prot · GC09105 · 1988-12-31 00:00:00 — Jo, man effektiviserar, man larborl en onödig kontorist om del finns någon sådan - del är ju rikligl - men manskulle väl aldrig drömma om all skära ner pä ekonomi- och fakturerings-sidan,slula med all driva in betalningar, gä frän 60 dagars netto till principenkunden betalar när han lust eller lid? Ingen ICA-handlare möter vikandelönsamhet genom alt ge förlängd eller ständig kredit! Så gör ingen företagare iSverige, men det är vad slalen gör när man fortsätter atl skära iskaileförvallningen - del är jusl vad man gör - eller vägrar ge de anslag sombehövs. Man vägrar täppa lill luckorna i del nät vi har för alt fåskalleförvaltningen atl fungera. Vi tycker att vår argumentering är ganska korrekt.Uppenbarligen är det fler som lycker så, för ulskollel har bara i myckel ringagrad polemiseral mol vpk:s molion. Man har vall all polemisera mol folkpartielsmolion i slällel, där det krävs nedskärningar. Om vpk:s förslag säger maningenfing- indirekt håller man tydligen med oss. är det en ny skrivning. Ulskollel har gäll frän enskrivning lill ell tillkännagivande. Men regeringen var ju läskunnig redanförra våren och tar nalurliglvis del av våra betänkanden. Jag tror all del vorefullgoda skäl all skärpa argumenteringen och höja tonläget något molregeringen, om man nu lycker som vi. Sä säger utskottet alt ell slällningslagande kräverytterligare beredning. har ju lämnatalternalivförslag, där man redovisar vad man egentligen skulle behöva för alttrygga en anständig miniminivå. RSV har i särskild ordning lämnat informalion.Vi i vpk har inle följt alla deras förslag ulan lagt oss på en miniminivål.o.m. under RSV;s, runl 35 milj. kr. - 5 plus 10 plus 20 milj. kr. Enbarl iStockholm behöver man egenlligen etl tillskott på uppemot 50 milj. kr., så inleens vi i vpk har redovisat överbud i den meningen. Vi har inte ens redovisaltillräckliga förslag, men ändå fär vi avslag. Vad är del man skall bereda? Är del så all del egenlligenbehövs myckel mer? Dä borde man ju redan nu gä på vpk:s miniminivå! Utskollelss-grupp begärde bordläggning. låg arbetet nere. Vad händeegentligen då, eller vad hände inte, eftersom man nu inte går med pä någonting? Nej, vi behöver inte berälla för regeringen hur det liggertill, utan vi måste begära större anslag. I kompldleringspropositionen kunderegeringen ha gjort någonting, men del gjorde man inte. Vad vänlar s-gruppen på? Mina hyllor ärsnarl sprängfyllda med PM från skalteförvaltningarna ule i landel om vad debehöver och hurdant deras personalläge är. Del är kanske inle hyllmeler, men enhalvmder är del alll. Beslutsunderlaget är alllsä välfyllt. Jag skall nu vara hell ärlig mol representanten fråns-gruppen. Ofla diskuterar jag med en represenlanl för ell annal parti, och jagförslår dä nästan alllid hur den andre länker. Jag inser alt del finns andrasanningar än mina sanningar. Jag brukar inte gå runt och ifrågasätta andrasuppsäl, inle ens i debatter med nyliberaler eller moderater-om det nu är någonskillnad. Jag förslär deras tankevärld ibland och inser att de vill skapa bäslamöjliga resultat, med andra meloder än mina. Men i den här frågan kan jag inleförstå utskottet, och särskilt inte dess s-grupp. Vad är del man väntar på förytterligare överväganden? Den frågan vill jag gärna ha besvarad här i afton. Anslag till skatteförvaltningen, m.m. 118GÖSTA LYNGÅ (mp): Det finns många glada och villiga skallebeialarei . Man vet all myckel nyttigt görs för pengarna, och man tycker att delkänns bra all bidra lill alll della goda. Men - och del är ell allvariigl men -ibland blir denna nöjda skara både missnöjd och ovillig all bidra med sin skärv.Del är särskilt när den gode medborgaren finner all del finns onda medborgareockså. Del kan l.o.m. vara grannar, arbetskamrater eller chefer som helt enkellsmiter från sill ansvar och fuskar med skallen. I värsta fall är del deverkligt rika, de som har råd atl anlita experler för alt balanserande pälagens gräns, kanske l.o.m. överskridande