prot · GC09120 · 1988-12-31 00:00:00 — Den lokala arbetsmarknadensförmåga alt följa med i förelagens utveckling blir avgörande för fortsattverksamhet och expansion i en ort som . Tillgången på utbildad arbetskraft beror i hög grad på vadden lokala ulbildningen på en sådan orl kan åstadkomma. finns T4-linjeoch påbyggnadskurs , dvs. etl femle år av leknisk ulbildning. ILjungby har förelagen gått samman och satsat ca 5 milj. kr. i eltlekniskl resurscentrum i direkt anslutning lill ortens gymnasieskola. harföretagen gjorl för att förvissa sig om en väl fungerande ulbildning, både för sinaredan anställda och för en behövlig rekrylering. I en sludie som utförts av bl.a. SIND, skolöverstyrelsenoch UHÄ får den ulbildning som pägår i de högsla vitsord. Prot,1988/89:120 Som jag ser del är det dålig hushåUning atl inle la lill varade resurser som 24 maj1989 finns i i form av lokaler,förnämHg utrustning, väl fungerande ' ~ ~~~ ~ praklikplalser och därtill väl kvalificerade lärare. * ° Utskottet säger för all del Htetvälvilligt all det åligger varje högskoleenhet - förLjungbys del är del högskoleenhet - atl inom ramen för givna resursernoga pröva den geografiska förläggningen av försöksverksamheten Del låter sig sägas, men del gäller då verkligen alttilldelningen av elevplalser blir i den storleksordningen atl spridning av Del kan knappast sägas all så sker med den dimensioneringsom utskotlsmajoriteten föreslagil. Skall de nya grepp som nu tar inomden tekniska ulbildningen inte bli fill del sämre på vissa orler i vårl land ärdet nödvändigt alt dels tala om vilka yllerligare orler som behöver dettafillskott, dels säkerställa ell tillräckligt anlal elevplalser. Den garanfinlycker jag mig se i reservationer nr 4 och 6 i belänkande nr 30.Jag yrkar bifall fill de reservalionerna. Överläggningen i detta ärende var härmed avslulad. (Beslut fattades efler debatten om utbildningsutskottetsbetänkande 15.) Kammaren övergick fill atldeballera ulbildningsutskottels betänkande 13 om anslag fill grundskolor m.m. Anslag till grundskolor m.m. 21 (): Jämförl med förhållandena i andra länder svenska skolan slora resurser. I det svenska samhällel finns en slark viljaalt salsa på skolan. Trols delta och trots engagerade insalser från de fleslasom arbelar i skolans värid, molsvarar resultaten inte de förväntningar man harrätt alt ha. Att många skollokaler är svårt slitna, all eleverna inle har egnaböcker, att lärare flyr yrket och att lärarutbildningen inte lockar sökandevisar på allvarliga problem. Detsamma gör SÖ-undersökningen av lärarnasatfilyder. Lärarna upplever de många kraven, fidsbrisien och stressen sommycket svåra. De kraffiga reaktionerna på regeringens skolbudget i vintrasbestyrker detta. Det måste vara djupgående brisler och elt uppdäml missnöje somfår lärarna alt reagera så häftigt! Låt oss en gång för alla erkänna problemen. Del gerutgångspunkter för konkreta åtgärder! Hur kan det ha blivit så här? Jo, därför all kunskaper,färdigheter och undervisning inte erkänns som skolans huvuduppgift och därförall skolpoli-fiken inle säller varje elevs behov och förutsättningar i centrum. Skolan har blivit ell slags Mädchen fiir allés. Del finnssnarl sagl inget samhällsintresse eller samhällsproblem som inte skall påverkasgenom ulbildningsinsatser i skolan. Visst är del viktigt med kost och mofion, samlevnad ochirafik, kunskap om arbetsliv och jag vet inte vad, men skolan måste fåtillfälle alt göra det 32 som skolani första hand är till för: skolan skall vara skola. Skolan skall ge kunskaperoch färdigheter. Målen skall vara klara och lydliga. Skolans kris beror inle på bristande resurser. Den berorpå atl pengarna i alllför lilen utsträckning salsas på del som är skolanshuvuduppgift - att förmedla kunskaper och färdigheter. De flesla lärare man lalar med suckar över atl de måsleägna sig så förtvivlat mycket åt annal än det de utbildats för - undervisning -och över alla dessa konferenser. Pengarna används fel - till kringaktiviteter,administrafion och