prot · GC09103 · 1988-12-31 00:00:00 — Man säger att ell trettiotalåklagare och ett fyrtiotal poliser i redan har fält ulbildning.Dessulom tänker man faktiskt utbilda några åklagare till inför näsla är. Vi icenlern anser atl detta inle kan vara tillräckligt i ulbildningsväg. Mol bakgrund av all miljölagstiftningen ärföremål för förändringar och alt man dessutom har uttalat atl man vänlar nyaresullal av ulredningen som skall ge en mera samlad miljölagstiftning, fordrasnaturligtvis i detta sammanhang också utbildning i vad gäller den nyamiljölagstiftning som är att vänta. Därför är vi från sida mycketförvånade över att ulskollsmajorilelen inte släller upp på ett uttalande, därvi kräver ökad utbildning inför framliden. Del är nu jag besökte hovrätten i Malmötillsammans med utskottels ordförande . Där logs också frågan ommiljöutbildning upp. Även här efterlyste man frän hovrättens sida fortbildningpä miljöområdet. Ingen av de närvarande där hade fäll någon fortbildning pämiljöområdet, avslöjade man. Man ville gärna ha del, men man hade inte fålldet. Man Irodde atl del berodde på besparingar. Vi menar atl del är helt klarl att fortsattautbildningsinsatser behövs såväl inom domstolarna och åklagarväsendet som inompolisen. När det gäller krav på en särskild åklagare förmiljöfrågor kan jag delvis hälla med majoriteten om alt del är vikfigt all allaåklagare skall ha sådan kompetens. Del är också målet. Men har inle allaåklagare den kompetensen, påstår vi i alla fall, bl.a. beroende pä all detfinns så lilel erfarenhet pä delta område, atl det har varil så få mål och altdessa är så komplicerade. Eftersom man har särskilda åklagare när det gällerekonomisk brottslighet, där målen i mänga fall inle är så komplicerade sommiljömålen. Prot.1988/89:103 borde man nu i en inledningsfas ha särskilda åklagare även pådetta område. Anslag lill åklagarväsendet och domstolsväsendet Man kan jul.ex. länka sig att en van miljöäklagare biträder andra åklagare i sådana härfall. Med liden skulle då behovet pä detta område minska. bedömer vi dockalt särskilda åklagare behövs. När det sedan gäller anslaget till de allmänna domstolarnakan vi från sida, och även frän övriga som har talat här tidigare,bara beklaga att regeringen har slällt alllför hårda rationaliserings- ochbesparingskrav pä domslolarna under en längre lid. Delta är en av orsakernatill krisen - jag påstår att del är kris inom domstolsväsendet . Ärendebalanserna har ökat kraftigt, inte bara ihovrätterna. Arbetsbördan är fortfarande allvarlig även i tingsrällerna.Personalen anser själv alt rättsordning och rättssäkerhet är i fara, därför får skynda på med målen och inle hinner fördjupa sig ordenlligl i dem.Arbetet har blivit stressande och ansträngande. Samiidigi har man inle fått dentekniska utrustning man anser sig vara i behov av. I cenlerns motion, där viföljer upp kravet från domstolssidan på ytterligare resurser, lalar vi också omförslärkning av personal, ulbildning och ADB-ulruslning. När del gäller ersättning till nämndemännenär uppfattning känd . Vi anser att lika insatser skallersättas lika. Vår syn innebär alltså lika lön för lika arbele. Arbetsinsatsenför de förtroendevalda nämndemännen är oberoende av den inkomst de har i sittordinarie yrke. Här kan vi jämföra med del synsätt vi har, i alla fall deflesla av oss, när det gäller ersättning för övriga förtroendevalda. Jag länkerdå på kommunfullmäkiigeledamöler, dem som sitter i nämnder och i länsstyrelser.Här följer man principen lika lön för lika arbele. Varför kan inte en majoritetställa upp pä att denna princip också borde gälla nämndemännen? Slutligen när del gäller handläggningstider kan jag nämnaatt omloppstiden i skatlemål har ökal från 20 , irols att vifrän utskottets sida uttalade att omloppstiden måsle minska. Dennaökning har skelt trols att antalet inkomna skattemål har minskat med 10 %.