den, kunna dra sig undan sin del avskattebördan. Del är mycket vikligl för att behälla det sä godaförhällandet lill de glada skallebdalarna all myndigheterna har råd atl satsapä effektiv personal i förvaltningen. Dessutom är del direkt lönsamt i många fall. Man kanjämföra de 35 milj. kr. som och jag föreslår i vår reservalionmed de hundralals miljoner i exlra skalteinläkler som de här personalsatsningarnatroligen skulle ge i återvunna skatteintäkter. Jag yrkaralltså bifall lill reservation 1. Jag yrkar också bifall fill reservation 2. Den gällerlokalisering av enheten för fastighetstaxering till . Här ärmoliveringen all det är alldeles nödvändigl all motarbeta den osundacentraliseringen lill av alla myndigheter. Det är viktigtall varhelst vi kan låla landels mellanstora städer vara med i den gemensamma,offentliga sektorn. Speciellt menar vi att är en lämplig ort för denhär verksamheten, som är ganska datorintensiv. Lantmälerid har jusl beslutatatl dil lokalisera en enhet för digitalisering av kartor. I reservationenuttrycker vi meningen all denna lokaliseringsmöjlighel skall undersökas. A nslag lill skatteförvaltningen, m.m. Jag yrkar som sagl bifall till reservationerna 1 och 2 iskatteutskottets belänkande 18. 119 (); Jag har ju bara begärt och kannaturligtvis inte ge mig in pä all beskriva problemen på samma målande säll somLars har gjorl, ulan jag fär vara litet mer slrikl i minframställning. I myckel kan jag instämma med båda föregående talare. Deberör ell problem som är angeläget - och det gör även utskoltsmajoriteten.Skillnaden är väl bara all vi kommer med ell tillkännagivande i stället för attanslå ytterligare medel utöver vad som är upplagd i propositionen. Skalleulskoltets betänkande 18 handlar om all ge anslaglill skatteförvaltningen. Som det har framkommit är vi i stort selt eniga iutskottet, med del undanlaget all del finns tvä reservationer. Vänsterpartietkommunisterna och står bakom den ena reservationen ochmiljöpartiet ensamt bakom den andra. I budgetförslaget föreslår regeringen en fortsatt salsningpå kontrollen av de stora företagen. Det har alltid frarhhällits all del är enålgärd som bör prioriteras. Vidare prioriteras anslag lill den allmännafastighelslaxeringen, och dä framför alll för atl kunna anskaffaADB-utruslning. Jag kan bemöla med kommentaren allregeringen ändå inle har tillämpat samma besparingskrav påskalleförvaltningarna som man gör på andra förvaltningar i del här avseendet.Man har frångått huvudförslaget i vissa delar, och då framför allt lill denregionala och lokala skatteförvaltningen. Där tillämpar man inlehuvudförslaget med del besparingsmält som hör till. Det stora problemet för skatteförvaltningarna i de olikaregionerna i landet är personalomsättningen och de många vakanserna. I myckelslor ulslräckning rör del sig om storstadsområden där situationen verkligen ärbesvärlig. Man har i utskottet haft överläggningar med företrädarefrän och länsskattemyndigheten i . Vid dessaöverläggningar har det framkommit atl personalförsörjningslägel harförsämrats. Orsaken är den silualion som råder. Försl ochfrämsl är del naturligtvis lönenivån. Arbetskraften är attraktiv för mångaförelag. Det privata näringslivet har andra möjligheter än vad elt statligtföretag har när det gäller atl köpa den arbetskraft som efterfrågas. Därför kanhögre löner betalas ul. Men det finns också en annan orsak. Silualionen på helaarbetsmarknaden är pressad. Det påverkar nalurliglvis även denna del avmarknaden. Vid dessa överläggningar har del framkommit bl.a. hurlägel är . Slockholmsregionen slutar avpersonalen. Det är särskill slor omsättning bland revisorer och granskare.Efler har av dessa sluiat. Detta är naturligtvis besvärligtnär man tänker på att denna personal kräver utbildning. 