prot · GC09126 · 1988-12-31 00:00:00 — Vad vi nu skall ta ställning till är ett förslag om mereller mindre gratis läkarbehandling och fria mediciner för riksdagensledamöter. Utgångspunkten i detta förslag är att riksdagsledamöterna skalljämställas med de Hälso- och sjukvårdsförmåner för ledamöter 5 protokoll 1988/89:126 Hälso- och sjukvårdsförmåner för ledamöter anställdatjänstemännen här i , som ju har samma förmåner som statligt anställdahar generellt. Jag vill då säga två saker. Den ena är att riksdagensledamöter inte är anställda här i . Vi har ett förtroendeuppdrag frånvåra väljare. Den andra är att utgångspunkten skall vara att vi skalljämställas med våra uppdragsgivare, våra väljare, och de förmåner och reglersom gäller för dem. Då är frågan hur det ser ut i samhället runt om i Sverige.De allra flesta anställda har gratis hälsokontroller. Det har också vi riksdagsledamöterredan i dag. Det finns inte mycket att orda om det. När det gäller läkarbehandling är patientavgiften 65kr. För statligt anställda betalar arbetsgivaren . 1övrigt, t.ex. på det privata avtalsområdet, förekommer det särskilt i storaföretag att arbetsgivaren går in och betalar för läkarbehandling. Det ärvanligare bland tjänstemän än bland arbetare. Det gäller dock inte generellt.För kommunalt anställda och landstingsanställda torde det inte alls förekomma,utan dessa får betala sina patientavgifter helt själva. inrättadeStockholms läns landsfing ett kort, som berättigar de anställda fill vissaläkarbesök. Pensionärerna får betala sina läkarbesök själva, dvs. Det gäller också pensionärer som har haft statlig tjänst. När det gäUer tandvård och fria läkemedel torde det varaytterst ovanligt att arbetsgivaren går in och betalar. De allra flesta svenskarbetalar själva. Det tycker jag att också vi riksdagsmän skall göra. Det skadarinte att vi har de regler som huvuddelen av våra väljare har så att vi inteavskärmar oss från vad som gäller för dem. Dessutom är det stötande att det,när vi till och från beslutar om en höjning av pafientavgifterna här i för att få in mera pengar fill samhället, inte skall gälla oss,eftersom vi har beslutat att tillhöra någon sorts frikrets. Allt talar för att vi skall avslå dettaförslag, och det är också mitt yrkande. 76 HANS LEGHAMMAR (mp): Jag skall fatta migväldigt kort. höll ett anförande, som jag instämmer i tillpunkt och pricka. Därmed förkortar jag debatten. 77CATARINA RÖNNUNG (s): I konstitufionsutskottets betänkande nr 31ställer sig majoriteten bakom förvaltningskontorets förslag fill lag somreglerar riksdagsledamöternas sjukförmåner. En smärre teknisk förändring hargjorts av utskottet. Om antar förslaget, lagregleras vad som längehar varit praxis för ledamöterna, nämligen kostnadsfri hälsokontroll ochkostnadsfria besök hos företagsläkare. Nytt är att besök hos annan läkare ochtandläkare skall kosta högst . Annan sjukvårdande behandling skall kosta35 kr. per behandlingstillfälle, och full kostnadsersättning skall utgå förreceptbelagda läkemedel. Förslaget innebär att ledamöterna jämställs med riksdagenspersonal vad gäller sjukförmåner. Som situationen nu är råder ojämlikhet iförmånerna mellan riksdagsledamöterna. Vi har ett sjukförmånsfrälse blandoss. nämligen de ledamöter somär tjänstlediga från statlig tjänst. Det är naturligtvis orimligt att inte allaledamöter behandlas lika. Utskottsmajoriteten anser det befogat att allariksdagsledamöter vad gäller dessa sjukförmåner behandlas som löntagare istatlig tjänst. Viledamöter har visserligen inte staten som uppdragsgivare utan det svenskafolket. Vi innehar ett förtroendeuppdrag, men ett förtroendeuppdrag så arbets-och tidskrävande att det måste räknas som heltidsarbete. Risken är liten att viledamöter skulle belasta statens budget i någon större omfattning med de nyaförmånerna. Blir en riksdagsledamot allvarligt sjuk , frånträderhan eller hon som regel sitt uppdrag. Miljöpartietoch ensam från går i en reservation med populistiskfrarntoning emot