prot · GC09108 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:108 Förhandlingarna leddes till en början av andre vicelalmannen. 1 § Justerades prolokollel för den 24april. 2 § Meddelande om dagens sammanträdem.m. Som fidigare meddelats kommer dagens sammanträde altavslutas senasl . Sammanträdet kan komma att avslutas tidigare,nämligen i den män som debatten och voteringen när del gällerarbdsmarknadsulskollds båda belänkanden är avslulade före nämnda lidpunkl.Något ytterligare betänkande kommer inte alt las upp lill deball . Arbetsplenum näsla vecka inleds med fyrabetänkanden från skatieutskolld, såvida arbelsmarknadsulskollds nämndabelänkanden hinner bli färdigbehandlade . I annal fall avslulas försl denregionalpolitiska debatten. Nägon votering pä tisdag kommer dock inte allfördas före . 3 § Företogs lill avgörande socialutskollets belänkanden1988/89:SoU25 och SoU27 samt trafikulskottds betänkanden /89:TU15, TU17 ochTU21 (beiräffande deballen i dessa ärenden, se prol. betänkanden 25 och 27 Vad ulskollel hemställl bifölls. Mom. 3(kommunalisering av vägplaneringen) Ulskollds hemslällan - som slälldes mot reservation 1 avViola -bifölls med acklamation. Mom. 4 (miljöskyddsprövning av vägar) Ulskollds hemslällan bifölls med 232 rösler mol 71 förreservation 2 av Kenih Skårvik m.fi. 2 ledamöter avsiod frän alt rösta. Prot.1988/89:108 Mom. 5 (ansvaret för fördelningen av invesleringar ilänslrafikanläggningar) Ulskollels hemställan-som ställdesmot reservation 3 av - Mom. 6 (översyn av väglagslifiningen) Utskottets hemslällan - som slälldes mol reservalion 4 avRolf Clarkson m.fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 7 (vägverkels avkaslningsberäkningar avinvesleringar) Utskottets hemställan - som slälldes mot reservation 5 avRolf Clarkson m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 8 (avgifts- och lånefinansiering avvägbyggnadsprojekl) Ulskollels hemslällan bifölls med 285 rösler mot 20 förreservalion 6 av . Mom. 9 (avgifisfinansiering för drift av vägar) Först biträddes reservation 7 av m.fl. med141 rösler mol 21 för reservation 8 av . 143 ledamöter avstod fränatl rösla. Härefler bifölls utskottets hemslällan med 159 rösler mot133 för reservation 7 av m.fl. 18 ledamöler avsiod från atlrösla. Mom. 13 (avgifisfinansiering av Österleden) Utskottels hemställan bifölls med 213 rösler mot 98 förreservation 9 av m.fl. 1 ledamot avstod frän alt rösta. Mom. 14 (vägbyggnadsprojekl som inte finansieras medstatliga medel) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avRolf Clarkson m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 15 (förräntning på lånemedel för väginvesteringar) Utskottets hemställan bifölls med 274 rösler mol 36 förreservalion 11 av och . Mom. 16 (ändrad förelagsform för ) Ulskolles hemställan - som slälldes mol reservalion 12 avRolf Clarkson m.fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 17 (anslag lill : Ämbdsverksuppgifler m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservalion 13 avHans Lindforss - bifölls med acklamation. Mom. 18 (ändrad beteckning på anslagel för drift avslatliga vägar m.m.) Utskottets hemslällan bifölls med 273 röster mot 36 förreservalion 14 av och . Mom. 19 (anslag till Drift avstatliga vägar) 4 Först biträddes reservation 15 avRolf Clarkson m.fl. med 72 röster mol 19 förreservation 16 av . 221 ledamöler avsiod från all rösta. Härefler bifölls ulskollels hemslällan med 231 rösler mot61 för reserva- tion 15 av m.fl. 17 ledamöleravsiod frän atl rösta. 21 (driflanslagds regionalpoliliska profil) Utskottets hemställan bifölls med 265 röster mot 41 förreservalion 18 av och . 