfärdssamhälle har råd med förluster. Vad vill då ?