prot · GC0981 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:81 1 tj Val av ombud och suppleanter I Europarådetsparlamentariska (rådgivande) församling Företogs val av sex ombud och sexsuppleanter i parlamentariska (rådgivande) församling. 1 (): Valberedningen har enhälligt godkänt gemensamma listor förval av ombud och suppleanter i parlamentariska (rådgivande)församling. I egenskap av vice ordförande i valberedningen ber jag atttill herr talmannen få överlämna de gemensamma listorna. De för ifrågavarande val avlämnadegemensamma listorna upplästes av talmannen och godkändes av kammaren, varvidbefanns atl följande personer, vilkas namn i här angiven ordning upptagits pålistorna, valts för tiden frän öppnandet av den parlamentariska församlingensnästa ordinarie möte till öppnandet av församlingens ordinarie möte är 1992: StigAlemyr (s) () () () () () suppleanter () ()() () () Ann-CalhrineHaglund (m) 2 § Justerades protokollet för . Vissa anslag m.m. inom område Prot.1988/89:81 3 § Föredrogs och hänvisades 1988/89:114till konstilutionsulskottet 1988/89:120lill skatteutskottet 4 § Föredrogs och hänvisades 1988/89:L15-L18till lagutskottet 1988/89:Bo3-Bo6till bostadsulskoltel 1988/89:So12-So 18 till socialutskottet 1988/89:UU17 om vissa anslag m.m.inom område (prop. 1988/89:100 delvis) och 1988/89:KrU12 om ungdomsfrågor (prop. 1988/89:100 delvis och skr. 1988/89:70). Talmannen meddelade attbetänkandena skulle debatteras i angiven ordning och avgöras i ett sammanhangefter avslutad debatt. Först upptogs till behandling utrikesutskottets betänkande17 om vissa anslag m.m. inom utrikesdeparlemenlels område. Vissa anslag m.m. inom område 2 (): De beslut som nu står i begrepp atlfalla rör bl.a. etl antal poster som gäller möjligheterna att bedriva forskningoch information om frågor rörande freds- och säkerhetspolitiken. Vi har kunnat notera en glädjandeutveckling mol ökad fred och avspänning. Flera av de regionala konflikternatycks gå mot en lösning. Vi hoppas alla alt ESK-samialen i skall leda fortsatt nedrustning och en ökad strävan alt lösa problem genomförhandlingar på fredlig väg. Vi moderater är givetvis positiva till alla åtgärder somkan stödja nedrustning och en fortsatt fredlig utveckling. bör vivara medvetna om atl det i de enskilda samhällssystemen finns i grunden olikavärderingar om vilken frihet de enskilda människorna skall ha och hur dessafriheter får komma till uttryck. Trots fred och nedrustning finns fortfarandevärden som är värda att bevara och bevaka. Mänskliga fri- och rättigheter kränks på det mestupprörande sätt runt om i världen, även pä platser där det råder fred. Mot denna bakgrund vill vi hävdaatt frågor rörande freds- och säkerhetspolitiken mäste hanteras med varsamhet.Sverige har ell stort förtroendekapital i dessa frågor, och del ankommer påoss all föra debatten och frågorna om demokratins och frihetens ideal vidare påett sätt som inte skadar vår trovärdighet utan leder utvecklingen vidare motbäde frihet och fred. Regeringen vill kraftigt öka de anslag som avserorganisationernas information om freds- och nedrustningssträvanden m.m. Vifinner det angeläget att människor engagerar sig i fredsarbetet. Däremot är detenligt vär mening tvivelaktigt atl genom särskilt stöd ge vissa organisationersärskilda resurser för all driva opinionsbildning i dessa frågor. I vissa fallkan dessa anslag fungera som ett direkt organisationsslöd eller rent av somstöd för aktiviteter som inte är i linje med svensk politik. Vi har bl.a. föreslagit en omfördelning så att 5 milj. kr.avsätts för informations- och stipendieverksamhet med syfte att främjasamverkan med EG. I den svenska debatten bortser vi ifrån att EG ursprungligentillkom för att främja ett samarbete som skulle omöjliggöra framtida krigmellan staterna i . EG är en gigantisk fredsrörelse. Genom samverkan mellanstater och människor var tanken att skapa en förståelse som grund för fredlig.samexistens. Låt oss hoppas att denna