förslaget. Riksdagsledamöter bör jämställas med pensionärerute i samhäUet, anser man. Varför med pensionärer, som inte har någotanställningsförhållande, kan man undra. Vidare skall vi ha samma förmåner somgäller för arbetare och tjänstemän ute i samhället. Det är flummigt, för attinte säga grovt vilseledande, att dra hela arbetar- och tjänstemannakollektivenöver en kam, vilket görs i reservationen. Somjag har sagt har offentliganställda arbetare och tjänstemän sammasjukförmåner som dem som skall besluta gälla för allaledamöter. Det blir allt vanligare att privattjänstemän såsom löneförmånförhandlar sig till full kostnadsersättning för läkarbehandling samt sjukgymnast-och chiropraktorbehandling. Detanses vara god personalpolitik att arbetsgivarna på detta sätt vårdar sig om deanställdas hälsa. Det finns LO-grupper med förmåner av denna typ och lokalaLO-avtal med denna innebörd. Även vissa kommuner har, förmodligen för att kunnakonkurrera om arbetskraft, börjat erbjuda fri läkarvård och andra förmåner förde anställda. Jag yrkarbifall till utskottets hemstäUan. Hälso-och sjukvårdsförmåner för ledamöter 78 HANS LEGHAMMAR(mp): Jag tycker att det är mycket märkligt, , att så snart någonär kritisk emot förmåner för riksdagsmän betecknas det som populism. Det sesinte som att man solidariserar sig med andra gmpper i samhället, utan man fårhela tiden höra att det är fråga om ett populistiskt sätt att agera och att vårreservation är populistisk. Jagvill ställa en fråga: När ni med kraft drev era jämställdhetsfrågor i början avseklet, var också det utslag av populism eller var det uttryck för enövertygelse? Det är faktiskt hos mig fråga om en övertygelse, även om CatarinaRönnung kallar det för populism. Jag hoppas att det var av övertygelse somsocialdemokraterna drev sina solidaritetsfrågor . Tyvärrbörjar man nu backa från de ståndpunkter man tidigare hade. Men låt mig få hamin ståndpunkt och driva den av övertygelse, utan att bli kallad en populistiskpolitiker, när jag är kritisk mot höjning av riksdagsmännens arvoden ochutökning av deras förmåner. Hälso- och sjukvårdsförmåner för ledamöter 79BIRGIT (): Jag tar inte så hårt på orden om populism.Den som har få argument höjer väl rösten i stället. Jag tillhör de personer sompå gator och torg i valrörelser har försvarat förbättrade förmåner förriksdagsledamöter, och jag har rivit ned applåder på torg i när jag harförsvarat våra resor jorden runt. Det måste här föreligga några missuppfattningar. Jag vetinte om det är jag som har missuppfattat eller om det är somhar missuppfattat förslagen. Hon sade att läkarbesök skulle kosta , attsjukgymnastbesök skulle kosta . osv., men det är inte så. Vad det gällerär att och skattebetalarna skall bestrida de kostnader som vi i dagbetalar själva, så att det blir näst intill gratis för oss riksdagsmän att gåtill läkare, tandläkare och sjukgymnaster och att lösa ut receptbelagdamediciner. Den andra missuppfattningen kom till uttryck när CatarinaRönnung sade att motsvarande regler gäller för de offentligt anställda och attvi skall jämföra oss med dem. Men så är det inte. På hela den kommunala ochlandstingskommunala sektorn betalar de anställda själva sina hälso- ochsjukvårdsförmåner. Mitt argument är att jag inte tycker att viriksdagsledamöter skall gå i täten när det gäller fria förmåner, som vi härbeviljar oss själva. Jag har inte i sig någonting emot att det är gratis att gåtill läkare och tandläkare och att få ut mediciner, men vi kan väl vänta medatt införa dessa förmåner för oss tills nästan alla andra har fått dem ute isamhället - anställda inom den privata och inom den kommunala sektorn ochpensionärer. Jag tror att det är ganska långt dit. Låt oss som riksdagsmän behålla den förmånen att vetavilka regler som gäller för vanligt folk ute i samhället, så att vi när vi gårtill läkare förstår hur andra upplever detta. Annars kommer väl de gamlavanliga frågorna i tidningarna om vad ett läkarbesök kostar osv., och så visardet sig att inga riksdagsmän annat än de som sitter i resp. fackutskott kännertill detta. Det finns angelägnare reformer för att förbättra riksdagsmännensmöjligheter att sköta sitt jobb effektivt. Vi är inte diskriminerade. Varförskall vi favoriseras framför den större delen av det svenska folket, CatarinaRönnung? 