byråkrati i stället för fill undervisning, lärare, böckeroch lokaler. Så blir del med socialdemokralisk skolpolitik och ett dåliglstatsbidragssystem. Skolan behöver en klar målsättning och en tydlig betoningav viklen av goda kunskaper och goda färdigheter. Det behövs också en ökadfrihet att organisera arbetet som man på den enskilda skolan anser bäst. Jag är övertygad om alt en minskad administrafion,byråkrafi och centralstyrning skulle stärka lärarnas roll, ge en bällrelärarutbildning och bättre tillgång på bra läromedel saml leda lill atl mer avresurserna salsas på undervisningen. Skolan skulle kunna la slörre hänsyn fillelevernas oHkhet, deras behov och inlressen. Jämlikhet i socialdemokratisk version handlar lyvärr inteom att ge var och en de utvecklingsmöjligheter som leder till de bästaresultaten. Därför tar den socialdemokratiska skolpolitiken inlehänsyn fill elevernas olika behov. Kunskapsinhämtande och färdighetsträning harinle en tillräckligt central roll. Andra uppgifter än undervisning får ta förstort utrymme och kosta alldeles för mycket pengar. Att undervisningen i siginnebär fostran har inle socialdemokraterna förstått Ivern alt centralisera och del förmentajämlikhelslänkandet har lett lill en enorm byråkrati. Pengar och lid har förtsfrån undervisningen till diverse andra uppgifler. Dessutom har bidragenkonstruerats så all kommunerna stimulerats all också anslå pengar. Vi moderaler accepterar inle regeringens sätt att hanteraanslagen för skolan. Vi föreslår också ett helt annat statsbidragssystem. När regeringen skall spara leder della fill allundervisningen drabbas, såsom var fallet med den föreslagna indragningen av de167 miljonerna på lärarlönerna. som man vägrade släppacentralstyrningen och regleringen av de olika anslagen, föreslog man ennedskärning som skulle ha drabbat undervisningen direki. har man visserligentagit lillbaka sitt förslag efter de våldsamma reaktionerna, men problemenkvarslår. Vi moderaler har i våra motioner visal på ett helt annatsätt all lösa skolans kris. Vi har föreslagit omfördelningar som innebär atl debelopp som direkt går lill undervisningen ökar med 697 milj. kr. - en del avomfördelningarna finns i dagens belänkande, andra i betänkandena UbUll och 12.Vi förslärker undervisningen genom alt överföra pengar till undervisningen frånannat, till gagn för alla elever. Genom all skolans resurser salsas på undervisningen,minskar behovel av andra insalser. Man får också slörre möjligheler ule påskolorna alt ordna undervisningen - inle minsl gruppindelningarna - som mananser bäsl. Del är ju där man känner behoven och förutsättningarna bäst. 3 protokoU 1988/89:120 Prot.1988/89:120 undervisning, kunskaper och färdigheter innebär därmed att ocksåsatsa på elevernas allsidiga utveckling ochsociala fostran. Anslag tid grundskolor m.m. Vi har föreslagil besparingar dels inom administration ochbyråkrati, dels när det gäller extra anslag lill sådanl som normall bör ingå iskolans arbete eller som del bör vara en uppgift atl svara för, t.ex.utformningen av skoldagen. Vi har föreslagit all pengar från dessa anslag skallföras till den direkta undervisningen. Den moderala utbildningspolitiken är enhelhet. För den som daghgen sysslar med dessa ting är del något besvärande altså få lyckas fånga och diskutera skolans hela siluafion. En deball om det enaeller andra anslagel leder fel. De många delförslagen ingår i en helhet. Vi moderater föreslår etl reformprogram där kunskaper,färdigheter och respekt för den enskilde eleven är självklara ulgångspunkler.De reservationer vi behandlar innehåller endast delar av helheten. De främsladelarna i helheten är; Klaramål som sätter kunskaper och färdigheter i cenlrum, Jag har redan betonal della och viklen av alt stärka undervisningen. Inle minsl nödvändigl är det att värna om undervisningstiden, så att lektionerna kan ägnas åt det verkligt viktiga och atl allehanda avbrott undviks. Denna grundsyn är skälet till atl vi anser atl forlbildningen av lärare i första hand