prot · GC0940 · 1988-12-31 00:00:00 — Historien om är den gamla vanliga historien - alltså denom människan som trodde sig vara naturens härskare och som kunde styra ochställa efter sitt behag. Föratt få mera mark till odling genomfördes upprepade sänkningar av vatteriståndeti . Sjösänkningarna var ett svårt och tungt arbete för dem somutförde det. Det var kanske inle heller de som i första hand tjänade påsänkningarna. var det t.o.m. tvärtom. Möjligheterna att dryga ut matenmed fiske försvann ju. Sänkningarnaskedde i olika etapper - den första så tidigt som 1802-1804. År 1910genomfördes den största sänkningen. I början av 30-lalet fördjupades dekanaler som man tidigare grävt, och nya kanaler kom lill. Från all ha varitlandels förnämsta fågelsjö hade förvandlats till en sortsträskmark, bevuxen med vass. Underåren har insikten växt om vilken ödeläggelse sänkningarna inneburit. I taktmed att våra kunskaper ökat om de komplicerade sambanden i naturen och vårönskan växt att få leva med naturen i stället för mot den har besluten om enrestaurering av vuxit fram. Frånen situation med liten kunskap och stor handlingskraft har vi hamnat imotsatsen. En större kunskap har lett till mindre handlingskraft - ja, man kannästan säga handlirigsförlamning. Det verkar som om vi , när vi äntligenskall försöka ställa saker och ting fill rätta, är så rädda för all göra felatt vi hellre väljer alt ingenting göra. Men beslutsvåndan hardrabbat dem som lever och verkar runt sjön. Under mångaår har de fått leva i ovisshet om hur framliden skall le sig. Det är säkertsvårt att göra investeringar och att planera mera långsiktigt för sittjordbruk, när man inte vet vad som skall hända. Människor har känt sig maktlösaoch upplevt alt de blivit illa hanterade av samhället. Det är ell dåligt betygfill de samhällsinstanser som har varit inblandade. Desto mer angeläget är detalltså att vi nu äntligen kommer fill handling. Det skall fatta beslut om ärnaturvårdsverkets begäran att få lämna in en ansökan till om enlägre valtenslåndshöjning än den som del falas om i det äldre förslaget.Anledningen till alt man nu vill göra en lägre höjning är all man anser att mandärmed skapar större möjligheter till ett rikt och varierat fågelliv. Biotoperför vadar- och andfåglar skapas. Den lägre höjningen gör att del inle bUrnödvändigt med omfattande invallningar - som tidigare föreslagils. Det harockså visat sig att man med sådana riskerar etl stort läckage och altnyttan med dem är mycket diskutabel. I vilken mån även det nya förslaget kommer all kräva vissabegränsade invallningar får utredas i . Del finns de som menar alt del nya förslaget om en lägrehöjning endast kommer all fungera som en temporär lösning, att igenväxningen avsjön visserligen kommer att fördröjas men inte för så lång lid som det voreönskvärt. Del har funnits de som vill höja vallennivån enligtnaturvårdsverkets tidigare förslag. Men del finns också de som vill höjavallennivån, så alt denna motsvarar den ursprungliga nivån. Dessutom har delfunnits förslag som ligger någonstans mellan nämnda förslag. Forskarna har intevarit eniga. Det är därför svårt all som polifiskt förtroendevald - visserligenmed ett mycket stort intresse, men ulan den mångåriga och djupa kunskap somforskaren har - vara den som skall la ställning. Vi i jordbruksutskottet har därför lagt ned mycket arbetepå delta, just för att sätta oss in i och ta del av olika ställningstaganden.Vi har i enighet kommit fram lill att nu bör ges tUlstånd attlämna in sin nya ansökan. Men vi är fullt medvetna om all det nya förslaget är enkompromiss mellan olika intressen, där intresset för all återställaHornborgasjön som fågelsjö har fåll väga tyngst. Vi har naturligtvis inga garantier för att detta för allframtid kommer att vara det bästa alternativet. Sådana garanfier har vimänniskor aldrig. dilemma för oss människor är ju just alt vi så litet kanbedöma konsekvenserna av våra handlingar. Slutsatsen måste vara all viförsöker lära oss alt leva på ett sådant