samverkan kan utsträckas till flerländer. Vi finner det naturligt att ge svenska medborgare möjligheter att lärakänna och bli delaktiga i detta viktiga arbete för fred. Redan i början av uppmärksammade vi vad som höllpä atl ske i . Utvecklingen där har gätl mot enöppenhet som vi kanske inte föreställt oss vara möjlig. Vi anser att nu har ett ansvar för att kontakternamed utvidgas på flera plan. Slödel och kontakterna med ärinte bara en moralisk plikt mot våra grannfolk. En utveckling mot ökaddemokrati och ökad respekt för mänskliga rättigheter i ligger iSveriges omedelbara utrikespolitiska intresse. Ökat nationelltsjälvbestämmande och en utveckling mol demokrati i stärker på långsikl stabiliteten och freden i vår del av världen. Ökade förbindelser överÖstersjön med de baltiska staterna ger långsiktigt kulturella ochekonomiska kontakter som i ett större europeiskt perspektiv kan bli av stortvärde. Genom en målmedveten Östersjöpolitik får vi också bättreförståelse och kunskaper om den ekonomiska, kulturella och politiskautvecklingen i en region som av uppenbara geografiska skäl har stor betydelseför vår egen säkerhet. Det är t.ex. viktigt att rätt kunna förstå och värderavad som händer i de baltiska staterna. Utvecklingen mot ökatsjälvbestämmande i de balfiska staterna ökar förutsättningarna för en politikför att klara gemensamma miljöproblem. Vi föreslår i en särskild motion rörande ettprogram i nio punkter för utvecklade relationer. Vi vill inom ramen för dagensbeslut anslå 10 milj. kr. för stipendier och kulturellt utbyte med . Vi vill ocksä stärka verksamheten vid och den säkerhetspolitiska forskningen med 1 resp. 2 milj. kr., somenligt vär mening kan tas från det av regeringen föreslagnaorganisationsstödet. För attlångsiktigt skapa en större kunskap om den svenska säkerhetspoliti- Vissa anslag m.m. inom område Vissa anslag m.m. inom område ken, inteminst på del utrikespolitiska området, är forskningen vid universitet ochhögskolor liksom vid en rad andra institut som FOA, och militärhögskolanav stor betydelse. Det är också viktigt att samhällsvetenskapligaforskningsrådet uppmärksammar möjligheter att vid universitet och högskolorstödja projekt med säkerhetspolitiskt relevant inriktning. En avsevärt mindre medelsram än den regeringen ochulskottels majoritet föreslagit för delposten Studier och forskning underanslaget skulle, given till de etablerade statsvetenskapligainstitutionerna med betydligt högre effekt ge tillskott av för hela samhälletvikliga kunskaper. En förstärkning av forskningen pä detta område skulle öppnanya utbildningsmöjligheter för studenter och forskare. Eftersom resurserna för vad som benämns freds- ochkonfliktforskning synes goda, bör en inriktning mol säkerhetspolitisk forskningi stället eftersträvas. försvarsutskott och utrikesutskott har underflera år i olika sammanhang ullalat sig om behovet av en sädan förstärkning. Vivälkomnar atl regeringen äntligen, efler upprepade krav från , nuutreder en förstärkning av den säkerhetspolitiska forskningen vid vårauniversitet och högskolor. Av speciell betydelse är den forsknings- ochföreläsningsverksamhet som bedrivs vid Utrikespolitiska insfitutet. Forskningenförsvåras av ständiga ekonomiska problem. För att ge ett internationellt namn imeningsutbytet på det strategiska området fordras atl vi bygger upp eltinstitut med tillräckliga resurser. är detnaturliga embryot för en sädan verksamhet. Jämfört med liknande inslilul iandra länder är dock dess resurser blygsamma. De bör stegvis byggas ut. Som ettsteg i denna riktning föreslår vi alt institutet under kommande budgetärtillförs medel, sä atl de akuta ekonomiska problemen kan bemästras. som föreslås bör på sikl bilda en grund för en positivutveckling av institutets verksamhet. Det anslag regeringen föreslagit till kompenserar dock inte ens för den myckel stora hyreshöjninginstitutet oförutsett drabbats av. Med del anförda yrkar jag, herr talman, bifall till demoderata reservationerna nr 4, 7, 9, 11 och 14 samt i övrigt bifall lillutskottets hemställan. 