prot · GC09124 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag nolerar med stor tillfredsställelse atlkommunikationsministern ser den här deballen som viklig och som en markeringför det intresse som finns i . Jag uppfattar samiidigi atlkommunikationsministern kanske låter något förnöjd, vilkel också gäller denledamot från trafikulskoltel som lyckle all del var bra all vi relalivt sellhade samma nivå på olyckstalen. Men det är egenlligen en alldeles för lågambitionsnivå. Det har här talats om det trendbrott som regeringeneftersträvar när det gäller trafikolyckor. Det skulle vara intressant att velaom regeringen 7 protokoll 1988/89:124 Prot.1988/89:124 kommil något på väg i sin faniasifulla fundering, eller om denforlfarande befinner sig på inilialsladiet Om ökad trafiksäker het Kommunikationsministern gör frågan om trafikpoliser resursfråga. Det är nalurliglvis å ena sidan fråga om della, men å andrasidan är del också fråga om vilka meloder man använder. Min åsikl är all delinte kommer all vara möjligl all ersälla de positiva effekterna av den rörligapolissiyrkan med enbarl tekniska hjälpmedel. All man vill ha fler poliser harfaktiskt inle så mycket atl göra med alt man vill sälla fast folk, ulan all manvill få människor alt köra laglydigt Om man kan köra från till Skåneutan atl se en trafikpolis, är della inle bra för vare sig trafikrylm ellerlugn och säker körning. Samhällsekonomiskl kostar också lapplisorna en hel del,och man slog in på fel väg när man förstärkte resurserna för dem men hölltillbaka när del gällde resurser lill den rörliga polissiyrkan. En nytillkommen ledamol har här lalal om fler straff,högre böter, dyrare bränsle och om alt konfiskera bilar. Jag vill markera altjag inle tror atl del är modellen för en säkrare trafik. Jag uppskallar kommunikalionsminislerns ullalande om allförslagel kommer atl innebära en kraftig sänkning av gränsvärdena förtrafiknyklerhelsbrotten. Jag har närmast beklagat all del dröjt ochall regeringen inte har orkat la sig samman. Jag tror inle alt del berott påGeorg , eflersom han lydligen har en inslällning som ligger räll itiden och bådar goll för Irafiksäkerhelen. Men de övriga i regeringen har inleorkat ta sig samman. Det är angeläget all del sker, som kommunikationsministernsade, en samlad bedömning och atl den äger rum . Del är angeläget all komma fram till ell resullal i denhär frågan. Om en bilförare av femhundra kör onyktert, är var fjärde förolyckadalkoholpåver-kad. Också små alkoholdoser innebär en dramatisk försämring avkörskick-lighden. Det är därför vikligl atl gä i täten för utvecklingen iEuropa. Vi har i den traditionen, och och var försl ivärlden med att införa promillegränser. Hela världen följde efler.Det finns nu anledning all gå i läten också för sänkla gränsvärden, inle föralt bestraffa, utan för all uppnå en säkrare irafik. 80 (): Jag vill börja med atl lackakommunikationsministern för svaret på båda mina frågor. Jag förslår all detinle är så läll alt svara på alla de frågor som dykt upp under debatten. Menjag lycker all kommunikalionsminislern gjorde etl myckel bra försök all svara,även om jag inte rikligl är nöjd med de svar jag fick, men del är en annan sak. Jag håller med kommunikalionsminislern om atl del här ären viktig deball. Del framgår kanske av det faklum all del är många ledamölersom är med och debatterar de här frågorna. Det är mycket viktigt alt ökaIrafiksäkerhelen. Jag villockså poänglera del som kommunikalionsminislern log upp i sill svar lillmig, nämligen trafikantens ansvar. Det är där som skiljelinjen går, som jagser del, mellan mill sätt all se på trafikanterna och det ansvar som jag tror attde är beredda atl ta och regeringens inställning, som jag har 62 kritiserat Jag menar alt vi kan havilka regler som helsl, men det spelar ingen roll ominle reglerna följs och respekteras av invånarna. Vi vel all respekten Prot. 1988/89:124 för nu gällande hastighetsgränser redan är låg, och denkonimer iroligen alt sjunka ännu lägre