prot · GC0986 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:86 1 § Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om kompletteringsval till fullmäktige iriksbanken Talmannen meddelade attsocialdemokratiska riksdagsgruppen som ny suppleant i riksbanksfullmäktigeefter statssekreterare anmält planeringschef . Talmannen förklarade vald till suppleant för fullmäktige i planeringschef 3 § Meddelande om dagens sammanträde 1 TALMANNEN: , Jag får meddela att dagens sammanträde beräknas pågååtminstone till med sedvanligt middagsuppehäll mellan och19.00 samt att voteringar med all säkerhet kommer att äga rum även underkvällen. 4 § Företogs till avgörande näringsutskottets betänkanden1988/89:NU13 och NU14 samt arbetsmarknadsutskottets betänkanden /89:AU9,AUlO, AU14 och AU15 (beträffande debatten i dessa ärenden, se prot. Mom. I (ABVin- & Spritcentralens export) Först biträddes reservation 1 av m.fl.med 76 röster mot 17 för reservation 2 av . 221 ledamöter avstodfrän att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 226 röster mol91 för reservation 1 av m.fl. 5 ledamöter avstod frän attrösta. Mom. 2 (Svenska Tobaks AB:s utlandsverksamhet), Utskottets hemställan bifölls med 204 röster mot 113 för reservation3 av m.fl. 3 ledamöter avstod frän att rösta. Mom. 3 och 4 Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 Utskottets hemställan biföUs. Mom.2 (vissa åtgärder mot statliga organs sponsring m.m.) Utskottetshemställan bifölls med 284 röster mot 39 för reservationen av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 1 (anslag tillJämställdhetsombudsmannen m.m) Utskottetshemställan bifölls med 262 röster mot 62 för reservation 1 av ChariotteBranting och . Mom.2 (anslag till Särskilda jämställdhetsåtgärder) Förstbiträddes reservafion 2 av och - somställdes mot reservation 3 av och -genomuppresning. Härefterbifölls utskottets hemställan med 242 röster mot 41 för reservation 2 avCharlotte och . 41 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 3 Utskottets hemställan bifölls. Arbetsmarknadsutskottetsbetänkanden 10, 14 och 15 Kammaren biföll vadutskottet i dessa betänkanden hemställt. 1988/89:LU17Konsumentpolifiska frågor m.m (prop. 1988/89:100 delvis). Anf.2 (): betänkande 1988/89:17 som vi nu skall behandla handlar omkonsumentpoHtiska frågor. Det gäller dels anslagsfrågor, dels ett antalmotioner väckta under den allmänna motionstiden som utskottet har behandlat.Till betänkandet har fogats 16 reservationer varav moderata samlingspartietfinns med pä 7. Reservationerna 3, 5, 9 och 13 har vi gemensamma medfolkpartiet och , och reservationerna 1, 6 och 8 är gemensamma förmoderata samlingspartiet och . Jag skall i korthet redogöra förnågra av dessa reservafioner. Inledningsvisvill jag framhålla att vi moderater när det gäller konsumentpolitiken har enkonsekvent inställning som vi också har redovisat många gångertidigare när konsumentpolitiken varit iippe till debatt här i kammaren. Dettaskedde framför allt 1986, då vi ingående debatterade och fattade beslut om målför och inriktning av konsumentpolitiken. . Från moderata samlingspartiets sidahar vi inte ansett att det finns anledning att vid behandlingen av de konsumentpolitiskafrågorna på nytt ta upp de grundläggande principerna i konsumentpolitiken. Vistår fast vid den inriktning vi har redogjort för i andra, föregåendebehandlingar som innebär att bra konsumentpolitiska mål kan uppnås främst genomett samspel mellan kompetenta konsumenter och ansvarskännande producenter. Vianser att det främst är marknadsekonomin som bygger på ett sådant samspel - ettväxelspel i marknadsekonomin mellan konsumenter och producenter utgör denstörsta tryggheten för konsumenterna, därför att fri konkurrens är ettbetydande inslag i marknadsekonomin. Faran för konsumenterna är när dettaväxelspel sätts ur funktion. Vad jag då syftar på är när konkurrensenförsvinner, vilket sker när det gäller vissa av samhället producerade tjänster.Just inom dessa områden där konkurrensen är så gott som