prot · GC0968 · 1988-12-31 00:00:00 — Men om hyresgästen missköter sig gravt, ärdet dä rimligt att det kan ta över ett är innan man kan få beslut i ärendet?Det tycker inte jag. Då vill jag fråga bostadsministern om han anser detrimligt att det kan ta innan man kan vidta åtgärder. Hyresnämndenhar ju fattat beslut vid tvä tillfällen i just det här fallet. Anser statsrådetatt lagstiftningen är bra eller att den tillämpas rätt i den här typen av fall? Om rättssäkerheten på hyresmarknaden Jag har naturligtvis ingen annan uppfattningän att en god rättstrygghet skall gälla för både hyresvärd och hyresgäst. Detinnebär enligt min mening att hyresgästen måste ha rätten att bo kvar i sinlägenhet till dess att man har fått frågan slutgiltigt prövad enligt de reglersom vi har, inte bara på detta område utan över huvud taget i svenskträttsväsende. Däri ingår rätten att överklaga en instans beslut till en annan.Det är denna rätt som utnyttjats i det fall som frågan tar upp, och det är densom oftast utnyttjas. Då finns det i bostadsdomstolen - och jag har gjort migunderrättad om att det är på detta sätt man brukar arbeta - naturligtvismöjlighet att behandla ett gravt fall med förtur och därmed korta avhandläggningsprocessen och se till att beslut kan fattas inom en rimlig tid. Jag vill dock understryka att jag tror att det är oerhörtväsentligt och nödvändigt, just för att upprätthålla en rättstrygghet, att fåfrågan slutgiltigt prövad enligt de domstolsregler som vi har i värt land innanman vidtar åtgärder för avhysning av en hyresgäst. 23 (): Jag tycker också skall kunna utnyttja den juridiska rätten och naturligtvis också uppfylladen juridiska skyldigheten i den här typen av ärenden. Men vad jag frågar ärfaktiskt om det är rimligt i en sådan situation i som jag beskrivit -det finns naturligtvis flera liknande fall - att det skall ta innanman kan få fart på myndigheterna. Vi måste förstå att varken den som är värdeller den som är hyresgäst kan må speciellt bra. Är det då inte rimligt att seöver reglerna så att man kan få fart på myndigheterna, såväl hyresnämnd sombostadsdomstol? Statsrådet säger nu att ärendet kan behandlas med förtur, ochdå skall det ändå inte behöva la till förmodligen juni 1989innan frågan har lösts. Jag vill verkligen få reda pä om statsrådet anser attde regler som vi har är bra. Jag vidhåller att det är nödvändigt atträttsreglerna i vårt land får tillämpas i alla de fall som täcks av reglerna,och det är också nödvändigt att detta sker . Men när detsedan gäller att påskynda handläggningen av en process rör det sig ju om entillämpningsfråga, alltså om någonting som inte regleras i lagstiftning. Jagupprepar att det finns en möjlighet för bostadsdomslolen att ta ett ärende avdet här slaget med förtur. Omkvalitetskraven på forskning hos byggforskningsrådet och jag har också gjortmig underrättad om att detta också är vad man brukar göra när det rör sig omgrava fel. Anf.25 (): Då vill jag ställa en konkret fräga till bostadsministern: att man inom både hyresnämnd och bostadsdomstol vid den typ avärenden som jag har redogjort för tillämpar lagarna på ett riktigt sätt när.detgäller tidsåtgång m.m.? Överläggningen varhärmed avslutad. 13 § Svar på fråga1988/89:453 om kvalitetskraven på forskning hos byggforskningsrådet har frågat mig om jag vill medverka till att nägon form avkvalitetskrav ställs på forskning som finansieras av byggforskningsrådet. Bakgrundentill frågan är att en rapport som stöds av byggforskningsrådet enligt JanSandberg är sä undermålig och tendentiös att dess finansiering och publiceringmed offentliga medel kan ifrågasättas. TillJan vill jag först säga att jag inte ser det som min uppgift attdiskutera ett enskilt forskningsarbete eller en enskild rapport. Inomstatens råd för byggforskning finns en vetenskaplig nämnd, som fortlöpandeutvärderar olika forsknings- och utvecklingsområden. Vidsidan av den vetenskapliga nämndens verksamhet bedriver byggforskningsrådetegen utvärdering av forsknings- och