prot · GC09114 · 1988-12-31 00:00:00 — Men denna silualionunderlättas inle genom att regeringen öronmärker de ekonomiska ramar inom vilkaFolkets Bio skall arbeta. 149 (vpk): Jag tror inte heller all detta är den vägrnan skall gä. Jag har inte hört någon represenlanl för dessa föreningar sägaalt de i och för sig inle kan söka pengar och ocksä redovisa vad dessa pengaranvänds till. Problemet är nalurliglvis alt beloppen är för srnä. Del finnskanske 60 milj. kr. atl ansöka om. och för distribution och lansering av enenda film mäsle mansöka en halv miljon - del är vad del koslar. Det blir intesä myckel all dela pä. Dd finns dessutom fler organisationer än Folkets Bio.Man reagerar ernol all Filminstilulds visningsavdelning har en sä oerhörtmyckel slörre budget och all den lydligen inle alls är redovisningsskyldig päsamma detaljrika och noggranna sätt Dessutom lilläls verksamheten all gä backmed elt anlal . är en myckel ojämlik situation. har- sin plals alt fylla, liksom de andradistributörerna av kvalitelsfilm och fri film. Del är dock eländigt Bengl , när konkurreras ul av Filminsliluiel, vilkel t ex. har varil fallel i . För all kunna bedriva sin verksamhet har hell enkell gjorl del omöjligl för att bedriva sin. 1 stället för alt la varapå de kontakter, erfarenheter och upparbetade kanaler som har 120 skaffat sig genom sill i storutsträckning ideella arbele, säger man alt del lydligenfungerar så.bra all man lar över det, Då slår där och får börja omfrån början igen. Del är inte någon gynnsam silualion när del Uppstår enkonkurrens pä del saltet Del är just för alt undvika sådanl som man vill ha ensjälvständighet i förhållande till Jag kan inte förstå varförman inte får det. Jag har inle fåll något svar på den frågan. Överläggningenvar härmed avslutad. 24 § Anmäldes och bordlades Jordbruksutskottetsbetänkanden /89;JoU14 Livsmedelskontrollen 1988/89:JoU18 Reglering avpriserna pä fisk m.m. 25 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1988/89:645 av () lill socialminislern omåldersgränserna för vissa uppdrag i slalliga nämnder: Enligl erhållna uppgifler harsocialdepartementet meddelat all regeringen inte kommeratl utse någon, som uppnår 70 ärs ålder, lill ordförandeeller vice ordförande i socialförsäkringsnämnderna och försäkringskassorna. har principiella beslul faltals om allåldersgränsen för slatliga uppdrag skall tas borl. Det är angelägel atl utnyttja erfarenhelerhos personer som uppnått pensionsålder. I anledning härav vill jag fråga omstatsrådet i framliden generellt skall undanla personer som uppnåttpensionsåldern från statliga uppdrag som ordförande eller vice ordförande inämnder som ulses av regeringen. 1988/89:646 av () lill slalsrådel Maj-LisLööw om kontrollen av vissa syriska flyktingar: Syriska flyktingar som reser via till harstoppals av cypriotiska myndigheter för att de inle har giltigt visum tillSverige. Jag vill fråga invandrarministern följande: Har kontaktat cypriotiskamyndigheter för att be dem genomföra denna kontroll av vilka som skall fåforlsälia lill ? 1988/89:114 1988/89.547 gv () lill statsrådet om frikyrkliga sjukhuspastorer: * Enligl ett uttalande av JO frikyrkliga sjukhuspastorer inle hasamma slällning och möjligheter i utövandet av sin tjänst som sjukhuspräslerhemmahörande i . av skälen lill della skulle vara atlpastorerna till skillnad från prästerna inle bedriver sin verksamhet "fördet allmännas räkning". Med hänvisning lill detta vill jag frågakyrkominisler ; Vilka åtgärder avser regeringen alt vidta för attfrikyrkhga sjukhuspaslorer skall kunna utöva sin tjänst med samma möjlighelersom sjukhuspräsler? 