2 ledamöter avstod frånatl rösla. Mom. 30 (aulomalisk haslighelsövervakning) Utskottets hemslällan - som slälldes mol reservation 19 avRolf Clarkson m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 32 (anslag till Byggande av riksvägar) Utskottels hemslällan bifölls med 290 rösler mol 18 förreservation 20 av . Mom. 33 (kapilalkoslnader för ulbyggnaden av väg E 6) Ulskollds hemslällan bifölls med 274 röster mot 38 förreservalion 21 av och . Mom. 34 (slopp för byggande av motorvägar) Ulskollels hemslällan - som ställdes mot reservation 22 avViola och - bifölls med acklamation. Mom. 35 (avbrytande av pågående motorvägsbygge i Bohuslänm.m.) Utskotlels hemslällan - som ställdes mot reservation 23 avViola och - bifölls med acklamation. Mom. 36 (Scandinavian Link) Utskollels hemslällan bifölls med 270 röster mol 40 förreservalion 24 av och . 2 ledamöler avsiod fränall rösta. Mom. 37 (trafikplats på vid Åby) Utskottets hemställan - som slälldes mol reservation 25 avViola och - bifölls med acklamation. Mom. 39 (anslag lill Byggande avlänstrafikanläggningar) Försl biträddes reservation 28 av ochHans Lindforss med 38 röslermol 36 för reservalion 27 av och Thorén.235 ledamöter avsiod frän all rösta. Häreflerbilräddes reservalion 26 av m.fl. med 64 röster mot 45 förreservation 28 av och . avsiodfrån alt rösla. Slulligenbifölls utskottels hemställan - som ställdes mot reservation 26 av RolfClarkson m.fl. - genom uppresning. Prot.1988/89:108 Mom. 40 (planeringsramar) Utskottets hemställan bifölls med262 rösler mol 43 för reservalion 29 av Mom. 41 (cykelleder och gängbanor) Utskottets hemställan bifölls med 269 rösler mol 42 förreservation 30 av och . Mom. 42 (viss ändring av reglerna om slalsbidrag lillbyggande av cykelleder) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 31av - bifölls med acklamation. Mom. 43 (separation mellan gång- och cykeltrafik) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservalion 32 avAnna m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 46 (anslag lill Bidrag till drift och byggande avenskilda vägar) Först biträddes reservation 33 av m.fl. med66 röstermol 37 för reservalion 34 av och ledamöter avsiod från alt rösta. Härefter bifölls utskotlels hemslällan med 211 rösler mot94 för reservation 33 av m.fl. 1 ledamol avsiod från all rösla. Mom. 47 (bidragsnormerna för de enskilda vägarna) Ulskollels hemställan - som slälldes mol reservalion 35 avAnna och - bifölls med acklamafion. Mom. 54 (samordning av civila vägplaner ochkrigsvägplaner) Ulskollels hemslällan - som slälldes mot reservation 36 avAnna och - bifölls med acklamation. Mom. 56 (anslag lill : Särskilda bärighelshöjandeålgärder) Utskotlels hemslällan bifölls med 272 röster mot 38 förreservalion 37 av och . Mom. 57 (längd och vikl för landsvägsfordon) Ulskollels hemställan - som slälldes mol reservation 38 avViola och - bifölls med acklamation. Mom. 58 (stopp för lunga laslbilstransporler över ) Utskottets hemslällan bifölls med 284 röster mol 26 förreservalion 39 av och . 1 ledamol avstod frän atlrösla. Mom. 59 (inriklningen av de särskilda bärighelshöjandeålgärderna) Ulskotlds hemslällan - som slälldes mot reservation 40 avAnna och - bifölls med acklamation. Mom. 81(vägväsendel i ) PrOt. Utskottets hemställan - som ställdes mot utskottetshemställan med ändring däri som föranleddes av bifall lillmotion T228 av m.fl. i motsvarande del - bifölls medacklamation. Övriga moment Utskottets hemslällanbifölls. Mom. 2(riksfärdljänslresor med småbarn) Utskollels hemställan bifölls med 289 röster mol 20 förreservation 1 av . Mom. 3 (en länsfärdtjänsl) Ulskollels hemslällan bifölls med 272 röster mol 37 förreservation 2 av och . 1 ledamot avsiod frän allrösla. Mom. 4 (en förbättrad kollektivtrafik) Ulskollels hemslällan - som slälldes mol reservation 3 avViola och - bifölls med acklamation. Mom. 8 (ledsagarservice före och efler resan) Utskottets hemslällan - som slälldes mol reservation 4 avHans Lindforss -bifölls med acklamation. Mom. 10 (ledsagares rätt alt utföra lyfl av resenär) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservalion 5 avViola -bifölls med acklamation. Mom. 15 (koslnadsansvarel för riksfärdtjänsten) Försl bilräddes utskotlels hemställan med den ändring därisom föranleddes av bifall till motion TIO av m.fl. imolsvarande del - som ställdes mot ulskollds hemställan med den ändring därisom föranleddes av bifall till motion T15 av Margarela m.fl. - medacklamafion. Härefter biträddes reservation 6 av ochHans Lindforss med 31 röster mot 18 för utskottets hemställan med den ändringdäri som föranleddes av bifall till motion TIO av m.fl. imolsvarande del. 257 ledamöler avstod från all rösla. Slulligen bifölls utskottets hemställan med 280 rösler mot22 för reservalion 6 av och . 