utvecklingsprojekt som rådet finansierat.Denna utvärdering har bl.a. till uppgift att ge besked om relevans ocheffektivitet i forskningsprojekten. Jagvill vidare framhålla att de utvärderingar som har gjorts visar att byggforskningenstär sig väl i jämförelse med annan sektorsforskning. Motdenna bakgrund anser jag att det är väl sörjt för att de krav på kvalitet somkan ställas på den forskning som stöds av byggforskningsrädet blirtillgodosedda. Anf.27 (): Jag vill tackabosladsministern för svaret. Förinte så länge sedan krifiserades en annan rapport från byggforskningsrådet. rapporten behandlades städning av toaletter. Även om ämnet i sig kan göraatt många rör pä smilbanden, kan jag beträffande den rapporten i alla fall sägaatt uppläggningen i sig var relativt vetenskaplig. Men när det gäller den härrapporten. Boendet på av , kan jag nog påstå - och det trorjag att de flesta håller med om - att den vetenskapliga uppläggningen helt ochhållet lyser med sin frånvaro. Jagkan ge några exempel. Titeln säger att det är boendet på som behandlas,men när man läser rapporten visar det sig att det är fråga om endastHavannaregionen. Rapporten innehåller bl.a. en intervju med en dam i en förort tillHavanna, några fotografier, några osystematiska iakttagelser, lösryckta referatom vad som skall bli, skall byggas, skall ske, vilka målen är, osv. Ettannat exempel på undermåligheten är att det på flera ställen i rapporten talasom statens tillhandahållande av materiel på . Materielen illustreras meden skyffel, en stege och två hinkar. Om material och byggvaror skrivs detingenting alls. Jagtycker att det är berättigat att ställa min fråga med anledning av rapporten.Nu hänvisar bostadsministern i svaret till byggforskningsrådetskvalitetskontroll. I svaret står det "att det är väl sörjt"beträffande kvaliteten, men jag kan då konstatera, och mänga med mig, att denegna kvalitetskontrollen nog inte är tillräcklig. Eftersom tydligen kvalitetenoch kvalitetskontrollen anses vara tillräcklig vill jag fråga bostadsministern,om han har hittat något exempel på någon åtgärd som vi i den svenskabostadspolitiken eller bostadssektorn skall ta till oss och använda oss av idet fortsatta arbetet. Omkvalitetskraveripå forskning hos bygg-forsknirtgsrådet Det förhåller sig naturiigtvis fortfarande på det sättet att enskildarapporter eller användningen av enskilda anslag som ett forskningsråd delar utinte kan diskuteras på det här sättet. Men för att ändå skapa garanfier för just inom byggforskningen skall använda de tillgängliga pengarna på ett brasätt har alltså de olika utvärderingsinstrumenten fillkommit. Byggforskningsrådethar en budget på ungefär 230 milj. kr. Drygt 1 100 ansökningar behandlas varjeår. Över 3 000 projekt pågår med stöd av byggforskningsrådets medel. publiceras liksom 200 rapporter, som får särskildatryckningsbidrag . Påförslag av den s.k. inrättade rådet en vetenskaplig nämndår 1983 just för att åtadkomma en ordentlig granskning av användningen avpengarna. Nämnden är direkt underställd byggforsknings-rådets styrelse och hartill huvudsaklig uppgift att granska just forskningens kvalitet,anslagsmottagarnas kompetens, forskarmiljöer, forskarutbildning,forskningsinformation osv. Nämndens utvärdering utförs i regel av särskiltfilisatta grupper med företrädesvis internationell expertis. Utvärdering skerför närvarande på ett tiotal olika områden. Utvärderingarna visar att det avbyggforskningsrådet stödda forsknings- och utvecklingsarbetet står sig väl ijämförelse med annan forskning i och utomlands. Självfallet kommer enrad olika rapporter, baserade på denna forskning, svensk byggverksamhet tillgodo. Det är en viktig bit när det gäller byggandet att vi kan forska och utveckla. 