sätt att vi inte rubbar naturens egenkompUcerade ordning. När del gäller våtmarker har vi t.ex. betydUgtstörre kunskaper om deras viktiga funktion - en sorts naturens lever, en reningsfunktionför avrinnande vatten. Det är därför en angelägen uppgift både all bevarabefinfliga våtmarker och alt restaurera våtmarker som dränerats. Det kan synas märkligt alt jordbruksutskottet säger attnaturvårdsverket skall få lämna in en ny ansökan men att man inle får drafillbaka den gamla. Anledningen lill detta är - åtminstone är det denuppfattning som vi i vpk har - att det finns ell missnöje med det nyaförslaget, som inte ordentligt belyser konsekvenserna för jordbruket och hur dessa konsekvenserskall hanteras. Jag delar alltså inte den uppfattning som härframförde, nämligen alt anledningen till att den gamla ansökan får ligga kvar iförsta hand skulle vara all vi tror att det inom en inte alltför avlägsenframlid kommer att behövas ytterligare vattenståndshöjningar. Del är viktigt all betona vad som sägs i utskottetsbetänkande på s. 9: "Utskottet noterar i detta sammanhang att chefen förnaturvårdsverket betonat vikten av att det råder ett gott förhållande mellannaturvårdens representanter och de markägare och andra som berörs avrestaureringen av sjön. Han har även deklarerat att med hänsyndärfill tänker inta en generös hållning till markägarna vid de kommandeförhandlingarna inför vallendomstolen." Det är nu min och många andras förhoppningatt den länge efterlängtade restaureringen av snart skall kunnaförverkligas. Med detta yrkar jag bifall till jordbruksutskottetshemställan i detta betänkande. AnL 74 ROYOTTOSSON (mp): Frågan om återställandet av Hornborgasjönfill fågelsjö- för det är ju vad det här handlar om - är en av de viktigastenaturvårdsfrågorna i vårt land. Frågan har också haft stor internationellbetydelse. Det beror på alt det i hög grad är flyttfåglar som använder sig avsjön, som är vikfig för att fåglarna över huvud taget skall kunna överleva iEuropa. Det gäller också fåglar som flyttar så långt som till . Men sjönär också en viktig häckningsplats. Om sjön inte längre fanns, skulle stora fågelbestånd ihela norra, i centrala och i södra påverkas på ett katastrofalt sätt.Det är alltså viktigt att restaureringen genomförs och att den sker så fort sommöjligt. Arbetet får alltså inte fördröjas ytterligare. Dessutom skall störstamöjUga hänsyn tas lill fågellivet. Arbetet och diskussionen när det gäller återställandet avHornborgasjön har pågått . Det beror på att det i mycket hög gradvarit fråga om ell pionjärarbete. Det gäller ju att återställandet sker på ettsådant sätt att fågellivet gynnas maximalt. Vad vi skall ta ställning till är ett nytt förslagfill restaurering - det finns ju ett gammalt förslag. Det gamla förslaget gickut på att vattenslåndsni-vån skulle höjas knappt . Dessutom skulle detvara invallningar. Enligt det nya förslaget skall det inte vara riktigt likastor höjning - lägre höjning. Sannolikt skall det också varaminimalt med invallningar. Invallningarna får ta ställningtill, i den mån de skulle behövas. Det nya förslaget innebär att det skapas en naturligstrandlinje och stora marker som är översvämningsmark eller naturlig strandäng.En sådan naturlig strandäng och grunt vatten på stora områden gynnar fågellivetavsevärt. Detta är alltså etl bättre förslag för fåglarna - och detär ju för deras del som skall restaureras - men det är ocksåpositivt med hänsyn till andra naturvärden.Det blir en naturlig strandflora över stora områden, och det finns anledningall tro all del är bra ur floristisk synpunkt, vilket självfaUet förhöjernaturvärdet. Ocksåför landskapsbilden är delta ett bättre förslag. Del gamla förslaget innebarinvallningar med pumpstalioner här och där, vilket skulle hä brufitlandskapsbilden i detta flacka landskap. Med det nya förslaget bUr del en mernaturlig bild, med en till större delen naturlig sjö. Detfinns ett annat skäl fill att stödja förslaget, och del är alt sådana härnaturliga våtmarker mycket