7 ledamöler avsiodfrän all rösta. Mom. 16 (fördelningen av medelsramarna på kommunerna) Utskottels hemslällan - som slälldes mol reservalion 7 avAnna och - bifölls med acklamation. Prot.1988/89:108 Mom. 19 (en särskild nämnd med övergripande ansvar förhandikappades "; ~~ ; ~ UtskoUels hemställan - som slälldesmot reservalion 8 av Handelspolitiskdebatt , ,, , . ,c i_r ,, , ,, ' och - bifölls medacklamalron. Ulskollels hemslällan bifölls. Mom. 1 (avslag på proposilionen) Ulskollels hemställan bifölls med 268 rösler mol 38 förreservation I av och . Mom. 2 Utskotlels hemställanbifölls. Mom. 3 (lokalisering av statens telenämnd) Utskottets hemställan bifölls med 219 rösler mol 89 förreservation 2 av m.fl. 4 ledamöter avstod från all rösta. 4 § Handelspolitisk debatt vice lalmannen anmälde attslalsrådel nu skulle lämna meddelande i handelspolitiska frågor. ulrikeshandelspolilik är en del avden samlade utrikespolitiken. Etl frilt handelsutbyte bidrar till ekonomisktillväxt, ökad sysselsättning, breddat varuutbud och lägre priser samt till altkunskap och tekniska landvinningar sprids. Välfärd och stabilitet främjas. Allslärka och utveckla ell öppel multilateralt handelssystem är en ledstjärna försvensk ulrikeshandelspolilik. Under eflerkrigsliden har ett fungerande multilateralthandelssystem gradvis vuxit fram. Det har dock utsatts förpåfrestningar som hotar alt undergräva dess trovärdighet. Regeringen kommer attmed all kraft slä vakl om och ulveckla det globala handelspolitiska samarbetet.Ett starkt inlernalionelll regelverk är av stor vikl för atl avvärjaytterligare hol mol frihandeln. Det ger små stater möjlighet att tillvaratasina intressen gentemot de handelspolitiska stormakterna. Världshandelns slruklur och inriktning har efter handgenomgått omfattande förändringar. Det ställer nya krav pä det existeranderegelsyslemd. I den pågående Uruguayrundan förhandlas om en rad nya områden,som jordbruk, Ijänslehandel och handelsrelaterad imrnalerialrätl. Utvidgningenav lill nya områden är en viklig förulsällning för alt dynamiken ochtrovärdighelen skall kunna bevaras i del inlernalionella regelsyslemd. FörSveriges del är del självklarl all aktivt della i dessa förhandlingar. Vi harockså vidtagit åtgärder i liberaliserande inriktning på l.ex.jordbruksområ-del, i syfle all underiälta genomförandet av framtidaöverenskommelser. Även de alll vikiigare miljöfrågorna kornmer all ställanya krav på del internationella regelsystemet. har därför i lagiliniliativd lill en internationell översyn av sambanden mellan miljöpolitik ochhandel. Förslaget har mottagits myckel posilivl. Parallelll med de mullilalerala överläggningarna inom GATTpågår pä olika håll i världen regionala inlegralionsprocesser. I bl.a. ,och bedrivs elt omfattande arbete för atl riva handelshindermellan nära handelspartner. Del är vikligl all de globala och de regionala processernaförslärker varandra. Riskerna med ökad blockbildning inom världsekonomin fårinle underskallas. Del är avgörande all handelshinder rivs såväl mellan sominom handelsområden. Världshandeln växle kraftigt, och mer änväntal, . Volymökningen var , vilkel skall jämföras med 5,är 1987. Ökningen visar att det internationella handelssystemet, trolspåfrestningar, forlfarande fungerar väl och bidrar lill ekonomisk lillväxl ochökad välfärd. Särskilt glädjande var handelsexpansionens bredd.Utvecklingsländernas handel expanderade l.o.m. mer än industriländernas.Dessvärre har inle alla fält del av denna gynnsamma ulveckling. Dockökade exporlinläk-lerna belydligl för flera skuldlyngda ochrävaruberoende . Den uleslående ullandsskulden ulgör emellertidforlfarande ell