Ärendena har blivit svårare, och det är ett skäl till denna utveckling. Jag ärmycket väl medvelen om alt arbetssituationen på domstolssidan är pressande ochatt det är ell skäl lill atl omloppstiden har ökal. Men elt ullalande om att dlbeslul i länsrätten skall fattas senast efler taxeringsåretskulle faktiskt vara dl starkt skäl lill atl regeringen inle kan forlsälta altgöra besparingar och indragningar på domstolssidan när del gäller länsrätterna.Då har man ju salt upp ett mål. Detta mäl måste dessulom vara självklarl attuppnå, eftersom de människor som väntar på att deras taxeringsmål skall avgörasär myckel ulsalta när del gäller forlsatl behandling av deras taxering. De nyabeslulen är ofla beroende av tidigare beslut i laxeringsärenden. Därför behöverman ha besked innan näsla års taxering skall avgöras. Med detta vill jag yrka bifall lill reservalionerna 1, 2,5 och 8. 90BERITH (vpk): Vilken belydelse man lillmäternämndemannamedverkan i rättsväsendet visar sig på olika sätt. Vi har fåtten proposition med förslag om all antalet nämndemän skall skäras ned igen.Ersättningsnivån för nämndemannauppdrag är även den ett mätt på vilkenbetydelse man tillmäter nämndemännen. Nämndemannauppdragd innebär olika ekonomiska konsekvenserför olika nämndemän. Statsanställda får ingel löneavdrag vid tjänstgöring somnämndemän. Pensionärer eller hemarbelande får . Förmånga privatanställda med fullt löneavdrag innebär ett nämndemannauppdrag enekonomisk förlusl. Del har varil intressant atl söka bakåt ijuslitieutskottels belänkanden. 1979 diskuterades hur man skulle komma tillrätta med snedrekryteringen inom nämndemannakären, och arvodena höjdes. Sedanhar frågan varil uppe . Så senl som fick vi en ändring irättegångsbalken. Vi fick nyval och krav på all valförsamlingarna skulleeftersträva en allsidig representativitet i nämndemannakären. Domstolsverketfick även i uppdrag att komma med en redovisning av sammansättningen inomnämndemanna-kåren, dl är efter valet, i fråga om kön, ålder och yrke. Dennaredovisning skulle vara klar före men är ännu inte klar. Avlidningen Nämndemannen kan man dock förslå all det inle har blivit så värstmycket bättre. Jag tror att man har anledning atl befara atl del inle blir enrepresentativ sammansättning av nämndemannakären förrän man är beredd allbetala full ersättning för inkomstbortfall. All äta sig dl uppdrag somnämndeman innebär ju all man fär sätta lill mycket frilid. Del krävs också enhel del annat av en nämndeman. Atl därutöver kräva alt den som har elt sådanluppdrag skall göra en ekonomisk förlusl är att gå för långt. Härmed yrkar jag bifall till reservation 4 av vpk. Vpkkommer även alt slödja reservalion 2 angående miljöutbildning för bl.a.åklagare. Anslag till åklagarväsendet och domstolsväsendet 91INGER SCHÖRLING (mp): Den samlade miljölagstiftningen i ärsvåröverskådlig och hänger inte samman så väl alla gånger. Det vet vi. Den ärdessulom myckel svår alt tillämpa i praktiken, både för enskilda ochmyndigheter. Miljöpariiei hoppas all del skall bli ändring i fråga om detta ochhar lagt fram förslag om en samlad miljöbalk. Men även om miljölagstiftningenblir lättare att förstå och att tillämpa behöver alla ulbildning. Miljöfrågornaär så komplexa och så övergripande. Det behövs utbildning för tekniker, förekonomer, för poliser och inte minsl för åklagare som skall döma i miljömål. är antalet miljömål inte så stort, men kommer det all blislörre, var så säkra på det. Utbildningsbehovet blir absolut inle tillfredsställtenbarl genom all utskollsmajoriietens förslag går igenom och med de satsningarsom görs innevarande budgetår. Jag är lika förvånad som över all delfinns så lilel slöd för denna motion och all det inte finns förslåelse förbetydelsen av kunskaper på miljöområdet. Hur skall domstolarna kunna döma rätt,och hur skall miljömål kunna upptäckas, om inte kunskaperna hos berördapersoner är tillräckligt stora? Det gläder mig alt vpk enligt stöder dennamolion. Om vi hade haft mer tid att diskutera denna fråga i utskottet, tror jagall fler hade gett sill stöd till motionen och reservationen med anledning avdenna molion. Anslag tdl åklagarväsendet