obefintlig blir detockså till nackdel för konsumenten. Det gäller främst inom den offentligasektorns verksamheter, där konsumenternas val är begränsat fill en enda källa.Där det skapas monopol, där sätts ocksä marknadsekonomin ur spel. Vianser att en framsynt konsumentpolitik skall syfta till att inrikta desamhälleliga insatserna på områden där de verkligen behövs för att skydda demsom kan komma i en svagare ställning. Vi anser därför att man inomkonsumentverkets verksamhet skall prioritera frågor rörande efterlevnaden avmarknadsföringslagen, lagen om avtalsvillkor och branschöverenskommelser mednäringsidkarnas organisationer. På det sättet stärker man konsumenternasställning. Jagskall redogöra för några av våra reservationer. Reservation 1, som handlar omanslag till , eller som den kallas i dagligttal. ARN:s främsta uppgift är att lösa tvister mellan konsumenter ochnäringsidkare. Ett område som aktualiserats är ARN:s behörighetatt även pröva tvister mellan konsumenter och fastighetsmäklare. Den här fråganvar föremål för behandling , och beslutade då om en översyn avlagen om fastighetsmäklare. Det uttalades då att det ankommer på regeringen attavgöra översynsarbetets omfattning. Vi har i denna fråga anslutit oss fill ettkrav som förts fram i en folkpartimotion, nämligen att det är önskvärt att ARNi denna fråga, som är av så stor vikt för de enskilda konsumenterna, redanunder kommande budgetår kan börja pröva fasfighetsmäklartvister. Ireservationen framgår det hur vi vill finansiera vårt förslag. Reservation3, som bygger på en motion av , behandlar konsumenttekniskanämnden. ifrågasätter starkt den konsumenttekniska nämndensexistens och sammansättning. Vi har i reservationen begärt en översyn avnämndens sammansättning, och vi vill ha en utvärdering. kommeremellerfid längre fram i debatten att redogöra för sina synpunkter i dennafråga. Ireservation 5 tar vi upp frågan om prisinformation. Varornas prismärkning ären aktuell fråga för både handeln och konsumenten. oavsett omden sker direkt pä varan, på hyllkanten eller i skyltfönstret, är en angelägenupplysning för kunden. Vi anser att konsumenten skall kunna ställa krav pähandeln atl prisrnärkningen skall vara tydlig sä att konsumenten själv kankontrollera sina inköp. Risken är att prismärkningen försämras helt vidinförandet av datakassor i butiker och i varuhus. Vi viU ge iuppdrag att ta upp prismärkningsfrägoriia med handeln och pä frivillig vägträffa en överenskommelse som innebären förbättring för konsumenten. I reservation 6 behandlas extraprissystemel.Prissättningen på varor är etl viktigt komkurrensmedel som ger signaler tillkonsumenten. Den erfarenheten vi har är atl hushållen i mycket stor omfattningutnyttjar extrapriser, och vanligen köper konsumenterna mer av en vara, när,den har extrapris. Naturligtvis kan det finnas avarter inom della systemliksom på mänga andra områden. Vi anser självfallet att avarter inom,extraprissystemet mäste motverkas. Men vi anser afi extraprissystemet övervägertill gagn för konsumenterna. Vi vill därför ha kvar de röda prislapparna. Utskottsmajoriteten hänvisar i betänkandet tillregeringskansliets arbete med direktiven till en utredning avkonkurrensförhållandena i svensk ekonomi. Men vi vill redan nu deklarera vårinställning. Vi hävdar konsumenternas fria val och tillgång till jämförandealternativ. Vi kommer inte att godta en lagstiftning som innebär förbud motextrapriser eller det som livsmedelsutredningen förordade, nämligen ettenprissystem, som varken tillgodoser näringsidkarnas eller konsumenternasbehov. Reservation 8 handlar om vikten av varudeklarationssystem,och reservation 9 handlar om datastyrd konsumentinformation. att utveckla dessa reservationer vidare i sitt anförande, och för atlinte förlänga debatten nöjer jag mig med alt yrka bifall lill dessa tvä reservationer. Reservation 13 handlar om produktsäkerhetslagen. Vi ärmycket kritiska mot den bestämmelse i lagen som gäller val av adressat för ettåläggande för varningsinformation eller