80CATARINA RÖNNUNG (s): Som tur är finns det en kompaktutskottsmajoritet, som består av socialdemokraterna, , , vpkoch - låt mig upplysa om det - ett delat , och den har ställt sigbakom förslaget till nya hälso- och sjukvårdsförmåner. Dessutom har det sedandecennier tillbaka varit praxis här i huset att vi har kostnadsfrihälsokontroll och kostnadsfria besök hos företagsläkare. Denna praxis skall nugöras till lag. Det framgår inte klart av reservationen, men i logikens namnborde väl reservanterna också vara emot den kostnadsfria hälsokontrollen. Jagskulle dock tro att både och Hans Leghammar harutnyttjat möjligheten till de kostnadsfria företagsläkarbesöken. Jag har försökt att skissera en utveckling där allt fleragrupper har kunnat avtala sig till sjukvårdsförmåner. Jag tycker att det skullevara klädsamt om ni lät bli att moralisera i denna fråga och i stället åtminstone i opinionsbildningssammanhangarbetade för att allt flera grupper ute i samhället skulle få sjukförmåner iform av t.ex. kostnadsfria läkarbesök. Allt fler grupper ute i samhället fårsådana förmåner. Varför skall då riksdagsledamöterna vara undantagna? Det ärabsolut ingen logik i det. Och varför drar ni i reservationen in pensionärernai ert resonemang? Det är ännu mindre logik i det. Anf.81 HANS LEGHAMMAR (mp): frågar här om vi inte har varit på kostnadsfriläkarkontroll. Jag vet inte riktigt vad det har med saken att göra, men omCatarina Rönnung gärna vill få reda på det från denna talarstol kan jag ändåupplysa henne om att jag faktiskt inte har varit på någon sådan kostnadsfrikontroll. Vadgäller att vi skulle moraUsera i stället för att arbeta för att andra grupperskall få dessa förmåner vill jag säga att det faktiskt är den senare linjen somjag och har drivit. Vi tycker att andra grupper skall gå före,och när i princip alla andra har fått förmånerna i fråga kan också vi kommaefter. Vi tjänar faktiskt inte så dåUgt att vi inte har råd att betala dekronor som det kostar när vi går till läkare. Jag tycker därför att vi kan avvaktaoch låta de andra grupperna, som kanske har mindre inkomster än vi, gå före. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efterdebatten om näringsutskottets betänkande 29.) Kammaren övergick till att debatterakonstitutionsutskottets betänkande 37 Om arbetsformer. Anf.82 (): I förevarande enhälliga utskottsbetänkande, där jag nu yrkar bifalltill utskottets hemställan, behandlas reglerna för interpellationsdebat-terna,frågestunderna och budgetprocessen. Då det gäller ordningen förinterpellationsdebatterna har utskottet funnit att de regler som på försök hartillämpats har fungerat tillfredsställande, varför det föreslåsatt bestämmelserna nu permanentas. Däremot har problem uppstått beträffandefrågestunderna. Framför allt har det varit svårt att finna en fast tid som kangälla under hela . Beroende på när arbetsplenum pågår harfrågestunderna växlat mellan olika fider . Nuföreslås att frågestunderna skall förläggas till fisdagar , ochavsikten är att ingen flyttning skall behöva ske till annan fid eller dag.Tyvärr innebär detta att sista fidpunkten för inlämnandet av frågor måstefastställas till , dvs. hela i förväg. Det hardock inte varit möjligt att finna någon annan tillfredsställande lösning. Beträffandebudgetprocessen skriver utskottet att det ännu är för tidigt att 1988/89:1261 juni 1989 dra definitiva slutsatserom utfallet av den pågående försöksverksamheten. Utskottet ämnar emellertid ihöst återkomma till denna fråga. Vadslutligen, herr talman, gäller de regler som tillämpar i sitt arbeteöver huvud taget är det mot bakgmnd av gårdagens händelse angeläget attframhålla att det är nödvändigt att samtliga