prot · GC0997 · 1988-12-31 00:00:00 — Beiräffande informationen är det ganska intressant attnotera all konsu-menlförsäkringslagen lillkom jusl av del skälel att man inleskulle använda försäljningsmetoder som gick ul på alt konsumenten inle vissteprecis vad han eller hon betalade för, vad det kostade, hur det var upplagtosv. Den informationen rörande kollektiva hemförsäkringar är inle ienlighet med konsumentförsäkringslagen. Marknadsföringslagen kom till för attskydda konsumenterna mot all pådyvlas olika saker som de inte själva hade bettom att fä. Men när del gäller kollektiva hemförsäkringar gillas inte denlagsliflningen, ulan då går det bra all bestämma kollektivt all alla skall haen viss försäkring såvida de inle reserverar sig. Men i andra sammanhang gällermarknadsföringslagen. All jag tycker all del är sä tråkigt med kollektivahemförsäkringar är alt konkurrensen sätts ur spel och att de enskildaindividerna inle själva väljer vilket försäkringsbolag de skall vara anslutnalill. Det sker i form av elt kollektivt beslut, där ett fackförbund kollektivtansluter sig till . Det vore omöjligl om man inle hade kringgåttskälighetsprincipen. Del gjorde man genom alt inle anta någon lagstiftning allsom kollekliva hemförsäkringar. Del är därför jag menar all regeringenmedverkar till att långsamt övertar hemförsäkringsmarknaden, för del ärtrots allt det som häller på all hända. finns del ungefär 500 000 hemförsäkringar anslutna lill protokoll 1988/89:97-98 Om ändrade regler om taxeringsrevision Den utvecklingen fortsätter. Jag tror all hälften av Folksamshemförsäkringar kommer via fackförbunden. Därför menar jag att omman vill ha konkurrens på della område måste också lika regler gälla för alla.Det gör del inle. Då det gäller anbudsförfarandet förstår jag över huvudtagel inte finansministern. skulle nämligen inle ta elt anbud frånl.ex. Jag kan för övrigt inle förstå varför finansministern, som ialla andra sammanhang talar om konkurrens, inte tycker all det är vikligl attdel är konkurrens på det här området - konkurrens när del gäller individuellaförsäkringar och anbudsförfarande. Överläggningen var härmed avslutad. 28§ Svar på interpellation 1988/89:164 om ändrade regler om taxeringsrevision har mot bakgrund av atttaxeringsrevisioner har verkställts hos revisionsbyråer, varvidklienthandlingar har granskals, frågat mig om regeringen avser att vidla någraålgärder för att ändra reglerna angående taxeringsrevision. Jag vill inledningsvis nämna att de lagändringar omtaxeringsrevision som trädde i kraft (SFS 1987:1228) genomen ändring i bl.a. 56 § taxeringslagen syftade till att i olika hänseendenstärka skyddel för de enskildas personliga integritet. Betydande begränsningargjordes av revisionsinstitutets tillämpningsområde vad gäller vilkaskattskyldiga som får revideras. I princip får revision bara ske hosbokföringsskyldiga. Vidare infördes restriktioner beträffande var och när enrevision får verkställas. Lagändringarna innebar också en viss utvidgning avrevisionsinstitulet. Det är möjligt att genom taxeringsrevision hos enbokföringsskyldig person inhämta uppgifter om andra personer ulan att dessa ärkända på förhand. Däremot ändrades inle de grundlägganderevisionsmöjlighelerna, som innebär att revision får göras hos enbokföringsskyldig person för att konlrollera att han eller hon själv fullgjortsina skyldigheter eller för alt få upplysningar om en bestämd personsdeklaralion eller bestämda personers deklarationer. Något undantag i kretsen bokföringsskyldiga, l.ex. förrevisionsbyråer, finns inte. Skulle inte dessa få underkastas en närmareundersökning i form av taxeringsrevision skulle det uppstå en kontrollfri zonsom lätt kunde fresta lill missbruk. Jag kan nämna att del pä senare tidförekommit taxeringsrevisioner hos bl.a. revisionsbyråer för attskattemyndigheterna skall kunna få upplysningar om skalbolagsaffärer därrevisionsbyråer har uppträtt som konsulter. När del gäller integrilelsskyddel för uppgifter av ömlålignatur vill jag försl