återkallelse. Lagen har allvarligabrister ur säkerhetssynpunkt, och den är oklar. Den kan slä hän mot ennäringsidkare som inte är direkt ansvarig för produkternas säkerhetsbrister. Vi anser att ell åläggande som kan avse fleranäringsidkare skall begränsas till att gälla någon eller några av dem. 1 förstahand bör åläggandet vara riktat mot den näringsidkare som i egenskap avtillverkare eller importör har det faktiska ansvaret för produkten. Vi ställdesamma krav vid behandlingen av produktsäkerhetslagen . Herr talman, med det anförda yrkar jag bifall tillreservationerna 1, 3,5,6, 8, 9 samt 13 och i övrigt till utskottets hemställani betänkandet. 3 (): Konsumentfrågorna och konsumentpolitikensutformning tilldrar sig elt allt större intresse. I debatten efterfrågarkonsumenten kvalitet pä produkterna och innehällsdeklarationer.främst påmatvaror. har äntligen förstått kraven, långt efter det atthandeln pä egen hand börjat införa symbolmärkning på livsmedelsproduklerna. Nukommer den gröna symbolen med nyckelhålet för fettsnäla och fiberrika varor.Justitieministern har ocksä efter starka krav frän oss i beslutatalt ändra pä sekretesslagstiftningenangående den fillsynsyérksamhet som miljö- och hälsoskyddsnämnden utför. Detinnebär att rapporter om dålig livsmedelshygien eller miljöfarliga utsläppäntligen blir offentliga. Allt detta är bra, och det syns att opposition lönarsig. Det är ovanligt många motioner och nära 40 yrkanden somavspeglar konsumentintresset i när det gäller de beslut vi i dagskall fatta. Den internationella konsumentdagenuppmärksammades . Det kan därför vara lämpligt att påminna om attdet förflutit president för befolkningproklamerade de fyra rättigheterna för konsumenterna - rätten till säkerhet,rätten till information, rätten att välja och rätten att bli hörd. Den internationella konsumentrörelsen har dessutom tillagtytterligare fyra rättigheter, nämligen rätten till gottgörelse, rätten tillkonsumentutbildning, rätten att få sina grundbehov tillfredsställda och rättentill hälsosam miljö., -, Ställer vi i upp bakom kraven? Är t.ex. rätten attvälja så självklar i vårt land? Tyvärr kan jag inte svara ja på den frågan. Vi i talar om att det i huvudsak finns trefronter att attackera för att stärka konsumenternas ställning. Ett av deområden vi prioriterar är en reformering av den offentliga sektorn. Syftet äratt öka valfriheten för medborgarna inom områden som vård, omsorg, utbildning,etermedia, teletjänst, m.fl. offentliga sektorer. Här vill vi försöka stimuleratill enskilda initiativ. Vi anser att här saknasrätten att välja i värt land - enav konsumenternas rättigheter i . Den debatten kommer säkert atl föras vid annat tillfälle,men jag vill slå fast att det också är en av konsumentens rättigheter attvälja. Konsumentskyddet i värt land borde gälla också för den offentligasektorn. Jag nämnde att vi ville attackera tre fronterför konsumentens bästa. Offentlig sektor har jag nämnt och kommer här att meringående beröra de två övriga områdena, nämligen marknadsekonomi - meramarknadsekonomi - samt konsumentutbildning och konsumentupplysning. När vi i talar om mer marknadsekonomi vill jagpåminna om att vi liberaler alltid har slagit vakt om marknadsekonomin som viser den - en socialliberal marknadsekonomi. Inget annat system värnartillnärmelsevis pä samma sätt om konsumenternas intresse och önskemål. Och därfinns fyra viktiga hörnstenar: privat äganderätt, näringsfrihet, en fri ochsund konkurrens och en skattepolitik som stimulerar i stället för hämmar. Vivet att utrymmet för enskilda initiafiv finns i marknadsekonomin, och därverkar konsumenter, företag och organisationer inom vissa spelregler. Vibekämpar den socialistiska detaljstyrningen. En fri och sund konkurrens medmångfald gynnar konsumenten. Det blir konsumentens köpval som bestämmerproduktionen, ty genom den fria konkurrensen - etableringsfrihet, frihandel -skapas förutsättningar för det vi som liberaler eftersträvar: valfrihet,prispress, utveckling och anpassning. I vår modell