prot · GC0945 · 1988-12-31 00:00:00 — De fastlagda bidragsprocenten i olika stödområden skallnaturligtvis gälla.,SIND säger också,att mer mogna branscher skall sättas påundantag. Vad är nu detta? Jo, SIND säger, fritt översatt, att på grund avmedelsbrist kommer många orter där det finns underlag för investeringaroch nya jobb enligt av fastställda lokaliseringsprinciper inte attkomma i fråga på grund av att vi har en regering och en riksdagsmajoritet sominte är beredda att ställa upp med de i budgetsamman-, häng små medel somdagens ärende gäller. Omman jämför hur regeringen har handlagt några egna lokaliseringsfall överhuvudet på SIND utan att ta någon.hänsyn till vedertagna regler och hur mantänker behandla fattiga små företag inom stödområdet - då blir man både ledsen,upprörd och förtvivlad. Den socialdemokrafiska regeringen beviljade med konsteroch knep och i runda tal 4 milj. kr. per arbetsfillfälle när dessabåda rika företag lokaliserade nya fabriker i resp. mitt innei . och skulle med de regler som gäller och framför allt medde regler som SIND nu diskuterar för skogslänen inte ha fått ett enda öre. Den är obefintlig. Jagskall då övergå till länsanslagen. Halva budgetåret har ännu inte gått. konstaterades i att glesbygdsmedlen tagit slut. Så ärsituationen på väg att utvecklas över hela landet. Den nye talmannen hartidigare glatt sig över att människor ute i bygderna tagit fram idéer ochprojekt i "Hela skäll leva"-kampanjen. När de tagit fram sinaprojekt har de,.liksom länsstyrelsernas, utvecklingsfondernas, lantbruksnämndernasexpertis och övrig expertis, självklart räknat med att samhället skulle stå försin del i enlighet med de av fattade besluten. Allt oftare kan manläsa och höra uppfattningen att Landsbygd 90-kampanjen bara är en bluff frånregeringen. Människornahar lagt märke till att regeringen på olika sektorsområden lägger fram förslagpå förslag som motverkar all landsbygdsutveckling. Jag tänker på att nästanalla pengar har dragits bort från länsvägnäten och att 2 000 folkbokföringsjobbute i de små församlingarna skall centraliseras till några få större orter -trots att det kostar ca 250 milj. kr. Exemplen kan mångfaldigas, för de ärtyvärr många. Det är därför mycket allvarligt att de objekt för landsbygdsutvecklingsöm nu kommer till länsstyrelserna i en strid ström skall mötas av det kallabeskedet: Det finns inga pengar - regeringen verkar inte mena allvar medkampanjen. Utskottetsäger emellertid nu till regeringen: "Utskottet förutsätter att regeringenföretar en samlad prövning av redan gjorda och senare inkommandeframställningar från länsstyrelserna om medelstillskott och därefter hosriksdagen aktualiserar den anslagsförstärkning som kan visa sig behövlig föratt tillgodose projekt som framstår som angelägna och inte lämpligen kanfinansieras i annan ordning." Det är ett visst fillmötesgående tillcentermotionen och en skrapa åt en handlingsförlamad regering. Vi i centernanser - vi har undersökt saken och har fakta som stöder detta krav - att ettanslag på drygt 200 milj. kr. bör ställas till länsstyrelsernasförfogande. Av de medlen bör 100 milj. kr. öronmärkas för landsbygdsprojektöver hela vårt land som inte faller inom ramen för dagensglesbygdsbestämmelser. ThageG sade gång på gång i denna kammare, när han försökte försvararegeringens starkt koncentrationsdrivande politik: Ta fram projekten! Vi behöverprojekt - det finns pengar. Det är inte pengarna som det är brist på, utan påprojekt. Nufinns massor av projekt genom att många små företag vill satsa, genom att nyaföretag vill gå i gång, genom att studieförbunden genom studiecirklar tagitfram många landsbygdsutvecklingsprojekt. Men då håller inte de löften som ThageG inför allt folket gav för regeringens räkning. Jag anser att det vid ett ministerbyte borde vara en hederssak atthålla den tidigare ministerns uttalanden i stället för att ytterligare försämraregionalpolitiken. Iveckan kom ERU - regeringens egen expertgrupp för forskning och regionalutveckling - med en rapport, i vilken konstateras att regeringens politik efter1982 har lett till ökade regionala obalanser. Det är för ingennyhet. Vi har gång på gång understrukit att den socialdemokratiska regeringenför en medveten koncentrationspolitik. Vadvärre är är att ERU också konstaterar att utarmningen av större delen av vårtkära land kommer att fortsätta . Och har ERU inte vägt in ibilden att regeringen genom att flytta över regionalpolitiken tillarbetsmarknadsministern tydligen ytterligare skall försämra regionalpolifiken. låter arbetsmarknadsministern meddela , sydöstra andra av regeringen misskötta områden följande: "De ska ta vara på dentillväxt och styrka som finns i deras tillväxtcentra för att i sin tur taansvar för de övriga delar av regionen." Man frågar sig om detta Järfällaperspektivframöver skall vara den socialdemokratiska regeringens linje. Man frågar sig ilikhet med i hans gamla statsrådsuttalande: Har statsrådetvarit norr eller söder om ? Problemenär - efter den förda koncentrationspolitiken - sådana att det behövs enutomordentligt kraftfull regionalpolitik. I lördagens kan vi läsa om den andrasidan av den socialdemokratiska politiken. kommer det att byggasnya kontor i , som motsvarar 357 nya Hötorgsskrapor.Samtidigt konstateras kallt att det aldrig har byggts så få lägenheter iStockholm sedan världskriget. Detta gäller i en region där över hundratusen,framför allt ungdomar, söker bostad och där priserna på lägenheter är sådanaatt normalrikt folk inte har en chans. Behöver jag påminna om att dennaexpansion kommer att kosta grönområden, orsaka miljöutsläpp som ytterligarestarkt kommer att försämra luft och vatten, skapa ytterligare bostadsköer,skapa social misär osv. Vad går egentligen den socialdemokrafiska polifiken ut på? När man villbygga ut och skapa nya jobb i av socialdemokratisk polifik hårt drabbadeskogslän och andra drabbade områden, då slår man vakt om mycket små belopp. Iöverhettade regioner släpps däremot allt loss. Detta medför enorma kostnaderoch men för såväl utflyttnings- som koncentrationsbygd. Jag ber attfå yrka bifall fill de båda centerreservationerna. 123 (vpk): I arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 8 kommer lokaliseringsbidragenupp. Jag tänker kortfattat ta upp Htet grand av det som skrivs iutskottsbetänkandet på s. 4: "Utskottet förutsätter att regeringen företaren samlad prövning av redan gjorda och senare inkommande framställningar frånlänsstyrelserna om medelstillskott och därefter hos aktualiserar denanslagsförstärkning som kan visa sig behövlig för att tillgodose projekt somframstår som angelägna och inte lämpligen kan finansieras i annanordning." Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna, sägs detvidare. Tre län har kommit in med framställningar - ,och . Ett sådant tillkännagivande förpliktarregeringen att göra någonting när det gäller medel till länsstyrelserna. Jaghoppas att regeringen kommer med en framställan om medel och attarbetsmarknadsutskottets ordförande verkligen trycker pä när detgäller att tillskjuta medel. Annars kan det gå som , när detkom in en glad suppleant och tillstyrkte ökade länsanslag. Meddetta, herr talman, vill jag gå över till den reservation som vi har avgivitifrån vpk:s sida. Det är en motivreservation, som jag yrkar bifall fill. Dengäller subventioner till . ägare, TrelleborgAB, fick stort beröm i för att man bara betalade istatlig skatt. Detta företag skaU man nu hjälpa. Jag är litet rädd för attTrelleborg AB inte kommer att fortsätta att driva gruvverksamhet någon längretid i . Man har dock bundit upp sig med subventioner till ett stortföretag. Vi vet ingenting om vad det här kommer att leda till, vad den härförpliktelsen innebär och vilka uppoffringar gör när det gällerförsök att tillskapa arbeten i de utsatta regioner där man bedrivergruvverksamhet. Såvittjag förstår så kommer , med som huvudägare, att lägganer gruvverksamheten på andra orter i där man i dagbedriver gruvverksamhet. Jag är rädd för att det inte kommer att tillskjutasnya medel för att på så sätt skapa nya arbetsfillfällen. Det blir återigenregeringen som får gå in som "städgumma" i ett sådant här stortföretag. Häri ligger litet grand av pudelns kärna när det gäller att tillskjutamedel till dessa stora företag. Man borde på ett annat sätt vara med ochkontrollera att medlen verkligen går till ökad sysselsättning och nyaarbetstillfällen. Med det anförda vill jag yrka bifall fillreservation 3 i betänkandet. 