prot · GC09100 · 1988-12-31 00:00:00 — Säkert har många av er hört och läst om all styrelsen för Poseidoni har fatlal beslut om atl riva ell slorl bostadsområde byggt på1950-talet; då var del dl mönsierområde för svensk bostadsförsörjning, och nuär det ulklassat av Poseidonledningen som fullständigt omöjligl och omänskligtatl bo i. Alt de boende i området sedan lycker alt de har delvis bra bosläderoch en fin gemenskap struntar man fullständigt i. Man driver alllsä frågan om den här rivningen, och del somhar gäll ut i pressen är alt man gör del därför alt man har fått försämradelånevillkor för ombyggnad. Men om man pressar Poseidonledningen säger den alldella inle har någoniing med försämrade.ombyggnadsvillkor atl göra utan alt manvill genomföra rivningen ändå: husen är så dåliga, och man fär ut högre hyrorom man bygger nytt; alltså vill man riva och bygga nytt. Vi menar all rivning för all bygga nyll i slällel för atlunderhälla och upprusta inle skall premieras i lånesystemet. Alltså skall ensådan nybyggnad efler rivning ha lika "dåliga" räntor som enombyggnad, den typ av ombyggnad som vi varit med om atl bedöma alt vi förnärvarande kan stoppa medan vi ser över lånesyslemet. För del sjunde menar vi atl man skall ha störremöjligheler alt säga upp hyresgäster som inle permanent bebor sina lägenheler. Den frågan behand las inle heller nu ulan tas upp i en särskild proposition från regeringen. 20 För del åttonde driver vi - vilycker atl det är del vikligasle kravel när del gäller allklara ungdomarnas bostadssilualion - kravel pä en obligatorisk kommunalbostadsförmedling. Del innebär en skyldighet för kommunerna atl se lill alt manhar en fungerande bostadsförmedling som kan förmedla alla ledigblivnalägenheter och som dessulom kan ställa upp med bytesservice och liknande. Vi vill för del nionde åstadkomma dl förbud mol omvandlingav hyresrätt lill bostadsrätt. Bostadsrällspriserna har under ett anlal är fåttfölja marknadskrafterna. Del har inneburit att man, för atl kunna köpa sig enäldre tvårummare i , måsle ha en lön som ligger över enriksdagsmannalön, om man inle har ett kapilal eller kan sälja en annanlägenhet. Riksdagsmannalönen räcker inle lill för all köpa in sig påbostadsrällsmarknaden i , ens i en lilen lägenhet. För del tionde har vi slälll elt förslag om prisstopp påbyggmaleriel, hyror och bostadsrätter, och della med anledning av all vi nuvänlar oss de här slörre reformerna. Vår politiska kamp kommer all gä ut på atlvi måste få till stånd förbättringar och lägre priser, både när del gällerbyggande och när del gäller boende. hotar i och för sig högre priser ochhögre koslnader. Vi förslär därför varför socialdemokraterna inte har velatvara med på ell prisslopp på de här nödvändigheterna. Till delta har vi lagt förslag omall man nu inte successivt skall försämra nuvarande räntesubventioner genom atlhöja räntorna; visserligen är del bara fråga om för all nybyggnad ochombyggnad, men vi lycker all del är all gä ät fel häll. Vi lycker också alt vi måste följa med i prisutvecklingenmed bosladsbidragen. Del får vi inle heller någol slöd för, men vi välkomnardel faklum all ulskoltsmajorilden har gäll oss lill mötes så lill vida allbostadsbidragen skall utökas lill barnlösa hushåll. Med det vill jag yrka bifall till samtliga dereservationer i della belänkande som vpk slår bakom i ulskollel. 5 () replik; Jag misstänker atl inle lillfullo har faltal vad jag sade i milt anförande. Begreppet guru ingår inle iföreställningsvärlden inom moderala samlingspartiet, än mindre i vårorganisation. betydelse kanske inte heller skall överskallas. Vad jag ville ha sagl med mitt lilla inlägg var att delinom socialdemokralin finns synpunkter som inle stämmer överens med denofficiella linjen. är en av dem som har riklat kritik mot vissadelar av bostadspolitiken. Del är ell tecken pä all del kan vara en rörelse somkan få en utformning likartad den som varit inom skallepoliliken. Del varalltså del jag ville ha sagl. har riklat krilik