1988/89:648av () till ulrikesminislern om svenskt slöd åt dettibetanska folkel: Del tibetanska folket har i årtusenden levat ibalans med del oerhört känsliga ekologiska syslemel. Landel har varil glestbefolkat Där har funnils slora skogar, som försiktigt skattats på sinatillgångar. flyttar så många kineser in i landel att tibelanerna börjar blii minoritet i sill egel land. Skogarna skövlas och långtradarna lämnar Tibetfullaslade med timmer. Fåglar och djur utrotas dels avsiktligt, dels genomskogsskövlingen. Radioaktivt avfall dumpas i . Kinesiska språket ochkulturen tvingas pä ursprungsbefolkningen. Hur kan slödja det tibetanska folket i dessicke-välds kamp för alt få behålla sin religion, sill språk och sin kullur? Påvilket säll är utrikesministern beredd att bevaka och inför världen visaSveriges lojalitet med ell förtryckt folk? 1988/89:649av () lill ulrikesminislern om svenskl slöd åt fredligaförhandlingar mellan och : Tibetan Communily har gästats av Michaelvan , professor i internationell rätt. Han redogjorde där på ellinträngande sätt för och libdanernas nuvarande situation mot enhistorisk bakgrund. Han har slor och långvarig kunskap om och dennesicke-våldskamp för frihel och självständighet, bl.a. dokumenterad i enfredsplan. Den yngre generationen tibetaner lycks emellertid nu freslas atlvälja väpnad kamp i slällel för icke-väld som del enda effektiva medlet för attbefria . Del är viktigt att får slöd för sinicke-våldsstralegi, som bl.a. kan leda lill förhandlingar med ockupationsmaktenför att uppnå en fredlig lösning. Vad kan utrikesministern och regeringbidra med för att slärka icke-våldskamp, l.ex. genom att underlättaalt fredliga förhandlingar med kan inledas? 1988/89:650av () fill civilministern om TV-övervakning- Prot.1988/89:114 en kring : godkände mol och vpk:s vilja - Meddelande om frågor regeringsförslaget,alt 3,55 milj. kr. skall anslås av slalliga medel till enTV-övervakningsanläggning runt . är ett företag som drivs påvinstbasis och skall då stå för de utruslningskostnader som anläggningenkräver. Anser polisen att byggprojekt av denna typ kräver bevakningsulrusl-ning,så skall man kräva atl projektet till polisen anskaffar, underhåller och stårför driften av dessa hjälpmedel. Miljöparfiel de gröna kräver - liksom vi anlar attregeringen gör - atl den offentliga seklorn skall vara rafionell ochkoslnadseffektiv. För all åstadkomma detta krävs all varje verksamhetsgren isamhället bär sina egna koslnader - enligl samma modell som det svenskanäringslivet verkar efler -och vi har av den anledningen redan tidigaremolioneral om all polisen skall la betalt för sina ijänsler av myndigheter ochnäringsliv, när dessa begär extrainsatser. Del kan inte vara rimligt all - somi detta fall - polisen skall la de framtida driftkostnaderna, medan delaffärsdrivande förelaget lar lill sig vinsten. de grönas - och regeringens - slrävan efterkostnadseffektivitet och rationalitet motverkas av beslut som detta, och minfråga till statsrådet är därför: Skall della beslut ses som etlprejudikat - så att del nu är frilt fram för andra anläggningar i