124SIGGE GODIN (fp): Den socialdemokratiska regeringens ekonomiskapolitik efter 1982, den tredje vägen, har lett till ökade regionala obalanser ilandet. Detta påstår regeringens egen expertgrupp ERU i en rapport till denregionalpoHtiska utredningen. Expertgruppen förutspår också att tiotusentalsindustrijobb kommer att försvinna från och Bergslagen . Regeringens regionalpolitik har alltså inte varit såframgångsrik som den förre industriministern har sagt här iriksdagens kammare. Det är därför med oro vi kan se med vilken tystnad den nyeministern för de regionala frågorna nalkas detta verkligt svåra uppdrag. Vad gör då regeringen enligt dagens betänkande? Jo,regeringen hänvisar till högkonjunkturen och till att den har skapat ett sugefter arbetskraft så att företagen borde flytta till de orter där de kan finnaarbetskraft. På vilket sätt tänker sig regeringen att man skall motiveraföretagen till denna flyttning? Låt mig ge ett exempel. I en debatt i förra veckanangående de bekymmer som finns i kunde arbetsmarknadsministerninte ens redogöra för hur hon skulle kunna förmå det statliga företaget lägga ut arbetsuppgifter till . Regeringen lyckas inte ens påverkaett statligt företag att flytta ut verksamhet till en tätort i Norrland.Ambitionerna från regeringens sida är med andra ord inte särskilt stora. Det tillhör en regerings uppgifter att hagoda relationer till såväl det privata som det statliga näringslivet.Relationerna skall innebära att företagen motiveras att sprida sin verksamhetöver hela vårt land. Det behöver inte alltid vara en huvuduppgift att skapa nyapålagor eller lagar för att tvinga fram ett regionaliserat näringsliv. Det s.k.lokaliseringssamrådet borde lyftas fram tydligare, och kraftfulla initiativborde kunna förväntas från regeringen. Om man återgår till förra veckans interpellationsdebatt,förstår man bättre varför det inte händer någonting. sade då attVästernorrland inte har några problem. I en intervju i i gårsade arbetsmarknadsministern att hela arbetsmarknaden har förbättrats mycketkraftigt. Det gäller samtliga län, med undantag för och någrakommuner i Bergslagen. Om arbetsmarknadsministern byter fot bara över någondag, förstår man att regeringen sitter tryggt i kanslihuset och inte oroar sigför utvecklingen. Man vet med andra ord inte vad som sker, eller vartätutvecklingen går ute i landet. Därför kan det, herr talman, vara hälsosamt medERU:s rapport. Den kan väcka till eftertanke. Jag kan ändock noteraen viss insikt frän arbetsmarknadsministerns uttalande i . Honsäger att receptet för utveckling i regionerna är att huvudansvaret förutvecklingen skall ligga ute i länen. Det är detta som har hävdathela tiden. Det är ute i länen som man känner problemen. Det är där som man harde nära kontakterna med de företag och de orter där utvecklingen skall ske.Länen har själva lättare att avgöra förutsättningarna för om en satsning skallkunna lyckas eller ej. Från de borgerliga partierna har vi krävtökade länsanslag. Som ledamöter vet, har opposifionen också tvingatsocialdemokraterna att bibehålla eller öka den höga nivån på länsanslagen. hörs inte längre några klagomål över att vi omvandlade till länsanslag. Denna förnuftiga insats har i stället givit länenbetydande belopp som de aldrig skulle ha fått annars. har t.o.m. socialdemokraterna i utskottet insettallvaret ute i regionerna. I en skrivning till regeringen förutsätterutskottsmajoriteten att regeringen gör en samlad prövning av framställningarnafrån länsstyrelserna. Utskottet