efler del allregeringens beslut börjat gälla . Jag tycker delta är myckel olyckligl. Regeringen gick i sill beslul ifrån irafiksäkerhetsråddsförslag. Minislern sade att miljöaspekterna hade vägls in. Jag har förställ atl socialdemokrater na ser miljöaspekter i delta samspel mellan hastighet och avgasulsläpp, men del samspeld är ifrågasatt av många. En sak som inle är ifrågasatt är dock den jämna hasligheiens inverkan på miljön. Alla är överens om atl en jämn fart gör atl avgasulsläppen minskar. Jag kan konsiaiera all vi har en gemensam syn när delgäller viklen av all minska olyckor och all få en bättre miljö även inomtrafikområdet. Men vi har inle en gemensam syn i fråga om vilka medel man skallanvända för all nå detta. Som jag ser det vill socialdemokraterna gärna och oftastifta lagar, medan anser att man i första hand skall informera ochpåverka trafikanterna. Jag inslämmer också i del som sade tidigare.Från moderat sida har vi velat kraftigt öka väganslagen för all på del sättetfä bättre vägslandard, vilkel kan leda lill jämnare haslighd och minskadeulsläpp. Jag är för min del överlygad om attden moderata linjen som jag lalal för är den som ger bäsl resullal både när delgäller trafiksäkerhet och när det gäller miljön. 81GÖREL (); Även jag lackar kommunikalionsminislern försvaret på milt inlägg. Jag lycker del är en myckel irevlig ton i den här debatten,och del gäller samtliga deltagare. Jag delar kommunikalionsminislerns uppfattning alt delfaktum alt den relativa andelen olycksdrabbade har sjunkil är en klen tröst Jagmenade inte att det var någonting atl skryta med, men det är en upplysning omall insatta ålgärder ändå ger effekl. Själv tycker jag del är litet hårt att,som det blivit, lägga ansvarel för trafikolyckorna i så slor utsträckning påförarna. Även kommunikationsministern tycktes vilja göra det. Trafiken är eltsamspel mellan alla som är inblandade i Irafiksyslemet Då är naturligtvisinformalion, som nämnde , någoniing oerhörl viktigt. Sänklahaslighder, där det är berättigat, är också vikligl, men del är då slorskillnad på den hastighet man kan hålla på motorvägarna som ju är de minslolycksdrabbade av alla i vägsyslemd, och t.ex. vägar genom ell tätortsområde. Eflersom andelen lung trafik ökar, ökar ocksåolycksriskerna, särskilt om del inle finns alternativa vägar för den trafiken,ulan den ivingas gå genom lälorler därför all det inte finns kringfarlsledereller tvärleder. Den saken är jag allvarligl oroad av. Det innebär också ellhögre slitage på de vägar som finns. Ökningen av andelen tung irafik är alltsåen stor fara. Jag hoppas all man genom den forskning som bedrivs påolika områden -inte minst inom VTI där jag sitter i slyrelsen - kan få framsådana faklorer som gör all man sätter in åtgärder för irafiksäkerhelen på rättområde. , Prot, 1988/89:124 på god väg- uttrycket låler litetskämtsamt i denna debalt - men mer behöver göras och vi behöver veta mer omvilka åtgärder som bör sällas in. Pä grund av all min lalelid log slut blevmilt förra inlägg litet hasligl avbrutet Jag vill forlsälta resonemangel därjag slutade, om skillnaden mellan trafiksäkerhelsrädds förslag och regeringensbeslut. Jag menar atl skillnaden är myckel marginell. Som jag försökle sägahell hasligl gjorde regeringen en mera övergripande bedömning, där vi ocksåvägde in miljöaspekten. Man kan alltid diskulera hur slor den är, menolvivelakligl är del viktigt all klara ul atl topphaslighderna har en negativeffekl på miljön. Jag tror alt del för många människor är en slark motivationatl sänka haslighderna, när man därmed bidrar lill all minska miljöskadorna.Jag tycker det kan vara skäl att la in den saken i del här sammanhanget gär vi mol semesler och en irafikiopp. Men de flesla avoss har ledigl under den liden. Är del inte dä skäl alt varva ned litet ochdämpa farten, dämpa de högsla farterna? Därmed dämpar man också den allmännarytmen och hastigheten på våra vägar. Alla som kör bil - och del gör vi väl allihop - vel all omman ligger på 110, och