framhålla att i beskattningsverksamheten råder absolutsekretess för uppgifter om enskildas personliga och ekonomiska förhållanden.Uppgiftsskyldig-helen gentemot skattemyndigheterna har därför allmänt settansetts kunna För deklarationer och kontrolluppgifter är uppgiflsplikten iprincip undanlagslös, vilket hänger samman med att uppgiflsplikten är bestämd idetalj. Vid taxeringsrevision är förhållandet ett annat. Då kan handlingarpåträffas som av olika skäl bör undantas från granskningen. Del finns därförsärskilda lagbestämmelser om att länsrätten på framställning av den enskildekan besluta all handlingar skall undantas från revisionen. Motsvarandebestämmelser om undantagande finns såviit gäller bevissäkring, som är dettvångsmedel som kan användas om den granskade inte frivilligt medverkar vidtaxeringsrevisionen. Även dessa bestämmelser ändrades för alt ge den enskildeett förbättrat integritdsskydd. Jag ser mol den här bakgrunden inle skäl all förnärvarande föreslå regeringen några ändringar i reglerna om laxeringsrevision. Om ändrade regler om taxeringsrevision 114BRITTA BJELLE (fp); Regeringsrätten har i en dom 1986 slagit fastatt revision måste ha lill syfte all ge upplysningar om en bestämd personsdeklaration eller bestämda personers deklarationer. Att revision skulle kunnaha dl vidare syfte och l.ex. innefatta en generell granskning saknar stöd iförarbetena, menade domstolen 1986. var inte nöjd med denna dom ulankrävde all få göra generella kontroller. Regeringen har uppfyllt deras önskemål, genom att göraförändringar i 56 § taxeringslagen, som finansministern nämnde. ärdet alltså lilläld med generella kontroller, vilkel innebär altskatteförvaltningen får göra uppgiflsinsamlingar, som gäller ett slorl antalpersoner, för all sedan ha som underlag för att besluta vilka revisioner manskall göra. Det här betyder alt uppgiftsinsamlingen även får avse okändapersoner. Skattemyndigheterna behöver alltså inte uppge namnet på den mankontrollerar när man gör revision hos annan. Del i sin tur belyder att därrevision sker får man inte vela vad skatteförvaltningen letar efter. Denreviderade saknar därför, menar jag, varje möjlighet att kontrollera omgranskningsmannen går för långt. Generella kontroller kan ske hos vem som helst som ärbokföringsskyldig. Vanliga sekretessbestämmelser gäller inte vidtaxeringsrevision. Generell kontroll kan därför numera röra patienter hosprivatpraktiserande läkare, kunder hos banker, klienter hos advokater ochrevisorer. När förslaget till lagändringen behandlades i riksdagenvar lagrådet mycket kritiskt. Lagrådet menade l.o.m. att förslaget iproposilionen beskriviis på ett vilseledande säll och att det på grund av denvilseledande beskrivningen i propositionen i remissen inte har beaktats alt detvar fråga om alt utvidga det område i regeringsformen som handlar om skydd förvarje medborgare mot husrannsakan och liknande. Vidare kritiserade lagrådet förslaget med hänsyn tillbristen på skydd för personregister hos den granskade. Tillålande av generell granskning i förening medskattemyndigheternas fulla tillträde till ADB-lagrade uppgifter ochpersonregister hos företagen ökar dramatiskt skattemyndigheternaskonlrollmöjlighder. Vidbehandlingen av förslaget till lagändring avslyrkle också dalainspek- Om ändrade regler om laxeringsrevision lionenförslagel med hänvisning till de svårlösta integritets- ochrällssäker-hetsfrågor som den förutsåg. Om vi för låter en utomstående titta påSverige i dessa frågor kan jag nämna att den kanadensiske professorn , som för övrigl anses som en världsauktoriid på ADB- ochiniegritelsfrågor, betecknat som del datoriserade kontrollsamhällel.Del sade han innan vi hade den lagstiftning vi nu diskuterar. Avslutningsvis vill jag peka på lagrådets skrivning därman säger; "Lagrådet vill därför understryka vikten av attrevisionsinstitulet ges en klar och tydlig utformning och att tillämpningen avreglerna kommer all präglas av restriklivitd och urskillning." kanfinansministern avläsa