prot · GC09126 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:126 Förhandlingarna leddes till en början av andre vicetalmannen. 1 § Justerades protokollet för . 2 § Föredrogs men bordlades åter Konstitufionsutskottetsbetänkande /89:KU39 betänkande 1988/89:JoU21 3 § Företogs fill avgörande jordbruksutskottets betänkande1988/89: JoU22, skatteutskottets betänkande 1988/89:SkU33, näringsutskottetsbetänkande /89:NU28, trafikutskottets betänkanden /89:TU19, TU22 ochTU20 samt bostadsutskottets betänkande 1988/89:BoU14 (beträffande debatten idessa ärenden, se prot. Mom. 2-(sambandet mellan vissa skogsbruksmetoder och översvämningar m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avÅsa -bifölls med acklamation. Mom. 6 och 7 (åtgärder mot översvämningar m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 281 röster mot 38 förreservation 2 av och . Mom. 8 (inrättande av älvcentraler) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avAnnika och - bifölls med acklamafion. Mom. 9 och 10 (uttalande om statens energiverks bedömningm.m.) Utskottets hemställan bifölls med 275 röster mot 45 förreservation 4 av . Mom. 1119 (förstärkning av miljövårdsintressena m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avBengt m.fl. - bifölls med acklamation. Prot.1988/89:126 Mom. 20 (vattendomstolarnas sammansättning) 1 juni1989 Utskottets hemställan bifölls med203 röster mot 118 för reservafion 6 av Mom. 21 (den samhällsekonomiska fillåtlighetsprövningen i3 kap. 4 § vattenlagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 7 avAnnika och - bifölls med acklamation. Mom. 24 (fiskevårdsintressets ställning i vattenmål) Utskottets hemställan -7 som ställdes mot reservation 8 avÅsa -bifölls med acklamation. Mom. 25 (ersättning för ideell skada) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 9 avAnnika - bifölls med acklamation. Mom. 26 (saltvatteninträngning i grundvattnet) Utskottets hemställan bifölls med 203 röster mot 118 förreservation 10 av m.fl. Mom. 27 (tillståndsplikt för grundvattentäkt) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 11 avAnnika - bifölls med acklamation. Mom. 29 (energibeskattningen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avKarl och - bifölls med acklamafion. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1 (tillkännagivande om remissbehandling) Utskottets hemställan bifölls med 183 röster mot 133 förreservation 1 av m.fl. Mom. 2 (införande av en särskild vinstskatt) Hemställan Först biträddes hemställan i reservation 2 av Bo Lundgrenm.fl. i motsvarande del med 136 röster mot 20 för hemställan i reservation 5 avLars i motsvarande del. 164 ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 185 röster mot136 för hemställan i reservation 2 av m.fl. i motsvarande del. Motivering Utskottets mofiveringgodkändes. Mom. 4(intäkterna av den särskilda vinstskatten) Prot. Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservafion6 av , dels reservation 7 av -bifölls med acklamation. Mom. 5 (tillkännagivande angående utredningsarbetet påföretagsskatteområdet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avLars - bifölls med acklamation. Mom. 6 (tillkännagivande angåendetillfälliga skatter) Först biträddes reservafion 9 av m.fl. med 138röster mot 22 för reservation 10 av ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 165 röster mot 155 för reservation9 av m.fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls med 200 röster mot 118 förreservationen av m.fl. Mom. 10 (en s.k. ungdomsbil) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservationen avGörel m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1 (ändring av 6 § lagen om kommunalparkeringsövervakning) Utskottets hemställan bifölls med 239 röster mot 75 förreservation 1 av m.fl. 4 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 3 (utvidgade befogenheter för de kommunalaparkeringsövervakarna) Utskottets hemställan bifölls med 298 röster mot 21 förreservafion 2 av . Mom. 