prot · GC09120 · 1988-12-31 00:00:00 — Man kan vidare inle heller hell bortse frånall ett generellt system, där ohka myndigheter ombesörjer allt ål de ungamedborgarna, kan omvandlas till en black om foten för de unga som själva direktsöker anställning. Om systemet förutsätter generella samhällssubventioner fillarbetsgivare som anställer ungdomar, kan anslällningsbesluld komma all förhalasför att man skall kunna tillgodogöra sig del ekonomiska stödet. Detta drabbardå den arbetssökande. Vad jag här säger gäller de s.k. avtaladeinskolningsplatserna. För ungdomar med sociala problem kan korlare anvisningslidgivetvis vara motiverad. Konjunkturen är som nämnts väsentligtannorlunda än i början på 80-talel. Arbetsgivarna ropar och lockar påarbetskraft. Ungdomarna är begäriiga på arbelsmarknaden, även om del finnsunga som bor fel eller utbildats fel, eller som har medicinska eller socialahandikapp. Även invandrarungdomar kan stöta på speciella svårigheter när detgäller att söka och få arbete. Men för övrigt kan man ifrågasätta, om verkligenarbetsgivare somanställer jusl ungdomar skall tillerkännas samhällsstöd för detta. Ensamhällehgt loppslyrd arbetsorganisation skapas. Av regionalpolitiska skäl kandet vara motiverat Men hur är det med de s.k. överhettade regionerna, som manjust försöker hålla lillbaka med ekonomiska restriktioner av ohkaslag, med höjda avgifter och skatter? Behöver dessa överhettade områdensamtidigt stimulans och ekonomiskt stöd? Det förefaller onekligen förbryllande. Vi moderaler vill i stället all de avtaladeinskolningsplatserna - del är dem jag nu lalar om - och de slalliga bidrag somär knutna lill dem skall begränsas lill problemområden där unga människor harsvårl, och framöver, all få arbele. Bidrag för avtaladeinskolningsplatser bör alltså inte utgå i storstadsregionerna. Däremot bör des.k. särskilda inskolningsplatserna av social karaklär inte begränsas, utan deskall givelvis kunna inrättas över hela landet. Moderala samHngsparlid vill för dessa särskildainskolningsplalser inte heller ha någon begränsning när del gäller lyp avarbelsgivare, vilkel regeringen föreslår. Kan andra arbetsgivare än deoffentliga komma överens med arbetsförmedhngen om all la hand om arbetslösasvårplacerade ungdomar , bör de också få delta. Varför inle?Statsbidragets nivå får anpassas lill delta. Kanske finns del hos den privatearbetsgivaren uppgifter som passar den unge bättre än dem som l.ex. Då bör de uppgifterna givetvis vara tillgängliga för den som harbehov och intresse av dem. Systemet skall inte lägga reglerande hinder i vägen. Utöver dessa invändningar från moderata samlingspartiet,vilka föranlell reservationer, har vi också ansett all del stalsbidrag somutgår lill särskilda inskolningsplatser inte bör fixeras fillhundraprocentsnivån. I ställd bör den nivån vara den maximala. Vad slutligen angår ersättningen lill unga arbetssökandeunder de s.k. jobbsökaraklivileterna, bör denna likställas med kontantarbetsmarknadsstöd, dvs. Förutsättningen är alt ungdomarna inle har rätttill ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Jag yrkar bifall till samtliga moderalareservafioner fill arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 16. 66KJELL-ARNE (); Del är med slor lillfredsställelse som jagser atl man nu avskaffar ungdomslagen och ersätter den med någonting som ärbättre. Enligt min beslämda uppfattning är det närmast genant alt vi har använlungdomslagen under så lång lid som vi har gjort, då den på sin höjd hargaranterat ungdomar halvtidsarbete, förutsatt all de inle har varilkassaberättigade. Att steget nu tas för atl förändra förutsättningarna fördenna ungdomsgrupp är utomordentligt tillfredsställande. Ungdomarna utgör, som tidigare talare var inne på, enorimhgl slor del av de arbetslösas skara. Här måste kraftfulla åtgärder vidtasför att förändra den situationen. Ungdomar som går arbetslösa under kortare ochframför allt under längre lid löper risk att i socialt hänseende få långvarigaskador, som är svåra atl reparera