och domstolsväsendet somhandlar om miljöutbildning inom åklagar- och polisväsendet. Det är alldeles nödvändigl att utredare och åtalandemyndigheter är väl förtrogna med gällande lagsliflning inom elt sä komplextområde som miljöområdet. Men det är också nödvändigt all de har grundläggandekunskaper i l.ex. Jag yrkar därför bifall lill reservation 2. När det gäller moment 6, utbildning om arbetsmiljöbroll,har de gröna fogat dl särskill yttrande till belänkandel om delta.I della yllrande sägs atl det är glädjande atl riksåklagaren har varilförutseende nog atl ta initiativ lill en kompletterande utbildning av åklagarnainom just arbetsmiljöområdet. område har under en ganska läng tid variteftersatt. avvaktar därför med spänning resultatet avriksåklagarens översyn av ulbildningen som pägår. Miljöpartietser också med spänning fram emot förslag till nya rällsregler när det gällerarbetsmiljöbroll. 92GÖRAN (); Jag vill börja med alt yrka bifall lillhemslällan i jusiilieut-skotlds belänkande 14 och avslag pä samlligareservationer som har fogats lill betänkandet. När del gäller anslag och medelstilldelning i fråga omåklagarväsendet föreligger del enighet. Däremol finns det en reservafion ibelänkandet om en särskild statsåklagare för miljömål. Men framför allt hartyngdpunkten lagts pä reservationen om ulbildning av åklagare och poliser närdet gäller miljömål. Ulskollel har ganska utförligt beskrivit vad som hargjorls och vad som är på gång. Denna utbildning kommer alt fortsätta,särskilt i fråga om åklagare. 1 den översyn av grundutbildningen för åklagaresom pågår inom riksåklagarens kansli läggs särskild lyngd vid utbildningen om miljöbrott,dvs. mol den yttre miljön, och vid arbetsmiljöbroll. När del gäller domstolsväsendet föreligger det i grundenen god enighet om principerna, vilkel är utomordentligt bra. citerade justitieministern, och jag kannalurliglvis instämma i det citatet som en allmän utgångspunkt för vårinställning när del gäller viklen av atl ha ett väl fungerande domstolsväsende. Socialdemokratins inlresse för domstolsväsendet och dessuppgift att lillgodose människors anspråk har dokumenterats i flera olikasammanhang. Lät mig i del korta perspektivet erinra om all regeringen i höslasbeslutade om särskilda medel till särskill arbdslyngda domstolar. harsitt inlresse med lanke pä atl samtliga partier fattade beslulom den särskilda anslagsramen för lönerna, men regeringen såg till atl exlraanslag utgick till domstolsväsendet. I föreliggande förslag har inle del s.k. huvudförslagettillämpats. Anslaget tillförs i slällel ytterligare resurser, bl.a. drygt 7milj. för personal, 1,5 milj. kr. för en ADB-salsning och 1,5 milj. kr. Även om ambitionen är atl vi inle skalluppehålla oss alllför länge vid detta ärende vill jag gärna säga att det ärangeläget all de mest arbdslyngda domslolarna fär personalförslärkningar. Mendet är också angelägel att den pågående satsningen pä ADB-stöd i Vi har kunnat konstatera, vilket också har framkommit vidhearingar under beredningsarbetet och vid en hearing som utskollel har haft meddomstolsverket, all anslagsmedlen nog är lillräckliga för allADB-planerna skall kunna fullföljas. Alt utskottsmajoritelen ser allvarhgt på situationen inombåde de allmänna domstolarna och de allmänna förvaltningsdomstolarna framgårav att det görs tillkännagivanden till regeringen där den stora oro man kännerframgår. Utskotlsmajoriteten pekar också på att del finns möjligheter allåterkomma med ytterligare anslagsäskanden om arbetsläget skulle bedömas varabekymmersamt. Jag vill gärna framhålla detta, eftersom del visar atlutskottsmajoritelen ser utomordentligt allvarligt pä situationen inomdomstolsväsendet. När det gäller ersättning till nämndemännen föresläs enhöjning av grundarvodd, vilkel frän principiella utgångspunkter kantillfredsställa bl.a. . Ulskoltsmajorilelen måste emellertidkonstatera att de pengar som finns till förfogande bäst används om det finnsett grundarvode och möjlighel all lill de nämndemän som faktiskl