olösl problem av giganfiska proportioner för många . Ansträngningarna för att finna konstruktiva lösningarmåste därför fortsätta. Det förslag som presenterats frän bl.a.amerikansk sida för all sfimulera lill skuldomvandling och skuldminskning kanbli ell vikligl sleg på vägen och underlälia den nödvändiga ekonomiskaanpassningen i . Samiidigi är del vikligl all resursflödena tillu-länderna ökar. Det är en förutsällning för att där få lill sländ en ekonomiskälerhärntning. Regeringen välkomnar den överenskommelse som ger Inleramerikanskautvecklingsbanken, IDB, möjlighel all låna ut lillLatinamerika . Obalanserna i handeln mellan de viktigasteindustriländerna kvarstår som latenta hol mol stabiliteten i systemet, och somgrogrund för prolekfionism. Visserligen minskade obalanserna under fjolård,inen utan ytterligare ekonomisk-poliliska insatser finns risk för altanpassningen nu bromsas upp. Dessa länder har därför ell särskill ansvar närdel gäller atl även i forlsällningen vidla nödvändiga åtgärder för allundanröja holen. Ulsikterna för världshandeln är forlsall goda. Menför atl kunna behålla en hög ökningstakt av handelsvolymen krävs det all tvävillkor uppfylls i den internationella ekonomin. För del första måste den ekonomiska tillväxtenupprällhällas på en lillfredsslällande nivå. En slabil lillväxl föruisäller allinflalionen hålls i schack. Tendenser lill inflalionsuppgång har nolerals iflera vikliga handels-nalioner. Effekfiva åtgärder måste sättas in tidigt förall molverka prisstegringar. Annars finns det en risk för ekonomisk-politiskaålslramningar och negafiva effekler på lillväxl och handel. För del andra måste världens marknader hällas öppna ochhandelsliberaliseringen drivas vidare. Proleklionisliska åtgärder får intetillåtas hämma handelns ulveckling. Nägon avmattning beträffande tendensen altlillgripa Prot.1988/89:108 s.k. gråzonsätgärder har exempelvis ännu inle kunnal skönjas. Den svenskahandelsbalansen visade ell över- skoll om24,, en uppgång med 1,8 miljarder . Bakom dennauppgång låg bl.a. höga priser på massa, papper och stål, en god efterfrågan påsvenska investeringsvaror och en lägre ökningstakt för importen avkonsumtionsvaror och bilar. Överskottet i handelsbalansen väntas stiga även under1989. De svenska förelagen fortsätter dock alt förlora marknadsandelarulomlands. Delta är oroande. För all hejda denna ulveckling måsteexportindustrins kapacilel öka och den ogynnsamma pris- ochkostnadsutvecklingen i vårt land brytas. Vår utrikeshandel har en slark och ökande inriktning motVästeuropa. De utökade handelsförbindelserna gäller inte bara de kommersiellaoch ekonomiska områdena utan också de sociala, politiska, kulturella ochvetenskapliga. Arbetet med all riva barriärer på samlliga dessa områden ochatt slärka den västeuropeiska integrationen förblir en central handelspoliliskmålsättning för regeringen. Parallelll med del pågående inlegralionsarbdd i Väsleuropafinns det etl svenskl inlresse för att även förstärka kontakterna österut. Delär regeringens strävan alt bidra när del gäller alt främja elt bretteuropeiskt samarbele och atl öka ulbytet mellan öst och väst. Den reformprocesssom styr utvecklingen pä mänga håll i skapar förhoppningar omett ökal ekonomiskl, politiskt och sociall samarbele mellan alla Europasländer. Etl ulökal handelsulbyte är värdefullt i sig självt men ocksä för skall kunna bana väg för närmare konlakler pä andra områden. Förenia slalerna är en betydelsefull handelspartner förSverige. Del är viktigt atl handeln mellan våra länder kan fortgå utan slörandehandelshinder. 