mot bostadspolitiken påbl.a. följande två områden: och slorsladsomrädena favoriseras iförhällande lill landsbygden, och del är dyrare alt bo i en förort tillStockholm än i stadens centrala delar. Men dessa förhållanden siöder JanSlrömdahl. Del är kanske något förvånande! Jag vet inle vem guru kan vara, men jagmisstänker atl vederbörande i varje fall inle har tillhört riksdag. Anslag lill bostadsförsörjningen m.m. Anslag lill bostadsförsörjningen m.m. 6 (vpk) replik; Del intressanta i fråga om är juatl han inte längre tillhör socialdemokralerna här i men alt hansitter med i en av de skatleulredningar som jag varnar för skall bli någotslags ledstjärna och bestämma vår framtida bosladspolilik. Del vore inlressanlall höra ifall socialdemokraterna har förtroende för . Då är lägetnämligen ännu myckel allvarligare än vad jag har anat. När det gäller några av de saker som Bo Söderslen brukarframföra, nämligen alt hyrorna i förorterna är högre än dem i innerstaden, säär det en bluff. Hyrorna i äldre bestånd är lägre än hyrorna i nyare bestånd.Om man jämför lika gamla hyreslägenheter i och iStockholms förorter visar det sig atl hyrorna i innerstaden är högre. Vi harslagils för att man inte skall gä med på denna lyp av marknadsanpassning somgör att skulle bli ett reservat för rika, alltså en"yuppie-stad". 7 (): Vi har inle själva i en molion klargjort vårahuvudlinjer när del gäller bostadspolitiken. Jag skall därför göra del i dettaanförande. Till atl börja med vill jag säga all del naturligtvis ärvikligl alt samhället medverkar till all alla får en god boslad med rimlig ytalill rimlig koslnad i en god yttre boendemiljö. Med god bostad menar vi atl den är hälsosam lill kropp ochsjäl, all den ger alla boende rimlig yta för sig själva och för samvaro. I värtidéprogram lar vi bl.a. upp boendel. Jag vill bara citera några punkter för allklargöra vår inriklning när del gäller bostadspolitiken. Där människor bor ska det finnas goda möjlighelerlill sociala kontakter. Bostadsområdenaska vara mångskiftande och småskaliga och präglas av närhel. Människor ska kunna bo i samma bostadsområde, oberoende avnationalilel, ålder eller sociala förhållanden. De boendesjälva ska ha inflytande över och ansvar för sin närmiljö, till exempel genomalt sköta förvaltningen, s.k. självförvallning. Olika former avflergeneralions- och kolleklivboende ska slödjas. Lokaler förgemenskap och skapande ska, liksom odlingar och andra gemensamma anläggningar,finnas i varje bostadsområde, bland annat föratl underlätta kontakt mellanolika åldrar. Såväl äldres som yngres arbetsinsatser ska tas tillvara igemensamma uppgifter." Det är därför angelägel all samhällel stöder s.k.grannskapsgrupper som redan finns på många håll i . Kraftiga åtgärder ska vidtas för all sänkaboendekoslnaderna. De boende själva ska genom egel arbete med reparation ochunderhåll kunna bidra till sänkta koslnader." "11 Dagens lyxstandard vid nybyggnad och sanering skaersättas av en energisnål, grundbehovsanpassad standard, - - - med möjligheterall komplettera den tekniska utrustningen själv." "13Vid nybyggnad och sanering ska storleken på lägenheterna varieras så atlmänniskor kan stanna kvar i sitt bostadsområde, till exempel vid ändradefamiljeförhållanden" och i livets alla skiften. "14 De som vill byta boslad inom sill närområde börha förtur, lill exempel vid byte till större, mindre eller merhandikappanpassad lägenhet. Förtur bör även ges för atl underlätta omsorg ombarn, handikappade eller äldre. 15 Bostadsfinansieringen måsle sesöver för att åsladkomma slörre likhel i koslnader för olika boendeformer ochkategorier. 16 Den som bor i bostadsrättsföreningska vid avflyttning sälja tillbaka sin lägenhet till föreningen(hembudsskyldighet) till inköpspris, uppräknat med hänsyn lill inflationen. 17 Avdrag för räntor på huslån ellerbosldsrältslån som underskoll i förvärvskälla måste begränsas. " Det måste göras i sådan takt all man inte tvingas allflylla från en normalsior bostad. "19Normerna för minsta godtagbara standard vid sanering ska ses över säatt de inle förstör värdefull social och kulturhistorisk bostadsmiljö. 