1 reservalion 1 av vpk och föreslås ellanslag på 5 milj. kr. för olika utbildningsinsatser. Till de regionala ochlokala skatteförvaltningarna vill reservanterna ha yllerligare 10 milj. kr. inom helaskatteförvaltningen, inkl. . Till della kommer 20 milj. kr. förlöne- och personalpolitiska satsningar vid de lokala skatteförvaltningarna. Utskotlsmajoriteten anser att det är mycket angeläget altålgärder vidtas för all del skall skapas möjligheler atl behålla och rekrylerakvalificerad personal. De satsningar på skatteområdet som pågår och planerasskall kunna genomföras på elt tillfredsställande säll. Vi lar förvaltningarnasoro pä allvar, och vi anser atl det är angeläget atl ålgärder vidtas. Men föratt kunna ta ett slulligl ställningstagande krävs det ytteriigare beredninginnan mer pengar tillförs. Utskottet anser därför alt frågan bör övervägas inomregeringskansliet, och detta ger utskottet regeringen lill känna. Jag yrkaravslag på reservation 1. Jag vill erinra om atl i en skrivning från förra årelpåpekade vi dessa förhållanden. Skillnaden mellan ett tillkännagivande och denreservation och kritik som har framfört är, att regeringen måstehandla vid ett tillkännagivande. Elt tillkännagivande är ändå en beställningfrän . Det finns en reservalion fill. Den grundar sig på enmotion väckt av från . yrkar attriksdagen som sin mening skall ge regeringen till känna all utredaförutsättningarna för all lokalisera huvuddelen av riksskalleverkets verksamhelmed fastighetstaxering lill . Elt av motiven är atl enullokalisering skulle lösa riksskalleverkets problem med att rekrytera ochbehålla medarbetare på ADB-området. Arbetet med fastighetstaxering skulle dåkunna lösas genom att verksamhelen förlades lill . Utskottet anserall del bör ankomma på att bedöma om en flyllning av någon delav verksamheten med fastighetstaxering skulle kunna innebära några fördelar somskulle motivera en sådan åtgärd. Jag yrkar därför avslag på reservalion 2. Jag ber all få yrka bifall lillulskotlsmajoritetens förslag i belänkandel. Anslag till skatteförvaltningen, m.m. 120GÖSTA LYNGÅ (mp); Det är inle så lätt all argumentera emotTorslen eftersom han argumenterar för reservation 1. Jag är myckelförvånad över att det sedan blev en kullerbytta mol slutet när han yrkade avslagpä samma reservation. Jag skulle vilja ha en förklaring lill detta. När det gäller reservalion 2 vill vi just all man skallundersöka möjligheterna för en lokalisering fill . Vi säger inte atlskatteförvaltningarna skall flytta lill . Det är alldeles givet atlen undersökning skall ske gemensamt med . Jag anser att del ärbra om trycker pä genom att göra elt uttalande om att del är vikliglatt se över den regionala fördelningen av de offenfiiga anslallerna. På så sällkan man få bra personal lill de ställen där den behövs, och städer somLindesberg kan uppmunlras. Anslag lill skatteförvaltningen, m.m. 121LARS (vpk): Jag tror all vi ser delvis samma verklighel,. Men vi ser inte riktigl samma verklighel. Del är i och försig bällre all göra elt fillkännagivande, men bara lilel bällre än del vigjorde förra årel. Del grundläggande är all regeringen ser den verklighet somvi ser och har samma kunskaper som vi har men ändå inle gör någonting. Det ärdärför som man denna gäng måste vara tydlig med pekpinnen. Därför måste merapengar fram. Regeringen visste ju vad utskolld tänkte skriva, men man lade inlefram någol förslag i kompletleringsproposilionen. Regeringen visste, men gjordeinlel. I det här läget säger man atl regeringen har slopathuvudförslaget. Det skall alltså ske en omfördelning. hade enomsättning på och misle av sina lönemedel. De somredan hade det svårl skall man nu la mer frän och ge till . Del gärinle i längden alt fylla häl med hål. Läl oss kalla det jag skall säga för rykten. Del är bäslsä. På vissa håll säger man i skalteförvaltningen, all om man har upptäckt eltfel i en deklaration, och felet ger en skatteintäkt pä endasl , dåskall man låla deklarationen vara. Man har inle lid atl arbeia med så småposier. Pä vissa häll i lånel säger man alt alla som i sin förenkladedeklaralion begär avdrag för fördyrade levnadsomkostnader på grund av sjukdomskall fä del beviljat. Man hinner helt enkelt inte konlrollera. Om