1988 kom en ny omfaiiande amerikansk handelslag som syflar lillall slärka landels inlernalionella konkurrenskrafl. Frän svensk sida kommer vialt noga följa tillämpningen av lagen. Det gäller exempelvis marknadsöppnandeåtgärder och motverkande av s.k. ojusta handelsmetoder. Länderna i Stillahavsasien, särskill , har undersenare år genomgått en synnerligen snabb ekonomisk utveckling. Det är förSverige angelägel alt vidareulveckla de ekonomiska relationerna med dennaregion, som kan komma att integreras fastare inbördes. Handeln medu-länderna har i relaliva lermer minskal . Del finns anledningall slräva efler all ulveckla denna handel. Inledningsvis framhölls den cenlrala roll somGATT har för ell land som . Del är därför nalurligt all vi fäsler slorvikl vid och aktivt dellar i de pågående handelsförhandlingarna i den s.k.Uruguayrundan. Rundan omfallar 15 olika förhandlingsområden, alllifränIradilionella frågor som lullar lill nya områden som jordbrukshandel, handelsrelaterad immaterialrätl och ijänslehandel. Vid minislermöld i nåddes överenskommelser på elva av de akluella områdena. Vid ell vikligl möle enades man om rikllinjerna för forlsälia förhandlingar även på de fyra äiersläende områdena. Del är ulomordenlligl lillfredsslällande all de mullilalerala handelsförhandlingarna nu har kommil 10 i gång igen. Man arbetar med siktepå atl dessa skall bli klara . Proleklionisliskaintressen kommer därigenom lättare att kunna hållas tillbaka. Pä tvä områden har redan vissa konkreta resultat uppnåttsinom ramen för Uruguayrundan. Del gäller tropiska produkler ochjordbrukshandeln. Tropiska produkler är ett särskilt prioriterat omräde, och deär av slorl inlresse för många . anlal länder - både i-länder ochu-länder -har slälll i ulsikl alt underlätta handeln med tropiska produklergenom sänkta lullar. På bord ligger nu en proposition om ändring itulliaxelagen. Förbällringar på detta omräde främjar förhandlingarna i slorl irundan. Pä jordbruksområdel nåddes någol av en hisloriskuppgörelse . Det konkreta resultatet på kort sikt är att stöd ochskyddsåtgärder "fryses" . En avsiktsförklaring ges om minskatstöd och skydd . Förhandlingar skall föras om hur del långsiktiga måletskall kunna nås. är att etablera en marknadsorienlerad jordbrukshandel genomsubslanliella och gradvisa sänkningar av slödel och skyddet lill jordbruket. Frän svensk sida välkomnar vi framstegen inomjordbruksförhandlingarna. Regeringen förvänlar sig att de forlsältaförhandlingarna leder lill en sundare inlernaiionell jordbrukshandel. Effektivajordbruksproducenter bör få större möjligheler till export. Livsmedelsprisernakan hällas lägre lill följd av ökad konkurrens. Inriklningen av förhandlingarnaär hell klar och kommer all få slor belydelse för svensk jordbrukspolifik. Detblir nödvändigl all finna nya och effektiva medel del gäller att uppfylla demäl som har satt upp för jordbrukspoliliken. Inom Uruguayrundan har de första stegen lagils i fråga omall skapa inlernalionella regler på områden som är nya för . Det rör sigfrämsl om handeln med ijänsler och den handelsrelalerade immaterialrällen, dvs.frågor som rör exempelvis palenl, upphovsräll och varumärken. Sverigepriorilerar båda dessa områden högl. Vidare har vikliga beslul fallals om alt rnan skallförbällra ;s funklionssätl och ivisllösningsinaskineri. områdena äravgörande för säkerslällandel av ell effeklivl mullilalerall samarbele påhandelspolilikens omräde och för all man skall kunna bilägga konflikter på etltillfredsställande sätt. år har gäll sedan behandladeregeringens proposifion om och den västeuropeiska integrationen. Enbred majorilel i ställde sig bakom målsältningen att bredda ochfördjupa samarbetet med EG pä varje omräde, så långt della är förenligl medneutralitetspolitiken. Medlemskap är dock, som tidigare framhålliis, inleakluelll för del. Med dessa utgångspunkter har regeringen i samverkan medövriga EFTA-länder aktivt deltagit i arbetet all åsladkomma en intensifieraddialog med EG, Påtagliga framsteg har gjorls. Minislermölena mellan EFTA-länderna och EG;s kornmission ijuni och resulierade således i enighel om ell fördjupai samarbelepå exislerande områden och om alt diskussioner skall påbörjas på en rad nyaområden. Denna s.k. Luxernburgprocess är i gäng för huvuddelen av de områdensom läcks av EG:s inre rnarknadsprograrn. Prot.1988/89:108 har behovet av en ny institutionell ram församarbetet mellan EG och EFTA blivit alltmeruppenbart. T, ,. . , ,7 delsavialen