20 Vi vill satsa på utbildning medinriktning pä förnyelse av bebyggelse/ sanering. kommer bland annal altåteruppliva vissa hantverksyrken. Privala fastighetsägare ska stimuleras atlrusta upp sina nedgångna hus. 21 Alternaliv uppvärmning skaförberedas vid ny- och ombyggnad av bostäder. Alla hus ska ha rökgäng för ska kunna välja mellan lokal uppvärmning och fjärrvärme. Bosläder får inleuppvärmas enbart med elektricitet." Det här skrev vi 1980/81. Jag tycker alt detslär sig väldigl bra fortfarande. Jag vill speciellt gä in pä miljöfrågorna,som har anknytning lill boendel, eflersom miljöfrågorna ändå är alldelessärskill angelägna för oss i miljöpariiei de gröna. Miljöfrågorna har blivit allt viktigare för människorna itakt med all miljöproblemen blivit allt fler och allt större och tydligare. Delfinns en del miljöproblem som har med boendet all göra: mänga hus är sjukaeller har hög radonhalt, många bostäder ligger sä lill alt de boende drabbas avohälsosamma luftföroreningar, buller och vibrationer, dricksvattnet är på vissahåll inle hälsosamt, den yttre bostadsmiljön är olämplig ofta i både fysisktoch psykiskt avseende. Detta gäller framför allt i storstäderna, och det drabbarsärskilt barn och äldre. Ytterligare miljöproblem som har med boendet alt göra äratt bosläder och arbetsplatser ligger för långt ifrån varandra, vilkel minskarmänniskors fria lid, försvårar kontakterna mellan dem som arbelar och de barnoch äldre som de har värd om. Det ger också upphov till onödig trafik som i sinlur ger upphov lill resursslöseri och miljöförstöring. En slags miljöproblem i vidare bemärkelse är atlnärservicen är dålig - del är för långt lill butiker och annan service. Till slut vill jag som ett miljöproblem i samband medboendel la upp frågan om sophanteringen, som på de flesla häll inle är ordnadså all återvinning och miljövänlig rening underlättas. För alt börja i den ändan som handlar om atl lösa ellermildra miljöproblemen i boendel lar jag först upp radonproblemet. Del är elthälsoproblem som Anslag lill bostadsförsörjningen m.m. Anslag lill bostadsförsörjningen m.m. ärligenleder lill atl kanske något tusental nya fall av lungcancer inträffar, och detkan vi inte tillåta forlsäller. Därför måste kommunerna få ekonomiskt stöd tillsina radoninsatser. Vi vill inrätta dl nytt anslag på 100 milj. kr. lill bidragför deras uppsökande verksamhel och sanering av radonhus. Under näsla budgetår. Vi vill också ändra pä villkoren för radonslödd. För attingen husägare skall nekas bidrag med motiveringen atl radonriskerna inte ansesvara tillräckligt stora, gäller det all sänka radonhaltsgränsen. I avvaktan påatl det kommer en bomiljölag, som vi tillsammans med vpk har begärt,vill vi alt gränsen sänks till . I det här paketet med atl förbättra boendemiljön ochminska resursslöseriet kommer också värt yrkande atl man skall pä olika sättslödja ekologiski byggande - ekologiskt i många bemärkelser. Det gäller bådeatl i största möjliga mån använda förnyelsebar energi och atl la reda på del somlämnar huset i form av avfall, sopor och avlopp. Där vill vi också atl delskall införas ett stöd för att lära ut innebörden av ekologiskt byggande. Vimenar också all del skall vara en låg ränta på sädana län som ges lillekologiskt anpassat boende och lill ekologiskt anpassad teknik. Någoniing som har med miljön alt göra är naturligtvis hurman värmer sina bostäder. fanns det elt slalligt stöd till kommunalenergirådgivning. Det har sedan tagits bort. Vi tycker det var en felaktig åtgärd.Den kommunala energirådgivningen har varil myckel framgångsrik och har gettstora energibesparingar - och skulle ge ännu mera om man inte med dl anlalåtgärder hade minskal intresset för energisparande. Därför anser vi samiidigialt kommunerna själva, nu när de vet all energirådgivning fungerar, skallåläggas alt svara för den fortsatta energirådgivningen. Detta