3 (): Även om de anslagsposter som behandlas idelta belänkande inte är av så stor omfattning, jämfört medutrikesdepartementets totala budgetförslag endast , är de myckelväsentliga för svensk utrikespolitik och för svenskt freds- och nedruslningsarbete.De 1,8 miljarder vi tar ställning till skall bl.a. betala , bidra till vissa inlernationella organisationers kostnader,information om i ullandel, nedrustnings- och säkerhetspolitiskaåtaganden m.m. Om man vill se optimistiskt på utvecklingen i världen vadgäller fred och nedrustning kan man med visst fog påslå all en förändringensvind började blåsa . Klimatet för fredssamtal har förbättrats ochfört med sig Det gäller därför att pä alla nivåer ta till vara de goda krafter someftersträvar fredlig utveckling. Del gäller att gripa tillfället när det ges. En viktig del i detta arbete är naturligtvis frågorna ommilitär omställning och forskningen kring dessa. Det är lång väg att gä när detkommer till att försöka förvandla svärd till plogbillar, men det är nödvändigtatt anträda den. En inkörsport är - som påpekas i flera motioner bl.a. av HåkanHolmberg och , - att upprätta en särskildkunskapsbank i gällande försvarsindustrien omställning frän militärtill civil produktion. Ett förslag om en sådan kunskapsbank har tidigare påUD:s uppdrag utretts och lagts fram. Detta förslag har dock tyvärr inte följtsupp i årets budgetproposition. Internationellt har problemen kring nedrustning ochutveckling blivit alltmer viktiga och engagerar allt fler. frän1987 innebar att verklig nedrustning genomförs. Delar av dem, bl.a. transportfordon, görs om för civilanvändning. Industrier som tidigare producerade missiler rapporteras numeratillverka kylskåp och barnvagnar. talade MikhailGorbatjov om att en omställning av krigsindustri lill civil produktion är enrealistisk möjlighet. Bl.a. föreslog han att en nationell omställningsplanskulle upprättas samt att en forskargrupp skulle inrättas för att studerafrågorna och rapportera till FN. Även i , i det amerikanska försvarsdepartementet, finnsen enhet för alternativ användning av resurser från nedlagda regementen. FrånKina rapporteras om neddragningar av armén, och exempel ges pä hur industrierställs om fill civil produktion. Det är mycket viktigt att forskning och dokumentationkring dessa frågor nu fär möjlighet atl bedrivas på elt seriöst ochvetenskapligt trovärdigt sätt. Omställningsfrågorna, som rör omställning frånmilitär produktion till civil, håller nu på att bli praktisk politik. En kunskapsbanki skulle kunna visa sig vara betydelsefull för agerandeinternationellt och vara en service åt andra som är intresserade av dessafrågor. Det är därför glädjande att kunna notera alt utskottet hargäll pä motionärernas linje och ger regeringen uppdraget att startaprojektet med inrättandet av en kunskapsbank för omställningsfrågor vid . Pengar som satsas på fredsforskning, nedrustningsfrågor,FN-organ av olika slag samt information om och studier av dessa frågor utgörendast bråkdelar av de enorma summor som satsas på tillverkning och utvecklingav krigsmateriel och vapen. Det är därför positivt och glädjande att kunnakonstatera att anslag under rubriken och säkerhetspolitiskafrågor ökar kraffigt. Anslagen för information, studier och forskning om freds-och nedrustningssträvanden ökar - från 20 miljoner till 25 miljoner.Samtidigt beslutar utskottet om en gradvis uppräkning av detta anslag tills detmotsvarar en promille av försvarsanslaget - väl använda pengar. Alla de olika fredsorganisationer av skiftande slag somgenom dessa tilldelade medel får möjlighet alt verka utför ett ovärderligtarbete i fredens Vissa anslag m.m. inom område Vissa anslag m.m. inom område tjänst.Mycket ideellt och självuppoffrande arbete läggs ner för all försöka åstadkommaen bättre värld-en värld som inger hopp för framliden. Härrör det sig omorganisationer som . Kvinnor för