prot · GC0936 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag tror att detskulle vara värdefullt om jordbruksministern nu kunde svara på om regeringen ärberedd aft uppfylla intentionerna i lagstiftningen och om vi också ifortsättningen skall ha höga ambifioner på detta område. Även om vi skall fåett besked av ministern senare frågar jag: Har jordbruksministernplanerat för att vi skall kunna behålla beredskapen när det gäller en höglivsmedelskvalitet och för att vi skall leva upp till våra ambitoner på dettaområde? Det vore värdefullt atf få ett besked i denna fråga. AnL 136 Jordbruksminister : När det gäller de mer konkreta frågorna omkontrollens utformning kommer dessa självfallet att redovisas för omnågra veckor, när lagrådsremissen kommer. Jag tror inte att någon avfrågeställarna har tänkt sig att jag skulle svara på frågor rörande detta . tog upp frågan om importerade livsmedel.Agne har ställt en separat fråga om importerade livsmedel, som jagkommer aft besvara . Jag tar upp detta ämne i samband med mittsvar på fråga. Låt mig i stället besvara frågan om varför kontrollenblivit sämre - om den nu har bli vit sämre. Det är alldeles klart att det harblivit färre provtagningar. Det visar livsmedelsverkefs egna undersökningar.Mitt svar till är att vi har skärpt kravenpå livsmedel på olika sätt, både från konsumenter och från samhället i desshelhet. Förbättringar har också skett i en rad avseenden. harproduktionstekniken förändrats snabbt. Det som måste förändras är kontrollenav att de högre kvalitetskrav vi som konsumenter ställer och som samhället somhelhet ställer uppfylls. Där ligger ett skäl till atf kontrollen måsteskärpas avsevärt och även utökas till nya områden. Svaret på fråga äratt vi skall arbeta för att infe bara behålla den höga kvaliteten utan ocksåutveckla den vidare. Våra skärpta krav har lett till förbättringar avlivsmedlen i många avseenden. Men själva kontrollapparaten har inte följt med.Man måste självfallet få en samstämmighet mellan kontrollen och de krav viställer. AnL 137LENNART BRUNANDER (c): Det låter ganska bra att jordbruksministernändå är medveten om detta och är beredd att se till att det fungerar. Menslutsatsen att de skärpta kraven skulle ha lett fram till en försämradlivsmedelskontroll är kanske inte helt riktig. Det har sagts att man gjortbetydligt färre livsmedelskontroller . Att de skärpta kraven iövrigt har gett konsumenten bättre livsmedel må vi verkligen hoppas. Men manhar inte kunnat följa upp detta med kontroller. 1 stället har antaletkontroller blivit mindre. Det är allvarligt, och det är detta jag reagerademot. Om vi skall kunna vara säkra på att de intentioner som har givituttryck åt på detta område följs upp vill det till alt livsmedelskontrolleninte blir mindre i omfattning, utan att den i varje fall kan behållas på sammanivå som i början av 80-falef. Om villkoren för import av livsmedel AnL 138AGNE (): Det är omöjligt aft kräva mer detaljeradesvar. Det har ingen av oss frågeställare gjort heller. Jag noterar medtillfredsställelse att jordbruksministern säger att han är beredd att hålla enhög ambition i detta avseende även fortsättningsvis. Detta bör kunna lugnakonsumenterna. Vi får hoppas alt propositionen har ett innehåll som svarar motjordbruksministerns ambitioner. Jag tog upp en av orsakerna till den försämrade livsmedelskontrollen,nämligen en eventuell resursbrist. Det är kanske inte direkt jordbruksministernsområde. Jag vill emellertid understryka alt det är viktigt med en rättvisresursfördelning från statsmakternas sida, om man skall kunna motsvara de godaambitionerna i detta fall. Överläggningen var härmed avslutad. 