för en bra konsumentpolitik,med sikte på konsumentens bästa, vill vi därför undvika lagstiftning ochsystematiskt sträva efter ett samspel mellan produktion och konsumtion medfrivilliga överenskommelser. Där ligger också enligt vårt förmenande frågan omaffärstiderna. Förståelse för och kunskap om konsumenternas föränderliga behovär avgörande även för handelns överlevnad, särskilt som svensk handel i så storutsträckning bygger på småföretagsamhet. Här går en klar skiljelinje mellanliberal och socialdemokratisk konsumentpolitik. Den tillsattautredningen, som skall se över handelns öppettider, är helt onödig. Konsumentenvill handla och , och det har handeln ställt upp på. De friaaffärstiderna måste behällas, inte minst med tanke på barnfamiljer ochmänniskor med oregelbundna arbetstider. Det finns hos socialistiska politiker-ja, även hos en delmiljöpartister- en förmyndarattityd som innebär att man ofta vill tillgripapolitisk styrning för att trycka pä andra människor sina egna värderingar omlämpliga eller olämpliga produkter och livsstilar. Vi har en annanutgångspunkt. Vi utgår från en valfrihet - att inte styra. Vi värnar bäst omkonsumentintresset genom att erbjuda alternativ. Det går inom den fria sektorn;däremot är den offentliga än så länge alltför monopolinriktad. Vi kommer attagera för en förändring även där. Att låta konsumenten välja vara utifrån kvalitet,pris, hållbarhet med korrekt information anser vi vara att sättakonsumentintresset i fokus. Men här saknas som sagt den offentliga sektorn. Det är självklart att konsumenten måste hakunskap/utbildning för att göra de viktiga valen på marknaden. Vi vill medverkatill att förbättra informationen och kunskapen - inte reglera och styra. Av denna anledning har vi i vår partimotion en rad viktigayrkanden som behandlas i detta lagutskottets betänkande och vars innebörd äratt erbjuda konsumenten instrumenten att fördjupa sina kunskaper om varornaskvalitet och om tillgång till jämförande produktinformation med ettlättillgängligt system - videotex - och därmed flytta fram positionerna. Detfinns hjälpmedel, och vi konsumenter bör använda oss av de system som står osstill buds. Konsumenten, den minsta enheten i vårt samhälle, blirdärmed bättre informerad och kan bättre hushålla med sina och samhälletsresurser. Utbildningen i skolan är synnerligen viktig, och den vill vi slå vaktom och fördjupa kunskaperna hos eleverna. Men den debatten hör inte hemma här. Det är också på sin plats att här nämna vikten av detregelverk som står till konsumentens förfogande. Jag tänker på ,, , SPK och de viktiga lokala konsumentnämnderna.Det är inte minst hos konsumentvägledaren som den viktiga rådgivningen sker.Eftersom detta är en angelägenhet är det kommunpolitikernas uppgiftatt värna om både kvalitet och kompetens ute i kommunerna. Budgetrådgivningentill den enskilde konsumenten kan betyda att samhället i det långa loppet sparstora pengar både för individen och för samhället i stort. Vi har också i vår partimotion framfört en rad förslag föratt öka konsumentupplysningen genom ökad varuprovning, varudeklarationer,te-ledistribuerad varuinformation, prismärkning samt ett ökat anslag tillallmänna reklamationsnämnden. För att ta det sista först vill jag säga att vianser att redan kommande budgetår bör få resurserför att lösa tvister mellan fastighetsmäklare och köpare. beslutadei höstas om en översyn av lagen om fastighetsmäklare. En brist ansågs vara attdet saknades alternativ till domstolsprövning. Då framfördes krav om ettinstitut. Frän sida, med instämmande av moderaternaprecis som här nämnde, vill vi därför redan nu föra fram kravet atttillåta att påbörja verksamheten med tvistelösning.Vi föreslår ett resursfillskott för att nämnden därmed kan bistå de konsumentersom råkat illa ut och behöver en kvalificerad hjälp, som allmännareklamationsnämnden verkligen kan erbjuda. För den enskilde kan tvister rörasig om stora pengar. Jag yrkar därför bifall till vår reservation nr 1 ochdärmed avslag pä