fred. Samarbete för fred.Arbetarrörelsens fredsforum. Svenska fredskommitlén m.fi. Svenska freds- ochskiljedomsföreningen får exempelvis sitt anslag nästan fördubblat. Naturligtvis skall en sådan här uppräkning inte behöva gåut över utrikesförvaltningens övriga budgetposter. Den skall - som ocksäframhålls i ett särskilt yttrande av och - ske med"friska pengar" och inte genom neddragning av andra anslagsposter.Utskoltel har under behandlingen av utrikesförvaltningens anslag upplysts omalt den föreslagna höjningen av fredsinformationsanslaget bl.a. måstefinansieras genom indragning av generalkonsulatet i . Det var välknappast meningen från början? I flera motioner, bl.a. av ochKarin Söder, har del felaktiga i denna indragning påpekats. Enligtbudgetpropositionen skall generalkonsulatet i avvecklas för attersättas med en honorärkonsul. Detta är etl olyckligt beslut, inle minst med tanke päförra årets högtidlighållande av 350-årsminnel av de första besättningarna påden nordamerikanska kontinenten och de jubileumsaktivileter som ägt rum. Inteminst i svenskbygderna i var delta jubileum en stor händelse. Ett stortantal aktiviteter i samband med jubileet syftade till atl förslärkarelationerna mellan människor och företag i och . I delia arbetespelade utlandsrepresentation i en stor roll. när jubileet äröver skall ett av generalkonsulaten, del i , avvecklas. Jubileet var ju avsett som avstamp för varaktigt utvidgaderelationer mellan och . I det syftet bör vi inle minst värda oss omden naturliga förankring som vårt land och folk har i de gamlasvenskbygderna. En avveckling av generalkonsulatet i är motsatsen -nämligen en degradering av betydelsen av dessa relationer och kontakter. Dettaframförs ocksä i reservation 1, till vilken jag yrkar bifall. var 18 104 personeranställda i FN:s olika organisationer. Därav var 4 255, eller . kvinnor.Bland dem återfinns ingen kvinnlig generaldirektör eller generalsekreterare.Också i olika expertgrupper är kvinnor i klar minoritet. Som exempel kan jagnämna att antalet kvinnor i 1986 var 257, eller , avtotalt 2 301. I , som beslår av 31 personer, är endast en kvinna. Trots det faktum atl kvinnor utgör hälften av världensbefolkning, innehar endast en liten andel av kvinnorna ledande befattningarinom olika delar av förvaltningen. Detta gäller i de flesta länder och inteminst inom internationella organisationer. Kvinnor är alltså ofta inte med ibeslutsfattandet, och deras synpunkter förs därmed inte fram. har en mångårig tradition när det gäller att drivajämställdhetsfrågor. Därför bör arbeta för ökad rekrytering av kvinnortill toppbefattningar, såsom styrelseplatser och expertgruppsplatser, inom FN:solika organ. En handlingsplan för detta måsle utarbetas för att sedan kunna användas iarbetet i alla FN-organisationer för atl man skall fä fart påjämslälldhetsarbelet på det inlernationella planet. Tyvärr har utskottets majoritet inle ställt upp bakomförslaget om en dylik handlingsplan. Jag beklagar del och yrkar bifall tillreservation 5. Slutligen, herr talman, vill jag uttrycka min förhoppningall de 2 milj. kr. utskottet föreslår för folkrörelseanknutet kulturellt arbetemed vissa , i första hand de baltiska republikerna, kommer atlge öppna och värdefulla utbyten med våra baltiska vänner på andra sidanÖstersjön - en kontakt som alltför länge varit avbruten. Låt oss åter fä upplevaatt vatten, i detta fall , inte skiljer människor frän varandra utanförenar dem. Vissa anslag m.m. inom område 4 (vpk): Jag tror alt samtliga partier är överens ombedömningen atl det går en freds- och avspänningsväg över världen. Och jag troratt vi alla är lika glada över det. Men vi kanske inte är lika överens om vadsom ligger bakom detta och vilka rörelser och krafter som till stor del harvarit verksamma för atl få i gång denna utveckling. Hur hade detsäkerhetspolifiska läget i världen varit om de politiska ledarna inte hadevarit påpassade och påhejade av en stark och entusiastisk fredsopinion, enfredsopinion