kanske slickar på marginalen ovanför lill 120, så vänjerman sig vid den rytmen. Kommer man sedan in på en 90-väg är det svårt atlanpassa sig nedåt, och blir del 70-väg är del ännu svårare. Man lycker del gårväldigl sakta. Jag menar atl den generella sänkningen till 90 bör kunnamedverka till all vi sänker rytmen även pä vägar med lägre haslighder. Detta måste vara en mycket klar politisk signal. Jaghoppas att företrädare för alla parlier är överens om all de satta gränserna ärmaximigränser och skall respekteras. Vi får inle falla in i dd allmännaresonemanget om att trafikmoralen ändå är så dålig all del inle är lönt atlgöra något ål den. Jag anser att detta är ell myckel farligt resonemang. Därförvill vi sända en mycket klar politisk signal att alla nu måste hjälpas åt altfå elt trendbrott i denna utveckling. Kan vi också fram - vilkel jag hoppas -se atl antalet olyckor minskal, lycker jag del vore en enorm framgång. Jaghoppas att när vi samlas i hösl i del skall vara möjligt all göra ensådan summering. Jag är alltså inte nöjd med tillståndet . Om ElverJonsson uppfattar mig som förnöjd har han fel. Men jag kan ändå konstatera,och andra, all i ell europeiski och framför alll globallperspekfiv är vi elt föregångsland också pä detta område. Vi skall samtidigterkänna alt vi nu visar vår otålighet över atl vi inle kunnal minska anlalelolyckor under de senasle åren, ulan atl del har gåll upp. I Göleborg har del samlats en slor internationellkonferens om irafiksäker-helsfrågor med ett sextiotal deltagare frän världensolika länder. Man har där kunnal konstatera alt 300 000 människor omkommer i landsvägslrafiken. Del är delsamma som all en stad avGöleborgs siorlek utraderas i trafiken. Detta är alltså etl myckelangeläget område för ettinternationellt samarbete, det är helt tydligt De delegater som är Prot.1988/89:124 samlade i ser med uppskattning pä de insalser gör. Jag hade i går tillfälle atl redovisa den insats vi avseralt göra och de ambitioner vi har när det gäller all förbätlranykterheten i trafiken. Allra sisl, , visst är det ändå tyvärr enresursfråga i vilken utsträckning som poliser kan visa sig i Irafiken. Jagbeklagar alt inle fler poliser finns i trafiken för Irafikövervakning, men viär medvelna om all poliser behövs för mänga andra angelägna uppgifler. Jag vill än en gång säga all även om man inle ser någonpolis i den närmaste omgivningen, gäller de regler för irafiken som riksdag ochregering har beslutat om. Dessa regler måste följas, och trafikmoralen får inlevara beroende av om man har en polis i hälarna. vice lalmannen anmälde atlJan och anhållil all till protokollet fä anlecknal alt deinte ägde rätt till ytterligare inlägg. 83 (): Jag vill helt ansluta mig lill del somkommunikalionsminislern slutade sitt inlägg med. Del är alldeles självklarlall del måsle vara på så sätt Därför vill jag la upp de tankar som har fört fram om trafikanternas ansvar. Del är lätt alt säga all trafikanterna skall ta sillansvar. Men vi ser ju all merparlen av trafikanterna faktiskt inle lar sillansvar. Om de hade gjorl del, hade de hållit de hastighetsbegränsningar somgäller. Dessa beslämmelser har inle lillkommil av en slump, ulan därför atl manhar det vara farligt att köra fort. Det är tydligt atl merparten avtrafikanterna inle är villiga att ta ansvar. Därmed faller en stor del av JanSandbergs resonemang på del här områdel platt till marken. Trafikanterna måste uppenbarligen på något sätt få hjälpför atl kunna la sitt ansvar. Detta med att bli uppläckt utgör dä en väldiglviklig del. Tyvärr måsle man konstatera all många människor inte är villiga allla ansvar förrän de upplever atl de är holade av nägon form av sanktion. Jagtror också alt del är viktigt atl man i trafiksäkerhelsarbetet verkligenbeaklar hela sanklionssi-dan för all på så säll hjälpa till all åstadkommadella ansvarstagande som är så nödvändigt. Del kan inle vara så atl merparlen av dem som kör påvåra vägar inte är informerade om konsekvenserna av atl köra för