silualionen vore sådan som jag har beskrivil den, ochde skattskyldiga i gemen visste alt ambitionsnivån har fäll sänkas, skulle dedå med samma noggrannhet silla nällerna igenom och fylla i och inlyga pä hederoch samvele? Tänk om det vore sä atl en handläggare kunde klara av atl kontrollera250 förenklade deklarationer , dvs. kontrollera en deklaration pä tväminuler! Tänk om man kunde klara av all konlrollera 150 vanligalöntagardeklaralioner , dvs. konlrollera varje deklaralion pä Ireminuler! Tänk om folk trodde atl del fungerade sä! Skulle de dä silla med Slornoggrannhd och fylla i sina deklaralioner? Tänk om folk irodde att enhandläggare bör klara av atl kontrollera motsvarande fyra stora aktiebolag omdagen med en omsälining på över 50 milj. kr! Skulle folket dä tro atl man kankonlrollera bolagen i någon särskilt slor omfattning? Skulle de dä taskattekontrollen på allvar? Skulle det dä kunna vara så all den fräcke färigenom vad han vill och den laglydige fär ingenting? Skulle det vara räll skallpä räll säll? Om det vore så här, skulle dä fortfarandekunna vägra all tillstyrka vpk:s krav på mer pengar? Det är en fråga man kanställa. går del rykten ule i landel alt det är på det här viselpå många häll. Jag vill inte gå längre än så, av aklsamhd om skatiemoralen,eftersom del är på en offenllig plats vi pratar. Lät oss kalla del ryklen. Del här är allvarligl, och del måste vi åtgärda medpengar, annars går del myckel illa. Del är del här sorn jag vill all TorslenKarlsson skall kommenlera, för det hade ju gäll atl fä fram någonting . Menvi får hoppas. Del jag säger nu vel jag ju vad det leder till. Men att jag lalar sä målande, som Torslen säger, beror päall jagar män om atlmdallarbdarna i Öslergölland skall fortsätta atl vara plikttrogna med sinadeklarationer och inte tro att kontrollen börjar bli ett enda stort säll, förde kommer inle längre atl gitta deklarera om de skulle tro sädana saker. Det ärdärför, herr lalman, som jag vill yrka bifall till vpk:s reservation. 122 (): Vi kanske inte har så myckel mer all orda omi den här frågan. Men del ligger ändå till på del sättet allulskoltsmajorilelen betonar mycket klart i betänkandet, i brödtexten lilltillkännagivandet, hur angelägen den här frågan är. Del räknar vi med altregeringen verkligen skall ta pä allvar. Etl tillkännagivande är detsamma somatl vi beställer åtgärder. Därför lycker vi inte alt det är riktigl atl vi sitter iutskollel och petar ut olika summor ål olika håll, ulan vi anser all detta börbli föremål för en beredning i . Det framgår också av budgetpropositionen att man harprioriterat åtgärder för att åstadkomma en fördelning avskatteförvaltningens resurser som bättre svarar mot den geografiskafördelningen av underlaget. Del betyder alt man försöker se lill all resursernafördelas pä ell rällvisl säll. Vi vel all del är väldigt slora problem iSlockholm, och man har kanske de svåraste deklarationerna här. Sedan vill jag inte påslå all del är sä förskräckligteländigt som säger. Jag försöker lägga ner all möda och alllmill förstånd när jag deklarerar, men det händer ofta att jag får elt brev fränskatlemyndighe-terna där de påpekar atl jag har gjort elt och annal fel. 123 (vpk): Om del i skalleulskottels belänkande hadeställ ell enda ord om atl del skall lill mer pengar, då hade jag varil lilelgrand mera nöjd, . Del står bara att del skall åtgärdas, menman kan ju äigärda personalflykt pä många säll. Man arbelar för fulla klutarmed sådana här andra sätt, som icke koslar pengar. Om del är delta som utskottet menar alt man skallfortsätta med, dä är det så att säga ell rop räll ul i öknen, för del är ju vadman håller på med. Men vad man inte kan göra är sådant som kostar pengar. säger alt vi inte skall sitta i utskolleloch pylsa ul pengar hit och dit. Jo, det är precis del vi skall göra. Jag harlärl mina elever i atl det är detta utskott gör, atl detalar om vari pengarna skall gå hän. Del vore ju hemskt, om del inle förhällersig sä som jag har lärl barnen i nu ! 