längre fram i liden. Därför är delutomordentligt viktigt atl Prot,1988/89:120 samhället ser lill att ungdomsarbetslösheten reduceras så långtdet är möjligl, 24 maj1989 När man nu tar steget över till enny lagsliflning för dessa ungdomar, skulle "' TZ 777 det vara på sin plats all i störreomfattning använda sig av annat än den Åtgärderfor ung- f t- , offentliga seklorn för ungdomarnassysselsättning. sägs det i förslagel alt man skallförsöka all låla ungdomarna gå ul lill de enskilda arbetsgivarna i Med della låler vi i oss nöja tills Del jag finner synnerligen tillfredsställande i förslagelär all regeringen har förkorlat anvisningsliden för ungdomarna. Del är mycketbra alt man vill göra den fid som ungdomarna går ulan arbete så kort sommöjligt. Del är utomordentligt bra all man har fastnat för den korla lid som nuföreslås. För alt återgå till frågan om var man skall placeraungdomarna i arbete, lycker jag atl det som är viktigast all lilla på ochkontrollera framöver är atl de placeringar man gör i ganska slor omfattningockså leder till arbele när tiden för arbetsmarknadsåtgärden lider mol sillslut. Vi har erfarenhet från ungdomslagen och beredskapsarbeten av att ungdomarsom placeras i offentliga seklorn bara undanlagsvis erbjuds anslällning hos dessaarbelsgivare. Därför är det utomordentligt vikligl all man nu ser till ocharbetar aktivt för all ungdomarna i väsenlligl myckel slörre omfattning änhitintills placeras ul hos de enskilda arbetsgivarna. Elt arbetserbjudande börvara målel för alla dessa placeringar. Det är framför alll av den anledningensom vi i har begärl att man efter att lagen har trätti krafl -dvs. -, kanske , skall göra enulvärdering av lagen. Regeringen skall dä se lill alt får del avutvärderingen. Anledningen lill denna begäran är atl vi vill få klarl för ossalt de som placerats ocksä får möjlighel lill arbele där de har blivitplacerade via arbetsmarknadsåtgärden. Del är också viktigt all ganska snarl konlrollera altarbetsförmedlingarna lyckas leva upp till den korla anvisningstid somförutsätts i lagstiftningen. Det finns de som har uttryckt tvivel om allarbetsförmedlingarna skall klara detta. Del är enligl säll alt sesaken ulomordenlligl vikligl att en utvärdering görs ganska snarl eflerlagsfiftningens ikraftträdande. Utvärderingen bör framför allt koncentreras påanvisningsliden, på vilken typ av arbelsgivare som har använls förarbetsmarknadsåtgärden och hur ofta åtgärden leder fill arbete. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall lillfolkpartiels reservafion och i övrigt lill ulskoltets hemställan. 67 (): En av de vikligasle uppgifterna för samhälletär atl bereda ungdomar arbete eller ulbildning. Vi får bara inle acceplera altunga människor inle får fäste på arbelsmarknaden. Men trots goda konjunkturerhar ungdomsarbetslösheten varit, och är forlfarande, hög. Del är fakfiskt såatt betingelserna på arbetsmarknaden för många ungdomar i regionall utsattaområden blivit mer och mer ojämHka i förhållande lill betingelserna förungdomarna i mer expansiva områden. Inle minsl gäller delta för flickor. Grunden för en fungerande arbetsmarknad är enframsynt 90 pohfik för en ekonomisk ulvecklinginom ramen för en marknadsekonomi som larsociala och miljömässiga hänsyn. Delta är i och för sig självklarl, hksom atlsamhällets insatser skall inriktas på atl skapa varaktiga jobb över hela vårtland. En sådan politik, som innefattar den arbetslinje somcenterparfiet förespråkar, lägger grunden för goda sysselsättningsmöjligheterför ungdomar att få arbele pä den reguljära arbetsmarknaden och minskarbehovel av särskilda stödinsatser. Men även om vi har dennasysselsätlningspolitiska inriktning kan det ändå krävas all särskilda insatsergörs. Del är mot den bakgrunden vi från så har hävdal atten allmän arbetslöshetsförsäkring bör införas. Del grundläggande syftet med ensådan försäkring skall vara alt garanlera en ekonomisk grundtrygghet för densom inle kunnat få sin försörjning genom eget arbele. Del är emellerfidsärskilt viktigt