ledamöter av är lojalamot dessa fastställda regler. Det borde vara självklart att alla ledamöter avriksdagen vill värna om demokratins arbetsformer, men så tycks inte varafallet. Genom att med applåder stödja den aktion som i går gjordes pååhörarläktaren och som ledde till att debatten här i kammaren måste avbrytasmarkerade ett antal miljöpartister att de inte respekterar de arbetsformer somhär råder. En av miljöparfisterna uttalade under avbrottet sin åsikt om attaktionen på läktaren och den därpå följande applåden av en grupp miljöpartisterskulle betraktas som ett utslag av yttrandefrihet. Om detta kvinnliga f.d.språkrör kallar en aktion, som innebär att en riksdags-eller regeringsledamottvingas att avbryta sitt anförande för yttrandefrihet, då har hon och jag heltolika uppfattning om vad som menas med yttrandefrihet. Förmig innebär yttrandefrihet att låta en talare få tala fill punkt. Det är baratalmannen som under vissa fömtsättningar har rätt att avbryta en talare. RagnhildPohanka, ett annat kvinnligt f.d. språkrör, hävdade att man bara applåderadedemonstranternas åsikter, inte deras metoder. Jag vill då fråga: Hur markerarmiljöpartisterna att man ogillar metoderna? Detär viktigt att vi i alla lägen håller fast vid demokratins arbetsformer. Om jagskall tolka denna applåd välvilligt, var den till största delen spontan Jagvill erinra om att vi nu diskuterar konstitutionsutskottetsbetänkande 37, som handlar om arbetsformer, och inte gårdagenshändelse här i kammaren. Med anledning av inlägg kommer jag attge Hans Leghammar och rätt att gå in i debatten. Efter dettapåpekande ger jag också möjlighet att fullfölja sitt anförande. Anf.84 (): Med det anförda yrkar jag bifall tillhemställan i betänkande nr 37. Jag hade ändå tänkt attavsluta mitt anförande med att poängtera vikten av att man följer de regler somhar fastställts. 85 HANS LEGHAMMAR(mp): Jag vill bara få till protokollet antecknat att jag tycker att det ärväldigt stötande att man tar upp den diskussion som försökteatt få i gång , då de som han angriper inte är närvarande ochkan gå i svaromål. Det vore intressant och nyttigt att ha en diskussion om vadsom egentligen hände i kammaren i går, men, , var då ärlig ochrakryggad och ta upp detta till debatt när personerna i fråga är här. Eftersomjag inte var närvarande i kammaren i går. har jag inte för avsiktatt gå i polemik när det gäller denna fråga. Jag anser att Prot. 1988/89:126man skall vara ärlig och rakryggad och ta upp denna diskussion när de som 1juni 1989 detta berör ärnärvarande. _., . 86 BO (vpk): Jag delar talmannens bedömning att detta inte ingår i den aktuelladebatten. Men eftersom frågan har tagits upp, vill jag ändå göra en markeringgenom att säga att jag anser det vara ytterst anmärkningsvärt och ytterstallvarligt när från konsfitutionsutskottet går upp i talarstolenoch säger att det finns ett antal ledamöter av denna kammare som ickerespekterar demokratins arbetsformer. Inteheller jag var närvarande i kammaren när det applåderades, och jag vet inte hurmånga det var som applåderade. Såvitt jag förstår var sammanträdet då ajournerat.Man kan diskutera omdömesgillheten hos dessa ledamöter när det gäller den härfrågan. Men jag finner det oacceptabelt att därifrån ta steget och säga att detfinns en grupp ledamöter som inte respekterar demokratins arbetsformer. Beträffandedet aktuella betänkandet tog upp frågan omkompletteringsproposifionen, som inte närmare behandlas i detta betänkande,vilket beror på att utskottet är ytterst krifiskt mot det sätt varpå regeringenhar framlagt kompletteringspropositionen och mot omfånget. Detta utgöregentligen inte en kompletteringsproposition. Därför vill utskottet närmarefundera över frågan om hur kompletteringspropositionen i fortsättningen skallhanteras. Detta är i och för sig också en fråga om respekt för arbetsformer. Jaganser att har anledning att moderera sina uttalanden, åtminstonepå den punkt som jag tidigare nämnde. Anf.87 (): Jag anser att jag