prot · GC0990 · 1988-12-31 00:00:00 — Det rör inle bara del här lillaGrönköpingslandet, utan arbetsmiljön handlar om någonting globalt. I vissa länder utnyttjas barnarbetare. Skall vi köpa varorsom framställs i multinationella företag som konsekvent anställer barnen istället för deras föräldrar? Fackföreningarna får ingen möjlighet tillinflytande. Varorna blir mycket biUiga, och vi får välfärd. Men pä vemsbekostnad fär vi denna välfärd? När skall arbetsmiljön bli en global fråga också förarbetsmarknadsministern och den socialdemokratiska regeringen? När skall vi taelt globalt ansvar och inte bygga vår välfärd på andras undergång? 59 () replik: Jag tyckte att motivering föratl säga nej till ett ökat lönebidragsanslag på 30 milj. kr. var något svag.Hon hänvisar bl.a. till att de handikappade skulle meritvärderas och att detskulle medföra problem. Det är dock onekligen så, , att dehandikappade meritvärderas . Del är tyvärr anledningen till all deinte får arbete. Jag tror dock inle att jag skall behöva upplysa IngelaThalén om atl de 59,1 milj. kr. som folkparfiet föreslår skall läggas påtekniska hjälpmedel och lönebidrag, naturligtvis är utöver regeringens förslag.Jag vel inte om medvetet missuppfattade mig. Något annat kan detväl inte vara frågan om. Jag skulle ändock vilja fråga varför manfrån regeringens sida inte vill acceplera AMS begäran om ökat anslag för att kunnagenomföra TUFFA-projeklet. Till det projektet behövs tekniska hjälpmedel. har ett starkt engagemang ijämställdhetsfrågor och när det gäller att förbättra kvinnorsarbetsmiljösiluation. Jag skulle därför vilja fräga om inte att det vore rimHgt att man accepterade förslaget att specifikt peka utkvinnors arbelsmiljöproblem i kommissionen. Jag stäUer frågan mot bakgrund avden rådande svåra situationen, som jag bl.a. tog upp i mittinledningsanförande. För kvinnor har det skett en ökning på när detgäller belastningsskador i hushållsarbete, och skador som inträffar inom detypiska kvinnoyrkena. Jag skulle även vilja ha svar på en fråga som jag ställdei mitt inledningsan- 78 förande. Accepterar densocialdemokratiska regeringen vårt förslag om alt gravida kvinnor skall harätt till omplacering eller, om sådan omplacering Prot. 1988/89:90 inte går att få, rätt lill direkt pengastöd? 60 ()replik: Del var ett ödmjukt lal som vi fick höra, fru statsråd. Det skulle varaintressant att få höra statsrådels uppfattning om problemet som man nu tydligtser i vårt land . Det förekommer en överhettning på arbetsmarknaden iStorstockholm och på en del andra orter, som hotar dra i gång en löneglidningsom prissätter oss ut ur världsmarknaden. Delta skall ställas mot att ganskastora delar av vårt land har alltför låg ekonomisk akfivitet. I dessa delarfinns fortfarande ledig entreprenörskapacitet och arbetskraft, och varjearbetstillfälle är oerhört värdefullt. FruThalén höll tal på landsbygdsriksdagen. Därefter satte drygl 600 delegater frånhela vårt land i gång med att besluta . Jag skulle i detsammanhanget vilja fråga om är beredd atl i positiv andadiskutera de många utvecklingsförslag som kom frän dessa 650 delegater. Blanddelegaterna fanns också många partivänner fill . De ställde eniga upppå många frågor som gällde utveckling av "landsbygds-betonade" delarav riket. Sedanvill jag säga några ord om handikappfrågan. Den har egentligen redandiskuterats. I stora delar av landet är det ett väldigt sug efler arbetskraft igoda konjunkturer. Del är just nu som statsrådet skulle ta chansen att satsahårt på att placera de unga handikappade, och även andra handikappade, påarbetsmarknaden. Det är nu det går bäst. Del är nu det sker till bäsla pris.Fru har själv i sin proposifion refererat till den forskarrapport somvisar att det är en god affär för riket. Därför borde hon, som lär blisocialdemokrafins första dam, kunna tala med och sifferbitarna päfinansomrädet. De brukar ju begripa sig på plus och minus. Anf.61 () replik: tog i sitt anförande upp arbetsmiljökommissionen. Honsade