prot · GC09104 · 1988-12-31 00:00:00 — Deras belydelse som flexibel skolform är ovärderlig, en skolformsom kan nä människor med särskilda behov, människor som kanske bor i områdenmed arbelslöshetsproblem, människor med läs- och skrivsvårigheter, invandrareosv. Att de skall behöva lämna ifrån sig medel tycker vi är helt fel. kom också in på della med kommuner ochlandsting. Det är naturligtvis intressant att hänvisa till olika kommuner medolika betalningsförmåga. Vi i anser atl det övergripande ansvaret förutbildningen ändå ligger på staten. Den taklik som följs frän regeringenshäll går ut på att i decentraliseringens namn vältra över så mycket som möjliglav kostnaderna pä kommunerna, vilkel gör all det är svårt att hantera dessafrågor. gled litet lättvindigt över våra förslagoch sade all de är bra, men de måste finansieras. Vi har prioriteratulbildningsfrågorna i . Vi anser all delta är en investering förframtiden. Därför satsar vi på detta. Del gäller både ulbildningen för ungdomaroch vuxenutbildningen. Vi tycker att båda är vikliga. Jag vill kommentera det som sades om borgerlig splittring,vilket vi allfid får höra från socialdemokraterna när de själva inte har någrabra förslag. Jag skulle vilja be att länka på hur del är i dagi stället för hur del skulle ha varit - spekulera kan man ju alllid göra. Detvore nog bättre om socialdemokraterna såg över den egna politiken. Om nisocialdemokrater låter bli atl skära ned på vuxenutbildningens område är detinga problem all få enmajorilel för ett sådant förslag, eftersom cenlern inle vill skära ned där. Jagskulle vilja ha svar jusl på frågan om folkhögskolorna. 64 (): sade alt jag använde vackraord. och jag tackar för del. Jag tyckte atl den första minuten i IngvarJohnssons anförande var ganska lik mitt anförande. Han var i fas i början avsitt anförande, men sedan kom han ur fas. Då trodde jag nästan all vi varförpassade lill , eflersom dä började likna elt brandtal. Han talade om vilka oerhört sloranedskärningar som skulle ske och vilken plåga som landel skulle drabbas av omde moderata förslagen när det gäller vuxenutbildningen skulle gå igenom. Det ärju ett ganska bra betyg för den egna regeringen om man jämför med anslagen förnågra är sedan, då del måste ha sett myckel illa ul i värl land. är del juinle sä. Vi föreslår, som jag har redovisat, oförändrade anslag lillstudieförbunden och den kommunala vuxenutbildningen. När del gällerfolkhögskolorna ser vår budgel ut på samma sätt som socialdemokraternas. Jag har suttit ordförande i en intagningsnämnd förkommunal vuxenutbildning och har därför viss erfarenhet. Jag kan därför sägaalt om del moderala förslaget, där del sägs att del skall finnas elt slörrespelrum när del gäller fimramarna, skulle genomföras, kommer verksamheten altbli effektivare. Oavsett om man befinner sig i eller i serman lill alt man fyller kvoten inom de egna limramarna, . Jagtycker all skall lala med ordföranden i skolstyrelsen iTrollhättan. Han kan säkerl berätta hur del går lill. Del är inte så, som påslår, altmoderalerna vill skära ned på undervisningen för de korttidsutbildade. I vårmotion sägs, vilket jag myckel klart uttryckte i mitt huvudanförande, all viskall salsa pä grundvux och grundskolekurserna etapp 1. Dessa ulbildningar ärlill för de koritidsul-bildade och inga andra. Sedan sägs del alt kvinnor kommer att slås ul för att vimoderaler föreslår atl man skall skära ned studieförbundens anslag. Jag kanskeär litet cynisk, herr lalman, men jag har lagil med mig studieprogram som visarulbudel både pä ABF och på , så alt vi får litet balans ideballen. Om kurser anordnas i ämnen som lär dig mer om kött lill vardags ochfest, orientaliska mattor, , förarinlyg för fritidsbåtar, jakt.folografering, osv., på