all - som jag inledningsvis betonade - ungdomar som slär ibegrepp att gå ut pä arbetsmarknaden får möjligheter till arbete ochutbildning. Det belänkande, AU16, som vi nu behandlar innebär en nyinriktning av de arbetsmarknadspoliliska ålgärderna för unga. Del är bra, ävenom del skulle kunna ha skell långl tidigare. Det var som AMS i enskrivelse lill regeringen föreslog åtgärder i syfte alt ge ungdomar som inlefår arbete på den reguljära arbetsmarknaden ökade möjligheter till praktiskulbildning eller inskolning i arbelslivel. I korthet innebar AMS förslag attungdomslagen inom den offentliga seklorn skulle ersällas av ett system medinskolningsplatser, som omfallar hela arbelsmarknaden och som erbjuder arbeleälta limmar . Det var den skrivelsen som också låg till grund förproposilionen. Det här är en linje som cenlern har drivit länge, och det är braatt krav och kritiken från AMS nu leder fram lill atl statligt stödkan utgå lill heltidsplatser för placering av arbetssökande ungdomar på helaarbelsmarknaden. I är vi ändå inte hell lill freds medförslagen i proposilionen och i belänkandet - detta därför alt problemen påarbetsmarknaden för ungdomar mellan inte har tagils upp. Vi anserall det finns siarka skäl all pröva möjhghelerna all också för dennaåldersgrupp införa någon form av garanti för arbele eller ulbildning. Vi menarall risken för alt slås ut trots alll kan vara störst i denna åldersgrupp,därför att del är vid den här tidpunkten som inträdet på arbetsmarknaden efteravslutad skolutbildning normalt sker. Huvuddelen av de arbetssökande iåldersgruppen får arbete efter relalivt . Men vad som är oroande är altanlalel långlidsarbetslö-sa i den här gruppen är så stort som del är. Vi hardärför föreslagit all garantin för arbete eller ulbildning temporärt skall utvidgastill atl omfatta långtidsarbetslösa i . Man räknar medall ungefär 2 000 av de kvarstående arbetssökande i den här åldersgruppen ärlångtidsarbetslösa. Del är inle acceptabelt enhgt vårt säll att se. Med defömtsältningar som redovisas i propositionen skulle, till en koslnad av 150milj. kr., upp till det antalet - ungefär 2 000 - avtaladeinskolningsplatser och särskilda inskolningsplatser kunna erbjudas de ungdomari den aktuella åldersgruppen som varit arbetslösa . En sådan åtgärd menar vi i skulle vara ell led isirävandena att skapa en mer fullständig garanti för all också dessa ungdomarkan beredas arbete eller utbildning. Det anser vi vara angeläget och har därförbegärt atl Prot, 1988/89:120 A tgärder för ungdomar delanslagsbelopp som regeringen föreslagit skall räknas upp med 150 milj, kr, I vår parlimotion i anledning av budgetpropositionen och ien rad andra motioner har vi underslrukil atl både sociala och ekonomiska skältalar för alt all krafl skall inriklas mol insalser som priorilerar arbeteeller ulbildning ål de arbetssökande framför konlantstöd. Från centerpartiethar vi bl.a. av detta skäl lagt fram en mängd förslag som syftar till attbredda arbetsmarknaden och skapa fler arbetstillfällen. Det förslag vi har idet här betänkandet är då en del av detta. All del är angelägel att öka arbelskraftsulbudel medhänsyn lill den efterfrågan som finns i nuvarande konjunkturläge har med alltydlighet framgått av den deball som förts . Del bordedärför, som jag ser del, inte ha varit så svärl för fler parfier all slälla upppå vårt förslag här. Med detta, herr lalman, yrkar jag bifall lill centernsreservationer nr 2,12 och 13 och i övrigl lill utskottets hemställan. 