4 (nykursplan och nytt teoriprov för körkort med behörighet B) Utskottets hemställan bifölls med 261 röster mot 60 förreservafion 1 av m.fl. Prot.1988/89:126 Mom. 5 (monopolisering av läromedelsproduktion ochförarutbildning) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 2 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom. 8 (återkommande prov för körkortshavare) Utskottets hemställan bifölls med 284 röster mot 38 förreservafion 3 av och . Mom. 11 (tvåårig prövotid m.m. för nyblivnakörkortshavare) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avGörel m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 12 (varning av körkortshavare i vissa fall) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avKenth Skårvik och - bifölls med acklamation. Mom. 13 (inskränkning i vissa fall av befogenhet förpolisen att omhänderta körkort) Utskottets hemställan bifölls med 225 röster mot 97 förreservation 6 av m.fl. Mom. 14 (begäran om nytt förslag om befogenhet förpolisman att omhänderta körkort) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avElving och - bifölls med acklamafion. Mom. 15 (forum för mål om körkortsåterkallelser) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion T437 avWiggo Komstedt - bifölls med acklamation. Mom. 20 (ändring i lagen om allmännaförvaltningsdomstolar) , Under detta moment har ställt ettyrkande som innebär en rättelse med anledning av att ärendet om utlänningslagenhar återförvisats fill utskottet. Yrkandet har utdelats i ledamöternas bänkar. Mom. 22 (ändring i sekretesslagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avGörel m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Bostadsutskottetsbetänkande 14 PrOt. Utskottetshemställan bifölls med 183 röster mot 134 för reservafionen av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. , , 7, '. 1988/89:SkU40Uppskov med behandlingen av vissa ärenden, 1988/89:JoU24 Forskningssamarbete med EG (prop.1988/89:150 delvis), 1988/89:AU18 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden och 1988/89:JuU26 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden. Kammaren biföll vad utskotten hemställt. 5 § Föredrogs kulturutskottets betänkande 1988/89:KrU21 Medelsberäkningar förSveriges Radio m.m. (prop. 1988/89:129 och 1988/89:100 delvis). 2 (): och TV står i centrum förmångas intresse. är det inte de riktigt stora principiella frågorna vi skalldiskutera . Det är inte programinriktning och antal kanaler, inte denstora principfrågan om reklamfinansiering utanför koncernen, inte struktur ochprofil på program och egentligen inte heller innehållet i den verksamhet somSveriges Radio och TV bedriver. Den fråga vi skall diskutera är deekonomiska förutsättningarna, anslag, licenser och administrativt ekonomiskaåtgärder inom koncernen. I propositionen föreslås att man skall ge dessa ekonomiskaförutsättningar genom en viss uppräkning av anslaget, 41,6 miljoner, och skall höja licensavgiften med . Det finns i utskottet andra meningarom hur denna finansiering skall ske. Vi moderater har tyckt att det är en rimlig ståndpunkt atti dag stödja regeringens förslag. Utskottsmajoriteten står bakom en skrivningsom innebär att anslaget höjs med 41,6 miljoner och att licensen höjs med 100kr. Vi moderater har dock gjort en, som vi tycker, mycket viktig markering, somi och för sig också finns i iitskottets skrivning. Vi har, som vi ser det,stärkt argumenteringen. Vi har sagt att det finns en betydande potential irationaliseringar. Utskottet anordnade en utfrågning med koncernens led-. Vid denna utfrågning kom det på ett glasklart sätt fram,vilket framgår av utskottsbetänkandet, att koncernens ledning är medveten omrationaliseringsmöjligheterna och att man arbetar med dem. Men vi moderateranser, vilket framgår av reservation 10, att ett särskilt tryck skall sättas påkoncernen i detta sammanhang. Det råder nämligen inget som helst tvivel om attdet, om man utnyttjar rationaliseringspotentialen, skapas det ekonomiskautrymme