kräver också att regeringen återkommer tillriksdagen och aktualiserar de anslagsförstärkningar som behövs. Detta ärsärskilt viktigt eftersom medel måste finnas i de län dit man inte kan förväntasig att företag skall flytta utan att staten använder morötter som stimulans.Det är också vikfigt att den landsbygdskampanj som verkat inte blir förfelad pågrund av medelsbrist. Tar man inte till vara de olika objekt somstudiegrupperna har presenterat, tappar man också en stor del av denmobilisering som skett ute i våra bygder. Regeringens svar på den frågan får inte bli densamma somÅke -ordförande i glesbygdsdelegationen - lämnade, nämligen att det var ens.k. När regeringen nu har anammat syn att det handlarmera om mobilisering av människorna ute i bygderna än lokaliseringspolitik avtraditionellt märke, får man inte missa tillfället att ta fill varakreativiteten. Regeringen har ju ansvaret för regionalpolitiken, och detta fårinte bli enbart tomma ord utan reellt innehåll. En aktiv regionalpolitik bygger påförbättrade kommunikationer, ökad forskning och utveckling och decentraliseringav besluten ut till länen. Detta måste innebära att större delar av anslagentill regionalpolitiskt stöd måste flyttas ut till länen. När nuarbetsmarknadsministern har insett att länen kan ta en större del av ansvaretför utvecklingen, ankommer det på regeringen att, som utskottet säger,skyndsamt komma med förslag till till hur bristande anslag skallöverbryggas i de län som saknar medel. Denna fråga brådskar, herr talman.Den kan inte vänta till dess att regeringens budgetproposition blir behandlad iriksdagen. Med detta yrkar jag bifall till utskottets hemställan. 125LARS ULANDER (s): Regeringen har begärt en förstärkning avanslaget för den stödgivning som beslutas centralt av industriverket eller avregeringen själv. Främst är det fråga om lokaliseringsbidrag till sådana störreprojekt som länsstyrelserna, med den kompetensfördelning vi har, inte kan tahand om regionalt ute i länen. Pengarna är avsedda för ett speciellt ändamål,nämligen 9 protokoll 1988/89:45 för attfullfölja en tidigare lämnad utfästelse om lokaliseringsbidrag till BolidenMinerals gruvprojekt i inland. Icke desto mindre, eller trots detta, har regeringensframställning, som vi hört av de båda föregående talarna, föranlett högstmotsatta reaktioner från resp. . vill öka påanslaget med 100 milj. kr. mer än regeringen har föreslagit. Moderaternadäremot anser att det inte skall anvisas några pengar alls och yrkar avslag påregeringens begäran. Det är klart att så motstridiga uppfattningar inte harkunnat ge utskottet någon vägledning för att bedöma denna fråga ur utskottetssynvinkel. har till sitt avslagsyrkande knutit bl.a. enbegäran att regeringen skall redovisa tillämpningen av lokaliseringsbidragenmot bakgrund av en rapport från industriverket om stödgivningen till vissaföretag . Får jag om denna begäran säga, att den framstår somganska opåkallad med tanke på att den parlamentariskt sammansatta regionalpolitiskautredningen har att göra en genomgång av hela stödarsenalen och med hänsyn tillatt utredningen nu är i slutskedet av sitt arbete och fill våren skall läggafram sitt betänkande. Den diskussion om formerna för bidragsgivningen sommoderaterna åsyftar med sin begäran bör väl i ett första steg ske inomutredningen och i nästa steg i samband med regeringens och förnyadeöverväganden om de regionalpolitiska stödformerna, på grundval av utredningenoch övrigt material som har kommit fram. Får jag sedan säga några ord om anslaget till Regionalautvecklingsinsatser. har här föreslagit en uppräkning med 212milj. kr., varav 100 milj. kr. skall gå till olika icke närmare specificeradelandsbygdsinsatser. Förslaget är en upprepning av anslagskrav ivåras, och det kan förefalla vara ett ordentligt medelstillskott. Men som vinyss hörde är det bara en början. Regeringen förutsätts av centerpartietåterkomma senare under med förslag om nya kraftiga påslag på glesbygdsmedlen. Vid utskottets behandling