68LARS-OVE (vpk): skall fatta ell förnuftigtbeslut, nämligen all avskaffa ungdomslagen, en lag som har varit en skam förarbetsmarknadspolitiken och haft stora negativa konsekvenser. När ungdomslagenavskaffas, behöver inte socialdemokraterna och de tre borgerliga partiernakänna någon skam över det som de uträttade , nämligen altinföra den här lagen. Vpk var i då ensaml om alt inle slälla sigbakom ett införande av denna typ av lag. Jag tror atl avskaffandet är enbekräftelse på den erfarenhet man har haft av lagen. Vpk var kritiskt mol ungdomslagen framför allt av trehuvudskäl, av tre principiella skäl som är viktiga för arbetsmarknadspolitikeni framtiden. Det var fel atl erbjuda ungdomarna deltidsarbete om fyra timmar.Det var fel all lagen egenlligen inle syftade till fasta anställningar ulanlill förvaring. Och del var fel alt lagen innehöll långtgående tvångsåtgärderoch all del för ungdomarnas del inle fanns någol som helsl medinflylande överden här lyper av verksamhet. När beslulade alt införa ungdomslagen 1983 blevdet alllsä efler en del turer en majoritet här i för lagen.Socialdemokraterna försökle köra igenom lagen med sin minoritet men fick slopphär i kammaren. Förslaget blev återremitterat till arbetsmarknadsutskottet.Efter den behandlingen i arbelsmarknadsulskottet hände något märkligt. Trolsall det inte fanns någon majoritet för lagen kröp in i den slorafamnen. Folkparliels avslagsyrkande slutade i en total uppslutning kringregeringsförslaget, och cenlerns heroiska kamp för full arbetsdag för de ungaslutade också i platt fall den dagen, . Del blev etthögerförslag av bäsla märke med anslutning från fyra partier. Men skall somsagl lagen avskaffas, och det hälsar vi med slor glädje. De nuvarande ungdomslagen skall ersättas avinskolningsplatser. Den stora skillnaden är, som vi påpekai i vår motion,framför allt all arbetstiden nu är enligt gängse modell på arbetsmarknaden. Delär alltså inle fråga om någon särbehandling av ungdomar. Del är ell sleg i rättriktning. della inle någotslulgilligl och bra förslag, för som arbetsmarknaden ser ut i Prot.1988/89:120 dag hårdnar dess villkor. Utsorteringen ökar, lönsamhetskraven på arbets- marknaden i dess helhel ökar, vilket betyder all förutsättningarna för ell ~; meningsfullt arbetekombinerat med en god miljö minskar. Rätten till etl * ' "* arbele bhr illusorisk.Många stampas ut eller ställs åt sidan. Den diskussion vi har om arbetsmiljönär väl ell tecken på delta. Nuskall del bli inskolningsplalser, och vpk har accepterat inskolningsplatserlills vidare. Del är inte något universalmedel. De kan bh en karusell.Inskolningsplatserna kan utnyttjas av arbetsköparna för sortering ochulslagning på samma sätt som man gjorl tidigare. I grunden handlar del härnalurUglvis om vilka maktrelationer som råder på arbetsplatserna. Men vi kaninte leva hur länge som helsl i den här konstlade högkonjunkturen. Därförfunderar man nalurliglvis över hur arbetsmarknadspolitiken skall utformas närhögkonjunkluren är över. Kan vi här i landet tillåla att det som hände på1980-talet upprepas: Man slod då ganska handfallen inför utvecklingen sominnebar atl mängder av ungdomar inle hade etl meningsfullt arbete, egentligeninle ett meningsfullt liv, på grund av alt deras försörjning var upphävd genomdel syslem vi hade här i landet. Vimenar all vi måste förbereda oss för della. Vi har då sagt atl vi måsle ha enallmän inskolningsgaranti. Vi har lagt fram ett sådant förslag tidigare - dåkallades del för en ungdomsgaranti. Men del är inte en sådan särlösning som ärlösningen framöver om det uppstår problem. Grunden är naturligtvis atl skapaarbete åt alla, att se till att alla har möjligheter all arbeta och inle blirutsorterade - blir förtidspensionerade eller långtidssjukskrivna eller kanskeinte alls vill söka sig in på arbelsmarknaden. Viföreslår alltså en allmän inskolningsgaranti. Vi menar all arbetsförmedlingen,samhället och fackföreningsrörelsen, måsle få ell starkare grepp om det här ochi någon mån urholka § 32-lanken - nämhgen all arbetsköparna har räll all frillanställa och i slorl selt avskeda arbetskraft genom atl bestämma produktionensoch verksamhetens innehåll - i stadgar. Del belydernaturhgtvis vissa ingrepp, som går ut över arbetsköparna. Vi menar altarbetsförmedlingen i etl lågkonjunklurläge skall kunna placera ut ungdomareller andra som inte har så stor arbetslivserfarenhet i verksamhel som gerarbetslivserfarenhet, vilket är det viktiga. Mankan nalurliglvis diskutera vem som skall beslämma omfånget av arbetet ocharbelsmarknaden. I