31 § Svar på fråga 1988/89:315 om villkoren för import avlivsmedel AnL 139 Jordbruksminister : har frågat mig vilka åtgärderregeringen vill vidta för alt skärpa villkoren för import av livsmedel. Det varalltså till svaret på denna fråga jag hänvisade i den förra frågedebatfen. Den utgångspunkt som finns för kontrollen av livsmedel äralt de krav från hälsosynpunkt som vi ställer på såväl importerade som svenskaprodukter är lika. Kontrollen av bl.a. förekomst av bekämpningsmedelsresfersker både för importerade och inhemska vegetabilier med samma metoder. Sålunda skall samma krav ställas av hälsoskäl på varor somimporteras som på hemmaproducerade varor när del gäller dessas egenskaper.Utöver hälso-och konsumentaspekter ställs också av andra skäl skilda krav påproduktionsmetoder i olika länder. I den mån produktionsmetoderna skiljer sig till följd avolika krav på t.ex. den yttre miljön eller arbetsmiljön gäller naturligtvis förjordbruket lika väl som för industrin att våra högre miljöambitioner inte i sigkan grunda krav på importslopp. Här finns internationella regler omhandeln i , som gäller lika för varor, vare sig de tillhör jordbruks- ellerindustriområdet. I den lagrådsremiss omlivsmedelskontrollen som vi nu förbereder inom behandlasde frågor som far upp om hur den framlida kontrollen av såvälimporterade som inhemskt producerade livsmedel bör utformas. Innehållet iförslaget kommer atf offentliggöras när det lämnas fill lagrådet i mitten avdecember. AnL 140AGNE (): Jag vill tacka jordbruksministern för svaret.Men efter detta svar är jag naturligtvis inte längre lika optimistisk införframtiden. Svaret visar att jordbruksministern nu ansluter sig tillsocialdemokraterna i skatteutskott, som vill gå den mindremiljövänliga vägen. Min frågarörde framför allt produktionsmetoder som påverkar miljön. Jag foglökodling pä som exempel. På odlas lök som varken är strålbehandladeller behandlad med groddningshämmande preparat. Vi importerar emellertid ocksålök som behandlas på ett sådant sätt. Därmed lurar vi i grunden konsumenterna.De tror ju aft de får lök av samma kvalitet. Vi sätter dessutomlökodlarna, i det här fallet på , i en ohållbar situation. Är dettaverkligen rimligt, jordbruksministern? Det måste väl ändå vara ett konsumenfintresse att ha ettbättre importskydd för t.ex. lök? Def finns andra länder som har högreskyddstullar för lök. Är jordbruksministern beredd atf höja tullavgiften ochförlänga tullperioderna? Är ministern vidare beredd att i förhandlingarna medGATT verka för att vi skall hålla samma ambitionsnivå och ställa samma krav påandra länder som vi ställer inom landet, eller skall man ge upp arbetet med attpåverka - som socialdemokraterna i har varit beredda aft göra? Ow villkoren för import av livsmedel uppläggning visar att detingalunda enbart är omsorg om konsumenterna och deras hälsa som har betingatdenna debatt, utan också en omsorg om producenterna och aft de infe skalldrabbas av alltför besvärliga konkurrensvillkor. Detta var ganska upplysande. Uppläggningen skilde sig frånden som man hade i debatten om äpplen och päron. När jag hörde en del avargumenteringen , blev jag något förskräckt. Det hävdades aft deGATT-regler som finns och det som majoriteten i beslutar infe skulleinnebära atf det ställs hälsokrav på produkterna. visadeemellertid nu med sitt inlägg atf det inte enbart handlar om hälsan. villhan även ha ett ökat tullskydd. Kontrollen av varor och livsmedel skall vara likabeträffande innehåll, egenskaper och hälsoaspekter för såväl importerade sominhemska produkter - vare sig det gäller lök eller någon annan vara. 1 den måndet brister när det gäller möjligheter att kontrollera och när det gällerresurser skall man förvisso ta mycket seriöst på det. Man skall då diskuteradetta som en resursfråga och en fråga om möjlighet att göra en bättre kontroll.Detta är vad vi avser att göra i den lagrådsremiss som skall ske. Det är ensak. En annan sak är att säga att man skall skydda odlarna,eftersom odlarna utomlands infe har aft uppfylla lika hårda allmänna miljökrav.De kan därför använda andra medel än man kan göra i vårt land. I det avseendetskiljer sig emellertid inte livsmedlen på något sätt ifrån andra produkter somdet bedrivs handel med. Det vet rirnligen . Exempelvis har kanske sämre arbetsmiljökravi verkstadsindustrin än