skall avse ämnesfördjupning. Goda kunskaper hos lärarna är avgörande för attulbildningen skall kunna ha hög kvahtet Det ger lärarna trygghet, en trygghetsom gör undervisningen mer intressant och gör det lällare alt hålla ordning.Goda kunskaper stärker både lärare och elever! Belyg som redovisarkunskaper och färdigheter i relation lill läroplanens krav. Betygen är etl nalurligt hjälpmedel i skolan, men del betygssystem vi har är inle bra. Vi skulle behöva en rejäl betygsdebatt, som kan leda till ell bättre betygssystem. När skall egentligen den slora föräldraopinion som kräver elt bättre betygssystem få gehör hos socialdemokralerna? En tidigare skolstart som -tillsammans med etl åldersblandal och flexibelt lågstadium - skulle kunnaanpassa lästräning och annan undervisning efler varje barns mognad och andraförutsättningar. Barn behöver en bättre grund än de får . Ökade möjligheler för eleverna attvälja inriklning och studiekurs efter anlag och intresse. är särskiltvikligl på högstadiet Ju slörre möjlighet eleverna har alt välja ämne och kursefter intresse och förutsättningar, desto slörre möjligheler får de all lyckasväl. Och det kan myckel väl bU så alt en elev väljer svår kurs i t.ex.engelska, lätt kurs i matematik, mycket svår kurs i franska osv., dvs. olikasvårighetsgrad i olika ämnen. Elever och föräldrar måste kunna välja skola - offenlligeller frisläende -och få betydligt fler möjligheter att välja inom skolan.Särskilt på högstadiet måste utrymmet för tillval öka. Självfallet måste skolange möjlighet att komplettera efter årskurs 9 om eleverna vill och behöver. I försökte lärarna göra någol ål situationen påhögstadiet genom all 34 dela in eleverna i årskurs 9 i tregrupper efter betygen. Man kan ha olika Anslag ttU grundskolor m.m. Men del var elt försök att ge eleverna undervisning efter PrOt.1988/89:120 anlag, och det kom fram ur ett behov av att möta varje elev på hanseller hennes nivå. Det vore bra om Gävleförslaget kunde bliutgångspunkt för en konstruktiv debatt om hur vi skall öka möjligheterna attanpassa undervisningen till varje elevs behov. Statsbidraget till skolan måste läggas om. Vinternsdebalt om skolans resurser visar hur viktigt det är. Principen bör vara alt skolan får etl visst anslag för varje elev - statsbidraget skall följa eleven till den skola haneller hon väljer - och del är kommun och skola som själva fattar beslut om hur detta anslag skall användas. Lokall kan man använda pengarna på etl bättre ocheffeklivare säll. Jag har fullt förlroende för att man lokalt både vill och kanvärna en undervisning av hög kvalitet och ge eleverna det stöd som de kanbehöva i olika avseenden förutom den direkta undervisningen. Det är inte hellernödvändigl med olika anslag för utvecklingsarbete, aktiviteter och kulturellainslag. De torde vara led i skolans verksamhet, som man lokalt bäst kanutveckla och ulforma. sådant anslagssystem öppnar för frihet för föräldraroch elever att själva välja skola och skolform. Vi skulle kunna få en oerhörddynamik och stimulans för en positiv utveckling av skolan. Atl ett sådantsyslem måsle innehålla ett särskilt stöd för glesbygdsskolor är självklart. Statsbidraget för fristående skolor måsle bli likvärdiglmed de statsbidrag som gäller inom den allmänna skolan. Om en frislående skolahar blivit godkänd, måsle den självfallel få lika mycket i statsbidrag som enallmän skola. Del är orimligt all statsbidraget för frisläende skola är baracirka hälflen av den statliga koslnaden för elever i ! En myckel lilen del av eleverna i går i friståendeskolor. Del beror ju på alt de frislående skolorna i diskrimineras. Imänga andra länder, t.ex. , finns en mångfald skolor. Del är ju endastom samhällsstödet blir likvärdigl som de fristående skolorna blir ell möjliglval för alla. Del skulle ge föräldrarna reella möjligheler alt kunna påverkasina barns skolgång. De flesta frislående skolor i har tillkommit efterkamp. Är det rimligt att man som i Drevdagen skall behöva kämpa , jaegentligen myckel