av ärendet upplystes om aktuellaanslagsframställningar från länsstyrelserna i de tre nordligaste länen. Detrörde sig om ett sammanlagt belopp av 115 milj. kr. Utskottet har ställt sigpositivt till tanken att regeringen gör en ny prövning av medelsbehovet. Dennabör dock enligt utskottets mening inte grunda sig enbart pä framställningarnafrån de nämnda länsstyrelserna utan på en mer samlad bedömning av efterfråganpå stöd även i andra delar av landet. Man bör väl också försöka få ett grepp ombakgrunden till den kraftigt ökade efterfrågan på stöd som de redan inkomnaframställningarna till regeringen indikerar, liksom om möjligheterna attutnyttja reguljärt finansieringsstöd för de investeringsönskemäl som kan liggabakom stödansökningarna. Jag tycker att borde vara ganska belåtet medutskottets skrivning, som ju mynnar ut i ett tillkännagivande till regeringen.Men det har , liksom , inte blivit, utan de håller ireservationen fast vid att skall yxa till ett belopp och sedangöra ett ytteriigare päslag . Det kan inte vara någon bra ordning.Centerns agerande verkar inte riktigt trovärdigt. Förmodligen är detta ettförsök att spela för galleriet. Men en sak är ganska klar: det är bra förkonungariket att inte är dess finansminister. Vi är i en unik situation i vårt land. Vi åren nation i arbete. oktobermånad 1988 var av människorna i arbete. Detta är eninternationellt sett mycket hög siffra. Hur kommer det sig att vi har dennaunika situation i ? Svaret är att genom att vi har prioriteratsysselsättningen har vi denna särställning. Arbetsmarknadspolitik, regionalpolitik,ekonomisk politik osv. har vi bedrivit på ett sådant sätt som har gynnat helaSverige. När man lyssnar på verkar han inte leva idenna positiva verklighet som vi har i vårt land. Men en fråga är, och denkanske man kan få svar på, hur kommer det sig att vi har arbetslöshet iSverige? hade och ligger på exakt . har , och har . Tänk till,! Både den arbetsmarknadspolitik som har bedrivits ochden regionalpolitik som har bedrivits har faktiskt gett mycket godaresultat. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Prot,1988/89:45 126 () replik: Utskottets ordförande säger attjag inte verkar vara medveten om arbetslöshetstalen. Jo, det är jag visst. Mendagens debatt gäller om vi skall tillåta socialdemokraterna att föra enpolitik, som hotar att ödelägga stora delar av vårt land för att några få orterskall växa i en takt, som absolut inte är nyttig för rikets ekonomi och framförallt inte för människor i vare sig koncentrationsort eller glesort. Det ärdetta vi resonerar om, , och det bör utskottets ordförande hållasig till, är ordförande för byggnadsarbetarna iStockholm, och han är ordförande i det utskott som har att behandlaregionalpolitiken i riksdag. Jag förutsätter att , som drog infinansministern i det här, har läst förra budgetpropositionen. Där sägerKjell-Olof själv att får vi en löneutveckling på , så har vikatastrofalternativet. Det är hans egna ord, fick jag en information av Feldtpersonligen, som han gav till gruppledarna i kommuner och landsting. Hanberättade då att prognosen ligger över katastrofalternativet. Och varför liggerprognosen över katastrofalternativet? Jo, det beror på den överhettning sominte minst byggnadsverksamheten här i bidrar till. Det är detta somär faran, om man ser på den långsiktiga utvecklingen av vår ekonomi. Jag vill ställa en fråga tillutskottets ordförande med anledning av rapporter, intervjuer med ansvarigtstatsråd, osv,: Anser att länsanslaget behöver ordentligatillskott eller inte? Anser att SINDS:s begäran om 100 milj, kr,,för att nödtorftigt kunna möta de ansökningar som ligger inne och är på väg in,är välmotiverad? Eller är inte intresserad av regionalpolitik ochregional rättvisa? 