återkommer vilill , när den aktuella motionen kommer att behandlas här i kammaren. Så lill slul när det gäller miljöinsatserna kommer vi lillvad man skall göra med de "sjuka husen", alla hus som har fukt- ochmögelskador. Del är ju uppenbart alt nuvarande regler inte lycks göra alt manmed tillräcklig kraft gör någoniing åt fukl- och mögelskadorna. Vi ställde ossdärför, tillsammans med övriga partier i elt enigt bosladsulskoll, bakom enbeställning lill regeringen om en skyndsam översyn av villkoren för slöd lillfukl- och mögelskadade bostadshus. Vi har också i vår övergripande budgdmolionreserverat 100 milj. kr. för insatser för att minska fukl- och mögelskador.Delta har naturligtvis, som jag har sagl här i kammaren, också deninnebörden atl man måste satsa mer på forskning och ulveckling, framför alltkombinationer av "mjuk" och "hård" forskning. Det gälleralltså all kombinera forskningsinsatser av renl fysikalisk och kemisk natur medmedicinsk forskning. Därmed lycker jag alt vi har läckt in situationen när delgäller miljöfrågorna. Sedan har vi, herr talman, i dl anlal reservationer ävenkommit in pä den ekonomiska delen av boendet. Det är sä, menar vi. atl denforlsälta expansionen av storstadsregionerna måste hejdas genom en aktivareregio-nalpolilik - dels för alt landsbygden inte skall utarmas ytterligare,dels därför all om storstädernas befolkning ökar sä kommer miljöförstöringenatt förvärras pä grund av ökad irafik, luftföroreningar och avfall, ochlivsbding- elserna istorstäderna blir ännu sämre både fysiskt och psykiskt. Dessulom är det viktigtatl köerna till bostäder, barnomsorg, sjukvård och äldreomsorg minskar för attvi skall uppnå ökad välfärd och trygghet. Det är dessutom sä all de orimligakostnadsökningarna inom storstadsbyggandet och storstads-boendet måste hejdas. vill därför, tillsammans med flera andrapartier, införa en investeringsavgifi för byggande av kontors-, affärs- ochindustrilokaler i sådana här överhdlade regioner. Vi vill också, tillsammansmed vpk, införa elt slimulansbidrag för "bosladisering", alltsåombyggnad av kontor lill bostäder, och för ombyggnad av större bostäder lillmindre. Vi vill också slödja en cenlermotion, som harredogjort för, som innebär alt unga familjer pä landel får län för alt förvärvaeget hus även om de inte har barn. Vi menar alt med en aktivare regionalpolitik kommer denforlsälta expansionen av storstadsregionerna all kunna hejdas, och därmed ocksåöverhettningen av byggsektorn atl kunna dämpas och den våldsammaprisutvecklingen all kunna stoppas. Det har tidigare här talats om ungdomens bostadssilualion.Den är naturligtvis bekymmersam. Jag behöver inle här gä in på de olika förslagsom har lagls, utan jag vill bara tillföra ytterligare en idé som vi har förtfram i elt särskill yttrande: atl en arbetsgrupp med representanter för olikaungdoms-kategorier, bostadsförmedlare, fastighetsägare och politiskaungdomsorganisationer tillsätts för atl göra en katalog över tänkbaramöjligheler, även okonventionella, atl lösa ungdomsbostadsproblemen. Jag troratt det behövs inle bara expertkunnande ulan också kreativitet och atl de somdel "drabbar" fär vara med och tänka. Sedan skall man vara öppen föratt pröva de olika förslag som kommer fram. är det så att många människorinte har någon egen bostad eller bor väldigt trängt, som andra har enboendeslan-dard som - i alla fall enligt vår uppfattning - är långt över rimliggrundstandard. Samhällets subventionering av boendel är sådan all även dentypen av boende subventioneras. Vi lycker atl en sådan subvenlioneringspo-litikär fördelningspolitiskt orällvis. Den bidrar också lill onödigl slöseri mednaturresurser, både när bostäderna byggs och när man värmer dem. Därför är delvikligl alt hilta bostadsfinansieringsformer som innebär atl slöd endasl ulgårlill vad som kan bdecknas som rimlig bosladsstandard och att all standarddärutöver helt skall betalas av den boende själv. Det är möjligl all della kanknytas lill en viss ylnorm per