som i och för sig är en förutsättning för fortsatt verksamhet av högkvalitet. Jag yrkar bifall fill reservafion 10. En annan fråga som har direkt anknytning fill detta ochsom berörs i betänkandet är vilket avstamp koncernen skall ha för den kommandeavtalsperioden, vilka slutsatser som skall dras av erfarenheter av den tidigareverksamheten, och vilka förutsättningar som skall gälla när det nya avtaletbyggs upp. Utskottet skriver i detta sammanhang: "Utskottet förutsätter att förberedelserna inför dennya avtalsperioden kommer att ske under parlamentarisk medverkan." Det är väl bra. Men vi moderater anser inte att utskottetriktigt fullföljer denna tankegång när det sedan skall bestämma sig. Utskottetskriver nämligen vidare: "Det får dock ankomma på regeringen att pröva ivilken ordning sådan medverkan skall komma till stånd." Som vi ser det handlar det om balansen mellan vadregeringen skall göra och vad skall uttala. Vi menar att riksdagenskall uttala och ge regeringen till känna att en sådan medverkan skall skeunder parlamentarisk medverkan. Huvudfrågan är nämligen att man skall fåoffentlig insyn i förberedelsearbetet för den nya avtalsperioden. Eftersom vianser att det är vikfigt att regeringen får dessa synpunkter sig till kännaframför vi detta i reservafion 9. Vid utfrågningen med koncernledningen hade vi en lång ochintressant diskussion om samordningsfrågorna och samarbetet inom denna koncernmed sina två kanaler och flera med varandra samverkande bolag. Det underströksfrån både dem som frågade och dem som svarade hur viktigt det är att dennasamordning och detta samarbete byggs ut på ett sätt så att kvaliteternautnyttjas på bästa möjliga sätt. Det handlar t.ex. om att duktiga medarbetaresprodukter verkligen används på bästa möjliga sätt. Inte minst inom radionsolika nivåer och kanaler är en sådan samverkan vikfig. För att ytterligarestärka utskottets skrivning i detta sammanhang har vi moderater i reservation14 framfört att man måste se tiU att detta samarbete fungerar, inte minst förlokalradions del. I detta sammanhang är en av de viktigastefrågorna att vi här i kammaren framöver diskuterar lokalradions roll isammanhanget. Jag återkommer till detta när jag nu går över fill nästa fråga,som jag skulle vilja sätta . Det handlar om den litet svårafrågan om tappningsrätten. Den är uppenbarUgen kontroversiell dels här ikammaren och i utskottet, dels inom koncernen. Jag skall referera vad lokalradiochefen,som vi för resten träffade vid utskottsutfrågningen, markerade när man fattadebeslut om tappningsrätten . Han uttalade då, att eftersom lokalradionoch riksradion haft oförenliga uppfattningar har styrelsebeslutat att lägga upp det så här. Den tappningsrätt som vi anser är utformad på ettoacceptabelt sätt skall nu bli föremål för utvärdering. Om jag har förståttdetta på ett riktigt sätt inleds en utvärdering av tappningsrätten,vilket är bra. Problemet är emellertid att de nuvarande reglerna akfivt hindrarlyssnare att få det utbud som de själva efterfrågar. Problemet hänger sammanmed att man genom att under stora delar av dygnet förbjuda tappning från deolika kanalerna begränsar i första hand lokalradions möjligheter att arbeta.Man begränsar därmed också, vilket vi anser är kulturpolitiskt allvarligt,lokalradiostationernas möjligheter att få en egen profil. 1 diskussionerna omSveriges Radios ansvar i kulturklimatet och för de allmänna kulturpolitiskaförutsättningarna är detta naturligtvis mycket olyckligt. I detta sammanhang kan olika kvalitetsaspekter vägas in,men jag väljer att väga in niin egen syn på kvalitet. En annan synpunkt pådetta är ju att man med den utformning som tappningsrätten nu har håller kvaren mycket stor lyssnargrupp i P 3 och försvårar möjligheterna att spela inombandet P 1, P 2, P3 och P4. Det måste, som jagser det, vara olyckligt frånkvalitetssynpunkt att man därmed begränsar valfriheten och möjligheten förmänniskor att söka sig fram i ett utbud inom kanalen. Vi anser att