127ANDERS G HÖGMARK (m) replik: Det är väl ingen nyhet att moderatasamlingspartiet inte har någon övertro pä olika former av regionalpolitiskt ochindustripolitiskt stöd. Men oaktat vad man tycker om stödformerna, är det ändårimligt att den stödform som är fastlagd av , med debidragsmöjligheter som finns och somnäringslivet runt omkring i landet har att rätta sig efter, ger samma utrymmeunder hela budgetåret. Det är en ganska rimlig begäran, när det börjar saknaspengar, att utskottet - och moderata samHngsparfiet, när vi skriver en motiondär vi ser på regeringens proposition - efterlyser en bättre och mer långsikfigöverbHck över medelstillgången under hela budgetåret. Det är bakgrunden tillden kritik som vi har framfört. Vi tycker i klartext, utskottets talesman ochvärderade statsråd, att den information som ges i propositionen icke är fillfyllest. Den ger inte en rättvisande bild av det faktiska läget. Statsrådet sade i en debatt här bör kunna klara sig med de pengar som är beviljade. Det är bara attkonstatera, utskottets talesman , att då krävs det en radikaltannan typ av prioritering av projekten. må rätta mig om jag har fel, men jag ser dethär mer som ett utslag av att departementet har tagit intryck av rapporterna omlokaliseringsstödets tillämpning - de många fallissemangen, konkurserna m.m.Det har och inte minst tagitintryck av, och det har inverkat när fackdepartementet och fackministern harförhandlat med finansen. Måhända har och några av hans mångaduktiga och ibland sparsamma medarbetare sagt: Det må vara locket på! färman med de pengar som är kvar på kontot ägna sig åt att prioritera. I så fall tycker jag att det är bra att det sägs, för dåskall näringslivet veta det. Med tanke på den beställning som utskottet harlämnat, som rimligtvis kommer att gillas av kammaren, kommer vi att få en sådanredovisning. Jag har som sagt, herr talman, ingen överdriven tilltrotill den här stödformen, men det är rimligt att man har likvärdigaförutsättningar, oaktat man kommer in med sin ansökan om stöd i början eller islutet av ett budgetår. Den fördelningen på kontona bör fackdepartement ochmyndigheter kunna hålla sig med - det är en enkel begäran. Därför bör ocksåriksdagen kunna få en ärlig redovisning av det faktiska läget på resp. konto.Svårare är det inte, . 128KARL-ERIK (vpk) replik: Av debatten verkar det som om ni inte skullevara överens i utskottet om det ni har skrivit på s. 4. Jag måste faktisktfråga: Är ni överens om det som står där, eller har det tillkommit något annatsedan detta skrevs? I betänkandet står: "Utskottet förutsätter attregeringen företar en samlad prövning av redan gjorda och senare inkommandeframställningar från "Det verkar som om ni inte skulle vara överens om detta, ochdet gör mig litet fundersam. De tre nordligaste länen har, vad jag förstår,redan kommit in med ansökan. Sedan en fråga till, om subventionen på 35 milj. kr. Det som är bekymmersamt, som jag ser det, är att man intenågonstans i betänkandet kan peka på att gör några egnauppoffringar. Vilka garantier finns det för att företaget, när det fårpengarna, kommer att fortsätta sin verksamhet på ett eller annat sätt? Som jag sade förut, är jag rädd för att , somär huvudägare fill , inte kommer att bedriva någongruvverksamhet. ligger faktiskt inte i intresse över huvudtaget, utan jag tror att affären är litet grand av en spekulation - här finnsen chans att tjäna pengar. Därför är jag missnöjd med att staten skjuter tillde här medlen. De skulle kanske ha kunnat användas på något annat och bättresätt för att skapa sysselsättning på de orter som det är fråga om. 129LARS ULANDER (s) replik: ställde en del frågor som varnågot udda i sammanhanget, men jag skall försöka besvara dem. Först vill jag dock säga till att jagvidhåller att det måste vara rimligt att låta regeringen göra en samladbedömning av behovet av anslagsförstärkning för de regionalautvecklingsinsatserna. Det innebär att regeringen tar in uppgifter frånlänsstyrelserna och ser efter vilka anspråk som ställs. Med uppläggning förvandlas kassaapparat, som klirrar i takt med att länsstyrelserna gör slut på sinastödpengar. Det kan inte vara rimligt. säger att den socialdemokrafiska politikeninnebär ett ödeläggande av orter.