124 (): Det kan väl ändå vara på del sättet allulskollel inle är så väl inifierat pä alla områden. Om vi gör elltillkännagivande lill regeringen, har vi en garanti för att vi får en någotbällre beredning av ärendet. Dä kanske regeringen kan komma igen, och vi harett förslag att behandla. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fallas vid näsla arbetsplenum.) Anslag tid skatteförvaltningen, m.m. 1988/89:105 15 § Kammaren beslöt attförhandlingarna skulle fortsättas vid morgonda- gens sammanträde. 16 § Anmäldes och bordlades betänkande 1988/89:FiU31Sparande Skatleutskollels belänkande 1988/89:SkU29 Ändrade reglerom reseskall 1988/89:FöU16 Tilläggsbudget II inom försvarsdepariemenlds område 1988/89:SoU25Förslag om karanlänslag, m.m. 1988/89:SoU27Tilläggsbudget IItill statsbudgeten /89 17 §Meddelande om interpellation Meddeladesatl följande interpellation framställts 1988/89:221 av Lennarl Brunander (c) lillförsvarsministern om inköp av uniformslyg lill försvarel: , ,häller på med upphandling av dels tyg lill en ny uniform för det svenskaförsvarel, dels också konfektionering av den nya uniformen. Arbelel med den nyauniformen startade för snarl . Dä åtog sig tre svenska förelag atlkonstruera ell nyll tyg till den aktuella uniformen.. Del var ,Wäveri och som startade delta arbele. Del tyg somkonstruerades var en komplicerad produkt, tygel skulle klara extremapåfrestningar. Utvecklingsarbetet tog lid och kostade de inblandade förelagenmyckel pengar, en koslnad som skulle täckas av kommande beställningar frän detsvenska försvaret. Det var mol denna bakgrund en stor överraskning när FMVunder 1988 upphandlade tyget (). Då köptes endast hälften av tygelav de svenska företagen. Den resterande halvan beställdes hos en utländsktillverkare, som fick en bit svenskkonslruerat tyg vilket man skulle försöka efterapa.De svenska förelagen har, såvill jag vel, redan levererat sin del avbeställningen. Hur del har gäll för del ulländska företaget, om de lyckats göraetl tyg som motsvarar det svenska, vel jag inle. Det kunde vara inlressanl atlfä besked frän försvarsministern om det kommit något tyg som kan godkännas. Hela förfaringssättet är enligl min meninghäpnadsväckande. All inleda elt samarbele med svenska förelag och sedan lämnaut resultatet av utvecklingsarbetettill konkurrenter i ullandel saknar, såviit jag vel, motstycke. Delta är gjortoch kan inte återkallas. Däremot kan regeringen, när nya upphandlingar skallgöras, se till att tyget köps hos de svenska tillverkarna. Den fortsattaupphandlingen handlar om stora kvantiteter, fram skall 3miljoner meter tyg köpas och 800 000 uniformer tillverkas. I en skrivelse frän överstyrelsen för civil beredskap,ÖCB, begärs en ökning av anslagel för atl kunna köpa den nya uniformen iSverige. ÖCB anser all del finns försörjningsberedskapsskäl som motiverar köpav uniformerna i . Regeringen har att la slällning till ÖCB:s förslag omupphandlingen. Det borde, enligt min mening, vara naturligt för regeringen altbeslula alt köpet av tyg och uniformer skall ske i , även om del blirdyrare. Del handlar om alt i bevara en kunskap och tillverkningskapacilel.Försvarel skall kunna vela att man kan få uniformer vad som än sker i våromvärld. Det är en trygghetsfråga för den enskilde soldalen och för del svenskaförsvarel och därmed också för som land. Kommunstyrelsen i har skrivit lill regeringen ochpåpekat atl del finns klara skäl för all köpa den nya uniformen i : "Enligl kommunstyrelsens mening finns del både sakligaoch symboliska skäl för samhälld att med statliga beställningar visa sittförtroende för de människor som är verksamma i denna bransch. Eflersom, enliglvad kommunstyrelsen kunnal få fram mellanskillnaden mellan den svenska offertenoch den offert som avser produktion av maleriald i i dessa sammanhangär ganska lilen, menar kommunslyrelsen all del finns alla skäl all använda sigav de svenska förelagen." Av försvarsministerns svar lill kommunen går inte allutläsa pä vilket sätt regeringen avser all