resultatet. Skatteförvaltningarna går in irevisionsförelag och banker och gör generella kontroller. I går var jag pä elt seminarium som handlade om altSverige behöver en författningsdomstol. Den debatten får ny näring närregeringen driver igenom en lagstiftning som både lagrådet och datainspektionenvarnar för och ulvecklingen visar att skatteförvaltningen använder sig av lagenför all gå igenom revisorers och bankers sekrdesskyddade klienlhandlingar. Min fråga till finansministern blir; Är delta delkonirollsamhälle som finansminislern vill skall utvecklas? Först kanske det ändå är värt att erinra omall skattemyndigheterna har ulfört denna typ av generellakontroller. Vad som hände var all del uppmärksammades att del inle fannstillfredsställande reglering av hur kontrollerna utfördes, hur de stämdeöverens med inlegri-tetsskyddet, dalasekretesslagen, osv. Vad som har hänt äralltså alt regeringen, för att få ell klarare och bättre skydd för denenskilde, har bett om lagstiftning på delta område. Sedan kan BrillaBjelle lycka illa om lagstiftningen och kräva alt den ändras. Men den debattenhar vi faktiskt haft i denna kammare. majoritet har antagit lagen.Då uppslår frågan: Kan peka på all någon enskild har lidit skadaav den nya lagstiftningen? Har någon medborgares integritet äventyrals? Ellerhar myndigheterna lillämpal lagen på ell sätt som gör all skall förasmot dem? är nalurliglvis väsentliga frågor. Jag kan förstå all revisionsbyråerna gärna skulle se altde undantogs från möjlighelen att göra denna typ av granskning. Men problemelär all revisionsbyråerna själva i hög grad ägnar sig åt att syssla medmänniskors skatleaffärer. Det finns tyvärr också dl antal fall där det äruppenbart all revisionsbyråer har medverkat i uppläggning av skatteplaneringoch andra skatieflyktsarrangemang som jag har svårt alt tro att någon ledamotav skulle hävda att man bör skydda och näslan uppmuntra förekomstenav den typen av skaltetransaklioner. Del är rikligl att den här lagstiftningen innebär alt devanliga sekretessbestämmelserna inte gäller i samband med skallekontroller,men vad dä borde tillfoga är att hos skattemyndigheten råder juabsolut sekretess. Del är bara skattemyndigheten som kan fä tillgång till denhär informationen. har absolul sekretess. Jag vill hävda all del integår att visa på att skattemyndigheterna har missbrukat den informalion de harfått, att de har brutit mol kravet på den egna sekretessen annat än isammanhang där delta är fullt lagenligt och man har äventyrat människorsintegritet genom att släppa ut information. Skattemyndigheterna står ju här inför ochallmänhetens krav på alt förebygga skattebrott, att upptäcka och beivraskattebrott. De har ett utomordentligt svårt och besvärligt arbete. Jag tycker,om jag skall uttrycka en personlig mening, att i de allra flesta fall utförvåra skattemyndigheter sitt arbele på dl mycket grannlaga och omdömesgilltsätt, och om enstaka misstag begås så tycker jag alt del kan inle utgöraunderlag för ett allmänt angrepp pä skattemyndigheternas möjligheler attbedriva den kontrollverksamhet som de faktiskl är ålagda av attulföra. Om ändrade regler om laxeringsrevision 116 (): Finansministern börjar med att peka på redan tidigare gjorde generella kontroller. I det avseendet fastslårregeringsrätten all del hade varit olagliga kontroller. Och vad finansminislernmenar är, att därför att man tidigare gjorde olagliga kontroller skulle man nugöra dem lagliga. Man kunde möjligen dra samma exempel pä vad som förekommeri KU . Där har del påvisats alt man har bedrivit illegal huggningunder en följd av år. Då skulle man alltså av finansministerns resonemang draden slutsatsen all del är lika bra att vi nu lar och legaliserar huggning, såvi får del lagligt, eftersom del ändå används. Jag lycker inle att del sättetall resonera är riktigt. När det sedan gäller skatteförvaltningarna så har jag intepå någon punkt angripit skatteförvaltningarna för vad de gör. De använder sigav den lagstiftning som vi i fattar beslul om