vad vi har i . Man kan därför säga atf desvenska verkstadsproducenterna åläggs en högre kostnad. Detta förhållande geremellertid inte möjlighet att stoppa import av verksfadsprodukfer frånStorbritannien. Det är emellertid på precis det sättet man nu vill göra genomatt skydda producenter av livsmedelsvaror. Man hävdar då atf det finns etthälsomotiv i bakgrunden. Hälsomotivet handlar emellertid om vad mateninnehåller, och i det fallet skall kontrollen vara lika. Om villkoren för import av livsmedel . AnL 142AGNE (): Jag kan inte förstå att det skall behöva varanågon skillnad. I detta avseende sammanfaller ju konsumenternas krav på höglivsmedelskvalitef med producenternas villkor. Detta handlar i grunden omlivsmedelskvaliteten, och det var från den utgångspunkten jag ställde minfråga. Av jordbruksministerns svar framgår att han inte är bereddaft arbeta, i den position han har i förhållande lill andra länder, för atfpåverka dem så all vi skulle kunna få samma höga kvalitet på de importeradeprodukterna som på dem som vi producerar här i landet. Jag beklagar detta. Harregeringen verkligen inte större ambitioner på detta område? Är ni beredda attlämna konsumenterna i ovisshet om vad de skall äta? AnL 143 Jordbruksminister : Jag tycker inte atf skall tala omaft "lämna konsumenterna i ovisshet om vad de skall äta". Varförskall man skapa en onödig oro på den punkten? När det gäller kontrollen av vegetabilier gör vi i dagflera stickprov på importerade produkter än på inhemska, och man mäter på sammasätt. Det är felaktigt att man skulle släppa hälsokraven därför att det rör sigom importerade varor. Det blir inte bättre av att man vill koppla inproducenfin-fressen, och därigenom skjuter konsumenternas oro för hälsa framförsig. Vi far allvarligt på konsumenternas hälsa. Därför vill viskärpa livsmedelskontrollen, som jag sade, både för importerad mat och förinhemskt producerad mat. Del är det vikliga beskedel till konsumenterna. Deskall inte behöva känna oro på den punkten. Vi avser också atf iinternationella förhandlingar verka för att malkvalitelen skall bli bättre. Detgäller då att skilja på vad som är konsumentintressen och vad som ärproducentinfressen. Om man inte gör den åtskillnaden lär internationellaförhandlingar inte kunna lyckas. AnL 144 (): Ja, jordbruksministern, jag måste då återgåfill mitt exempel i denna fråga. Hur skall konsumenterna t.ex. kunna vetavilken behandling och vilka odlingsmetoder som den lök de äter har varit utsattför? Vilket besked harjordbruksministern att komma med? Kan jordbruksministern säga lill mig somkonsument att jag kan vara helt säker på att jag äter en lök med samma högakvalitet som den som odlas på , om jag konsumerar en lök som ärimporterad? Del är uppenbart att de skilda odlingsmetoderna gör alt delfinns andra restprodukter i de importerade varorna. Jag har två saker att säga när det gäller lök.Det ena är att vi återkommer i proposifionen fill de mera konkreta metodernanär del gäller kontroll. Det andra är aft jag träffade enöverenskommelse med samfliga stora organisationer och företag inom den svenskahandeln. Fr.o.m. skall man ursprungslandsmärkalösvikt av frukt och grönsaker i alla affärer i - såväl i stora som ien del mindre handelskedjor.Det innebär att det i affärerna skall finnas angivet om det är svensk,holländsk eller t.ex. spansk lök: Jag tror att och jag och alla andra som ärengagerade i frågan kan göra en insats genom att gå ut i affärerna och se efteri vilken utsträckning man lever upp till den överenskommelse som handelnträffade med mig . Från början var det rätt knapert. Det har gåttbättre . Jag tror nog aft det finns skäl att påminna handeln om denhär överenskommelsen. Utöver vad som kan komma ut av del vi talar om i propositionen,kan den intresserade konsumenten lära sig vilka metoder som används i olikaländer. Det skall finnas besked i handeln om det är svensk lök ellerholländsk lök. Om skogsbruket i de fjällnära skogarna AnL 146 (): Jag förstår nu att det förslag som kommerinnebär att jordbruksministern är beredd aft skärpa kontrollen. Det tycker jagär bra. När det gäller märkningen får konsumenterna i de flestafall - eller skall få enligt ambitionen - besked om varifrån produkten, i dettafall löken, kommer. Beskedet sträcker sig emellertid inte längre. Det ärtydligen så att vi måste finna oss i att få äta lök som är strålbehandlad ochbehandlad med groddningshämmande preparat. Regeringen har tydligen inteambitionen att fa ytterligare miljösteg. Det beklagar jag. Överläggningen var härmed avslutad. 