29 (): Jag tackar bostadsministern för klarläggandet, som jag betraktar somett positivt omdöme om rapporten. Jag tror att det vore mycket olyckligt om maninom regeringen arbetade med förslagen och idéerna i rapporten. Orsaken till min fråga ärinte bara den här rapporten. Det har som sagts 2Riksdagens protokoU 1988/89:68-70 Omk valitetskra ven på forskning hos byggforskningsrådet redan tidigare förekommitkritik mot byggforskningsrådets olika typer av rapporter. Bl.a. därför krävervi att man skall avveckla byggforskningsrädet och överföra forskningen ochmedlen till högskolor och universitet och arbeta med uppdragsforskning. Dåskulle kvaliteten på forskningen bli garanterat bättre. I och för sig tror jagatt publikationer som liknar den ifrågavarande kommer att produceras, menskillnaden blir då att det inte är skattebetalare som finansierar dethela. Troligen skulle det då i det här fallet bli Cubasinformationsministerium. Det tror jag skulle vara det mest logiska, i varjefall när det gäller den här rapporten. 30 BostadsministerULF LÖNNQVIST: gäller att jag varken kan eller finner det lämpligt att gåin på en enskild publikation som kommit från något av alla de projekt som finnspä byggforskningens område. Skulleman dra ut konsekvenserna av resonemang, skulle det innebära attvi i denna kammare skulle diskutera vilka projekt som det borde satsas på inombyggforskningsomrädet. Det skulle alltså bli en direkt politisk styrning avforskningen. Jag kan inte tänka mig att vill efteriysa ett sådantsystem. I varje fall anser inte jag att vi skall ha ett sådant system. Jagtycker att vi skall förlita oss till de instanser som vi har för fördelning,avforskningsmedel. Instanserna skall ha sådan kompetens att medlen kommer fillbra användning. På basis av deras arbete skall man kunna utveckla svenskbyggverksamhet. Det är det som jag har velat understryka. Anf.31 (): Inte heller vi vill ha en ökad politisk styrning av forskningen. Det ärde facto tvärtom. Det är ju bostadsministern som i sin del avbudgetpropositionen föreslår att byggforskningsrådet skall få sina medel istort sett ograverade, jämfört med vad man själv vill ha. Det är byggforskningsrådetsolika organ som ser till att man med jämna mellanrum producerar sådana här, somjag anser, undermåliga produkter. Jagvet inte om bostadsministern har läst just den rapport som jag här håller i.Den är kanske en av 200 som kunde vara mest intressant. Jag föreslår därför attbostadsministern har rapporten från som nattlektyr. Jag kangarantera att det blir ganska god nattsömn efter det. Vill minska anslagen till byggforsknirigen, kan hannaturligtvis mofionera om det i anslutning till budgetpropositionen. Därmedinifieras ju en debatt i denna kammare om storleken när det gällerforskningsanslagen. Vidarevill jag säga att jag självfallet inte är någon granskare av de rapporter somkommer från byggforskningen. Andra är tillsatta för att göra det. Det är derasgranskning som vi skall kunna dra slutsatser av för att på det sättet se hur viskall ha det framöver. 33JAN (): Jag har motionerat i den här frågari. Vi fårsåledes möjlighet att återkomma till den här debatten vid ett senare fillfälle. Överläggningen var härmed avslutad. Om uttagningen avfel-parkeringsa vgifter 14 § Svar på fråga 1988/89:427 om uttagningen avfelparkeringsavgifter Sfina har frågat justifieministern omhon vill medverka till att lagen om felparkeringsavgift ändras, så att den somöverklagar ett beslut om felparkeringsavgift inte behöver betala avgiftenförrän beslutet blivit slutligt prövat. Arbetet inom regeringen är sä fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Felparkeringsavgiften måste enligt lagen omfelparkeringsavgift betalas även om den som påförts avgiften anser att han intebegått någon parkeringsförseelse. Denna ordning hänger samman med att ägaren avfordonet ansvarar för att avgiften betalas oavsett vem som parkerat fel.Avgiften återbetalas emellertid om polismyndigheten eller domstolen finner attparkeringsanmärkningen varit felaktig. De gällande reglerna har tillkommitför att avgifterna på ett effektivt sätt skall kunna medverka till attparkeringsbestämmelserna följs. Det finns risk för att den ordning som SfinaEliasson förespråkar skulle komma att avsevärt försvaga