mellan EFTA-länderna och EG säkerställerinle pä ell beiryg- gande sälletl brell svenskl dellagande i integrationsprocessen och därmed Vi log med stort inlresse del av den programförklaring somEG-kommissionens ordförande avgav inför ijanuari . Delors kommenterade utförligt relationerna med EFTA. Som eltalternaliv till den nuvarande processen föreslog han ell mer struktureratpartsförhållande med gemensam beslutsordning och gemensamma institutioner.Samarbetet skulle täcka de ekonomiska, sociala, finansiella och kulturellaområdena. Förslagel välkomnades av EFTA-länderna vid EFTA:sslalsminislermöle i i millen av mars. Del ulgör ell nalurligt steg irikining mol en kvalitativ uppgradering av relationerna med EG. Vid mötetenades man om all sikta pä slörsla möjliga dellagande i den inre marknadensfyra friheler och pä en rad angränsande samhällsområden som miljö, forskningoch ulveckling och den sociala dimensionen. I deklaralionen från mölelframhölls all ingen inslilu-lionell form för del framtida samarbdd skalluleslulas på förhand. Vid elt ministermöte mellan EG och EFTA i slraxefter Oslomötet slogs fast all del finns en polilisk vilja hos såväl EFTA:ssom EG:s medlemsländer att parallelll med den pågående Luxemburgprocessen diskuleraen mer strukturerad samarbetsform. Samtal om del framlida samarbdds ulformning har inlettsmellan EFTA-länderna och . Samtalen avser bäde samarbetetssakinnehåll och dess institutionella ram. De ulgör förberedelser inför ett nyllminislermöle mellan EFTA;s och EG:s medlemsländer som inbjudillill i egenskap av EG-ordförande näsla halvår. Därmed har förhandlingsprocessenpåbörjals. För svensk del kommer vi att verka för ell långtgående samarbetebaserat pä inandal frän . Den enighel som EFTA-länderna uppvisade iOslo-deklaralionen är av slor belydelse i de forlsälia konlakterna med EG.Betydelsen förslärks av all ullryckl klara önskemål om ökadsamordning av EFTA-ländernas agerande. EFTA-länderna har i Oslo-deklaralionenförklarat all de är redo all stärka EFTA;s interna strukturer och sinkollekliva förhandlingskapacitet. Den omfattande process som har inletts gäller inteenbarl värl handelsutbyte. Även frågor av rällslig och inslitulionell karaklärmåsle bli föremål för behandling, inkl. åtgärder för all säkerställa enenhetlig tolkning och tillämpning av ingångna åtaganden. EFTA-sidan måste ocksåges möjligheter all della i beslulsprocessen i frågor som direki berör medlemsländerna. Arbelel släller slora krav pä såväl EFTA-sekrdarialds sommedlemslän dernas organisation. Av del skälet har förstärkts. Ytterligare åtgärder kommer alt vidtas i lakl med all samarbelel med EG byggs ul. Pä svensk sida slär vi väl ruslade inför den föreslående uppgiften. Den organisation som byggts upp inom med anledning av 12 den västeuropeiska integrationen har visat sig fungera pä ett myckel Mol bakgrund av beslul förra årel har de 24arbetsgrupperna gjort en systematisk genomgång av samlliga frågor som berörs avdel pågående inlegralionsarbdd inom EG. Inför dagens deball har en samladredovisning av della arbele delals ul lill ledamöler. Vid genomgängenhar arbetsgrupperna bl.a. klassificerat de olika punkterna i om deninre marknaden utifrån möjlighelen att genomföra en harmonisering av svenskaregler till . Svenska regler överensslämmer i dagslägel med EG:s fall. Lägger man till sådana punkler där en autonom svensk anpassninganses vara möjlig ulan större svårighet - ibland erfordras dock enbroslagningsöverens-kommelse med EG - kommer man lill över 60. I en andra grupp finns ett femtiotal viibokspunkter där isak likartad uppfattning oftast råder om lagstiftningen eller regleringen, ochdär en regelrätt förhandling krävs. Det gäller l.ex. eflerslrävar i likhel med EG en ökad liberalisering ochkonkurrens. Delsamma gäller den samordnade politiken för luflfarl, sjöfarl,landsvägs-Iransporter och telekommunikationer, liksom informationstjänster. Del slora flertalet punkler hamnar i en iredje grupp. Härfinns 48 punkter där förslag ännu inle har framlagts av .