alt den skall föreslå åtgärder, men att man inte för den skull skallavvakta utredningsförslagen utan skall vidta åtgärder. Vi fårinnerligt hoppas att så sker. I många av de motioner som har lagts påriksdagens bord finns konkreta förslag fill förbättringar inom olika yrkesområden.Nu hoppas vi givelvis pä en positiv behandling av dessa motioner. Läget ärfaktiskt allvarligt. Lägetär så allvarligt atl socialförsäkringsutskoltet för lilel mer än en månad sedantog initiativ fill en öppen utfrågning om arbetsskador. Till utfrågningen varäven arbetsmarknadsutskottet inbjudet. Vi fick dä veta att utbetalningen ifrånarbetsskadeförsäkringen för var , varav 4,6miljarder kronor i sjukpenning. arbetar ungefär 1 300 ärsarbelstagare medarbelsskadehanlering på försäkringskassorna. Även om delta är ett arbete,skulle man säkert kunna finna andra mer positiva arbetsuppgifter för dessamänniskor, om man kan få ner arbetsskadorna och minska sjukskrivningarna. IngelaThalén ställde sedan utökningen med 30 miljoner mot anslagen för arbetsmarknadspolitiska åtgärder på 25 miljarder. Vad jag noterade som 79 Prot.1988/89:90 positivt var att arbetsmarknadsministern inte talade pä sammanedvärderan- de sätt om dessa 30 miljoner somutskottets ordförande gjorde. .. TT ställde ändå inte upp på detta. Dettycker jag är synd. Vi har faktiskt goda konjunktureri dag och borde kunna la vara på sädana här tillfällen. Unga människor som inte har ett jobb och dessutom kanskeocksä är handikappade utsätts för stora påfrestningar och fär problem som imänga fall leder till personliga tragedier. Därför är del angelägel, när nuföretagen ropar på arbetskraft, att försöka hjälpa sä många som möjligt altkomma ut på arbetsmarknaden. Det är positivt för den som behöver arbetskraft,för samhället och för den som är utan arbete, vilket är del allra viktigaste.Därför är del angeläget atl arbeta med flexibla lönebidrag över hela landet,som gör att fler handikappade kan gå ut på arbetsmarknaden. Försöksverksamheteni de två länen har ju varit positiv. 62 (vpk) replik: Del var elt tal som instämde i nästan alllsom har sagts här . Alla problem skulle lösas av arbetsmarknadsministern.Till sist säger hon all vi måste göra praktiska saker. måste vi se lill altvi får bra arbetsmiljöer, säger hon. Dä har vi kommit dil där jag vill alt viskall vara. Hur skall vi då göra? Det som är dåligt och som gör allmänniskor släs ul är ju ett resultat av den situafion vi har i prakfiken, av delagar och förordningar och maktförhållanden vi har i samhället. Den fråga somman måsle svara på är: Skall vi ändra på relationerna mellanparterna på arbetsmarknaden, så att de arbetande som utsätts för de dåligaarbetsmiljöerna kan förbättra dessa? Det är den frågan som jag tycker all delär viktigt atl svara på när man talar om att man skall förbättra lokaler osv.Vad är det skyddsombud och lokala fackföreningar gör? Jo, de ställer mängder avkrav på delta . Men de slår pannan blodig mot oresonliga arbetsgivare,eller t.o.m. resonliga arbetsgivare, som säger att de förstår detta, men de haringa pengar. De får heller inga pengar till detta av ägarna, för de har andrauppgifter som skall skötas. ställer frågan till arbetsmarknadsministernhur vi skall se på arbetsmiljön och den globala solidariteten. Det är enintressant vinkling. Jag kommer genast att tänka på frågan om fackligsamverkan. Om vi skall komma vidare med denna fråga måste medlemmarna ifackföreningarna ha en möjlighet, åtminstone i de koncerner som finns här ochhar förgreningar utåt, alt samverka med sina arbetskamrater och ställa krav.Men del är tydligt alt arbetsköparna säger nej lill det. Tydligen gör hellerinte regeringen någonting åt detta. Jag lycker att del borde vara det förstasteget som skulle tas. Det har gått aUtför lång fid när det gäller att se tillatl de fackligt verksamma i i de transnationella, imperialistiskaförelagen verkligen kan åka ut och se till alt utveckla en solidaritet. Dessutom kommer en annan fräga in i detta sammanhang: Hurkommer EG-harmoniseringen att slä på detta område? Hur kommer det atl bli efler1992, när vi kanske - utifrån arbetsmarknadsministerns ambitionsnivå, vilkenjag inte tycker är sä förfärligt hög - skall höja kraven? Hur blir del omSverige skulle vilja höja ambitionsnivån efter 1992? Är vi dä inte helt 80 utlämnadeäl andra, odemokratiska instanser här i världen, som kommer att ha ett direktinflytande på vår arbelsmiljö? sade att vi var överens. sade atl det var synd att jag inte kom in tidigare. Det är möjligt.Lars-Ove sade att jag inte tillförde något nytt - även om han inteuttryckte det så, uppfattade jag det på det sättet. Del är möjligt att alla,var och en på siti sätt, har rätt. Jag skall försöka kommentera de andratalarnas inlägg i den ordning de har varit uppe, så långt jag hinner på minrepliktid. säger att de arbetshandikappade måste halönebidrag för atl komma ul i arbetslivet. Några av dem behöver ha det. Minuppfattning är att det finns många människor med olika sorlers handikapp sominle är arbetshandikappade i rätt utformad miljö. Dessa människor skall inte halönebidrag. Det försökte jag också uttrycka inledningsvis. ha ett arbete med vanlig lön, under vanliga förhållanden pä en vanligarbetsplats. Men arbetsplatsen skall vara utformad så att man kan vara på den undernormala förhållanden. Det skall dagens arbetsmarknadsläge ge utrymme för, menarjag. Jag är inte emol atl man ger lönebidrag. Jag lycker att vi skall användalönebidraget. Men jag tycker fortfarande, med förlov sagt, att debatten om de30 miljonerna i förhällande till de 8,5 miljarder frånarbetsmarknadsdepartementet som föreslås gå lill slöd i olika former förhandikappade ute i arbetslivet blir en aning märklig. var inne på den offentliga sektornsutveckling. Han sade atl den minister som tidigare hade delta ansvar har sutfitinläst i ett anlal är och därför inte kunnat göra någonfing. Jag tycker altElver skall äka ut och titta vad som händer och sker ute i kommuner ochlandsting. Jag kan inte gå in på alltför mycket av del, men det sker faktiskten omfattande förnyelse inom den offentliga sektorn på en läng rad områden,inte minst på de områden som hänger samman med frikommunsverksamheten och i delandsting som är innefattade i frikommunsverksamheten. ställer en enkel fråga: Hur tarsocialdemokratin sill globala ansvar? Jag skulle kunna vara mycket elak här.Men jag vel alt vi kommer alt återkomma till varandra ochdiskutera koncernfackliga frågor. Delta är en av de frågor där vi tar ettglobalt ansvar, dvs. vi bidrar lill att förutsättningar ges för fackligt arbeteöver gränserna. Det socialdemokrafiska parfiet tar definitivt ett globaltansvar. Som regering tar vi också ett globalt ansvar inom en lång rad områden.Men, , detta är en mycket svår, komplicerad fråga. Detta är ingenenkel fräga. Jag beklagar om jag inte kan använda min fid till att debatterajust hur vi lar värt globala ansvar när del gäller import och export,arbetsmiljöer för människor i utvecklingsländer, utbildning för människor iutvecklingsländer och när det gäller den totala miljön, som vi alla skall levai, bäde arbetsmiljö och yttre miljö. Departementet har elt myckel närasamarbete med t.ex. . Vi har departementstjänstemän som sitter i . Vi följer politiskt nära arbetet i denna verksamhet, och vi följerfrån departementets sida definitivt också arbetet i andra organ. På del visetbidrar vi lill atl förutsättningarna när 6 protokoU 1988/89:90 detgäller arbetsmiljö- och arbetslivsfrågor skall bli bättre också i andra länder. Jagtror att det var som tog upp frågan om stödet förarbetshjälpmedel. Under etl antal år har jag haft möjlighet atl följa debesvärsärenden som handlar om stöd till t.ex. arbetshjälpmedel. Omarbetsgivarnas välvilja i detta sammanhang var lika stor som talförhelen hosföreträdarna för de borgerHga partierna, tror jag att man skulle kunna kommalångt. Ni skulle bli förskräckta om ni fick se oviljan att köpa t.ex. denenklaste stol och justerbara skrivbord för atl en