bra suger upp växtnäringsämnen innan de kommer ul ivallriel. Det äf alltså växtnäringsämnen som del tyvärr ofta finns överskott avpå jordbruksmark och som läcker ul därifrån. Det är just den typen avväxtnäringsämnen som gödslar havet och som har gett upphov till algblomning,syrebrist och andra miljöeffekter. Det här är alltså etl exempel på hurnaturliga våtmarker kan förhindra näringsläckage till havet. Förslagetär måhända inte helt problemfritt. Del som har diskuterats underöverläggningarna i utskottet har framför allt varit om vattennivåhöjningen ärtillräcklig eller om sjön kommer all växa igen. Det finns litet olikauppfattningar om det. Så långt man kan se av vad som har gjorts iHornborgasjön är risken minimal. Det finns emellertid exj)erter som hyserfarhågor, och därför har lagt fram ett förslag om att enomprövning skall göras för att se om del skett en begynnandeigenväxning. Om det har skett måste nivån höjas ytterligare. Miljöpartiethar fått stöd för dessa tankar i utskottet, och skrivningen i betänkandetinnebär att vi i själva verket har fått igenom vårt krav på denna punkt. Dammensom byggs vid utloppet i Flian görs så stor att nivån kan höjas ytterligare omdet skulle behövas. Manskall också ha klart för sig all det inte är något självändamål alt höja nivånså mycket som möjligt, därför alt fågellivet försämras om sjön bUr för djup.Fåglarna skall nå ned fill bollen, och del skaU vara bra strandängar för allavadare, osv. Jaghar också lagt märke fill att det vid ulskollsdiskussionefna har rått fuUständigenighet om alt restaureringen skall vara så bra som möjligt för fåglarna ochför naturen. Del gläder mig att utskotlet har kommit ifrån den tyvärr litettråkiga diskussionen om markägarinlressena som pågick förra gången då ärendetvar aktuellt. Vi måste trots allt i det rika ha råd alt ha en rejälfågelsjö. Med detta vill jag yrkabifaU fill utskottets förslag. AnL75 (vpk) replik: Jäg vill inle förmena sin del i att det har fatlats etlbra beslut, men det är ändå Htet förmätet av att påstå att detfaktum att ärendet löpande kommer att prövas skulle vara miljöpartietsförtjänst. I hantering av delta ärende ingår nämligen att detkommer all följas Upp och göras en prövning av vad som har hänt.Så skulle ha skett även om inte hade varit med: Ifråga om den tråkiga diskussionen om markägarinlressena vill jag säga att detnaturligtvis är lättast för den som inte personligen är berörd att tycka ättmarkägarna kan vara med och betala och avstå från mark med hänsyn till det 7Riksdagens protokoll 1988/89:40 Prot..1988/89:40 Men när.samhället vidtar åtgärder för heja samhällets bästa måsteden rimliga uppfattningen vara all enskilda människor inte skaU bära dentyngsta bördan, utan alla skall solidariskt dela på dem. Därför är inleintressena hos dem som. lever och bor kring sjön tråkiga eller oväsentliga isammanhanget. Det är tvärtom myckel viktigt att man händskas varsamt med deenskilda människor som berörs och drabbas av denna typ av beslut. AnL76 () replik: Jag konstaterar att vpk företräder markägarinlressena, och det ärideologiskt intressant. har i utskottet argumenterat för attmarkägarna skall få en generös ersättning och, behandlas väl, framför allt medhänsyn, till att de har fått vänta och att det har rått storosäkerhet. Men det centrala för är att del blir en bra fågelsjö,och del har glatt mig att utskottet i diskussionerna haft detta förögonen. Jagsade att hade fått stöd i utskottet för tankarna på att del börgöras en omprövning för all se om sjön börjar växa igen. Någontingannat har jag inte sagt, . Del innebär pä sätt och vis att vi harfått stöd för tankarna i vår motion. Vi har fått igenom kravet på all den dammsom skall byggas vid Flians utlopp skall dimensioneras för en eventuellytterligare höjning om det skulle behövas. :inlägg var i suraste laget. Hon tillförde egentligen ingentingnytt. Vi var ju överens om de här sakerna i utskottet. AnL77 (vpk) replik: kanske har en delfördomar om vpk:s politik, eftersom del förvånar honom att vi i detta fall kanstödja markägarnas intressen. Vi vill faktiskt gärna stödja den enskildamänniskan när hon blir liten i förhållande till makthavarna, vare sig dessamakthavare är samhället eUer exempelvis stora företag. AnL 78 ()replik: Vi är överens när det gäller att försvara den människan isamhället - vi har varit överens om detta i ulskoltet. Men detta ,handlar om Hornborgasjon, , , pch del centrala är att ;restaureringen av sjön blir bra ur naturvårdssynpunkt., AnL79 (): , Vi har i-dag hört anföranden om restaureringar och sänkningar av . Det hargjorts många sänkningar av . 