ulskollel lycker man all man har de vapen som behövsgenom del subventionssystem som man fidigare haft och som är väl prövat. Detväl prövade systemet är just de avskaffade ungdomslagen. Jag lycker inle attdel är någon bra motivering alt inför en kommande lågkonjunktur hänvisa till justdel redskap som vi har; Det är subventioner lill del privata näringsHveloch till myndigheter. Man måsle göra ingrepp i deras rätt atl anställa ochbestämma arbetskraftens storlek. Någon måsle la ansvar för de människor sominle har tillgång till arbete när de här krafterna bestämmer hur storarbetskraften skall vara. Ärdet då bara samhället som skall inrätta konstlade arbeten? Nej, nu måsle de sombedriver verksamhelen i landet la ansvar också i en lågkonjunktur. Det ärbakgrunden till vårl förslag om en inskolningsgaranti. Vi menar alt den skallfinansieras genom en särskild avgift, som har väldigl 93 mycketgemensaml med den arbelsmiljöavgifi som kommil på tapeten de senasle dagarnaoch som skall gå fill ell bestämt ändamål. Den avgift som vi vill använda justtill dem som inte har arbetslivserfarenhet, dvs. bl.a. ungdomar, har ungefärsamma karaktär och samma syfte: Den går lill ett specielll ändamål. Det bordedärför egenlligen ligga i tiden alt göra en sådan insats. Vi har som sagl slälll oss mycket positivatill alt ungdomslagen avskaffas och lill att vi nu får enlillfällighdslösning. Vi hade naturligtvis hoppats all och utskottetskulle se lilel mer framåt, men som vanligt, hade jag så när sagt, herr lalman,kommer man väl efter det atl avslagil vårl förslag pä attdel var så man skulle ha gjort. Det är oflasl vpk-förslag man då lar upp. Härmed yrkar jag bifall till vpk-reservationen ibetänkandet Om den inte blir bifallen kommer den säkerl att bli det någolriksdagsår framöver -det är jag helt överlygad om; del här behövs. 69 () replik: Jag har lyssnat på . Del han sade var sannolikt rätt och riktigl. Jag jobbade ute på arbetsförmedlingarna när det här hände.Ungdomslagen ersatte egentligen ell vakuum som hade uppställ för denåldersgruppen ute pä förmedlingarna. Jag sade i mitt anförande precis sommoderaternas och represenlanler gjorde i sina alt ungdomslagen inlevar bra och alt vi inte var nöjda med förslagel om dem. Jag sade också att vihälsade den nya inriklningen med myckel stor tillfredsställelse. Ungdomslagenhörde, som sade, egentligen inle hemma bland de arbetsmarknadspoliliskaåtgärder som vi varil vana vid. Det är kanske litet förmäld av att tolkaskeendet som han gör när han säger att varje gäng vpk blir nedröstat i envotering återkommer förslagen ell anlal år senare som . Men jag ärför skull glad över all den kritik som vpk sedanriktade mot ungdomslagen har visal sig vara befogad. I allt övergripandehåller jag med om atl det är mycket bra atl ungdomslagen avskaffas. 70 () replik: Det var när lalade om altcenterns förslag slutade i platt fall som jag begärde ordel: Även jag skulle dävilja ägna mig lilel ät historiebeskrivning. väcktes en centermotion med krav på atlarbele eller ulbildning skulle beredas alla ungdomar under 21 är. Riksdagenbiföll den molionen och uppdrog ål regeringen alt ulforma elt åtgärdsprogrammol ungdomsarbetslösheten. Dd klarl uttalade syflel med programmet var att allaungdomar upp till skulle erbjudas arbete eller ulbildning i stället förarbetslöshetsersättning eller annat ekonomiskl slöd från del allmänna.Socialdemokraterna reserverade sig för avslag på den molionen. Sedan kom förslaget om införande av ungdomslag, och detvar en uppföljning av vad tidigare hade beställt men med denskillnaden alt förslaget avsåg enbart 18-19-åringar och innebar en garanti förarbele på halvtidoch inom den offenthga seklorn. Vi krävde i motioner bäde innan proposilionenkom och med anledning av propositionen all inriklningen av åtgärderna förungdomarna skulle vara alt ge dem heltidsarbete och atl de skulle gälla helaarbetsmarknaden. Från sida har vi sedan konsekvenl drivilarbetslinjen och ställt krav på en förändrad inriklning av åtgärderna. Vi