32§ Svar på fråga 1988/89:298 om skogsbruket i de fjällnära skogarna har frågat miljö- och energiministernom det i de fjällnära skogarna kan utgå bidrag till ett i frågan skisseratanpassat skogsbruk. Arbetet iregeringen är så fördelat aft det är jag som skall svara på frågan. För skogsbruket i det område som av hardefinierats som fjällnära gäller enligt skogsvårdslagen särskilda begränsningaroch aktsam-hetsregler som bl.a. bygger på ställningstagande av . Varjeslufavverkning kräver tillstånd av oavsett om avsikten äratt ändra markanvändningen eller att fortsätta med skogsbruk.Skogsvårds-styrelsen skall vägra tillstånd om en avverkning skulle medföra riskför nedflytlning av fjällgränsen eller om man bedömer alt det inte skulle kunnaskapas en ny skog efter avverkningen. När tillstånd ges kanskogsvårdsslyrel-sen föreskriva olika villkor i fråga om hänsyn till skildaintressen. Myndigheternas kontroll över atf avverkningarna sker med all denhänsyn som föreskrivs i lag är mot denna bakgrund starkare i de fjällnäraskogarna än i resten av landet. Härtill kommer att byggandet av skogsvägar ärsärskilt reglerat i syfte att undvika ett onödigt tätt vägnät. Samtliga de begränsningar som jag nu har redovisat skalltålas av markägaren utan någon ekonomisk ersättning. I det område som i sin fråga kan det dock lämnas bidrag lill bl.a. ålerväxtålgärder För bidragen gäller den begränsning atf åtgärden inte fårskada viktiga natur- eller kulturvårdsintressen eller vikfiga intressen förrennäringen. Men det finns också i är generellt möjlighet attlämna vissa bidrag lill direkta natur- och kulturvårdsåfgärder i anslutningtill skogsbruksåtgärder. nämner i sin fråga möjligheten atf besluta omnaturreservat enligt naturvårdslagen. Jag kan nämna atf det därutöver ärmöjligt för , eller kommunen i vissa fall, att träffa avtal medmarkägaren om särskild skötsel av ett område mot ersättning eller utanersättning. Enligt min mening är de regler som kan fillämpas förskogsbruk i de fjällnära områdena utformade pä sådant sätt atf de i allt väsentligttillgodoser de intressen som nämner i sin fråga. Det skall alltså intebehövas några ytterligare statsbidrag för detta ändamål. AnL 148 (): Jag ber att få tacka för svaret. Jag förväntade mig att fä svaret att vissa bidrag utgårför natur- och kulfurvårdsinfressen. Jag undrar just om infe de bidragen skullekunna omformas till atf hjälpa människor aft inte avverka. Jag har ställt min fråga med tanke på de människor som bori västra . Man vet atf där utnyttjas 5:3-bidraget i en zon pä 600 m uppi fjällvärlden. Det är alldeles för högt i västra , precis som det ärpå många andra ställen i , Så länge bidrag till skogsbruket finns måste samtligaskogsägare i enlighet med zonbestämmelserna befraktas som likvärdiga. Däremotkan och bör bidragen som gör skogsbruket lönsamt även i ur virkessynpunktolönsamma bestånd förändras. Bidragen borde inriktas mot skogsbestånd av högtbevarandevärde som skonas från avverkning. Bidragsbeloppet skulle förslagsvisi det aktuella fallet motsvara vad det skulle kosta staten om dagensbidragsbestämmelser tillämpades för t.ex. 5:3-skog, skogsbilvägar, markberedningoch dikningskostnader, dvs. en omvänd form av bidrag. Genom atf omforma 5:3-bidragef blir det stimulans fillsjälvverksamma skogsägare att bevara naturvärden och bibehålla en levandelandsbygd. Dagens virkessifuafion gör det svart för självverksamma ägare atterhålla god lönsamhet i konkurrens med andra genom atf sälja, skogen och därmedförstöra naturvärden. Den stafliga bidragsnormen skallinfe stimulera till att krossa vårt ännu kvarvarande, ursprungliga ochenhetliga ekosystem. Många av våra marker har otvivelaktigt större betydelseför livet och framtiden än den ekonomiska trångsynthet som styr dagensavverkningsplaner. Markägarna skall naturligtvis få behålla rätten att äga ochbruka marken till husbehov enligt naturreservalsföreskriflerna. 