längre, innan myndigheterna ger med sig? Nej, statiiga ochkommunala bidrag borde vara en rättighet. Vi är alla skattebetalare, och detav socialdemokraterna omhuldade brukarinflylandd borde kunna inrymma enmöjlighet alt välja skola. Den förmyndaraltityd som socialdemokraterna visar mol defristående skolorna är otillständig. Vår nye skolminister har i olikauttalanden visal sig som en praktfull "överförmyndare". Del är enviktig jämlikhetsfråga att alla elever har räll och möjlighel alt välja enfrislående skola eller möjlighet att välja inom del allmänna skolväsendet Avreglering av skolan. Den är nödvändig om skolan skallkunna utvecklas. Skolans personal, elever och föräldrar måste kunna beslämma hur man vill organisera arbetet. Vill man bilda mindre klasser eller grupper, måste man kunna göra det. Både styrningspropositionen ochkompletleringsproposilionen innehåller fina ord om decenlralisering, förenkling och avreglering. Lokala inifiafiv, 35 Prot.1988/89:120 entusiasm och uppfinningsrikedom kan inle tas till vara fulllul med nuvarandesystem, säger regeringen. Det är vad vi moderater har sagl . , ,,, ,, , Bidraessvstemet måste se skolan ochlärarna frihet atl beslämma hur Anslag tdlgrundskolor " . resurserna skall användas. Det kräver en radikal minskningav alla styrande m.m. regler somi dag upplevs som slora hinder. Detta erkänner ju också regeringen.Det är återigen en fräga där vi moderaler fåll räll. Med förenkling menar vi en verklig avreglering. Behövsöver huvud taget centrala direktiv på område efter omräde? Tror inlesocialdemokralerna på sina lokala poliliker? Vi tror på våra. Del går all tabort andra regler än dem som handlar om höglidlighållande av minnesdagar. Vad kommer regeringen all göra ål detta? Och inser intesocialdemokralerna all del blir ännu vikiigare att klarare ange målen - atlskolan skall sälta kunskaper och färdigheter i centrum? En fristående ulvärdering av skolan. En sådan har vikrävl och del måsle upprepas. Nuvarande ordning är inle rimlig. Jag vill fräga ulskoltets talesman: Varför vill inte ni socialdemokrater öppna för alla eleverall välja skola, fristående eller offenlhg? Är del inte ell rättmätigtjämlikhetskrav all alla får välja? I en inlerpellationsdebatt angav statsrådetGöran att han inle hade för avsikl atl öka möjligheterna all väljaskola. Delar ulskollels talesman denna åsikt? Hur ser ni socialdemokrateregentligen på föräldrainflylandd? Inte heller log han rikligl avstånd från yttrandet frånKommunförbundets ordförande att klasserna i skolan bör bli slörre ulan försökleprata borl del. Vad säger ulskoltets talesman om delta? Vad är det egenthgen som gör all ni socialdemokrater intevill slå fasl all skolans huvuduppgift är atl ge kunskaper och färdigheter?Varför vill ni inte slärka undervisningen, slå vakl om undervisningen? Varförvill ni inle slälla upp på elt avreglerat statsbidragssystem, som ger lärarnamöjlighet alt priorilera undervisning, kunskaper och färdigheter? Jag yrkar bifall lill samlliga reservationerdär moderata namn förekommer. 22 (): Jag skall börja med att påpeka allfolkpartiets skolpolilik bygger vidare på en lång liberal reformtradilion. Omjag får ge fyra exempel, vill jag nämna kampen för införande av den allmännafolkskolan, botlenskolereform, insatser på 1950-lalelför den nya saml de insalser som gjordes för den nya läroplanen för , Lgr 80. De liberala poliliker som har arbelal med dessa reformeroch andra har drivits av en stark känsla för all utbildning är viktig för individen. Människorna behöver kunskap för sin frigörelse och utveckling på del säll som Ann-Calhrine har ulvecklal här. Men politikerna drevs därulöver också av övertygelsen om alt utbildning och kunskap är vikliga för 36 hela samhällels utveckling. Därilägger vi också all vi vill atl samhället skall utvecklasmol slörre klasslöshd och mer av gemenskap. Där tror vi atl skolan har en rollall spela. Vår idéutveckling på skolområdet har naturligtvis inteavstannat med Lgr 80. 