inte har någon anledning att moderera mig. Jag tyckeratt jag på ett så bra sätt som möjligt har försökt att förklara vikten av respekterar de arbetsformer som har att tillämpa. Jag står fastvid detta. Anf.88 HANS LEGHAMMAR (mp): Jag konstaterar att tyvärr tycker att det är schyst,ärligt och rakryggat att uttala sig kritiskt om personer som inte är närvarandeoch som själva inte kan delta i en diskussion om vad som har inträffat. Jagtycker att detta är en mycket dålig debatteknik. Detär okej att vara kritisk mot vad vissa människor har gjort och hur de haragerat. Men låt dem stå tiU svars för detta och ta upp deras agerande tilldebatt när de är närvarande! Anf.89 BO (vpk): Det är ju uppenbart att det på en del håll här i kammaren finns en stark irritation över att en betydande opinion - som omfattar tre partier: , vpk och - anser att det lagstiftningsförslag som i går diskuterades var rättighetsinskränkande. Det är möjligt att det är 71 dennairritation som får att göra sådana oöverlagda uttalanden som hanhar gjort. Jag vädjar än en gång till , som medlem avkonstitutionsutskottet, att ta fillbaka påståendet om att det skulle finnasnågra ledamöter i denna kammare som icke respekterar våra normala demokratiskaarbetsformer. Jag anser att har anledning att refirera på denpunkten, och det vore bra för oss alla om han gjorde det. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om näringsutskottetsbetänkande 29.) Kammaren övergick till attdebattera näringsutskottets betänkande 24 om kapitalmarknaden. 90 PER (): betänkande nr 24 omkapitalmarknaden innehåller elva yrkanden från fyra olika motioner. Det ärförhållandevis väl kända ståndpunkter som här ånyo kommer upp till debatt. Jagtänkte dock hastigt beröra de fyra reservationer som vi moderater har ställtoss bakom och förklara våra grundläggande ståndpunkter. Reservationerna 4 och 5 behandlar fråganägandebegränsningar i bank-och försäkringsaktiebolag samt styrelserepresentation.Vi har även avgett ett särskilt yttrande när det gäller val avstyrelseordförande i bankaktiebolag. Vår grundläggande uppfattning är att deträcker väl med bankinspekfionen som tillsynsmyndighet över bankföretag resp.försäkringsinspektionen som tillsynsmyndighet över försäkringsbolag. Vi kaninte se att det tillför något nytt eller något positivt att ha speciellaägandebegränsningar i speciella bolag, typ bank- och försäkringsaktiebolag. Vianser oss inte ha sett att det i bank- och försäkringsaktiebolag förekommernågot utbrett missbruk av större ägares ställning. Vi finner därför inte någonanledning att behöva göra några sådana begränsningar. Det är därför som viredan nu vill göra klart för regeringen vår inställning på denna punkt. När det gäller styrelserepresentation i banker anser viatt det inte finns några motiv för att politiker från regeringen skall väljasin i diverse olika affärsbanker. Detta ger inte någon ytterligareinsynsmöjlighet att tala om för den beslutande politiska församlingen. Snarastför detta med sig att de politiker som sitter i bankföretagens styrelser kommeratt bli något slags bankernas representanter i . Detsamma gäller förval av styrelseordförande i bankföretagen, som skall godkännas av regeringen. Manskapar här mycket oklara förhållanden, där regeringen indirekt ändå blirdelansvarig för valet av styrelseordförande. Det vore en rakare och enklaremodell att låta bankinspektionen sköta tiUsynen och låta banker ochförsäkringsbolag själva utse styrelser och styrelseordförande samt välja vilkaägare de önskar ha. Det är därför vi i reservafion 6 inte vill att regeringenskall utse speciella representanter i försäkringsbolagens styrelser, somsärskilt skall tillgodose försäkringstagarnas intressen. Detta skall tryggasgenom försäkringsinspek- Vihar väldigt svårt att inse att dessa speciella styrelserepresentanter /89:126 skulle kunna ha en mycket bestämd uppfattning som avviker frånövriga styrelseledamöter när det gäller att tillgodoseförsäkringstagarnas intressen. I