5:3-bidraget har redan, som nämnde, iflera omgångar fått förändrad inriktning, senast med tillämpning från detta år.Ur detta bidrag kan man nu ge ekonomiskt stöd till direkta natur- ochkulturvårdsåfgärder. Jag kan inte se annat än aft den förändring som är på gång avbidraget, och vad jag i övrigt redovisade, stämmer väl med den inriktning EvaGoés önskar. Vi menar atf en del av dessa åtgärder skall kunna vidtas, och attägaren får tåla att det sker begränsningar utan att han får ersättning för det.I övrigt anser jag atf lagstiftningen och de bidragsformer vi har ger utrymmeför aft arbeta med den inriktning som har förordat. Om ökad utbUdning tUl miljö- och hälsoskyddsinspektörer AnL 150 (): 5:3-bidragef infördes och skulle finnas . Det innebär atf det är kvar. Vi ser då risken att manförsöker utnyttja dessa 5:3-bidrag maximalt. Det är detta vi vill undvika. Istället tycker vi att bidraget borde omformas fill aft bevara skog. Jag tyckeratf det är en bra början när ni säger att bidraget går till natur- ochkulturvård. Men jag skulle vilja ha exempel på om bidraget kan användas justför aft bevara skog. Överläggningen var härmed avslutad. 33§ Svar på fråga 1988/89:292 om ökad utbildning till miljö- ochhälsoskyddsinspektörer har frågat mig omregeringen kommer att öka antalet utbildningsplatser för aft fillgodose denökandeefterfrägan på miljö- och hälsoskyddsinspektörer. Det är utan tvivel så att behovet av personal inommiljöskyddsorganisafio-nen har ökat. Nya tjänster beräknas tillkomma hoskommunerna för att ta hand om de vidgade uppgifter dessa fält enligtmiljöskyddslagen. står den statliga organisationen inför enutbyggnad, och industrin ökar sin rekrytering av personal med miljöutbildning.Något förslag om utbyggnad av hälso- och miljövårdsutbildningen har dock inteförts fram till regeringen i anslagsframställningarna för /90,av i eller av UHÄ. Utbildning av personal för miljöskyddsorganisationen skerinte enbart genom hälso- och miljövårdslinjen i . Andra vikfiga grupper somkan rekryteras fill detta område är t.ex. civilingenjörer med lämpliginriktning, såsom kemiteknik och naturvetare. Vid en överläggning med företrädare förolika berörda myndigheter och organisationer, som miljö- ochenergidepartementet inbjudit lill och där även utbildnings- ochcivildepartementen deltog, belystes de problem som personalsituationen inommiljöområdet just nu innebär. Där underströks atf det infe bara är en fråga förstat och kommun all kunna rekrytera tillräckligt många utbildade, ulan att detockså i stor utsträckning gäller att kunna behålla den personal man har. Dethandlar då inte bara om sådana generella förhållanden som löne- ocharbetsmiljöfrågor, utan också om t.ex. möjligheterna för de anställda atf kunnautvecklas i arbetet genom fortbildning och vidareutbildning. Regeringenhar uppmärksammat de frågor som har 1988/89:36 väckt. Om antalet antagningsplatser på miljö- och hälsoskyddslinjen kom-1december 1988 mer att förändras nästa budgetår är en fråga som jag i daginte kan uttala niig miljö-och hälso- 2 (): Jag vill tacka utbildningsministern för svaretpå min fråga, även om jag måste säga all jag fortfarande har farhågor inför denframtida tillgången på utbildad personal inom detta område. Det är rikfigt atf det inte har förts fram förslag omutbildningsplatser i anslagsframställan från , eftersom man därtydligen inte uppmärksammat denna fråga förrän efter det att anslagsframställanlämnats in. Men man har faktiskt lämnat en skrivelse i ämnet till regeringen. Det är självfallet viktigt