vilket säll slås kvinnorna ul pä grund av atl dessakurser koslar litet mer? Jag fär icke denna ekvation alt gå ihop. Vi moderaleranser all den kommunala vuxenulbildningen lika väl som studieförbunden måsteprioritera i sin verksamhet, sä att cirklar av mer hobbykaraklär fär koslalitet mer. Men det går inte all föreslå någol sådanl i del socialdemokratiskasamhället, utan politiker, tjänstemän och andra människor skall slyra och lalaom exakt vad folket skall göra, eftersom folkel, enligt socialdemokralerna,inte klarar av del själva. Del sades också atl förslag lill besparingarpå vuxenutbildningens område skulle röra sig om 262 milj. kr., vilkel skullevara mycket allvarhgt. Ja, vissl föreslår vi della, men vi ser lill allmänniskor får 262 milj. kr. i sina plånböcker. Det kanske de behöver ha,speciellt med lanke på den kompletleringsproposiiion som lades fram i går. Därhandlar del nämligen inle om besparingar pä hundratals miljoner, IngvarJohnsson, ulan i den handlar det om miljarder som kommer atl las fränmänniskorna då socialdemokralerna kommer all öka skatldryckd. Då kanskemänniskorna behöver åtminstone de brödsmulor som vårl förslag innebär jämförtmed socialdemokraternas för alt klara av sin ekonomi. Jag vill nämna ytterligare ell exempel. I går blev jaguppringd av en person som hade deltagit i en studiecirkel på elt studieförbundi Göleborg. Jag skall inle nämna vilkel sludieförbund del var. Denstudiecirkeln handlade om kvinnor och ekonomi. Del lycker jag är dl bra ämneför en cirkel. När studiecirkeln hade avslutats hade dellagarna haft sätrevligt all de skulle vilja fortsätta. Men ämnet var färdigbehandlal.Deltagarna undrade dä vad de kunde göra i stället. Jo, de bildade enkamratcirkel. Då fick cirkeln pengar, . per lektion, dvs. percirkeltillfälle, vilkel las frän den s.k. fria resursen. Deltagarna har ingencirkelledare, och pengarna skall användas till en resa till . Är del pädelta sätt, , som skattemedlen skall användas? Tycker IngvarJohnsson all det är rimligt? Används pengarna då på räll säll? Nej, vimoderater vågar priorilera. Del vore bra om även socialdemokraterna vågade göradel. Jag slällde elt antal frågor till . Jag harfull förståelse för all han inle hann besvara alla. Men jag skulle vilja hasvar pä varför socialdemokraterna inte vågar låla kommuner och länsskolnämnderha en friare disposilion när det gäller kommunramarna. Delsamma gäller slatsbidragentill de kursplanebundna universitdscirklarna. Varför skall socialdemokraternasatsa pengar på viss central kursverksamhet? 65 (): undrade hur del kankomma sig atl vi i vill minska anslagen på vissa ställen samtidigtsom vi talar så väl om vuxenutbildningen. Jag lycker att del är viktigt all minvisar regeringen respeki för dess arbele när man granskar en proposition. Dåskall man inle föreslå en mängd godbitar som folk skall gilla ulan atl tala omvar pengarna skall tas. Därför måste vi i folkparliel, om vi vill öka anslagenpå något slälle, minska dem på någol annal slälle för atl vi med hedern ibehåll skall kunna säga alt vi har finansierat våra förslag. Vi anser atl detviktigaste dä är all stödja den vanliga sludiecirkelverksamheten. Därför har viföreslagil sä många höjningar i denna verksamhet all om vårl förslag hade gälligenom, skulle siudieförbunden ha fåll ungefär 60 milj. kr. mer till dennaverksamhet. För att finansiera detta har vi l.ex., som korrektredovisade, föreslagil all slödet till den cenlrala kursverksamheten skall lasborl, eflersom vi anser alt organisationerna kan finansiera denna verksamhet päannal sätt. Och som jag ganska utförligt redovisade har vi föreslagitatt man skall minska pä de anslag som regeringen föreslår lill uppsökandeverksamhel pä arbetsplatserna. Sä enkell är det; vi har velal prioritera denvanliga cirkelverksamheten högre än den verksamhel där vi har föreslagit minskningar. 