människa skall kunna fungerapå sin arbetsplats. Till allt detta anser man sig vilja ha pengar från stödettill arbetshjälpmedel, vilket alltså inte är korrekt. Det finns mycket kvar attgöra i upplysningssyfte också när det gäller sådana här frågor. Handikappadeskall ha arbetshjälpmedel. Men det finns ocksä gränser för vad detta stöd skallanvändas till. Det har man inte alltid uppfattat ute på arbetsmarknaden. Närdet gäller synpunkter om kvinnofrågor och arbetsmiljöfrågorhar mycket noggrant gått igenom det. Jag vill återigen poängteraatt arbetsmiljökommissionen har ett ansvar för att gå igenom arbetsmarknaden,både arbetsmarknaden för kvinnor och arbetsmarknaden för män. Dessutom viU jagpåpeka det som har sagts, nämHgen att vi, i hägnet avjämställdhetsbeslutet, har 60 milj. kr. alt arbeta med när det gällerarbetsmiljöer i de kvinnodominerade branscherna. BörjeHörnlund frågade om jag var beredd att i positiv anda diskutera de förslag sombehandlades på landsbygdsriksdagen. Ja, självfaUet är jag beredd att inte baradiskutera dem i positiv anda utan också behandla dem i posifiv anda, i deavseenden där de berör statlig nivå och sådana nivåer där jag kan vara med ochpåverka. En del av de projekt som behandlades pä landsbygdsriksdagen finnsredan inom ramen för sådana projekt där departementet ger anslag. Andra är påväg att föras dil, och jag vel alt handläggningen kommer att bli positiv. Lars-OveHagberg sade att det låter som om jag anser att ingenting händer, och att minambition inte är särskilt hög. Det där är ju ett vanligt sätt att debattera pånär man tycker att någonting låter mycket tydligt. I många frågor, Lars-OveHagberg, är vi överens, dock icke i flera av de grundläggande frågorna. Attsäga att MBL-andan skulle vara orsaken till att arbetsmiljöerna är dåligapå många håll tycker jag är att dra en felakfig slutsats. MBL har i mycket storutsträckning bidragit till att vi har kommit så långt som vi har gjort på mångaav de arbetsplatser där man tidigare haft rent förskräckliga arbetsmiljöer. Detär klart att när det gäller mycket av det som behöver göras ingår också enöversyn av MBL, och vi kommer att titta på denna lag. Jag vet att det iarbetsmiljökommissionen diskuteras huruvida man behöver ändra eller förstärkaarbetsmiljölagstiftningen. Men det är väl ändå så - är ju vanvid att vara ute på olika arbetsplatser - att om vi skall vara ärUga måste visäga oss att en del av det som skall göras pä en arbetsplats kan man behövatvinga sig till, medan man när det gäller annat som behöver ske kommer överensom saken. Mycket av det som behöver göras kan man inte ändra vare sig genomlagstiftning eller på annat sätt därför att man faktiskt inte riktigt vel påvilket sätt man skall bära sig åt, hur välvillig man än är. Det finns nämligentekniker, låsta produktionssätt och arbetsorganisationer där man ute påarbetsplatserna inte vet hur man skall lösa problemen, och detta gäller somsagt hur välvillig man än är, hur engagerad man än är. Dettaär åtminstone den verklighet jag möter när jag kommer ut på olikaarbetsplatser. Det finns konflikter, det finns behov av maktförskjutning, detfinns behov av förändringar, det finns behov av ekonomiska incitament. Men viskall också vara ärliga och säga att det finns problem som inte kan avhjälpaspå grund av alt man måste tänka igenom saker och ting, prova sig fram samtändra arbetsmetoder och produktionsmetoder. Då talar jag inte om ackord, inteom ohemult låga lönesättningar osv., utan jag talar om rent tekniska,produktionsmässiga och arbetsorganisatoriska problem som man inte skall bortsefrån. Det finns en vilja på många håll, och pä andra håll finns det en uppenbaromedvetenhet. Men man kan inte avfärda det hela genom att säga att MBL-andanskulle vara skuld till att vi har en arbetsmiljö som faktiskt är ettstort bekymmer, för då lycker jag att sparkar undan fötternapå sig själv. Under detta anförande övertog talmannen ledningenav kammarens förhandlingar. Jag får meddela att anslag nu har salts upp om attdetta sammanträde skall fortsätta efter . 