som ständigt ökat sina kunskaper och slipat sina argument och somgenom sitt outtröttliga och till största delen självfinansierade engagemangslutligen har gett stormakternas ledare nyckeln till den dörr som leder tillöverlevnad, nämligen skrotning av vapen? Jag tror inte all fredsorganisalionernas arbete ochengagemang kan överskattas i denna fråga. Hur hade l.ex. diskussionerna här iSverige förts om svensk nedrustning utan fredsorganisalionernas engagemang? Vadhade hänt i fräga om vapenexportaffärerna? Vem skulle ha polisanmält dedirektörer som är föremål för rättegångar? Vem hade dragit fram dessafrågor i ljuset, i och på annat sätt, om det inle hadefunnits en aktiv och engagerad fredsopinion? Värdet av delta får över huvud laget inle underskattas.Därför har vi i vpk föreslagit att fredsorganisationerna skall fä mer pengar änsom föresläs i budgeten. Vi har sagt att riktmärket bör vara en promille avanslaget lill försvarsbudgeten. Del anser ulskottsmajorileien är etl bra riktmärke,del är bra och det tackar jag för. Men det är mycket märkligt allutskottsmajoriteten anser atl delta inle är möjligt i är. eftersom den anseratt inle har räd. Då undrar jag vilka ekonomiska överväganden som görsdå man säger att vi i inte har räd alt ge fredsorganisationernaytterligare 6 milj. kr. Hur värderar man dä deras arbete? Jag kan inte se delpå annat sätt än att det innebär en nedvärdering av deras arbete, vilket jagtycker är tråkigt. Därför yrkar jag bifall till reservation 10. En annan reservation som jag vill yrka bifall till ärreservation 15 som gäller bidrag till internationellafredsforskningsinsfitut, . Det är ocksä en organisation som har tilluppgift all bedriva forskning i konflikt- och samarbeisfrägor. Syftet är altbidra lill utveckling av nödvändiga fredliga lösningar av mellanstatligakonflikter för att försäkra världen en stabil fred. Det finns väl såvitt jagförstår just inte nägra andra uppgifter som kan vara viktigare . Det är njugghetoch snålhet som drabbar . Vissa anslag m.m. inom område inte ommycket pengar i den totala budgeten, men det är mycket pengar för SIPRLsverksamhet. har bett att fä bli undanlaget frän huvudregeln, eftersom manhar etl internationellt engagemang med även internationella uppdragsgivare.Förra året fick inte bli undantaget frän huvudregeln. har regeringensagt att den har förstått att det kanske inte gär att använda osthyvelsmetodenpä . Därför har regeringen nu undantagit detta anslag från huvudregeln.Men vi menar att det då är rimligt att regeringen inser sitt misstag frän förraåret och kompenserar för de pengar som fattas. Därför har vi i vpkföreslagit detta, vilket vi är ensamma om, och det är mycket märkligt. Jag troratt vi är många inom fredsrörelsen som har haft god nytta av SIPRLs verksamhet.Jag yrkar alltså bifall till reservation 15. Nägot som nog motverkar de syften som man sägsvilja verka för gäller medlemskap i , . Vpk har vid upprepade tillfällen, ända sedan Sverige1977 blev medlem i IDB, krävt att medlemskapet sägs upp. Skälen till detta ärflera, dels har banken under sin existens ofta stött reaktionära regimer medkrediter, dels kan det biståndspolitiska värdet ifrågasättas, eftersomupphandlingen till bankfinansierade projekt är begränsad till bankens 44medlemsländer. Dessutom är det svenska inflytandet begränsat till en nivå somkraftigt understiger nivån på bidrag. Uppenbarligen har regeringenunder årens diskussion känt sig pressad av medlemskapet i banken, eftersom detfrämst kan ses som en exportfrämjande verksamhet. Därför påpekar regeringen ibudgetpropositionen alt den regelbundet motsätter sig län frän IDB lill l.ex.Chile. Del är ju en protest som regeringen kan kosta pä sig, eftersomröstandelen är försvinnande liten. De svenska företagen kan ändå dra nytta avbankens krediter för exempelvis Chileexport. Vi vill att skall utträdaur IDB, och jag yrkar bifall till reservation 8. Sedan vill jag ta upp frågan om en kunskapsbank föromställningsfrägor. Det