fort, eftersomdel har talals om dessa konsekvenser via television, tidningar osv.Det kan alltså aldrig bero på okunskap, men trols della iror jag ändå all envidgad och bra informalion i samband med den planerade haslighdssänkningen isommar kan spela en avgörande roll för den fortsatta utvecklingen på dellaomräde. Del har också lalals om belydelsen av rytmen i trafiken.När jag kör på vägarna har min målsättning varil alt jag inte skall köra fortare än . Min erfarenhet är då atl jag får en ulomordenlligl lugn ryim. Jag kan ulan svårigheler hålla denna hastighet på hela vårl vägnät, där den är tillåten. Del blir elt jämnt flyt och det nedbringar min bensinförbrukning med mycket stora tal. Det finns all anledning alt enbart av del skälet sänka 65 1988/89:124 hastigheten för att få ned rytmen ochminska antalet omkörningar. hastigheternaskulle utgöra elt mycket verksaml bidrag. 84 (): Kommunikationsministern är inte nöjd medtingens ordning. Del är ett klokt svar, eftersom det innebär altkommunikationsministern kommer att ha ambitionen all vara pådrivande, vilkel viär lacksamma över. omnämnde en konferens som hölls i Göleborgi gär. Jag vänlade på atl han möjligen skulle komma med del svar som han inlegav i gär, nämligen svar på frågan om vad som händer efler ,då den planerade haslighdsbegränsningsperioden upphör. Återgår alll lill dengamla ordningen, eller vad är det som då händer? Kommunikationsministern sade all har en hyggligsilualion jämfört med i övrigt och i ell globalt perspektiv. Detta ärnaturligtvis rikligl. Det aren position som vi skall slä vakt om. Men vi fårinte glömma atl en orsak lill all södra och konlinenlen, samt andradelar av världen har så dramatiskt höga olyckstal är all del där förekommer såmänga fall av s.k. proinillekörning. Del råder inle några ivivel om della.Sverige har en förhållandevis slräng lagstiftning som hell säkerl haft enmycket positiv effekl på irafiksäkerhelen. Därför är det viktigt atl vi nuocksä går i läten för att sänka promillegränserna. Kommunikationsministern harju loval att gå i spetsen för radikall sänkta gränser, vilkel jag hoppas skallkunna genomföras. Jag håller med om alt vi behöver varva ned i trafiken. Delär hell rikligl. Men delta slår inte i något motsatsförhållande lill atl delvore värdefullt med en större rörlig irafikpolisstyrka. Jag iror nalurliglvisalt kommunikalionsminislern inte är någon utpräglad ögontjänare. Men ossemellan sagl, om det finns rörlig trafikpolis ule, påverkar detta trafikrytmenså all den blir lugnare, vilkel vi inte kan bortse ifrån. Lål del vara litetfärre lapplisor, men några fler trafikpoliser! En radikal sänkning av gränsvärdet när det gällertrafiknyklerhelsbroll skulle vara den slörsla reformen för atl skapa en slörretrafiksäkerhet Saken blir ju inte sämre av att en sådan reform inle lar någrabudgdmedel i anspråk. De samhällsekonomiska vinslerna blir slora, samiidigi sommänskligt lidande och död kan undvikas. Det är ingen dålig reform, herrkommunikafionsminisler. Driv pä så all den blir verklighel! Alla behöver inlevara förare för alt räknas som trafikanter. Därför är det vikligl alltrafiksäkerhetsdeballen och opinionsbildningen gär vidare och alt del föresläskonkrela ålgärder saml atl vi som lagstiftare tar vårl ansvar. 85Kommunikationsminister : Herr talman! Jag skall fatta mig kortoch enbart svara på frågan vad som händer efler . Jag kan i dagbara säga atl trafiksäkerhelsverkel kommer all inom korl pröva frågan om inomvilka områden som man är beredd alt av miljöskäl fastställa högslahastighdsgräns lill /lim. Efter det alt trafiksäkerhelsverkel har gjorlsin bedömning, kan vi återkomma lill den konkreta fråga som . Överläggningen var härmed avslutad. 