65 ()replik: Jag tycker att vi har fått en litet svårhanterad debatt här. Del harplötsligt blivit en arbetsmarknadspolifisk generaldebatl, som vi borde habörjat för sex limmar sedan och som vi då efterlyste. Del är litet svårt föross i Opposifionen att i treminutersrepliker klara av en sådan debatt, och jagskall därför håUa mig lill det som arbetsmarknadsutskottets belänkande nr 2handlar om. Ifråga om lönebidragen håller jag fullständigt med i hennes analysav vid vilka behov lönebidrag skall användas, liksom när arbetshjälpmedel förhandikappade skall komma fill användning. Jag tycker alt del är utomordenfiigtbra att det sägs rent ut från kammarens talarstol alt det är de som behöverbidragen, det är de som behöver hjälpmedlen, som skall ha dem. talar om att dessa 30 milj.kr. för flexibla lönebidrag lill gravthandikappade ungdomar är en liten post i det stora hela. Regeringen har salttill 25 000 milj. kr. sammanlagt för arbetsmarknadspolitiska åtgärder, sägerarbetsmarknadsministern, och till detta kan läggas de 8 000 milj. kr. somberäknas gå ut via arbetslöshetskassorna samt många fiotals miljarder som gårut genom olika socialförsäkringssystem. Just därför, herr talman, förstår intejag varför inte alla dessa miljarder och åter miljarder kunde räcka fill dettaanslag till försöksverksamheten för gravt handikappade ungdomar under 25 år.Vii oppositionen kunde skrapa ihop 30 milj. kr. att försöksverksamhetenfick fortsätta. Jag tycker atl socialdemokraternas ståndpunkt är ohållbar. Jagvet inte om jag uppfattade arbetsmarknadsministerns tidigare anförande rättoch att hon menade att det skulle komma någonting om detta ikompletteringspropositionen. Jag reserverar mig för att jag kan ha missuppfattatsaken. Det är klart att socialdemokralerna kan återkomma ikomplet-teringsproposilionen. Men det kommer inte att behövas, herr lalman, förhärvidlag finns en majoritet i . Vi kommer alldeles strax atlfatta beslut om dessa 30 miljoner, och det står socialdemokralerna hell frittatt vara med om det beslutet eller förkasta det. Jag skulle vara glad omsocialdemokralerna ställde upp, för då kunde vi få ett enhälligt beslut pådenna punkt. Det tycker jag skulle vara en fin markering från fill degravt arbetshandikappade ungdomarna. Försökverksamhetenhar så här långt visat sig vara positiv. Den har varit gynnsam för ungdomarna,men den har haft för Hten omfattning för att man skall våga dra några heltklara slutsatser. Vi tycker att del är viktigt att vi får besked huruvida dentyp av lönebidrag som förekommer i försöksverksamheten är så bra som detförefaller. Vi behöver få en ordentlig försöksverksamhet för 30 milj. kr.Detta är ett belopp som ju längre socialdemokraterna försvarar sittställningstagande framstår som futtigare och futtigare, . 66 ()replik: När jag beklagade att statsrådet inte hade varit med tidigare idebatten berodde det närmast på att jag ansåg att det hade kunnat passa väldigtbra att ta upp just de långsiktiga frågorna i arbetsmarknadspolitiken då vitalade om arbetsmarknadspolitikens förutsättningar och inriktning. Jag trornämHgen att det är mycket angeläget att vi utöver lösningen på de kortsiktigaproblemen också har en framförhållning, så att vi för 1990-talet och kanskeäven för tiden närmast har en uppläggning som gör att vi fåren fungerande arbetsmarknad. En sak tror jag nämligen att vi är överens om, ochdet är att den svenska arbetsmarknaden kommer atl utsättas för utomordentligapåfrestningar inte minsl när det gäller arbetsutbudet. Det var därför jagskulle ha hälsat statsrådet välkommen atl delta i debatten på ett tidigarestadium. Detär möjligt att jag berörde en känslig sak när jag talade om ministern som inlehade lyckats med den offenfiiga sektorns förnyelse. Arbetsmarknadsministernrekommenderade mig att titta på vad som har hänt på landstingsområdet.Förmodligen har regeringen gjort det, för i budgetpropositionen står del skall "inleda" den offentliga sektorns