effektiviteten isankfionssystemet genom att antalet överklaganden utan grund ökar. Jag ärdärför inte beredd att medverka tUl en ändring av den av Sfina kritiseradebestämmelsen. Anf.35 (): Jag tackar'för svaret. Men jag måste säga att jag är . Jag var helt säker på att statsrådet skulle vilja medverka åtminstonenär det gällde att förenkla förfarandet i detta avseende. Så är dock tydligeninte fallet. Jag kommer emellertid med ett litet tips i slutet av mittanförande. Anledningen till min fråga är alla de fall som det hartalats om i pressen. Olika personer har också hört av sig fill mig. Jag skallge ett exempel. En person fick en böteslapp från . Enligtdenna hade hans bil varit parkerad på en gata i en viss dag och viden viss tidpunkt. Men personen i fräga befann sig i sin bostad hemma iJämfiand, och bilen stod i garaget. På böteslappen står det dock att han skallbetala in . Detta skall han göra även om han vinner i fräga ombestridandet. Det är många som helt enkelt är arga över sådant här. Detär ett orättvist förfarande och det är ovärdigt ett land som attförfara på detta sätt med medborgarna. Svaret handlar dock om att effektiviteten isanktionssystemet inte skall försvagas. De här bestämmelserna är alltså tillför myndigheterna, för att det skall vara enklare för dessa - inte förmedborgarna. Såfill mitt tips. Det finns trots allt en möjlighet att göra något. Studera hurblanketten ser ut på baksidan! Där finns det upplysningar. I frågor som avserbetalning av parkeringsavgift skall man höra av sig till trafiksäkerhetsverketsregisteravdelning i . Men om det handlar om utfärdandet skall man höra avsig tUl den poHsmyndighet som anges på.baksidan av blanketten. Betalning skallgöras till trafiksäkerhetsverket. Om det hela är felakfigt och man villbestrida, skall man göra en anmälan hos polismyndigheten, parkeringskontoret.Det finns uppgifter därom på framsidan av blanketten. Kanman tänka sig att regeringen fortsätter kampen mot byråkratin genom attåtminstone åstadkomma förenklingar? Överläggningenvar härmed avslutad. 15§ Svar på frågorna 1988/89:431 och 432 om SJ:s biljettprissystem har frågat mig om jag tänker vidta några åtgärder föratt utöka antalet röda avgångar från . har frågat mig om det finns planer på att förbättra SJ:sbiljettsystem, så att fler resenärer har råd att välja det miljövänligaretåget. Medhänsyn till att båda frågorna gäller SJ:s biljettpriser har jag valt attbesvara dem . Riksdagenhar i bred enighet beslutat att SJ självt skall bestämma sina biljettaxor ochrabattregler. Det har bedömts att SJ med sin strävan att öka kundanpassningenoch förbättra sitt resultat bör vara bäst skickat att utforma en lämpligprissättning. Uppgiften för regering och riksdag är att ange de allmännaförutsättningarna för järnvägstrafiken, så att en från samhällsekonomiskutgångspunkt riktig utveckling främjas. Mot den bakgrunden är jag inte beredd att vidtanågon åtgärd med anledning av frågorna. Jag vill emellertid klargöra atttågresandet enligt uppgift från SJ har ökat sedan det nya biljettsystemet träddei kraft. SJ har också aviserat att fler s.k. röda avgångar kommer att införassenare . 37 (vpk): Jag ber att fåtacka statsrådet för svaret. Rättmånga västerbottningar har förväntningar. Många hoppas alltså att det skallmärkas inom trafikpolitiken att vi har fått en kommunikationsminister somkommer från ett Norrlandslän och som således borde ha kännedom om bådeavstånden och problemen i detta sammanhang. Just därför beklagar jag att kommunikationsministerninte anser att det här är ett problem som han skall göra någonting åt. Mångahar hört av sig till mig. Det är SJ-anställda, olika organisationer ochenskilda, och alla tycker de att det har blivit krångligt att åka tåg. Detta äralltså ett stort problem. Omman antar att SJ:s målsättning med de röda avgångarna för övre är attfolk mera skall åka tåg, är det litet märkligt att inte alla tåg som går filloch från har röda avgångar. Man kan ju inte säga att tågresandet underlättas,om man