får ettinkomstbortfall ge en ersällning för detta. Jag tror också alt storleken på delsammantagna arvodet ligger på en sådan nivå alt det är möjligt att rekryleranämndemän på en myckel bred bas i befolkningen, vilkel är angeläget. sade atl del är principiellt riktigl medsamma arvode för samma arbele. Det ligger naturligtvis något i detta. Samiidigivill jag emellertid peka pä den ulredning som har gjorts om ersättningar tillförtroendevalda. I den utredningen pekas det på alt inkomstbortfall skallersättas men att även det arbete som utförs skall ersättas. Jag har därför denbestämda uppfaltningen all utvecklingen i kommuner och i andra församlingargår i en sådan riktning att ett arvode ulgår för själva arbelel men all ävendel faktiska inkomstbortfallet ersätts, men givelvis måste det finnas ett takför della. Handläggningsfiderna i skatlemål är en frågasom har diskuterats , och det har fallals ett principbeslutom en ny ordning för taxeringen i första instans och införande avskatlenämnder. Mot den bakgrunden har ulskottsmajoriielen stannat för all manför närvarande inte är beredd att föreslå de ålgärder som motionärernaefterlyser. Man har alltså avstyrkt de aktuella motionerna. Jag vill här också påpeka vad justitieministern harullalat - utskottsmajoritelen instämmer i det - om omloppstiderna förskatlemål. Hon har sagl all en rimlig omloppstid är lolv månader. Med delta yrkar jag bifall lill juslilieutskoltels hemställan. Anslag lill åklagarväsendet och domstolsväsendet 93INGBRITT IRHAMMAR (c): sade all det var väldiglviktigt med miljöutbildning. De fakta som vi har fått fram visar att bara 30åklagare och ett 40-lal polismän har fält denna utbildning. Hur många poliserhar vi i det här landel? Del är åtminstone fler är 40, , ochfler skulle behöva den här utbildningen. Vi har fler än 30 åklagare. Även omman forlsäller med ulbildningen - det är det enda som är beslutat - räcker delinte; alla skall få miljöutbildning. Jag är mycket förvånad över att utskottsmajoriteleninte framförl den viljeyttringen att del är absolut nödvändigl all Anslag lill åklagarväsendet och domstolsväsendet alla somär berörda av miljöfrågor skall få miljöutbildning i fortsättningen. När det gäller domstolsväsendet råder det ingen enighet omde besparingar som regeringen har gjort, besparingar som man beskrev somförstärkningar. Man drev in 8 miljoner och gav lillbaka 6 miljoner. Så lekerman med orden och kallade del förslärkningar. Del var som sagl bara ell skämt.Dessulom råder det inte heller enighet om alt inte slälla sig bakomdomstolsväsendets yrkande. Jag upplever faktiskt del t.o.m. så alt del är istrid med regeringsförklaringen, där man sade all domstolsväsendet är i krisoch att del skall få de resurser som behövs. ger inte utskotlsmajoriteten deresurser som behövs. Beiräffande ersättningen lill nämndemän har del visslföreslagils en höjning frän . Menlilläggsbeloppd är dubbell sä slorl, och mer än det. Där har man lagt pä 350kr. Det är inlressanl alt höra att och socialdemokraterna ärinne pä atl införa samma orällvisor i en hel del andra nämnder och styrelseröver landel. Vi får väl höra vad de förtroendevalda tycker om del. Jag skulle vilja rälla till mitt bifallsyrkande. Jagglömde atl yrka bifall till reservation 3, som jag alltså nu yrkar bifall lill.I hastigheten yrkade jag bifall lill reservation 7, som skiljer sig på ettfätal ord från reservation 8, som jag egentligen vill yrka bifall till. 94KARIN AHRLAND (fp): började sä charmant med atlsäga atl del beträffande domstolsväsendet råder enighet om principerna. Del ärklarl atl det råder enighet om alt vi skall ha domstolar och all denrätlsvårdande verksamheten skall hållas pä en hög nivå. Men del råder inleenighet om huruvida våra domstolar kan verka enligt principerna. Vi villnämligen att de skall kunna göra det, men dä behövs faktiskt högre anslag.Sedan är del väl en annan sak - som vi inle skall diskulera nu - hur vi skallha del med domslolarna i framliden. Del blir inte bättre arbetssituation