harhela tiden menat att del hade varit bättre för ungdomarna om arbetet i väsentligutsträckning hade kunnat utföras inom enskilt näringsliv och småföretagsamhetoch alt del hade varit bättre om arbetstiden hade omfattat hel arbetsdag ochinte halv. är vi ju där, och vi lycker alt det är tillfredsställande. Menjag ville ändå återge en del av den här hislorien. A tgärder för ungdomar 71LARS-OVE (vpk) replik: Jag log upp historiebeskrivningen därför alljag lycker all de som var med om alt inrätta ungdomslagen skall la på sig sillansvar när vi avskaffar dem. Socialdemokratins förslag hade ingen majorilel.Man gick till och trodde att man skulle fä igenom förslagel i andrahand. Men del visade sig att man inle fick del; förslagel blev dååterremitterat lill arbetsmarknadsutskottet. Då hände det märkliga atlfolkpartiet vek sig, vek sig och det gjorde även . Manaccepterade förslagel med små, små förändringar men samma huvudinriktning. Jag tycker ändå alt man skall ha någon form avhederlighet, hållfasthet eller trovärdighet i politiken och erkännadetta. Nog var det i del lägel ganska hållningslösl att krypa in underregeringens hall och sedan fortsätta all kritisera det förslagel. Det var denhisloriebeskrivningen jag ville ha fram. I betänkande AU 1983/84:12 finns det bara en reservafionom lagstiftningen om ungdomslagen, och för den slär jag för vpk:s räkning. Detvar bara vpk som var emot förslagel . Övriga kan naturligtvis nu iefierhand säga att förslaget var felakligl, men jag har ändå velat påpeka denhållningslöshe-ten. Del måste väl ändå vara någon konsekvens i politiken! 72 () replik: Om del nu är så att vi har medverkal lill enlösning av den situation som rådde på arbetsmarknaden för 18 19-åringar år1983 och vi har gjort det på ett sätt som vi inle är helt tillfredsställda medi efierhand, lycker jag att inte skall hävda alt det ärhållningslösl all försöka ändra på det hela. Kompromisslösningen blev interikligl bra, men den var avgjort bättre än det vakuum som fanns påarbelsmarknaden för ungdomarna just vid del tillfället. 1983 och 1984 var delju utomordentligt svårt för ungdomarna alt få arbete på den öppna marknaden.Man var tvungen att genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder se lill altungdomarna fick sysselsällning. Jag häller forlfarande med omalt det inle var någon bra lag. Men vi medverkade lill den, eftersom den varbällre än ingenting alls. Då tycker jag att vi har full rätt att krifisera ochkomma med förslag som är bättre. Sedan har jag litet svårt atl förslå närvpk-represenlanter hävdar alt vi har varit hållningsiösa när vi vid någottillfälle har medverkat till att få igenom socialdemokratiska förslag, dåsocialdemokralerna har befunnil sig i minori- Prot.1988/89:120 tet. Jag tror att vpk i stället borde ulöva självkritik på denpunklen, eflersom jag tror att ni oändligt flergånger har handlat på del sättet än vi borgerliga. tgar erfor ung- (vpk) replik: domar \ r / r Jag lycker att det är myckel klädsamt atl vara krilisk mol sina egnahandlingssätt Men del som jag var krilisk mot var inle framför allt dagensställningstagande ulan del som man gjorde sig skyldig lill tidigare. Ena dagenhade man en mycket klar linje och föll alla pladask, fasl manvar myckel krilisk. Efteråt gick alla ut och kritiserade. det somjag tyckte var litet hållningslösl. För vpk är det detsamma som då: vi vill ha en längrearbetstid, och vi vill atl ungdomslagen skall ha en annan ulformning. Man skallsikta mol fasl arbele och mot att ungdomarna skall få en mer etableradställning på arbetsmarknaden. Del förslag som läggs fram närmar sig delta. Jaghoppas att det är erfarenheten som har visat alt vi inle kangå tillbaka till den gamla lagstiftningen. Den här lilla replikomgången kankanske visa atl dd inle finns någon majorilel för denna lyp av lagstiftning,som särbehandlar ungdomar så fantastiskt illa. 74 (); Med anledning av proposition 1988/89:109 omny inriktning av arbetsmarknadspoliliska ålgärder för unga har miljöpartietlämnat en motion.