och utnyttjar den lillden gräns den drar upp. Får man göra generella kontroller, så är det klarl gör det! Vad jag försöker peka pä är all regeringen driver igenomen lagstiftning som hjälper till att skapa ett kontrollsamhälle, och detintressanta är ju att representanter för datainspektionen var mycket upprördanär vi hade dem pä hearing. Dä sade chefen för datainspektionen all endramafisk ökning av konlrollverksamheten kommer all ske med den förändring somnu är på gång, därför att när vi hade den gamla lagstiftningen som myckel meravärnade om iniegrilelen än vad den nya gör, så hade vi inte den daloriseringsom finns överallt i samhällel . Tack vare datoriseringen gör vi del möjligt med generellakontroller att komma åt alll, allt, alll länkbart, och del finns ingel områdesom är vår egen sfär. Jag tycker all det är ganska intressant. Man skulle kunna jämföra med snallerier. Det är ju så altvi alla vet att del snattas för flera miljarder i . Då skulle manju kunna tänka sig att man för alt komma lill rätta med snatterierna bestämdeman sig för att kontrollera varje individ som lämnade elt varuhus, där har virätt all lilla i väskan och lilla i fickorna, så alt de inle har med signågonting frän varuhuset. Då skulle vi också kunna begränsa snalterierna. Men det ärinte det samhälle som vi i vill ha. Vi vill ha ett öppet Orn ändrade regler om laxeringsrevision samhälle,och vill man ha dl öppel samhälle där människor inte har en alltför storkontrollverksamhet över sig är det klarl att ett och annat broll inle blirupptäckt och en och annan skattesmitare kanske finns kvar. Men det viktiga ärvilken inriktning vi vill ha på ulvecklingen i samhället. drar en parallell mellanskattemyndigheternas arbele och att var och en av oss som går in i en affärblir visiterad vid utgången. Vad hon egenlligen gör är, såvitt jag förslår, att riktaell angrepp pä den allmänna självdeklarationen. Den är nämligen till för att viskall deklarera vilka inkomster vi har haft och vilka avdrag vi vill göra. Delär pä det sättet vi skattebetalare visiteras av skaltemyndigheterna. Tycker vi skall avskaffa självdeklarationen?Del är hennes definition pä kontrollsamhälle att vi faktiskl är ålagda attinför skallemyndigheterna tala om vilka inkomster vi har haft. Del är ju detsom sedan föranleder behovet av kontroll för att ta reda pä om vi har uppgettrikliga uppgifter i självdeklarationen. 118 (): Jag tycker att det är oerhört angelägel attvi både deklarerar och belalar våra skatter. Det är inle del saken handlar om. Det är frågan om vilken ulveckling vi skall ha i samhälletnär del gäller kontrollfunktioner. Del kan vara ganska intressant all tala omvad BRÅ gjorde. De hade en undersökning där de tillade på 20 000 revisioner somgjordes 1987. I av de fallen kunde man föra målen vidare och kunde anmälabroll. Jag har inte följt upp detta, men jag är övertygad om att i slutändenblev del inte som fälldes i domstolen. Med del här vill jag säga att det stora flertalet, bådeföretag och människor, är förhållandevis ärliga, deklarerar, betalar sin skatt.Då är frågan; Hur stor kontrollapparat skall vi ha för att kontrollera detfätal som missköter sig? Med snatterier förhåller det sig på samma sätt. Hurmycket vill vi konlrollera för att förhindra brott? Jag vet inte riktigl vad ochjag bråkar med varandra om. Jag förstår inle att vi är så förfärligt oense.Uppenbarligen inser vi ju att just det förhållandel att vi har en någorlundaeffektiv konlrollapparal har en väldigt stor förebyggande effekt. Jag tror allBritta Bjelle har rätt i all vi har, jämfört med andra länder och trots vårahöga skaller, ganska litet av skattefusk - även om vi vet att del förekommer. Men ulan att människor kände all det ändå fanns enmöjlighel att kontrollera deras självdeklaralioner är jag rädd för allsituationen snabbt skulle bli myckel värre. Sedan är det också så alt det lämnas in 6 miljonersjälvdeklarafioner . En myckel lilel anlal av dessa blir föremål förnågra som helsl kontroller. Ännu färre blir föremål