är flera partier som har tagit upp en sädankunskapsbank i sina motioner, även vpk har gjort det och pekat pänödvändigheten av atl man inrättar en sädan kunskapsbank och fullföljer detarbete som redan är gjort inom bl.a. . Vpk är det enda parti som har föreslagit en finansieringsom inte innebär atl man tar det via statsbudgeten. Vi tycker att det här kanman gott ta ut i form av en avgift frän vapenindustrierna. harutskottsmajoriteten också ansett att detta är en viktig fråga och vill atlverksamheten kommer lill stånd. Vad som oroar mig litet i propositionen är skriver att om medel inle finns i årets budget sä förväntar man sig att detkommer att finnas i nästa års budget. Jag vet inte riktigt vad detta"om" betyder, men jag kanske kommer att fä ett klarläggande underdebatten. Jag utgår frän att det är en positiv skrivning, som innebär attverksamheten kommer att starta nu genast, såsom man har tänkt sig. Därför harvi ingen reservation i denna fråga. Om det inte skulle vara så måsle det vara pinsamt förregeringen. Jag fick ett pressmeddelande om vad sadeinför en internationell hearing i . Hon sade att bland enrad konkreta förslag som det är viktigt atl arbeta pä finns ocksä förslaget omen informationsbank för en omställning. Del vore väldigt pinsamt för regering- en, tyckerjag, om man utomlands lovar göra saker och det visar sig att man i landet inteverkställer besluten. Slutligen skulle jag vilja kommentera det som upp. Hon började med alt säga all ju är positiva till allaåtgärder som kan stödja fred och nedrustning. Det låter sig sägas, fördet sägervi alla. Därför är reservationerna från märkliga som i princip gäremot allt som skulle leda till positiva åtgärder. Man säger alt vi inte skallräkna upp fredsanslaget, inte salsa på den opinionsbildning som faktiskt ärnödvändig. Vi skall inte ge bidrag till att bygga upp en kunskapsbank. Detsäger man att industrin skall klara själv, och det har jag en viss sympati för.Vi säger ju att industrin åtminstone skall betala delta. Men det verkar idagens läge naivt att tro att industrin faktiskt skulle göra det utan någrapolitiska pålagor. I gär kunde man i TV se elt inslag om verksamhetoch hur Boforsdirektörerna resonerar. De har inga som helst tankar på attställa om produktionen. Deras arbete gär främst ul på att marknadsföra sig, atthitta nya marknader, att vara påpassligt framme sä att man sä fort det överhuvud taget finns några lättnader skall kunna sälja. Det behövs politiskabeslut i denna fråga för att vapenindustrin skall gå in i enomställningsprocess. För alt dessa politiska beslut skall kunna verkställasbehövs ocksä pengar för att sälla i gång denna process. Jag blir upprörd när jag hör säga alt EG är engigantisk fredsrörelse. Dä ser vi verkligen vilka olika perspektiv vi har. Visom arbetar mot EG gör det i stor utsträckning därför alt vi ser EG som det störstahotet mot en fortsatt freds- och avspänningsprocess i världen. Vi ser i EG:sförlängning en tredje militärmakt, Förenta Stater, kanske under ettkärnvapenparaply uppsatt av . Det här är framtidsperspektivet om manvägar fitta ordentligt på vad EG innebär. Jag tycker att moderaternasperspektiv i denna fråga är skrämmande. 5 () replik: Jag förmodar all i första handsyftade på anslag när hon talade om nedskärningar som vi vill göra. Men omman läser våra motioner noga ser man atl vi inte föreslår alt del lotalaanslaget inom dessa områden skall minska. Vi har olika uppfattningar om vardessa pengar bäst kommer lill nytta. Vi tycker att forskning är väldigt viktig.Vi tycker att t.ex. behöver få mer pengar för sinverksamhet. Detta kan göras inom ramen för det anslag som finns. De enskilda organisationer som sysslar med fredsfrågor,med opinionsbildning och med att sprida information om fred ute i världen ochi kan ändå få pengar genom oss. Det finns ju många olika anslag. Viföreslär inte att dessa skall tas bort, men vi tycker att det förslag som vilagt ger bättre användning av pengarna.