80-talel har handlat om att förverkliga intentionerna iLgr 80 men naturligtvis också om att tillgodogöra sig den debalt som har förtsi vårt land och i andra länder och inlemma den i vär skolpolitik. Såsom exempel här vill jag först och främst la debalten omden offentliga seklorn, som ju har varil livlig under 80-lalet. Del handlar omatl vrida perspeklivel från etl producentperspektiv fill mer av ettkonsumentperspek-fiv. Man kan gå myckel längre än vi har trott idecentralisering och mångfald. Den balanspunkt som följer av del som jag laladeom mellan skolans individualiseringsmål och skolans integrationsmäl harmöjligen förskjutits i takt med all samhället runt omkring skolan harulvecklats. Om man prövar en ny avvägning mellan dessa båda mål,vilket man exempelvis gjorde i med nivågrupperingsförsöket i 9-an, tyckerjag all det är litet reflexmässigt atl säga alt vi redan har prövat ellparallellskolesys-tem. Ett sådant hade vi fram fill 1950-talel, och det varinle bra. Det kan faktiskt hända all dagens samhälle är ett annat än gårdagensoch all därav följer att en avvägning kan göras nägol annorlunda. Jag brukarcitera professor , som ju i hög grad är en av arkitekterna bakomden nuvarande . Han brukar ofla framhålla hur vikligl det är atl vinu gör mer för all skapa mångfald och frihel i systemet Vi har också under 80-talel lärl oss hur vikligl det äratt sfimulera personalen och ta vara på dess kreativitet Mot bakgrund av den beskrivning jag gjorl av våridéutveckling under 80-lalel är vi kriliska mol socialdemokralernasskolpolifik. Vi ifrågasätter renl av i en motion som vi väckte omsocialdemokralerna egenlligen har någon skolpolitik. Vi har i varje fall myckelsvårt atl upptäcka den. Någol tillspetsat kan man säga att del verkar som omskolan på 80-talel framför alll setts som ett sparobjekt De positiva känslorsom fanns i skolans värld i samband med antagandet av Lgr 80 har i vissutsträckning försvunnil. Socialdemokraterna har olika åsikter vid olikatidpunkter, och även olika individer inom socialdemokralin har olika åsikter.Det är därför myckel svårl all vela vad som är en socialdemokratiskskolpolitik. I den motion jag nämnde pekar vi på skolstartåldern,betygsfrågan och flera andra som exempel på sådana frågor. Jag skulle viljanämna ett område lill. Regeringen lade fram en proposition som bl.a.handlade om mer decentralisering i skolan. Vi sade då atl denna propositioninnehåller jättetjusiga ord men alt detta ju är hell otillräckligt Men dettyckte inle socialdemokralerna i . De ansåg alt propositionen varulmärkt och antog den. De kritiserade också oss för vår inställning. läslejag i det nummer av som utkom följande: "förslag kommer endasl två och en halvmånad efler del alt anlog propositionen om skolans styrning ochulveckling. En och annan riksdagspoliliker irodde nog all man då slog fast vadsom ska gälla. Men skolministern var inte nöjd med propositionen. - Den var inte konkrel. Man sade bara all decenlraliseringvar den nödvändiga vägen men inte hur det konkrel ska gå till, menade han. Prot, 1988/89:120 Anslag tiU grundskolor m.m. Prot.1988/89:120 - Därför måste vi nu ta ilu med de verkligaknäckfrågorna." Det var ju precis del vi sade, mendå dög inte det. Anslag tiU grundskolor m.m. Göranssonsskolproposition försvaras, men är det ett annat ljud i skällan. Det som nugäller är kommunalisering. Man har utsett ett kommunalråd i allvara skolminister. Del lolkar vi på det sättet alt man i regeringen har bestämtsig för att nu satsa på kommunalisering. Man vill därvidlag inte ha någotmotstånd i , och därför utser man en kommunalman tillskolminister. säger också i en inlervju i :"består ju av en massa ." Del är väl sä, men vitror alt också den decentraliseringen är otillräcklig. Vi vill gå mycket längreoch ta mycket rejälare tag. Vi vill först och främsl decentralisera makl lill enskildaelever och föräldrar. Elever skall tillsammans med sina föräldrar i högre grad änhiltills kunna avgöra l.ex. i vilken skola man skall gå, vilka ämnen man skallläsa och vilka kurser man skall