för taxeringsrevisioner.Jag begriper all del inte för någon individ kan vara trevligt att utsättas fören taxeringsrevision, men att beskrivaatt vi har dl sådanl omfattande kontrollsamhälle att praktiskt taget Prot.1988/89:97 varenda människa undersöks in på bara kroppen, det tycker jag är attskapa enskräckstämning kring det här som är helt utan underlag i verkligheten. Meddelande om inter- Där förslår jag inte rikligl kanske vad vi grälar om. vice talmannen anmälde attBritta Bjelle anhållit att lill protokollet fä antecknat all hon inle ägde rättlill yllerligare inlägg. Överläggningen var härmed avslutad. 29 § Anmäldes och bordlades Proposition 1988/89:143 om överlåtelse avstatens aktier i lill PKbanken, m.m. 30 § Anmäldes och bordlades JuU14 Anslag lill åklagarväsendet och domstolsväsendetJuU15 Anslag till polisväsendet JuU17Anslag till kriminalvården och brottsförebyggande rådet JuU18 Anslag tillrättshjälp m.m. 1988/89;LU19Ändring i samäganderättslagen 1988/89:LU27Rättsskyddet för kretsmönster i halvledarprodukler 1988/89:LU28Vissa försäkringsfrågor 1988/89:LU29Trafikskadelagen m.m. 1988/89;UU13Överenskommelse med om fiskezonerna i 1988/89:UU18Internafionellt utvecklingssamarbete 1988/89:NU17Ökning av grundfonden för stadshy- polekskassa 1988/89:NU22 Vissa anslag inomindustridepartementets område 31 § Meddelande om interpeliationer Meddelades alt följandeinterpeliationer framställts 1988/89:198 av () tillkommunikafionsministern om poslul delningen av gruppreklam: 71 och vid sammanträde den 8 augusti 1988informerade i postverket om valsedelsförsändelsersom skulle utdelas lill hushällen . Detta ledde överenskommelse med postverket. Frän verkels sida krävdes all försändelsernaskulle lämnas in senasl en bestämd dag varierande mellan olika kommuner. I en rad kommuner blev emellertid missarna frän postverketupprörande stora. Utdelningen skedde ofta senare än som överenskommits, l.ex. iJärfälla och , och i skedde förväxling med försändelser avseddaför annan kommun. I , och finns områden där utdelning ännu ejskett och i dl fall har samtliga försändelser lill elt pensionärshemåterfunnits i en skrubb. Det är min uppfallning all postverket generellt sell ärmyckel pålitligt vad gäller brev- och pakddislribulion. Del är därför tråkigtall behöva konsiaiera all gruppreklam behandlas mindre seriöst. Beställarenbelalar ju för en ijänsl han inle far. Alt del rör sig om valförsändelser görsaken ännu allvarligare. Vad beror delta på? Är utdelarna inle pålilliga? Harelt annars seriöst arbete saboterats? Jag villfråga kommunikalionsminislern: Vilkel ansvar har poslverkd för allgruppreklam som kunden betalat för delas ul enligt överenskommelse? 1988/89:199av () till kommunikalionsminislern om Iransporter av farligtgods: Stickprovsundersökningar har visatatt säkerhetsbestämmelserna för transporter av farligt gods efterlevs dåligl.Några allvarliga tillbud har också skett, bl.a. pä i Stockholmvid transport av brandfarligl gods. transporteras ca 50 000 tonmiljöfarligt gods på svenska vägar, och det är dl under alt en kalastrof inleredan inträffal. Särskilt stora risker är förenade med transport avbrandfarligl gods genom lälbebyggl område, såsom är fallel vid transport avflygbränsle från lill . En femtiotal lunga tankbilartransporterar flygbränsle dels genom centrala delar av , delspä den hårt trafikerade E4;an och därefter in på det trafikall rörigaArlandaomrädd. Deponeringen av bränsle pä är sedan en hisloriaför sig. Delta brandfarliga gods är placerat i jätldankar från flygledningsbygg-naden. En olycka i samband med påfyllning eller länkning skulle kunnaslå ut hela flygplatsen på rekordtid, varvid tusentals människor med storsannolikhet skulle dödas eller komma lill allvarlig skada. Båltransporter av miljöfarligt gods är en annan känsligfråga. En lankbålsolycka på skulle troligen förstöra det vattendrag somutgör vallentäkl för med omnejd. När det gäller flygbränslelransporlerna har jag i entidigare interpellationsdebatl och i motioner hävdat att en pipeline fränLoudden lill skulle minska problemen med desa transporter, en lösningsom också väckt regeringens intresse. I övrigt vill jag gärna höra omregeringen har planer pä eltsträngare regelsystem och alt kunskaperna förbättras hos dem som skall Prot. övervakaalt reglerna följs. Minfråga till kommunikationsministern är: ' ' Finns det planer på all skärpareglerna i samband med transport av farligt pellationer gods? Varligger frågan om transport i rörledning frän till ? 