1965 gav regeringen naturvårdsverketi uppdrag att ta fram en restaureringsplan, och 1976 kom förslaget tillriksdagen. ställde sig då bakom det förslag som innebar enfullständig restaurering. Det var självklart att vi - jag var inte i riksdagendå - skulle göra det, därför att med den ideologiska syn som vi har känner viell ansvar för alt återställa, när människan genom sina ingrepp har gått övergränsen. Hornborgasjon är ett sådant exempel. Vi ställde oss alltså bakomförslaget om en fullständig restaurering. Sedan kom utredningsarbetet i gång. Somvi har hört här , herr talman, har del hänt mycket . Det harkommit in en ny syn på vad som är viktigt: Här har talats om dammar ochgenorrisläppning, om én fågelsjö kontra en vattenspegelsjö, etc. Naturvårdsverkethar nu kommit fram med ett nytt, omarbetat förslag. Delhar funnits många uppfalthingar i denna diskussion. Det bUr självfallet så, när områden och orter diräbbas av stora förändringar. Del förs intensiva diskussioner, inle bara på orten utan också bland de forskare och andra som kan dessa frågor. Vi måste vara tacksamma för alla de forskare och andra intresserade som har tagit del i denna debatt. Oavsett om de får igenom sina förslag eller inte har de tillfört diskussionerna mycket. Efter det attriksdagen fattal sitt beslut, har det lagts ned mycket resurserpå . Man har försökt att återställa en del områden. Det pågår ett omfattande arbete, men detta har visat sig vara otillräckligt, och därför måste man gå längre. Det är viktigt att arbetet kan fullföljas. Detta förslag innebär att det finns möjligheter alt fullfölja arbetet med restaureringen. Av den orsakeri har vi i ställt oss bakom förslaget. Det har alla parfier gjort, och del är bra. ' Närvi började alt föra denna diskussion i jordbruksutskottet, och när vi senaretog del av den tidningspolemik och de övriga diskussioner som fördes kring denhär frågan, trodde en del av oss att det kanske inte skulle vara möjligt att nådenna enighet som vi nu uppnått. Jagblev något förvånad'över replikskiftet som vi hörde. Jag förstår inte vadman talar om och som man inte är överens om, vad någon föreslår eller inteföreslår. generaldirektör har vid én utfrågning ijordbruksutskottet sagt all om detta inte är tillräckligt, så finns detmöjligheter att gå längre. Därför behövdes del inte några exlramolioner när detgäller den här frågan, och följaktligen kunde vi få ell enigt utskott. Ungefärså har det gått till, och har vi nått så långt. Viär alla överens om alt del är viktigt att markägarna bUr tillgodosedda, vilketockså framhålls i utskottets skrivning. Det är förklariigt att markägarna kankänna oro över all del förslag som de trodde skulle genomföras intebUr genomfört. har vi i den kompromiss som gjordes uttalat att detgamla, prövade beslutet skaU stå kvar. Då ges möjlighet att vid en förlSältdiskussion ta med också dessa bedömningar. Sammanfattningsvisär del bra att vi fattar detta beslut. Förhoppningen är att naturvårdsverketverkligen med kraft sätter fart på del arbete som behöver göras. HarUtredningsarbetet fortgått ända , är del nu sannerligen hög tid attvi får det slutgiltiga förslaget prövat och genomfört. skall dååter kunna bli den fågelsjö som vi vill ha, och som, enligt vad utskottet vidvårt besök där konstaterade, aUa parter - oavsett vilka intressen de företräder- gärna vill ha. AnL 80 (): Det är tillfredsställande att ett enigt jordbruksutskott