reservation nr 7 berör vi fysiska personers aktieägande.Det är en fråga som har blivit uppmärksammad , eftersom antaletfysiska personer som äger aktier i allvarligt har kommit att minska. Istället är det institutioner, stora fonder och stora bolag som har kommit attta över en allt större del av den svenska akfiemarknaden. Vi vill här trycka påatt vi tycker att det är viktigt att man får neutrala skatteregler sä att ävenfysiska personers aktieägande får samma möjligheter och samma behandling somfonder, aktiebolag och liknande institutioner. Vi har redan fått vissa framstötar från olika utredningarom att man skall försöka få en neutralare kapitalbeskattning i vissa avseenden.Samfidigt finns det dock begränsningar. Man talar om att fysiska personersstörre akfieinne-hav kanske måste sättas på aktiebolag för att kunna bedrivaspå ett rationellt sätt. Detta finner vi vara oroande. Vi har även ställt oss bakom reservafion nr 8. Denbehandlar invandrares rätt att förvärva svenska aktier. Vi har mycket svårt attinse att man skall göra speciella undantag när det gäller invandraresmöjligheter att förvärva bundna aktier, som alltså skulle vara förbehållnasvenskar. Vi har stor förståelse för att invandrare vill köpa svenska aktier,och vi vill gärna uppmuntra detta. En särreglering så att vissa invandrare somhar varit mantalsskrivna i ett visst antal år med hjälp av någon formav intyg från pastorsämbetet skulle kunna få köpa aktier som annars skulle varaundantagna från dem är dock ett ganska främmande inslag i den svenskalagstiftningen. Vi tycker i stället att det finns anledning att se över företagsförvärvslagstiftningenoch utlänningsförbehållen i aktiebolagslagen. Det finns anledning att ha enbetydligt öppnare syn på ufiänningars möjligheter att äga svenska aktier, därvi får en betydande harmonisering i linje med vad som gäller ute i medfriare kapitalflöden och friare och större möjligheter för utlänning attförvärva svenska aktier. Det är en bredare och mer generell lösning utanspeciella föreskrifter eller regler. Till betänkandet har vi även fogat två särskildayttranden, som behandlar upphävande av börsmonopolet resp. börsstyrelsenssammansättning. Vi tycker att det är naturligt att upphäva börsmonopolet. Vitycker vidare att det är naturligt att börsstyrelsen skall tillsättas avintressenterna på börsen. utses en majoritet av regeringen. Vi tycker attdet är viktigt för börsens funktion att den kan få sådana former som mer liknardem som finns i så gott som hela den övriga väsfiiga världen. finns ingamofionsyrkanden i den riktningen. Det finns dock anledning för kammaren attåterkomma fill denna fråga eller två. Med det anförda ber jag att få yrka bifalltiU reservationerna 4, 5, 6, 7 och 8. Prot.1988/89:126 Anf. 91 (): 1 juni1989 Herr talman! motionN364 innehåller en rad yrkanden, alla ; avsedda att ge en bättrefungerande aktie- och kreditmarknad. en rödtråd genom alla dessa yrkanden går vårt krav på att staten inte får ändra påspelreglerna på dessa marknader annat än då tvingande skäl för sådana ändringarfinns. har så skett vid hela 17 tillfällen, vilket utan tvivelorsakat att aktörerna på såväl aktie- som kapitalmarknaden i viss mån tappatförtroendet för vilja och förmåga att upprätthålla fasta spelregler.Det gäller följande punkter: "Nyårssmällen", då avdragsrätten för reaförluster på aktier reduceradesoch en extra vinstskatt infördes. Minskadskattereduktion för aktiefondsparande. Slopadskattereduktion vid aktieutdelning. Skärpt arvs-och gåvoskatt. Skärptreavinstbeskattning på aktier (schablonbeskattning). Tillfällighöjning av förmögenhetsskatten. Slopadskattereduktion för skattefondsparande. Evigreavinstbeskattning för konvertibla skuldebrev och opfioner. Fördubblingav aktiemomsen från . S.k.engångsskatt på pensionssparande. Socialaavgifter på andel-i-vinst-system. Utvidgadomsättningsskatt på värdepapper, den s.k. valpskatten. har sagt"nej" till alla dessa åtgärder. Sådana ständiga förändringar är avondo! De har bl .a.