av attjustitieministern och departementet går ut och oroar ell antaldomstolsjurister. Så sade alt inte tycker alldel behövs mer ADB jusl . Man skulle inte klara av del. Jag har faktisktbesökt ganska mänga domstolar och träffat ganska mänga domslolsjurisler. Dedelar inte alls uppfattning. Jag förstår dem. De flesla svenskatingsrätter och hovrätter ser ungefär likadana ut som pä den tid när jag självsatt fing pä 50-lalet, dä man mer eller mindre fick skriva för hand. Så serinle den svenska förvaltningen ut i allmänhet. Det är därför vi frän folkpartietvill ge slörre anslag till domstolarna. Som ordförande i utskottet kan jag inle annat än sfillapåpeka för all vi två och dessutom en centerpartist lill varde enda som hade hörsammat skånska hovrättens inbjudan och gått dit. Vi fickbeskedet atl det inle fanns någon miljöutbildning hos domstolen. I dagdiskulerar vi miljöutbildning för poliser och åklagare. Något annal har inlemolionerals om i della ärende. Jag hoppas att även vill varasnäll och nolera della. Jag kan inle förstå vad menar med sinanmärkning om atl ärendet inle har diskuterats tillräckligt i utskollel. går mycket bra att begära ordet när jag för klubban. Menom ingen begär PrOt. 1988/89:103 ordel brukar jag se till all diskussionen avslutas. 95 (): presterade här ett modest ochstillsamt anförande, och jag skall inte vara myckel sämre. Jag vill emellertidpåpeka tre saker. Visst har det tillförts nya resurser, som . Med beaktande av alt den nya häktningsordningen faktiskl slagit igenomhar resursbehovet inom domslolarna och domsagorna ökal alldeles påtagligt. Sä deresurser som regeringen har tillfört och som utbredde sig överfrän lalarstolen är i själva verkel inte så betydelsefulla som han vill göragällande. Jag förslår atl utskotlsmajoriteten, precis som del slär ibetänkandet, känner oro. Det gör vi inom oppositionen också. Det var därförcenlern, och moderalerna samlade sig kring en reservalion. Men denoro som känner skulle vara något mindre om majoriteten hadefångat upp de motionsyrkanden om ökade medel lill domslolarna som faktisktfanns. gjorde den inle det, och får den vara orolig. Menoroger ingapengar och inga nya resurser. Jag har, herr lalman, en känsla av atl socialdemokraternabedriver någon form av politisk planering inom rättsväsendel, där man nästankör en verksamhel i botlen, som är fallet med polisen. Verksamheten näslanfaller samman och del nästan utbryter panik. Skall detta bli fallet också meddomstolarna, så atl vi fram mot början av 90-lalel har dl domstolsväsende somligger för fäfot och vi fär böja oss under galgen och försöka räddaspillrorna? Anslagtid åklagarväsendet och domstolsväsende! 96GÖRAN (): Jag vill gärna börja med alt erinrameddeballörerna om alt en del av de resursbrister och annat som vi nudiskuterar faktiskt har sill ursprung i all det stalsfinansiella lägel harvarit radikalt annorlunda under ett anlal är än vad del är. Setti ljuset av dagens kompletterings-proposition kan del näslan verka spöklikl närman erinrar om statsbudgetar med underskott i storleksordningen 50, 60 näslanupp lill 90 miljarder. Med detta vill jag inte påstå alt del är där som helafrågan har sin utgångspunkt. Men man bör ändå komma ihåg alt det faktiskt varitbetydande underskott i statsfinanserna och all del i sin lur har lett fram tillden budgetleknik som använts här med huvudförslag som alltså innebärbesparingar. Men all domstolsväsendet både kommande budgetår och innevarandebudgetär är undanlagd frän delta huvudförslag är ett tecken på att regeringenoch vi socialdemokrater ser på dessa frågor myckel seriöst och vill medverkalill all domslolarna får så bra arbetsförhållanden som möjligt. Sedan till : Jo, jag vet nog all delfinns fler än 40 poliser. Men som beskriver bristen påpoliser skulle man kunna tro all hon inte har sell fler än 40 poliser. Bortsettfrän detta är det bara alt konstatera att del har förekommit en omfattandeutbildning i miljöfrågor för både åklagare och poliser. Den ulbildningen skallockså