boende som är mantalsskriven i en lägenhet -plus nalurliglvis en viss grundyta. Det är också viktigt atl bostaden inle får fortsätta attvara en handelsvara och ell spekulationsobjekl - det blir ju mer och mer så,fru lalman. Därför måste subvenlioneringspolitiken ochrealisalionsvinstbeskallningen på bosläder ulformas så all man försvårar förenskilda och förelag alt göra oförtjänta vinster pä sitt eget eller andrasboende. Vidare är det nalurliglvis angelägel atl förenkla själva reglerna, säatl var och en kan överblicka möjligheterna all få samhällsstöd för ett grundboende- är reglerna oerhört snåriga. Till slut,fru lalman, vill jag säga atl jag som "nybörjare" i bosladsulskolid Anslag lill bostadsförsörjningen m.m. 1988/89:10020 april 1989 Anslag lill bostadsförsörjningen tJi.m. - jag hardessulom kommit in i ganska senl som ersättare för - blivit positivt överraskad av att del i bosladsutskoltd förekom mer sä pass många försök lill ett konstruktivt, gemensamt handlande. Som redogjort för har delta också i flera fall givitresullal. Ännu fler resullal av det slaget skulle möjligen också vara alt förvänta i de kommande omröstningarna . Vi har alltså i utskottet en konstruktiv anda och en öppenhet för samarbele som det säkerligen går all utveckla ytterligare en hel del. Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till alla dereservationer till ulskottsbelänkandet vilka jag som represenlanl förmiljöpartiet har undertecknat. Under delta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 8 (): Jag kommer för räkning att meslberöra de frågor som tagits upp i reservation 42 och följande reservationer.Jag lycker alt moderalerna genom pä dl föredömligt sällredovisat det moderata allernalivel lill bostadspolitiken i stort. Han harbeskrivit mänga av de nackdelar som socialdemokraternas bosladspolilik medfört. När del här i talarstolen talas om"bostadsmarknad" vill jag ifrågasätta om del är räll ord som används.Bostadsmarknaden fungerar inle . Jag lycker atl man i stället bör tala omnågon form av administrativt system. Det finns få områden i som är sätotalt genomreglerade och slyrda av olika politiska beslut, såväl centrala somlokala, som jusl bostadsmarknaden eller, rättare sagt, della administrativasystem. Del är de facto så atl det är politiker som bestämmer om det skallbyggas, när del skall byggas, var del skall byggas och t.o.m. hur det skallbyggas. Det är emellertid inte bara i fråga om nybyggandel sompolitikerna har elt stort inflytande, ulan det har de också över de boslädersom redan har byggts. Det finns här en mängd olika regleringar som ger justpolitikerna makl. Vi har kritiserat de olika typer av styrande regler ochsubventioner som finns, och jag tänker nämna några av de områden som vimoderater kritiserat. Del går inle alt nämna alla, eflersom de, som jagtidigare sagt, är väldigl mänga och detta syslem väldigt genomreglerat. Jag börjar med ränlebidragssystemds utformning när detgäller länen till framför allt nybyggnad av bostäder. Del är ett typexempel påalt detta område är väldigt genomreglerat. Bara systemet för finansiering avbostadsbyggandet är så pass svåröverskådligt, atl jag tror all det är mycketfä i denna kammare som kan redogöra för alla delar av denna lagstiftning. Ochändå är detta bara en liten del av alla regler i della adminislraliva syslem.Vi moderater vill givetvis även i della avseende genomföra förenklingar och laborl myckel av byråkraiin. Del vill vi göra inle bara därför all vi ärmotståndare till byråkrafi i allmänhet, vilkel vi i och för sig är, utan ävendärför atl delta regelsystem fär en hel del direkt negativa effekter. Vi har problem med bostadsförsörjningen, och det beror lill viss del jusl päsubventionssystemet. Därför kräver vi moderater ett nytt finansieringssys- lem, ochdet skall vara elt enkelt finansieringssystem. Bakgrunden lill det är den"blå träden" i moderat politik, dvs. att det i första hand ärmänniskorna på en fungerande bosladsmarknad som via sin efterfrågan och