förnyelse. är detfinansministern som skriver det, och tydligen har han det avgörande ordet. Närdet gäller dessa 30 milj. kr. till försöksverksamhet vill statsrådet ånyo göragällande att det är försumbart om medlen finns eller inte. Men varkenarbetsmarknadsstyrelsen eller utskottsmajorileten har denna uppfattning, utandet är socialdemokraterna här i kammaren som har sagt att det där beloppet kanvi väl ha eller mista, för vi gör så mycket annat. Jag tror att det är väldigtfarligt med den typen av jämförelser. Vi får inte glömma bort att det härgäller den allra mest utsatta gruppen, där man tydligen vill hålla en låg Prot. 1988/89:90 ambifionsnivå. Det är olyckligt. Vi har från vårt håll framhållit att invandrarna borde fåbättre chanser, att jämställdhetsarbetet borde förstärkas och alt del skulleberedas fler platser på . Men socialdemokraterna har sagt nej tilldetta, och därför skulle jag vilja fråga om arbetsmarknadsministern kanske ikompletteringspropositionen ämnar lägga fram förslag härvidlag. Det ärnämligen ett hett önskemål att behoven på alla dessa tre områden skalltillgodoses. Del rör sig om angelägna ting. När det gälldelönebidragsförstärkningen blev det etl Socialdemokratiskt nej i utskottet, ochdet blir kanske på samma sätt i kammaren. Det verkar ovanligt, rent av fel, atlsocialdemokraterna blev sist på upploppet. 67 () replik: Jag uppfattar arbetsmarknadsministern så atthon inser alt arbetsmiljöfrågorna är en global angelägenhet, och del tycker jagär jättebra. Men då kommer nästa fråga. BilHga varor leder ju till att vi kanfå mer för pengarna, att köpkraften kan öka och att vår välfärd förbättras.Dessa billiga varor kan vi köpa från multinationella företag som konsekvent harmycket dålig arbetsmiljö och Hkaledes konsekvent placerar sin verksamhet iu-länderna och utnyttjar människor. Här måsle vi utöva påtryckningar. Arbetsmiljöfrågornaär alltså inte en intern angelägenhet för ulan en global angelägenhet. Finansministern har över huvud taget inte någon gängdiskuterat de här frågorna. Jag har faktiskt plöjt igenom finansplanerna för desenaste 20 åren men inte hittat något resonemang om de globalaarbetsmiljöfrägorna och deras koppling fill vår välfärd och köpkraft. Man får istället läsa om våra egoistiska intressen, vårt behov av billigavaror osv. borde också ta upp de här internationellafrågorna och hur man skall kunna komma till rätta med dem. Så borde skeåtminstone efter det att man har arbetat under etl år. Arbetsmarknadsministernfillhör den skara av ministrar som jag i högsta grad hyser respekt för, och jaghoppas att arbetsmarknadsministern skall kunna göra ocksä om dessa frågor. 68 () replik: Arbetsmarknadsministern berörde anslaget om30 milj. kr. Ja, man kan naturHgtvis se detta på två sätt. Är 30 milj. kr.pengar som inte gör någon nytta, är det konstigt. Om 30 miljoner är för storapengar och om man av den anledningen inte kan bifalla anslaget, är det ju baraall notera att man inte tar fram de pengar fill de unga, gravt handikappade somdel gäller -det är oftast för dem som de här flexibla möjligheterna behövs. Dethandlar dessutom här mindre om pengar och mera om principen att kunna placeradessa personer över hela arbetsmarknaden och över hela landet. Om AMS sedan kommer tillbaka ett stycke in på budgetåretoch säger alt det här går mycket bra och att de åtgärder som vidtas är riktiga,behöver kanske ytterligare medel diskuteras, men med de nu aktueUa pengarna får manåtminstone chansen att sätta i gång med en verksamhet som täcker hela landetoch hela arbetsmarknaden. Jag håller vidare med om alt elt bidrag till enarbetsgivare för atl få en handikappad placerad naturligtvis inte skall varastörre än vad som behövs. Det är så att man med rätt man på rättplats inte behöver något bidrag. Jag noterar en positiv inställning tilllandsbygdsriksdagens förslag. Jag vill därför be arbetsmarknadsministernstudera vår arbetslinje, enligt vilken vi vill anslå stora pengar på punkterdär ekonomin inte är så stark.