detta är mycket viktigt. Därför framför vi enkraftfull markering i reservation 16. Avslutningsvis, herr talman, vill jag övergå till defrågor som i huvudsak är ekonomiskt administrativa och som handlar om hurkoncernen skall arbeta inom de ekonomiska ramar som nu skall fattabeslut om. Det handlar då naturligtvis även om det kulturpolifiska ansvar somSveriges Radio har, och det handlar om koncernens roll i kulturklimatet. Ävenden frågan belystes på ett utmärkt sätt vid utskottets utfrågning av koncernledningenoch kulturministern. Det handlar t.ex. om svenskt eller utländskt material. Dethandlär om egenproducerat material eller inköpt material. Och det handlarnaturligtvis även om relationen mellan underhållning och allvarligare program. Jag har i min hand en av de intressanta utredningar som nuhar lagts fram, nämligen diskussionsutkastet om att man skall skapa nyamöjligheter för svensk television. Vi i tycker ju ibland att vi är bästi världen i olika sammanhang, men i detta sammanhang är vi definitivt intebäst. Jag noterar att man i har 7 360 timmars samhällsprogramnär vi i har . I har man 3 440. Och i ,och har man ungefär lika många timmar som i . När detgäller underhållningsprogram har man i , och vi iSverige har 630. Denna fråga skall naturligtvis sättas i relation till efterfråganfrån lyssnare och TV:s tittare. Dessa frågor och andra frågorav principiellt slag får vi anledning, herr talman, att återkomma till. Med det anförda yrkar jag bifall till de fyra moderatareservationerna och i övrigt till hemställan i utskottets betänkande. Anf.3 (): En lång rad högaktuella mediefrågor pockar påpolitiska ställningstaganden. Utbildningsministern skriver själv i denproposition vi nu behandlar: "pågår omfattandeförändringar i Radio-koncernens omvärld. Utvecklingen av TV-sändandesatelliter har medfört att ett stort antal nya TV-företag har kommit in på deneuropeiska marknaden." Någraförslag från regeringens sida föranleder dock inte detta. Sedan den allmänna motionstiden finns förslag i riksdagenfrån både och flera andra partier till en framtidsinriktadmediepolitik, som utgår från den helt nya situation som den tekniskautvecklingen lett till. Men regeringen har inte kunnat samla sig till någoteget förslag. sköts den nordiskatelekommunikationssatelliten upp från . Det är fortfarandeoklart hur Tele-X skall användas, och regeringen har inga förslag att redovisa. genomfördes under arbetsåret1987/88 en särskild studie, den s.k. , i syfte att angeförutsättningarna för en framgångsrik radio och television iallmänhetens tjänst samt för att ge underlag för bedömning av verksamhetensinriktning och omfattning och därefter. Inte ens här harregeringen några förslag att redovisa. Sammanfattningsvis står regeringen tomhänt, ja närmasthandfallen, inför alla de frågor som den nya mediesituationen aktualiserar. I partimotioner, väckta och ,liksom i en programskrift med titeln från augusfi 1988, har redovisat sin syn påden framtida etermediepolitiken. Enligt vår mening måste en framåtsyftande etermediepolitikinriktas på tre mål, som tillsammans bör vara riktningsgivande i ettdemokratiskt kultursamhälle, nämligen yttrande- och informationsfrihet,mångfald och kvalitet. Det är viktigt att förblir ett pubHcservice-företag, dvs. står i allmänhetens tjänst. Också i fortsättningen skallSR förmedla information och utbildning, kulturella upplevelser och godunderhållning till svenska folket. Ambitionerna skall sättas högt. Verksamhetenskall liksom finansieras med mottagaravgifter, inte medreklamintäkter. styrelse har i sin anslagsframställningangivit följande mål för verksamheten : - De svenskaprogrammen måste breddas och stärkas. Kulturproducentrollen måste utvecklas. - Mångfalden iprogramutbudet måste öka för att publiken skall få fler valmöjligheter. - Rättigheter attsända stora evenemang måste kunna förvärvas så att hela befolkningen kan ta delav dessa. lyfter också uttryckligen fram behovet avkvalitet i programutbudet framför önskemål