att stat och kommun skallförsöka behålla sin personal, men det är mycket svårare med den storakonkurrens som finns , som dessutom kommer att öka. Jag tyckeratt detta är myckel starka skäl för en utökad utbildning. Från finns också förslag om ensnabbutbildning för atf möta det mest akuta behovet. Det skulle vara en ettårigspecialutbildning för människor med akademiska kunskaper i biologi ellerteknik. Jag skulle vilja fråga utbildningsministern hur han ser på just denfrågan. Bristen pä miljö- och hälsoskyddsinspektörer blir alltmerakut. finns det 62 utbildningsplatser. Redan nu är efterfrågan vidastörre än fillgången. Kommunerna kommer atf inrätta 200-300 tjänster,och länsstyrelserna behöver ett hundratal. Delta med industrin logutbildningsministern upp, och det är riktigt att det är ett utökat intressedärifrån. Jag tycker all dessa tre förhållanden tillsammans ärabsoluta skäl för atf man måste ta itu med det här problemet ochutöka utbildningen. Har vi faktiskt fattat beslut om atf kommunerna skall haett utökat tillsynsansvar är det ett oavvisligt krav och en skyldighet aftriksdag och regering också tillgodoser behovet av utbildningsplatser. AnL 153 Utbildningsminister : Fru talman!Jag tycker att har nämnt en intressant möjlighet, att ge enpåbyggnadsutbildning för personer som har en grundläggande utbildning som ärlämplig aft bygga vidare på. Skulle det komma något förslag från någon högskolaom en lokal linje med det innehållet anser jag att det bör studerasuppmärksamt. AnL 154 (): Jag tackar för det beskedet och tänkerverkligen ta det fill mig. Sedan får man hoppas att det kommer ett sådantförslag, och det går kanske också att påverka så att det kommer en sådanframställan, så att vi får den här påbyggnadsutbildningen. Det handlar om ett komplement. Linjen i sig är treårig ochlöser egentligen inte de problem som vi har. Men jag anser fortfarande attantalet platser på miljö- och hälsoskyddslinjen bör utökas - man bör göra bådasakerna. Den här påbyggnadsutbildningen är viktig för alt kunna möta det akutabehovet. Överläggningen var härmed avslutad. 34 §Svar på fråga 1988/89:303 om äldre invandrares språkproblem AnL 155 Utbildningsminister : har frågat invandrarministern omdet finns några planerade åtgärder som speciellt vänder sig fill äldreinvandrare för aft hjälpa dem med bl.a. språkfrågor och för att bryta denisolering som många av dem lever i. Frågan har överlämnats till mig. Det är vikfigt aft samhället kan erbjuda även de äldreinvandrarna en god utbildning. Detta sker enligt min mening bäst genom att detreguljära utbildningssystemet utnyttjas i första hand och att särlösningarundviks så långt det är möjligt. Det finns därför inga speciellautbildningsinsatser som riktar sig enbart till invandrare . Någrasådana planeras ej heller. Invandrare har rätt lill svenskundervisningantingen inom ramen för svenskundervisning för vuxna invandrare (sfi) ellerinom grundvux på samma villkor som gäller för yngre. Motsvarande gällerfortsatt svenskundervisning inom ramen för t.ex. komvux. Studieförbunden strävar genom sin verksamhet efter aftbryta isolering och ensamhet. Studieförbunden riktar sig ofta med speciellaerbjudanden till både äldre och yngre invandrare, ibland i samarbete medinvandrarorganisa-tioner. Jag är medveten om att del på sina håll föreligger bristpå tolkar. Genom de utbildningsinsatser som görs ökar dock antalettolkutbildade personer successivt. Om äldre invandrares språkproblem AnL 156LENA (): Fru talman!Jag ber att fä tacka utbildningsministern för svaret. När vi pratar om invandrare och flyktingar tänker vioftast på unga, relativt välutbildade, friska människor. Det är lätt att glömmabort att vi här i har över 115 000 invandrare som är eller äldre, och den gruppen blir bara större och större . Majoriteten i den gruppen är kvinnor. De har många gångerföljt med sin man eller sin familj och socialt varit helt hänvisade fill dessakontakter. Ändras sedan familjebilden blir dessa kvinnor mycket isolerade.