måste ta omvägen över när man skall åka fill Göteborg.Inte heller kan man säga att tågresandet underlättas när de röda avgångar somfinns inte gäller sovvagn eller - vilket är fallet för Umeåresenärerna - attdet blir billigare att ta taxi till Brännland som ligger en mil utanför Umeåför att lösa sin biljett därifrån. Därifrån gäller nämligen röd avgång. Men såär alltså inte fallet om man reser från . Omman i stället skulle anta att SJ:s egentliga målsättning är att minska elleratt avveckla persontrafiken på övre , blir det genast meralogiskt när det gäller orättvisorna och krånglet. Detär bra, , att tågresandet på röda avgångar har ökat. Men det härvisar också - och det har vi vetat - att folk vill åka tåg om detär billigt. Inserinte kommunikafionsministern att antalet passagerare kommer att minska på detenda tåg på som finns och som har svart avgång? Inser inte kommunikafionsministernatt detta utgör ett hot och att risken finns att det här tåget så småningomförsvinner? Tänker utan vidare acceptera detta som ett led iSJ:s strävan att öka kundanpassningen och förbättra sitt resultat? I så fallskulle det innebära att tågtrafiken i offras. 38 (vpk): Jag tackar för svaret. Men nej och tyvärr -SJ har intevisat att det är skickat att ta fram en bra prissättning. harmed exempel klart visat på detta. Tågresenärernakänner sig lurade, konduktörerna rasar över SJ:s nya prissystem ochSJ-personalen ser rött. Det, , är reaktionerna och sanningenbakom påkostade för röda avgångar. mot all förmodan inte har stött på samma reaktioner, kan hankontakta radions "Konsumenteko" för att få besked. Programmet häromveckanom de nya biljettpriserna avslöjade också med önskvärd tydlighet att dethandlar om falsk marknadsföring. Det miljövänliga tågresandet har över lagblivit mycket dyrare. I ett läge när aUt fler är villiga att ta tåget förmiljöns skull är priset och smidigheten de vikfigaste instrumenten. Är det inteså, ? Tänk om höjdarna på kontoren hade använt Htet avkampanjpengarna fill ett samarbete med dem som kan dessa frågor! Hurhar det nu blivit? Jo, bara människor med ett oändligt tålamod och gott om tidhar en chans att tjäna på detta SJ-uppslag. Det här är en av mångaskrivbordsprodukter från manspersoner utan kontakt med järnvägsfolket ochmarkplanet. Precis som får jag, som är vpk-ledamot itrafikutskottet, samtal om SJ-direktörernas nyordning. har som ny kommunikationsminister en chans att dels bry sig omNorrlandstrafiken, som sade, dels också att över huvud tagetvisa SJ-ledningen att det måste bli en bättre ordning. Jag vill fråga GeorgAndersson än en gång: Går det inte att få SJ-ledningen att ta reson? Finns detinga vägar för statsrådet att gå för att få SJ att förbättra detta system? Både och villdiskutera biljettpriser här i kammaren. tycker att jag bordekänna till problemen men beklagar att jag inte vill göra någonting åt dem. Skulle vi inte göra klart vad riksdag och regering har attbefatta sig med i dessa sammanhang? Vore det inte skäl för en ledamot avtrafikutskottet att också fundera över om det är lämpligt att omforma riksdagentill nägon sorts biljettkommission åt SJ? Bör vi inte låta SJ sköta frågor omtågtider och biljettpriser inom de ramar som är angivna? Självfallet skulle fler åka tåg, , om detvore tillräckligt billigt, kanske gratis, men då får ställa upp ochbetala för alltsammans. Hur stora subventioner är beredd attsatsa? har angett en målsättning för SJ, också iekonomiska termer, och SJ brinner av entusiasm för att genomföra detta projekt.Men SJ måste faktiskt få ta betalt för resandet, och då har man satt in rödaavgångar för att sfimulera resandet på de förbindelser som har lågresandefrekvens. Det var just det som Linjeflyg gjorde för ett antal år sedanoch som har prisats. Många resenärer har sagt: Varför kan inte SJ göra någotliknande? gör SJ något liknande, och då är det jämmer och elände. Låt nu detta system få prövas ordentligt! Det är klart attdet kan vara inkörningssvårigheter och att systemet kan behöva justeras, mendet är inte rimligt att skall sitta och peka ut vilka linjer somskall ha röda avgångar och vilka tider som tågen skall gä. 40MAGGI (vpk): Jag måste bara få fortsätta att fräga GeorgAndersson: Om det nu skulle vara så att SJ:s strävan att öka kundanpassningenoch förbättra sina resor får till följd att man avvecklar all persontrafik iNorrland, är det ett bra sätt att hantera trafikpolitiken? Är det ett mål förstatsrådet? 