har kunnatsamläs kring de uttalanden och de tillkännagivanden tUl regeringen som görs ibetänkandet. Del är tillfredsställande därför att därmed bevarar enhandlingsfrihet vad gäller frågan om ytterligare vattenståndshöjningar, omsjön snabbare växer igen än vad som förutsätts i den aktuella Det innebäratt utskottet myckel noga har beaktat den limnologiska sakkunskapensanvisningar. Meddetta vill jag som motionär i ärendet uttala min tillfredsställelse över attdet är - inte någon annan - som i enlighet med grundlagen fattar ettbeslut som innebär ändringar resp. uppföljning och komplettering av detgällande riksdagsbeslutet i detta för svensk naturvård så betydelsefullaärende. Detta har stor betydelse för sakägarnas rättssäkerhet. Jag utgår ifrånatt de utfästelser som gjordes beslut för markägarnas, fallägarnasoch andra sakägares räkning slår fast. Jag har i mina motioner vid sidan avnaturvårdsfrågorna också uppmärksammat rättssäkerhelsaspekler-na. Det är avutomordenfligt stor vikt att man värnar om den enskildes rätt i dettasammanhang. Jagkonstaterar också att i sitt förslag har inkluderat enfördämning vid utlopp som gör det möjligt att höja sjönytterligare j framtiden. Jag ser det som mycket framsynt atf verket redan harköpt upp av markarealerna runt sjön - marker som berörs avvallenståndshöjningar och speciellt då en större höjning. Låtoss nu hoppas att äntligen och i ett sammanhang blirfärdigrestaurerad till en sammantagen nytta för alla sakägare, markägare,fallägare, naturvänner och djurlivet. Kort sagt, att i möjligastemån blir återställd liU sina forna rang, analogt med internationellaförpUklelser enligt våtmarkskonventipnen och landetsrättssäkerhetslradi-tioner. AnL81 (): har ett motionsyrkande om avslag på propositionen, vilketutskottet har avstyrkt. Jag vill bara hälsa välkommen bland osssom arbetar för och infe emot restaurering. AnL82 (): Avslagsyrkandet är betingat av den omständigheten att regeringen ipropositionen har föreslagit att det gamla beslutet skall ålerkaUas fråndomstolen. har ju ett enhälligt utskott uttalat att det inte finns någonanledning att göra detta. Då kommer saken i ett helt annat läge, och därmedkonstaterar jag att även jag som motionär har bUvit tillgodosedd på dennamycket vikfiga punkt som handlar om all bevara handlingsfriheten införframliden. Anf.83 (): Del förhållandet att utskottet intehar föreslagit att man återkallar den gamla ansökan gör varken till eller ifrånnär del gäller sakfrågan. AnL 84 (): Det har mycket stor betydelse. detta ställningstagande hade delicke varit möjHgl att uppnå enighet i riksdag om detta betänkande. AnL 85 (): enigt utskott är införstått med det jagfidigare sade. AnL'86 (): Det är vad man beslutar i sak som är detavgörande. Här har ett enigt jordbruksutskott - tvärtemot vad regeringenföreslog i propositionen - slagit fast alt man skall bevara handlingsfrihetengenom att låta det gamla beslutet ligga kvar. Det är detta som ligger tillgrund för den enighet som har uppnåtts i denna riksdag. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslutfattades efter debatten om socialförsäkringsutskottets betänkande 6.) Kammaren övergick till attdebattera justitieutskottets betänkande 12 om spaningslagen. AnL 87 MARGÖ (vpk): Fruktan för lerroism är stor. Men även om vårrädsla är befogad, så inte rriålet all medlen sätter rättssäkerheten urspel. Terroristbeslämmelserna i utlänningslagen och spaningslagens regler ärinte förenliga med de rättsprinciper som vi officiellt bekänner oss fill iandra sammanhang. Det är oacceptabelt alt den som misslänks för terrorism intesjälv, eller ens genom ombud, får veta vilket material som ligger lill grundför misstankarna. Utan alt kunna förklara sig eller försvara sig kan den-lerroristmisslänkle,om han inle bUr direktavvisäd eller utvisad, försättas i det som vi numerakallar kommunarresl. Kommunarresl innebär inskränkningar ulan tidsbestämning ifråga om utlänningens vistelseort, bostad, anställning och anmälningsplikt.Dessutom