fortsätta. Prot.1988/89:103 förefaller det vara någol mindre meningsfullt atl görauttalanden om behovet av en verksamhet som faktiskt redanfinns. Det är anledningen till alt vi i Anslag lill åklagarväsendet och domstols väsende! majoriteteninte har instämt på den punkten. Del föreligger självfallet ingen skillnad ifråga om intresset för att miljöfrågor skall las upp och utredas av åklagareför att sedan beivras vid domstolarna. Beiräffande ADB-utrustningen finns det en beskrivning avförhållandena i det material som iordningställts om domstolarnasarbetssituation. Den beskrivningen stämmer väl överens med den beskrivning somulskoltets ordförande relaterade. Dess värre ligger manlångl efter arbetsmässigt. Vad jag menade med mitt uttalande om domstolsverketsresonemang om all del inle fanns tillräckligt med medel var all man inleklarade av atl förse domslolarna med leknisk utrustning, enligt verkel. Dettafår dock inle tas till intäkt för att man kan sänka ambitionerna. Självfalletär det väldigl angeläget alt man i ställd sä snabbi som möjligt kan ge alladomstolar ett ordentligt ADB-stöd, både när det gäller l.ex. registreringsarbetetför domare och när det gäller ordbehandlingsarbeld. Det skulle ju underlättaprocessen oerhört mycket. Vidare är det väl också angeläget, herr talman, atl man ien sådan här situation diskuterar såväl rekryteringen lill domarbanan somsådana förändringar i domarnas arbetsuppgifter som kan bidra fill atldomstolsarbdet blir mera intressant. Del gäller ju all kunna behålla våradomare inom den här verksamheten. Men då fordras det naturligtvis ävenavialsmässiga uppgörelser som går i samma rikining. Så har ju också varitfallet . Del finns alltså anledning att se överarbetsuppgifterna vid domstolarna. Mot den bakgrunden tycker jag att del är litet orättvistatt, som gör, säga alt den pågående diskussionen om domstolarnaoroar. Jag tycker i ställd alt det är bra alt den diskussionen kommer i gäng.Det finns ju nu en promemoria som, såvitt jag vel, är ule pä remiss. Dessutomhar jusfilieminislern aviserat en proposition , där principerna förett fortsatt utredningsarbete beträffande domstolsväsendet skall tas upp. 97 (): säger alt det är stålensfinansiella läge som är skälel lill den tidigare nedskärningen av anslagel tilldomstolsväsendet. Det skulle alltså vara orsaken till alt domstolsväsendet harhamnal i en krisarlad situation. Men är man alltså beredd atl åstadkomma säbra arbetsförhållanden som möjligt. I regeringsförklaringen sades ju också atldel här är ett prioriterat område. Men del har man inte visat, !Man har inte prioriterat delta område. Man ställde inte upp när del gällde atttillgodose de behov som hade pekat på. Del är faktiskt inte barapoliliker som talar om svek frän regeringens sida i detta avseende, utan delgör också de som arbelar inom domstolsväsendet. Man är mycket besviken. Vi har, som sagt, haft en hearing. Dä framgick det klartoch lydligl att man verkligen var allvarligt oroad över förhållandena pä dettaverksamhetsområde. Sedan något om ulbildningen på miljöområdet. Visst skiljervi oss ål här! 142 Vi i nöjer oss inte med atlenbarl göra uttalanden om atl det behövs enfortsall utbildning av åklagare inför nästa är. Det går alltså inte all barasäga: Det räcker med den utbildning som polismännen har fält. Jag lalade om elt besök hos hovrätten i och jaganförde det exemplet just för alt visa alt del är pä fler områden som man lalarom alldeles för dåliga kunskaper när del gäller miljön. Vi har alltså missal dlstort område i samband med behandlingen av motioner och i övrigl i utskottet.Delta beklagar jag. 98 (): Apropå de många utredningarna beträffandedomstolarna och den senasle promemorian vill jag bara säga alt del kanske ärbra om noterar atl det finns en del förslag i promemorian somvi kan slälla oss bakom. Men det finns också ell par tre förslag som i högslagrad oroar dem som arbetar i våra domstolar. De blir alltså inte uppmuntrade avsådana här förslag frän departementet. Sä någol om budgetläget.