sludera. Näsla sleg för oss är atl ge mycket större möjligheter förden enskilda skolan att själv utforma sin verksamhel. Vi tror bl.a. att del äretl bra sätt alt tillgodogöra sig just den kreativitet hos personalen som jagtidigare talade om. instrument som vi tillsammans med moderalerna ochmiljöpartiet pekat på för all åstadkomma detta är all göra omstatsbidragssystemet enligt den princip som brukar kallas för elevpeng.Förslaget om elevpeng utgör egentligen en sammanfattning av två delar. Denförsta är en kraftig schablonisering av statsbidragen. minskaradministrationen, men ännu viktigare är atl det innebär decenlralisering av beslutsbefogenhetertill de nivåer i systemet som är närmare eleverna. Elt bidragssystem sominnehåller många specialbidrag och detaljbestämmelser är ell instrument för attcenlralslyra skolan. Den andra delen av elevpengstanken är all ge en rätt förföräldrar att tillsammans med sina barn beslämma i vilken skola barnen skallgå. Statsbidraget, liksom det kommunala bidraget, skall gå till den skola somföräldrarna och eleverna väljer. Vi tror att ett system av den här lypen skulleförändra skolan i några grundläggande avseenden. För del första skulle man så atl säga vända upp och ner påbeslutsstrukturen. Den skulle förändras så, att en mängd beslut som i dagfattas centralt i stället skulle fattas ute på de enskilda skolorna av dem somär verksamma där. För del andra skulle administrationen minska lill förmånför del som är skolans kärnverksamhet, dvs. i första hand självaundervisningen. För del tredje skulle konsumenlinflylandet öka, dvs.föräldrars och elevers möjligheler all påverka systemet, vilket i första handsker på bekostnad av poHlikernas möjligheler all slyra verksamhelen. Makten isystemet läggs på den nivå som brukar kallas den lägsla, alltså den som ärnärmasi eleverna. kommer bara skolor som föräldrar och elever tycker ärbra att överleva. Vi tror atl detta tillför en dynamik till systemet För det fjärde och sisla skulle de frislående skolorna iett sådanl här system äntligen få en rättvis behandling. Mol della system har anförts atl det skulle missgynnaglesbygdskommu- 38 ner. Jag har tittat litet närmarepå della argumenl med ulgångspunkl i den rapporlsom Kommunförbundel avlämnade för en lid sedan om fördelningen av stalsbidragtill kommuner. Del nuvarande systemet anses ju gynna rätlvisa mellankommunerna. De många reglerna skall vaska fram de mest behövande sä, atl de fårmest Detta används ständigt av socialdemokrater och centerpartister somargument mot elevpengen. Man pekar på alt statsbidraget till är 27 000kr. och lill bara . Hur stor skall elevpengenegentligen vara? frågar man retoriskt Men om man tittar närmare på dettaproblem finner man alt det inte är så stort. Det genomsnittliga statsbidragetär . För alla kommuner, ulom 18, gäller alt delbelopp de får ut avviker högsl från den summan. 1 dessa 18 kommunerbor av elever - i nästan samtliga fall rör dd sig omglesbygdskommuner i inland. Således bor av grundskoleeleveri kommuner där statsbidraget per elev är . I de fall ettnytt system skulle innebära en viss minskning, uppvägs denna mer än väl av denmindre administrationen och den ökade lokala förfoganderätten över pengarna. De tre partier i som förespråkar en elevpeng harinsett atl ell nytt syslem behöver kompletteras med regler som ger extra medeltill glesbygdskommuner med många skolor. Om man vel all problemel berör avlandels elever och 18 av kommuner, inser man alt del inle kan varaomöjligl att ulforma sådana regler. Det förefaller alltså som om delta myckelkomplicerade system som skall vaska fram de mesl behövande kommunerna sä allsäga är berget som födde en rätta. I sluländan får de flesla kommuner ut i slortlika myckel per elev, vilkel den sammanställning från Kommunförbundel som jagtidigare berörde visar. Utifrån denna grundsyn förespråkar vi folkpartister enskolpolitik, som skiljer sig ganska myckel från l.ex. socialdemokralernas.Detta avspeglas delvis i del betänkande som vi nu diskulerar.