kan den misstänkte bli utsatt för spaningsålgärder såsom husrannsakan,kroppsvisitation och kroppsbesikl-ning, telefonavlyssning och postcensur. Terrorism är avskyvärda handlingar. Särskilt avskyvärd ärstalslerroris-men, den terrorism som vi har fått bevittna när närmasteman mördades av en stat som älskar all utropa sig själv som den enda demokrafini . Terrorism kan aldrigförsvaras och skall bekämpas, men del skallinle ske genom åsidosättande av de mänskliga rättigheterna. Terrorismenuttrycker alltid ett förakt för demokratin och den är ett hot mot demokratin.Men om vi skall bevara respekten för demokratin och för våra rättsprincipermåste vi tillämpa dessa äveri i behandUngen av misstänkta terrorister. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 2 i belänkandet. AnL 88KENT (): För att inte glömma bort det viktigaste ber jag härmed att få yrkabifall till reservationens båda moment. Till att börja med vill jag diskuterareservation 1, vari avstyrks en riy Prot.1988/89:40 ettårsförlärigning av spaningslagen. Jag vill då fästaförsamlingens uppmärk- 7 december1988 samhet på följande: Vi imiljöpartiet de gröna har svårt att förstå hur man i en modern rättsstat somSverige kan få vårt parlament att år ut och är in förlänga lerroristlagensbestämmelser - vari spaningslagen ingår som ett paket - med tanke på dekorisekverisef som visats upp de senaste tre fyra åren. Att man dessutom harplacerat terroristlagsliflnirigen under utlänningslagens domäner är ett flagrantbrott rribt de bestämmelser i svensk lagstiftning som förbjuderrasdiskriminering och/ellér anstiftan mot folkgrupp. Denna placering innebärnämligen att man utesluter rtiöjligheten att använda dessa bestämmelser motsvenskar. Den logiska slutsats som jag då drar måste givetvis bli alt a) En svensk kan aldrig varaterrorist. b) Skulle mantrots allt upptäcka att en svensk ser ut att planera etl terrordåd, kan manändå inte länka sig att använda så förnedrande bestämmelser mot honom ellerhenne på grund av att det är en svensk som man har att.göra med. Mönster av denna typ harvärldshistorien visat upp . Jag skulle vilja se reaktionerna imassmedia - för vilka de flesta av denna församlings medlemmar är ganskakänsliga - om vi hade utsatt en svensk grupp av människor för samma behandlingsofn de'svenska myndigheterna utsatt de riksbekanta nio kurderna för. Dessasitter nu i kommunarresl för fjärde året i följd. De har anmälningsplikt hospolisen -inle därför alt de begått något brott utan därförall de har en polifisk åsikt, som möjligen kan innebära alt de kanske kanlänkas begå brott i framliden. Och detta är inle ens prövat av domstol! De har inte ens fått en officiell anklagelse riktad motsig, vilket de ju infe heller kan få, eftersom de ju inte begått något brott -i varje fall inte . Man vet därför inle heller vad man är anklagad ochstraffad för och kan givetvis inte heUer försvara sig och undanröjamisstankarna. Som extra lök på den berömda laxen är man dessutom enpotentiell mottagare av hela det batteri av "särskilda åtgärder tillförebyggande av vissa våldsdåd med-inlernationell bakgrund", vilket iklartext innebär så kränkande ting söm telefonavlyssning,'brevkontroll,husrannsakan, kroppsvisitation och kroppsbesiktning - och inte bara en gångutan detta skulle i princip kunna upprepas hur som helst. Delinnebär en psykisk terror, eftersom man alltid känner sig övervakad. När man har facit i hand - och del har vi haft i tre fyraår nu - måste man reagera för de konsekvenser dessa lagpaket har visat sig ha.Miljöpartiet de gröna och jag själv reagerar starkt mot detta, varför jag yrkarbifall fill reservationen och avslag på utskottets hemställan i mom. 1. När det så gäller mom. 2 skall jag inte alls bli lika långrandigutan konstaterar bara all regeringen har gett direktiv - av Uknande karaktär som i reservationen - tiU en pågående utredning. Men de två kommissioner som tillsattes i samband med mordet på har båda ifrågasatt om den nuvarande lagstiftningen är tillräckUgt effektiv.