9 §Svar på interpellation 1988/89:198 om postutdelningen av gruppreklam har frågat mig vilket ansvarpostverket har för all gruppreklam som kund belalal för delas ul enligtöverenskommelse. har en rikstäckande organisation för uldelningav gruppreklam. Den beslår i huvudsak av brevbärare som på frivillig basisåtagit sig uldelning. I vissa distrikt i var del inle möjligl atlunder åsladkomma en sådan organisation i egen regi. För atl bibehållarikstäckningen valde postverket därför all anlita privata enireprenörer förutdelningen. Utdelningen av valmalerial har inle fungerat lillfredsslällandeunder valrörelsen i Storstockholmsområdd. Kompensation i olika former harreglerats i avtal mellan postverket och de drabbade partierna. Fr.o.m. har postverket åter en i egenregi fungerande uldelningsorganisalion för gruppreklam inom helaStorstockholmsområdd. Om posluldelningen av gruppreklam 87 GÖRELBOHLIN (m): Jag tackar för svaret. En privat firma eller en entreprenör anlitad av postverketborde kunna ställas till ansvar i della sammanhang, men jag vel inte om sä harskell. Här har man tagit betalt av postverket för en ijänsl som inle harulförls. Om jag hade gått direki lill en prival entreprenör ochkunnal bevisa att jag inte har fåll den tjänst som jag belalal för utförd,kunde jag ha slällt honom till ansvar. Som framgår av svaret har postverketlämnal viss ersällning till de drabbade i det här fallel, men denna ersättningläcker ju inle de förlusler, merkostnader och besvär som della har medförl. Jag lycker all del är viktigt all peka på denna händelse.Jag har även från andra håll fåll informalion om all den inle är den enda avsill slag, vilket också framgår av svaret. Del är allra mest därför all del rör sig omvalförsändelser och valinforma-lionsmalerial som jag lycker att della är säkolossall viktigt Misslag av den här lypen får bara inle hända, vilkel även ärvikligl för tilltron lill postverket Posten befinner sig i en monopolliknandesituation - man har i vart fall monopol på brev. Man är ganska ensam på andraområden. Om man har en sådan monopolliknande situation blir ansvaret större. Jag lycker alt detta är en fråga om informationen inompostverket De slalliga verkens personal har ell mycket slort ansvar gentemotkunderna. Verken sorterar direki under regeringen. Det är därför ännu vikiigareatl man är medvelen om ansvaret. Jag skulle vilja fråga om kommunikationsministern ärberedd atl ta ett initiativ till informalion, som kan gälla verkens personal iallmänhet och, på förekommen anledning, postverkets i synnerhet Velkommunikationsministern möjligen om någon sådan informalion är på gång? Enliglmin uppfallning får det inle hända atl reklam som man lar betalt för atlutdela, särskill reklam av den här typen, hamnar i en garderob eller i ensopconiainer. För min del önskar jag atl respekten för postverket skall finnaskvar hos nytljarna av postverkets tjänster. Prot,1988/89:124 Om transporter av farligt gods Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar, Jag tror atl man med stor lillfredsslällelsekan nolera atl postverket i slort fungerar myckel bra och lever upp till dekrav som har ställt på verkel såsom statlig myndighel. Frågan om den speciella malör som skedde med valmaleriali.Storstockholmsområdd har diskuterats av min förelrädare med en annan avkammarens ledamöter , Jag kan lill prolokollel konstateraall min förelrädare då avslutningsvis sade beiräffande delrefererade fallel; "Del vikliga är emellertid all del inle skall gä lillpå del viset, och jag uppfattar de ålgärder som posten nu har vidlagit och desom man avser atl vidta på del sättet all poslen är lyhörd för just dennaaspekt." Man hade då diskuleral frågan ulifrån den demokraliska aspekt somligger i all valmalerial inte kommer fram. Jag utgår nu ifrån att postverket har tagit del av denfrågedebatten och av den deklaration som min förelrädare avgav. I mill svar harjag också redovisal de förändringar i organisationen som postverket harvidtagit när det gäller dislribulion av gruppreklam i Storstockholmsområdd. Molden bakgrunden anser jag inle all del nu finns anledning för mig all i minegenskap av kommunikationsminister la någol särskill inilialiv i denna fråga. är vi således hell överens om att vi med förtroende skall kunna lämna vårauppdrag till postverkdoch räkna med all försändelserna kommer fram. 89 (); Jag lackar för det svaret och jag är nöjd meddel. . Jag var dock förvånad över all denna malör kunde ske. Anledningen tillatl jag inle har tagit upp frågan är dels all uppgörelsen mellan densom köpte tjänsten och postverket kom till ganska sent, dels atl dd har sketten annan malör. Jag är dock nöjd med alt kommunikationsministrarna har tagit såallvarligl pä denna fråga. Jag är övertygad om att man även inom poslverkd nuskall se lill alt det inle händer igen. Överläggningen var härmed avslutad. 