utskottsmajoritetens förslag om finansiering med särskildamedel av den lokala reklamationshanteringen. Vi anser att allmännareklamationsnämnden centralt har de bästa kvalifikationer att utföratvistelösningar för de enskilda konsumenterna. Jag har tidigare talat om viktigaförutsättningar för en socialliberal marknadsekonomi. Jag anser attprissättningen har flera viktiga funktioner, bl.a. att informera producenteroch konsumenter om den samhällsekonomiska kostnaden för och nyttan av olikavaror. Subventioner, punktskatter och differentierad moms innebär enkonsumtionsstyrning. Konsumenten får inte genom priserna en korrektinformation. Ingrepp i den fria prisbildningen såsom prisstopp, som ju livligthar förekommit under den socialdemokratiska regeringstiden, anser vi bara färförekomma vid absolut exceptionella förhållanden. Vi vänder oss också mot andra ingrepp idetaljhandelsverksamhet, som det klåfingriga förslaget om attförbjuda extrapriser. Prissättning är ett viktigt konkurrensmedel inom handelnoch bör finnas kvar. Jag tycker att "röda lappar" skall ses som ettkonkurrensmedel, men självklart inom ramen för och enligt det system avöverenskommelser som träffas mellan och branschen, inte somett system som skall tillämpas permanent pä en vara. Det är detta budskap som jag vill lämna. Det är svagt avutskottsmajoriteten att den inte har en äsikl utan vill vänta pä vadutredningen om konkurrensförhållandena eventuellt skall tycka. Vi här iriksdagen skall ha en åsikt, och den skall uttalas klart. Jag yrkar därförbifall till reservation 6. I frågan om prismärkning och prisinformation har detuppstått lätt turbulens. Jag vill därför klart deklarera att inteefterfrågar en lagstiftning på området. Vi tror att branschen ochkonsumentverket skall kunna träffa en frivillig överenskommelse även pä dettaområde. Priset pä varan är en synnerligen viktig del i handelnsinformation till kunden. När nu en ny teknik alltmer gör sitt intåg i butiken iform av kodläsande datakassor och kassakvitton som skall vara tydliga med textoch siffror, uppstår självfallet diskussion om den tidigare prismärkningen. Menäven handeln inser att prisinformationen mäste fungera. Tyvärr slarvas det ialltför mänga butiker. Vissa datakassor ger inte heller allfid en fullständiginformation. Men det finns också utmärkta välskötta butiker, som t.ex. den iViksjö som jag besökte - en fantastiskt välordnad butik med klarprismärkning på varorna. Medtydliga hyllkantsetiketter, med jämförpriser och den gröna symbol- märkningenför fettsnäla produkter tillgodoses en del av kraven pä prisinformafion. Sedanbör handeln ställa upp med märkpenna om prislappen saknas. Det allra bästakonkurrensmedlet för handeln är att varorna är prismärkta med varuetikett,prisskylt eller prislapp. I en vanlig livsmedelsbutik kan man fördelasortimentet i tre olika varugrupper i fråga om prisinformation. En tredjedel avvarorna är märkta med pris på hylletikett eller prisskylt - mjölk, mejerivaror,öl och läsk. En tredjedel är förpackade färskvaror som ost, grönsaker och kött- alltid märkta med prisetikett direkt pä varan. En tredjedel är specerier,konserver, hårt bröd, och där finns priset oftast på hylletikett och ibland påprislapp. Det är när det gäller den senare gruppen som det råder delademeningar om huruvida prisinformationen fungerar. filisätts en utredning om konkurrensförhållandena i densvenska ekonomin, och denna utredning har fått till uppgift att överväga fråganom prisinformation. Vi anser att det är en onödig omväg. Här bör överenskommelseträffas mellan branschen och . Även på ett annal område krävsbättre prisinformation, nämligen i fräga om skyltfönstren. Där krävs skärpning. Jag yrkarbifall till reservation 5. Konsumentinformation i form av varuprovningar ochvarudeklarationer och datastyrd konsumentinformation utgör väsentliga inslagför att konsumenten skall kunna göra sitt fria val med väl underbyggd kunskap.Att före köp kunna jämföra olika varors egenskaper och kvaliteter bidrar god hushållsekonomi. varuprovningar, som till största delenutförs på uppdrag, är utmärkta. Men för att varuprovningarna skall kunnautvidgas till att även omfatta området utanför ren uppdragsprovning - det finnsju mänga produkter som inte fabrikanterna själva vill prova - bordekonsumentverket mer prioritera detta område. Vi anser att jämförande provningari det länga loppet bidrar till bättre produkter - pä samma sätt som ett systemmed varudeklarationer, som vi anser borde införas. 