agera i fortsättningen. Svaret ärell försvar för regeringens och myndigheters agerande . Någol svar päkommunens farhågor inför framliden finns inte. Frågan är myckelintressant, en ny upphandling av tyg ligger nära. Läggs ävendenna beställning hos utländska förelag riskerar den svenska fillverkningen allläggas ned. Sker del kommer vi i fortsättningen all helt få lila lill import.Kan vi dä köpa tyger av samma kvalitet som del svenska tyget? Kan vi räkna medall i en sådan situation få samma låga pris som del tyget nu offereras lill?Kommer regeringen all lyssna på ÖCB, som anser all tyget bör köpas i ?Del är ett krav som de som arbetar inom teko också släller, liksom människor iSjuhäradsbygden och på, andra slällen som är beroende av en levande svensktekoindustri. Mol dennabakgrund vill jag ställa följande frågor lill försvarsministern. Ser regeringendet som en tillgång atl vi har kunskap och kapacitet all tillverka ettavancerat uniformslyg i ? Ärförsvarsministern beredd alt följa ÖCB:s förslag att köpa de nya uniformerna iSverige? Prot.1988/89:105 18 § Meddelande om frågor ., ' 7 Meddelades att följande frågorframställts 1988/89:608 av () lill jordbruksminislernom sammansättningen av överstyrelsen för civil beredskap; ÖCB (Överstyrelsen för civilberedskap) är en synnerligen viktig, dynamisk och initiativrik myndighet.Tillgången till livsmedel under kris/krig är avgörande för vår möjlighet alt försvaraoss och ulgör också elt av de viktigaste områdena för ÖCB;s verksamhet. Trolsdella är de som har kunskaperna, medlen och organisafionen förlivsmedelsframslällning inle represenierade i ÖCB;s styrelse på grund av allLRF hiiinlills orimligl nog nekats en plats där. Med anledning av delta vill jag fråga jordbruksminislern: Är jordbruksministern beredd atlbereda LRF () en plats i ÖCB;s styrelse? 1988/89:609 av () lillfinansministern om arbetsgivaravgiften för egenförelagare: Regeringens företrädare har underdel senasle året rest vida kring och lalal om vikten och värdet av livskraftigasmåföretag och många egenförelagare. Såväl näringspoliliska,arbetsmarknadspoliliska som regionalpoliliska skäl har åberopats. En lung börda för egenförelagare är arbetsgivaravgiften.Den är nu . I kompletteringspropositionen föreslår nu finansminislern enhöjning av densamma . Ett säll atl mildra verkningarna av detta, och dennuvarande avgiftsbördan, är att införa etl avgiftsfritt belopp upp tillexempelvis elt basbelopp. Medanledning av ovanslående vill jag fråga finansministern: Är finansministern beredd attföreslå införandel av elt avgiftsfritt belopp för egenförelagare? Om svarel är nej, är däfinansminislern beredd all vidta några andra ålgärder för alt mildra verkningarna för egenföretagarna av den i kompletleringspropositionen föreslagna höjningen av arbetsgivarav giften? 1988/89:610 av () lillkommunikationsministern om färjeirafiken mellan Slockholmsregionen ochländerna på andra sidan : Färjeirafiken mellanSlockholmsregionen och länderna på andra sidan växer, och kanförvänlas fä en forlsall kraflig lillväxl. Av miljöskäl är det önskvärt attsamla irafiken fill ulanför och evenluelll lill Nynäshamn.Därigenom kan skonas, och manundviker atl dra biltrafik till cenlrala Slockholm. Detta kräver dock insatserfrån samhällets sida. Är statsrådet beredd all lainitiativ till en samlad översyn för all få den ur miljösynpunkt bästalösningen för färjeirafiken mellan och länderna pä andrasidan ? 1988/89:611 av () lill statsrådet om behandlingen av vissa asylärenden; Förhållandena i har undersenare lid föranlell alll fler rumänska medborgare, främst av ungersk härkomst,all fly lill . Många har därefter fortsatt till länder, däriblandSverige, som inle kräver inresevisum av rumänska medborgare. Enligl uppgifterfrån ungerska grupper i , hänger detta samman med att de i fåttbesked all de inte kan räkna med ungerskt medborgarskap, inte kommer alt fägifta sig med ungerska medborgare och inle kan räkna med lillslånd alt resautomlands om de väljer alt slanna i .