om ökad kvantitet genom t.ex. längresändningstid. styrelse överlämnade den 14 oktober 1988till regeringen , verksamhetsplan 1990-1995. dettahemställde styrelsen att för den avgiftsfinan- Prot. 1988/89:126 sierade verksamheten skulle tilldelas 100 milj. kr.utöver vad som tidigare äskats. SR-styrelsen påpekar att koncernen till övervägande del använt resurstillskotten till regionalisering,lokalradio och minoritetsprogram. har ett rationaliseringskravmotsvarande genomförts, i stort sett enligt osthyvelprincipen. En omfördelning har dock gjorts så att lokalradionsfortsatta uppbyggnad har finansierats . Genom omfördelning avresurser har också på vissa områden marginella kvalitetshöjande åtgärdervidtagits. Däremot har inga externa tillskott kunnat utnyttjas för attdärutöver i kvalitetshöjande riktning påverka omfattningen av och innehållet iprogramutbudet. I ett längre perspektiv är uttunningen av viktigaprogramområden oacceptabel från såväl mediepolitiska som kulturpolifiskasynpunkter. Den står i strid med av statsmakterna angivna uppgifter förSveriges Radiokoncernen som ett rundradioföretag i allmänhetens tjänst. styrelse finner det angeläget att underden närmaste femårsperioden skapa förutsättningar för att motverka dennauttunning av programutbudet. Resursförstärkningar är bl.a.nödvändiga för att lokalradion på ett för publiken meningsfullt sätt skallkunna utnyttja inträdet i FM 4 och för att de 25 lokalradiostationerna skallkunna utveckla ett brett och mångsidigt lokalt programutbud. 1 den snabbt föränderliga mediemiljön är det dessutomangeläget att stärka riksradions och ställning hoslyssnare och fittare. SR-företagen skall erbjuda ett mångfaldigt utbud avprogram som är bildande, kunskapsberikande och underhållande, som skildrarsvensk verklighet och som värnar om nationella idenfitet och kulturoch om det svenska språket. redovisar detaljerade planer för hur etttillskott av medel skall användas. Vid den utfrågning av SR:s ledning somutskottet anordnade framgick att det råder full enighet om dessaprioriteringar. Regeringen föreslår nu i sin proposition att SverigesRadio får en förstärkning om 41,6 milj. kr. Regeringen är däremot inte beredd att tillstyrka attytterligare medel tillförs . Föredragande statsrådet anför att"frågan om Radio-koncernens roll och resursbehov i den nyamediemiljön behöver prövas i ett vidare sammanhang". Därmed reduceras kraftigt möjligheterna för Radioatt planera för sin verksamhet . Trots ett omfattande ochväl genomarbetat material i kan regeringen inte bestämma sig ens ompublic service-företagets roll . De starka motsättningarna inom socialdemokrafin införfrågorna om ökad frihet i etern, om en tredje från friståendenationell TV-kanal och om lokala TV-sändningar, leder till handlingsförlamninginte bara inför deframtida etermediefrågorna utan också inför uppgifter ochbehov. För är det en självklarhet - och en hederssak- att som ett företag i allmänhetens tjänst måste tilldelassådana resurser, att man framgångsrikt kan hävda sig i förhållande till alla defristående satellitkanaler som konkurrerar med . har i partimotionen utförligtredovisat förslag för en framfidsinriktad etermediepolitik. Av den framgårklart att vi vill verka för en avsevärt ökad frihet i etern men slåvakt om som ett företag i allmänhetens tjänst. Vi kan ställa oss bakom den planering som har redovisat i . Det är viktigt att den kvalitativaförstärkningen av programbolagens verksamhet kan påbörjas så somkoncernens styrelse förordat. Vi föreslår därför att i avvaktan på ettmera definitivt ställningstagande till förslagen i anvisar 75 milj.kr. utöver vad regeringen föreslagit för . Jag yrkar därmed bifall till reservationerna 1 och 3. I kulturutskottet har fyra parfier- ,, kommunisterna och - föreslagit att ökaderesurser skall tillföras . Detta blockeras emellertid avsocialdemokraterna och i oskön förening. Socialdemokraterna kaninte bestämma sig, däremot har bestämt sig för att Radiointe skall få ökade