10 §Svar på interpellation 1988/89:199 om transporter av farligt gods 90 Kommunikationsminister : Herrlalman! har frågat mig om ddfinns.planer på all skärpa reglernaför iransporler av farligt gods och var frågan om transport av flygbränsle irörledning från lill ligger. och har elt ansvar försäkerheten inom resp. verksamhetsområde även i fråga om transporter av farligtgods. har molsvarande ansvar för landlransporler. Berördamyndigheter svarar för de säkerhetsföreskrifter som skall omgärda iransporlernaav farligt gods. Arbetet med att förbätlra säkerhelen pågår konlinuerligl. När det gäller fråga om bränsldransporlernalill har min företrädare betonal all han ser fördelar i om de relativtomfattande bränsldransporler som sker med tankbil kan ombesörjas via enrörledning. Förutsällningen har samfidigt varit att berörda intressenter kanenas om en sådan lösning. Genom ett regeringsbeslut har det bolag somansvarar för samordningen inom ramen för rörledningsprojektd givils lillslåndalt färdigställa rörledningen och atl använda den fram lill . Del är nu en uppgifl för den berörda inlressenlgruppen atlskapa förutsättningar för all della projekt skall kunna förverkligas. Enligluppgifler som jag inhämtat återstår fortfarande förhandlingar mellanintressenterna innan arbetet med rörledningen kan komma i gång som planerat Prot.1988/89:124 . Om Iransporler av farligt gods 91 (): Jag lackar kommunikalionsminislern även för delta svar. När del gäller iransporler av farligt gods känner jag migalltmer oroad inför ulvecklingen. Det händer ju den ena olyckan efter denandra. Man måste då använda alla möjliga metoder för alt försöka hindra all enriktigt allvarlig olycka inträffar. En pipeline i Käppalasystemd är en god början. Del innebäratl man får bort etl femliolal tankbilar frän molorvägen mol och inleminsl inne på Arlandaomrädd, där del är trångt Man har en flygbränsledepäplacerad från flygledarbyggnaden. Jag har lalal med FOA omriskerna. Skulle det hända någonting ute pä , skulle hela flygplatsenslås ut. Del är sanningen. vel jag all man diskuterar en flyttning avflygledarbyggnaden, och därmed minskar man risken i det avseendel. Del är således en i allra högsla grad angelägen slalligfråga all della åigärdas. Frågan hör också samman med räddningsijänslen påArlanda och hur man ordnar den. Del finns där ell gemensamt intresse mellanArlanda flygplats och kommun. Min fråga gällde emellertid även farliga transporter iallmänhet, l.ex. Pä senare lid har man diskuleral hur mannågorlunda skall kunna garanlera att inte en rikligt svår sjölransporlolyckainträffar. När man emellertid försöker begränsa transporterna avfarligt gods t.ex. genom , stöter del på svårigheter. All användapipeline är kanske en melod alt minska antalet transporter. Om man skall körafrån Statoil i , som har 13 000 transporter, får man välja de mestkrångliga vägar, som förlänger transporten till med ungefär tvä limmar.13 000 transporter motsvarar således 26 000 limmars exlra avgasulsläpp ochdärmed också ökade risker. Del finns fler hamnar ule i som alla skullevara betjänta av att man kunde la sig åt Arlandahållet via en kringfarlsled.Jag länker då närmasi på den s.k. Österleden. Jag vill gärna la upp även denna aspekt eflersom vitidigare här i deballen har diskuleral Ivärleder och kringleder. Jag är myckeloroad över all man nu måsle köra genom samhällen med farliga iransporter -genom cenlrala och genom tätorter. Man kör l.ex.