sinaönskemål skall styra vilka bosläder som skall byggas, var de skall byggas ochpä vilkel sätt de skall byggas. Självfallet skall detta inflytande i sä slorutsträckning som möjligt gälla inom hela bostadssektorn. Vi har därför föreslagit ett s.k. enhetslän, som innebär ulgär frän en viss baslägenhdsyla och ger slalliga subventioner lill ensådan baslägenhet. Om lägenhdsylan är slörre skall i detta enhetliga systemsubventionen bestämmas av antalet kvadratmeter upp lill en viss toppnivå. Dellainnebär att man får till stånd dl system som gör det möjligt att bygga boslädermer frill, dvs. bosläder som människorna efterfrågar och inte bostäder somnågra poliliker eller byräkraler pä olika häll och kanler lycker all man skallbygga. syslem medför, jämfört med dagens system,förenklingar, bostadsbyggandet blir billigare och människorna kan i slörreutsträckning välja de bostäder de önskar. Regeringen har framlagt elt förslag som innebärförenklingar av finansieringssystemet. Del finns fördelar rned della förslag,och det innebär till vissa delar förenklingar. Men vi moderater tycker att maninte alls går fillräckligl längl. Man vill nu ersälla alla de olika regler somfinns med någon form av värdebärare, vilka i och för sig är färre än deregler vi häri dag. Jag medger all man går en bil pä vägen, men det finnsälskilligl kvar all göra. Vi föreslår därför den lyp av enhelslänesyslern somjag här nämnt. Vi har i detta betänkande också tagit upp frågan om vadman kallar decemberbeslulel, dvs. det plötsligt framlagda förslagel som innebarall man skulle fördubbla den garanterade räntan för län lill ombyggnader avbostadshus. Vi har varit kritiska lill delta syslem, eflersom vi anser alt delär ytterligare elt exempel pä den ryckighel som fakliski råder pä bosladsmark-nadeni dag. Vi har emellertid inte lagt fram något direki förslag om elt upphävandeav detta beslut, bl.a. på grund av all just ryckigheten är någonting som viinte lycker speciellt myckel om. Vi har emellertid föreslagil förändringar avandra liknande bestämmelser, förändringar sorn skulle ge en stor mängdfördelar. En annan grund för den moderatapolitikenär atlvi vill minska rundgängen. Vår grundtes är, som jag redan nämnl, all vi villminska byråkratin och därmed också minska den politiska styrningen ochkostnaderna för bosläder. Dessulom vill vi moderaler sänka skallen - vi villsänka den betydligt och inle öka den pä någol område. Jusl bosladsområdd ger elt typexempel på denna fantastiskarundgäng: väldigt höga koslnader. väldigl mycket regler, osv. Här skulle delvara exlra bra om man kunde genomföra den moderala polifiken. Vi moderaler har föreslagil besparingar och förenklingarpå en mängd olika områden. Jag har inte lid alt här gå in på alla dessaförslag, men jag kan nämna några. Vi vill avskaffa räntebidragen för äldre reparations- ochenergisparlån. Vi vill slopa räntebidragen för hus byggda . eftersomdet inte skulle få alltför koslnadshöjande effekler. Vi vill slopaungdoinsbosladsslödel, sorn är Anslag till bostadsförsörjningen m.m. Anslag till bostadsförsörjningen m.m. elllypexempel pä specialdeslinerade lösningar som ofta ger fler nackdelar änfördelar, och i detta fall är det exlra vikligl inle minst när det gällerungdomarna. Vi vill också avveckla de speciella hyresrabatterna, rn.rn. Problemel pä bostadsmarknaden liksom i i allmänhetär att man har så mänga slödformer och sä inånga subvenlionslyper, all man lillslut inte har råd alt satsa på de viktigaste formerna av samhällsstöd. Vi ger idetta betänkande några exempel pä det. Del gäller l.ex. den s.k. ramen förkulturhistoriskt värdefulla byggnader. Man anser sig inle ha råd alt salsatillräckligt med pengar för atl se till all dessa myckel slora och vikligakuliurella värden inle går till spillo. Vi har tidigare varil inne någol pä rörlighden päbostadsmarknaden. Med det nuvarande bostadsbyggandei kan vi öka dentotala bostadsslock-en med ungefär en procent. Atl enbart bygga nytt är ingetsäll all klara av bosladsbrislen.