resurser. Socialdemokraternas rådvillhet och moderaternaskallsinnighet går ut över de lyssnare och fittare som frågar efter förbättradkvalitet i vårt public service-företag. Den kloka planering som Radiounder ledning av och genomfört går i stå iavvaktan på att socialdemokraterna kan bestämma sig. 4 (): När budgetpropositionen lades fram framkom det att det skulle komma en särskild proposifionangående och TV. Naturligtvis väcktes stora förhoppningar omatt det skulle innebära ett ordentligt avstamp i massmediepolitiken och ettordentligt resurstillskott till och TV. Det blev emellertid inteså. Propositionen blev ganska tunn. Det mesta går ut på att man skall vänta ochse framtiden an. och TV har presenterat ettutvecklingsprogram. Det gjorde man i samband med att man kompletteradeanslagsframställningen. Enligt uppfattning är det nödvändigt attutvecklingsarbetet påbörjas, dvs. förstärkningsarbetet av kvaliteten, i denriktning som anges i anslagsfram-ställan. Anslagsframställan upptar en mängd punkter som jag intetänker uppta tid med att läsa upp här ifrån talarstolen. Men det går ju attläsa reservationerna och det övriga utskottsbetänkandet. Vi från ställer upp på en licenshöjning på 100 kr.Emellertid finns det en skillnad gentemot majoriteten i utskottet, som Jan-ErikWikström har redogjort för. Från majoritetens sida är man inte beredd atttillskjuta ytterligare medel utöver 41,6 milj. kr. Detta trots att medregeringens egna utgångspunkterpå beräknad inflation det skall finnas en möjlighet för en ökad utdelning urRadiofonden om licenserna höjs med . Vi reservanter förstår att dettamåste innebära att pengarna skall ligga kvar i Radiofonden och inte användasför att förstärka programverksamheten, vilket så väl behövs. Jag skall senare i mitt anförande ytterligare motiveravarför det är nödvändigt att förstärka resurser utöver de 41,6miljonerna. Det här tas nämligen upp i flera av de centerreservationer somfinns i betänkandet. I en av reservationerna säger vi att det är rimligt - när nu regeringen, enligt propositionen, inte är beredd att ta ställningtill dessa frågor - återkommer medförslag till ytterligare resursförstärkningar för ochTelevision. Då har man ju haft möjUghet att ytterligare bedöma utsikterna fördetta inom ramen för den licenshöjning om . som kommer att ske. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 3. Ireservation 1 återfinns våra yrkanden om en utökad resurstilldelning och ireservation 3 återfinns motiveringarna. Jag skall sedan beröra en annan fråga som vi tar upp icenterns partimotion . Det rör då de komplement tillfinansiering som kan vara aktuella för och Television. Viföreslår i vår partimotion att en parlamentarisk utredning tillkallas som skallha i uppgift att fastställa regler för en finansiering via reklam i någon avTV-kanalerna. De här reklaminkomsterna skulle inte filiföras en TV-kanal utanhela koncernen och dess verksamhet. Det innebär att såväl riksradion ochlokalradion som TV-distrikten och TVl får tillgång till de resurser som skapasi och med reklaminkomsterna. Det är bara att konstatera att en sådankompletterande finansiering behövs utöver licensmedlen. Som utvecklingen är nufår vi räkna med kraftigt höjda licensmedel i framfiden. För närvarandetittarman på vad som skall belastas med moms i det svenska samhället.TV-licenserna är en av de saker som man tittar på. Om man belägger TV-licensernamed full moms, kommer dessa med en gång att höjas ordentligt. Enligt SR-studienoch den ambition som kommer till uttryck i den kommer dessutom kraftigahöjningar fiJJ stånd. TV-licensen kommer således att vida översfiga 2 000 kr.om året redan inom . Mot denna bakgrund tror jag inte på framlagda argument.Svenska folket har ju tillfrågats om man är beredd att betala mera förTV-licensen. Man har svarat ja. Men om svenska folket nu får klart för sig attdet finns alternativa finansieringar som utnyttjas för andra TV-kanaler, trorjag att benägenheten att svara ja på ställda fråga inte är så stor.