landel altbegära bällre flödesövervakning - eller var della ell unikl beslut för alt delhandlade om Slockholm, och vilka argumenl vilar i så fall deltaregeringsförslag på? 1988/89:651 av (vpk) lill utrikesministernom transport genom av utländsk krigsmateriel: Enligt offentliggjordauppgifler Iransporteras slora mängder krigsmateriel från NATO genomSverige. Ammunition, sprängämnen, granater och raketer sänds frånVästtyskland, via , till . Anser ulrikesminislern alt della ärförenligl med neutralitetspolitik? 1988/89:652 av Margil () lill finansministern omöverhettningen på arbelsmarknaden: I den reviderade finansplanenkonstateras all "överhettningproblem" framför alltsammanhänger med ett alllför lågl arbetsutbud. har det framkommit att det förlokaliseringshjälp och arbetsmarknadsåtgärder forlfarande utbetalas betydandebelopp inom områden som har en brislarbdsmarknad. Exempel som nämnls ärLjusnarsberg, Åre och Golland. Avser finansministern alt vidtaålgärder för alt undanröja denna inkonsekvenla politik? Prot.1988/89:114 1988/89:653 av () fill kommunikationsministernom kostna- derna för installation av lelefax: Meddelande om frågor Under desenaste åren har det i värt land pågått en landsbygdskampanj -Landsbygd 90. Idenna kampanj har landsortsbefolkningen uppmuntrats av både stal och kommuntill olika aktiviteter pä landsbygden. Bl.a. har del sagts många vackra ord omatl starta småföretag och kombifördag pä landsbygden. Företag utrustade meddala och telekommunikation har ofta nämnts som lämpliga förelag i glesbygd,eftersom man därifrån kan operera på långa avslånd utan alt det medför någraolägenheter. har dock lydligen en annan uppfallning i dettaavseende. Orn en person vill slarla ell förelag pä glesbygden och villinstallera en lelefax så mäsle abonnenlen själv svara för hela koslnaden förframdragning av ledningar m.m. Skulle vederbörande ha installerat densamma i entätort hade det räckl med ordinarie anslutningsavgift, vilket hade inneburil enavsevärl lägre koslnad. Medhänvisning till vad som ovan anförts är min fråga till statsrådet: Har inle som statligt monopolförelagskyldigheten all inslallera lelefax lill samma pris oavsetl om förelagd finns itätort eller glesbygd? 26 § Kammaren åtskildes . Förteckningöver talare Prot. (Siffrorna avser sida i protokollet) 1988/89:114 Tredje vice talmannen 13 Allmér, () 73, 76 , () 84, 87 Bohhn, () 112, 114 Branfing, Chariolte (fp)95, 98 Castberger, ()43, 46, 48, 54, 56, 58, 67, 68, 70 , () 94, 97, 99 Ciszuk, () 44, 48 , Hans (m) 66, 69 , () 53, 57,59 Feldl, ,finansminister 14, 25, 29, 31, 32, 34, 35, 37, 39, 40 , Elisabdh (m) 84,86 , () 14,20, 24 , () 50, 55,57 , () 15,21 , Per (mp) 12, 14,19, 23 , Margil (m) 60,63, 64 Gransledt, () 81, 82 , Bengl,ulbildningsminisler 112, 113, 114, 115, 118, 120 Hasselslröm Nyvall, () 51 Hellslröm, ,jordbruksminister 41, 45, 47, 49, 51, 52, 55, 58 , ,statsråd 65, 68, 70 Hulterström, ,socialminister 60, 62, 64 , () 107,111 , Bengl K Å,civilminister 5, 7, 9, 10, 18, 21, 24 , () 102,108, 110 , () 72,75, 78 , Bengl, statsråd80, 82, 83, 85, 87 , , statsråd71, 74, 77, 79 Rembo, () 101, 104,106 , ()42, 46, 48, 62, 64 , (vpk) 6,8, 9, 17, 20, 116, 119, 120 , () 88, 90,92 , ,arbetsmarknadsminister 99, 103, 105, 106, 110, 111 , () 3, 27,30, 33, 35, 36 Wachtmeisler, () 38,39, 40 , ,slalsråd 87, 90, 91, 92, 93, 97, 98, 99 , () 28, 31