1 fanns envarudeklarationsnämnd, som startade som en ideell förening. Totalt fanns dådrygt hundratalet varudeklarationsnormer för livsmedel, kläder, heminredningoch husgeråd. VDN-systemet innebar att tillverkarna blev mer medvetna om dekrav som ställdes pä deras produkter, och konsumenterna fick god vägledninginför valet av produkt. Men VDN-märkningen försvann pä 70-talet. harsymbolmärkning kommit på livsmedel, och det är bra, men vi vill gå ytterligareett steg. Vi anser att bör få i uppgift av regeringen attinitiera ett samarbete med branschorganisationerna för att åstadkomma enfrivillig standardiserad varuinformation även inom andra varugrupper änlivsmedel, pä samma sätt som sker med Möbelfakta. Den teledistribuerade varuinformationen ser vi också somett viktigt verktyg för konsumenten. Vi vet att det kan vara svårt attöverblicka alla utbud som finns på dagens marknad. Med bl.a. videotex ochtext-TV, kompletterat med teleprogramvara, kan viktig jämförande information omvaror och tjänster ställas till konsumentens förfogande. Vi menar att konsumenten inte enbart skall behöva vändasig till en konsumentvägledare utan genom detta system själv kunna plocka fram Det har bedrivits försök med varuinformation direkttill ett antal hushåll i , vilket visat sig vara en fullt framkomligväg. 1 är systemet väl förankrat. Samverkan mäste ske med konsumentverketför alt utvidga verksamheten, och det borde finnas goda möjligheter att bildalokala konsumentföreningar och intressegrupper i arbetet med att fä fram mervideolexinformation. Tänk om vi fick en publicering av sammanställningar avtester från Råd och Rön, tidningen eller ! Nog skulle detunderlätta för oss konsumenter! Vi vill att skall gä vidare med sin 1987påbörjade försöksverksamhet och dessutom göra utvidgade prov med videotex. Jagyrkar bifall till reservationerna 7, 8 och 9. Helt kort vill jag beröra produktsäkerhetslagen, somtillkom . Vi menar från sida att det är viktigt attskadliga produkter omgående dras bort frän marknaden och att konsumenten fär envarningsinformation. Vi anser att det i första hand är handeln som skall svaraför uppgifterna, utom i fräga om direkta märkesvaror, dä det ankommer pätillverkaren eller importören att återkalla varan. Ett åläggande bör i förstahand riktas mot den som i egenskap av tillverkare eller importör har detfaktiska ansvaret för produkten. Det är endast om det bedöms att ett sådantåläggande inte kan ge avsedd effekt som ett åläggande kan riktas mot detaljisteller grossist. Jag yrkar bifall till reservation 13. Enligt motionären bör den konsumenttekniskanämnden avskaffas. Det anser inte . Däremot ställer vi oss starktkritiska till nämndens sammansättning. Vi har i värt konsumentpolitiska programlyft fram vikten av brukarmedverkan, som skett genom initiativ frän bl.a.Chalmers tekniska högskola i . Om den nämnd som tillkommit påregeringens initiativ innebär det bästa sättet att tillvaratabrukarinflytandet, det vet vi inte. Men vi anser att det bör ske en utvärderingoch att framför allt nämndens sammansättning bör granskas. Avslutningsvis vill jag beröra problemen medvåldsleksaker. Det är förvånande atl inte en branschöverenskommelse har kunnatträffas mellan , barnmiljörådet och branschen. Redan förra årethade lagutskottet en omfattande diskussion om den förnedrande försäljningen avväldsleksaker, framför allt våldsförhärligande dataspel. Vi genomförde enhearing med berörda parter. Vår inställning i är att man så längtmöjligt skall undvika lagstiftning. Men sker inte en förbättring, mästestarkare medel användas.