1988/89:200 av () lill statsrådet om offenlligrätlsliga slällning: har en unikslällning bland svenska trossamfund. Den relation vi har mellan kyrka och statförutsätter att bedriver verksamhel i hela landet.Församlingsindelningen utgör den organisatoriska grunden för detta arbele. verksamhel regleras delvis genomlagsliflning. I första hand avser denna lagstiftning organisation och ekonomi.För och hennes förmåga att verka krävs emellertid slor frihetall själv besluta i inomkyrkliga frågor. Ulvecklingen har också under senare ärgått mot slörre självsländighd. Emellerfid har några händelser inlräffal på senare lid somverkat i motsatt riktning. beslöt pä förslag av regeringen, ulan hänsynlill kyrkomötets åsikt i frågan, att folkbokföringen skall få ny huvudman. Tilldetta bör läggas att regeringen inle ens brydde sig om att höra kyrkomötet.Dess uppfattning kom i stället till uttryck efter motioner i frågan. Statsrådet företrädare som kyrkoministerutlovade inför kyrkomötet all ge detta möjlighet att yttra sig beiräffande deförändringar som genomförts vad gäller tillsynen över kyrkobyggnaderoch kyrkogårdar innan fattade beslut i frågan. Detta löfte infriadesaldrig. Inle heller hördes kyrkomölel i fråga om den framlida organisationen avkyrkomusiken. Företrädare för har starkt pekat pä behovetav att den översyn som inlett av erfarenheterna från deförsta mandatperioderna med kyrkomötet i dess nya form slutförs. Enliglden förre kyrkoministern skulle detta ske , men ännu har ingaresultat redovisats. har bl.a. lett till all kyrkomötets krav päsjälvskrivenhel för biskoparna som fullvärdiga ledamöter i kyrkomötet inlekunnal tas upp lill prövning. Med hänvisning lill ovanstående vill jag ställa följandefråga lill slalsrådel : Vad vill statsrådet göra för alt medverka till en sådan respeki försvenska kyrkans självständighet och inflytande som mer svarar mol deprincipiella deklaralioner som gjorls av regeringen i della ämne? 1988/89:201av () lill slalsrådel om vidgademöjligheler all välja skola, m.m.; Slalsrådel har efler sill tillträde somskolminister ulvecklal sin syn påakluella skolfrågor i ett antal intervjuer. Det får förutsättas alt deståndpunkter som därvid kommit till uttryck inle bara är statsrådets egna utani någon mening också är en spegling av den socialdemokratiska regeringensskolpolitik. Det finns därför anledning alt be slatsrädd alt närmare preciserasin och regeringens aktuella ståndpunkt i dl par av de frågor som behandlats iintervjuerna. Den första gäller den mycket omdiskuteradefrågan om elevers och föräldrars rätt att välja skola. I arbelel med den offentliga sektorns förnyelse brukar manfrån regerings-häll framhålla önskvärdheten av att offentlig service blir merkonsumentstyrd och mer lyhörd för medborgarnas individuella och varierandeönskemål. Socialdemokraterna avvisar tanken alt ökad valfrihel bara kanåstadkommas med s.k. privatisering, och framhåller att valfriheten kan ökaockså inom del offentliga systemet. I årets budgetproposition (finansplanen)exemplifieras tesen med skola, sjukhus och vårdcentral. I själva verket går regeringen i finansplanen ännu eltsteg i sin anslutning fill skolpolitik. Som argument för de störremöjligheterna att välja anförs inle bara valfrihelen som sådan, utan också eltdynamiskt synsätt enligl vilkel l.ex. skolor skulle kunna bli bättre ocheffektivare genom ett "inslag av konkurrens" dem emellan. Detta skallenligt finansplanen åstadkommas genom alt medborgarna tillåls välja skola"i högre grad än ." (Finansplanen s.