41 (vpk): "Vi tänker pä de resande, men SJ tänkerbara på vinsten." Det säger en biljettexpeditör från i ettreportage i tidningen som jag tycker att börläsa. Det går inte att komma undan denna debatt genom attraljera med att vi här i inte skall diskutera tågtidtabeller ellersärskilda banor som har med biljettpriserna att göra. Nej, vi har inte bettGeorg att ta ställning till ett enda sådant exempel, utan vi talar omdet system som har införts och som inte fungerar tillfredsställande. ett fruktansvärt problem med långa köer för många biljettexpeditörer därför att det inte fungerar. De resenärer som har tid och möjlighet att listaut vägar att gå vid sidan om systemet kan lyckas tjäna mer pengar än de sominte har tid men som gärna skulle vilja resa billigt med tåg. Som trafikutskottsledamot säger jag, , attdet är miljön som måste avgöra hur mycket vi skall satsa på tåget, ochdärför vill vpk satsa 45 miljarder . ställer den något enfaldiga frågan om jag villavveckla all persontrafik i . Svaret är naturHgtvis nej. harockså slagit fast att persontrafik på skall bestå men att det får skemed ett fillskott av statsmedel, vilket också välvilligt har ställtupp med. refererar någon som säger att SJ tänker bara på vinsten. Om det nuvore så att SJ gick med vinst skulle vi kanske kunna föra en annan diskussion,men det är för att uppnå målsättningen att SJ-verksamheten i rimlig grad skallgå ihop som SJ måste ta ut vissa biljettpriser. Om priserna sedan skalldifferentieras för att utjämna resandet på tåg som är fullsatta resp. Halvfullaeller tomma måste det vara SJ:s sak att bedöma. Detär väl värt att notera att tågresandet har ökat sedan det nya systemetinfördes, med alla dess brister, med förhoppning om att det kan justeras ochförbättras. Tågresandet har alltså ökat, och det var målsättningen. Anf.43 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag får erinra om de debattregler som gäller. Anf.44 (vpk): Det tåg som jag har tagit upp i min fråga, som går tiU , Malmöoch de större städerna utanför från övre , är alltså det tågsom inte har röd avgång. Det har hitfills haft en rätt bra beläggning, enligtdem som jag har pratat med. Men vad kommer att hända när det plötsHgt harblivit dubbelt så dyrt att åka med det tåget? Självfallet kommer det att blifärre passagerare där. Färre passagerare kommer att innebära att det blirmindre lönsamt att upprätthålla trafik på den sträckan. Mindre lönsamt innebärenligt SJ:s sätt att räkna att man minskar trafiken eller kräver att regeringoch riksdag ställer pengar till förfogande. Vpk är berett att göra det, menfrågan är hur långt regeringen är beredd att gå. Anf.45 (vpk): Det verkar som om inte förstår vad man säger. Vet inteGeorg att det är på det här sättet, trots att vi nu har förklarat detoch trots att en rad tidningsarfiklar - och telefonsamtal till statsrådet,gissar jag - visar att de övriga resorna utanför systemet med röda avgångar,som många människor inte kan utnyttja, harblivit mycket dyrare och att det ärmycket krångligt att fillägna sig biljetterna till röda avgångar. Det är det viförsöker få en principiell diskussion om. Om sedan skulle vilja vara snälloch påverka regeringen i den riktningen att det bHr mer pengar tiU SJ och denmiljövänliga järnvägen, skall han veta att vpk har funnits där sedan ganskalänge och vill anslå mycket pengar. 46Kommunikationsminister : Fru talman! Får jag först säga att jagär väl medveten om debattreglema, men jag uppmärksammade inte att någon rödlampa lyste när en halv minut kvarstod av talartiden.Det kanske kan justeras.