6 protokoll 1988/89:104 Prot.1988/89:104 Anf. 66 (): 26 april1989 Herr talman! Vi hörde tidigare atldel var viktigt all la lill vara individen. Då villjag fråga: Är individen inte värd all las till vara för knappl ? Del ärnämligen vad det kostar per svensk om man lägger de nödvändiga 7 milj. kr. förall göra en ulökning med . Mina frågor sammanfaller väldiglmyckel med , bl.a. när det gäller övervält-ringen avkostnadsansvaret pä kommuner och landsting, och jag anser all del är fel all laresurser från de små folkhögskolorna för all kunna slarla nya eller för altstarta kurser. 67 (): säger atl mitt anförande var förstamajlal. Del bevisar bara alt aldrig har varit på något förslamajmöle. Det är hell klarl att inriktning är atl manskall föra resurser frän dem som är kortutbildade till andra. Moderalerna villta bort de speciella anslagen för svenska, matematik och samhällskunskap pågrundskolenivå. Ni vill salsa de prutade resurser som finns kvar påuniversitdscirklar. Gynnar satsningen på den fjärde limmen de kortutbildadespeciellt väl? Atl man skär ned anslagel för kulturverksamhet inomstudieförbunden drabbar inle de välbeställda. Målformuleringarna i moderaternasförslag lill utredning går ut på all utbildning huvudsakligen skall syfta lillulbildning för arbelslivel. Ni säger all statsbidragen ej skall slyra, men nuslyrs statsbidragen mol de kortutbildade. Jag blir lilel förvånad över de exempel på studiecirklarsom lar upp som inte riktigt sä vikliga. Han nämnde orientaliskmatlagning och andra cirklar av hobbykaraklär. Vi vill nämligen salsa merapengar pä svenska, matematik och samhällskunskap än på sädana cirklar. Det ärUlf som egenlligen tycker att dessa cirklar är precis lika viktiga somsvenska, matemafik och samhällskunskap och vill ha samma nivå på slatsbidragentill dem. Naturligtvis hinner jag inte kommentera alla förslag ochfrågor, men jag tar upp en del. Beträffande omfördelningen av komvuxramen gårdel naturligtvis atl diskutera hur myckel omfördelning som skall få ske ute ikommunerna. Men skall vi över huvud laget säga någoniing om huruvida vi skallha grundvuxkurser, kurser pä grundskolenivå och kurser pä gymnasienivå? När det gäller pengarna lill central kursverksamhet villjag säga all dessa pengar inle går till LRF:s eller LO;s kassa. De går till dekortutbildade, som dä fär utbildning genom dessa organisationer. Till kan jag säga alt det naturligtvisvaril känsligt med dessa lokala exempel - atl tala om kommuner utan bärkraft osv. , där cenlern styr och där var landstingsman, har . mindre i stöd för studieförbunden än . Jag vel inte om är bärkraftigare än . Här i lalar cenlern väldigl vackerl om atl satsa på dessa utbildningsområden, men ule i verkligheten där själv har makt och har möjlighet alt påverka är del litet sämre med 82 det. De exempel från del lokala och regionala fält som jaglalade om visar pä slora och reella skillnader, skillnader pä kanske 50 och 60kr. , vilkel nalurliglvis påverkar möjligheler för dekortutbildade att delta i studier. lalar om atl utbilda kvinnliga ledare inom SISU.Regeringen skriver att bör få fler högschablontimmar än enligt reglerna omSÖ bedömer detta nödvändigl. Del intressanta är atl jämslälldhetsfrågorna börgälla alla studieförbund, oavsetl om del finns speciella medel för ändamålet. är det betydligt fler kvinnor än män som deltar i studieförbundensverksamhel. Sä har del blivit genom studieförbundens egna engagemang ulan atlriksdagen har kommit med pekpinnar om vad man vill all timmarna skall användastill för någoniing. 68 (): säger all del verkar som atljag inte lyssnat pä någon förslamajlalare. Del finns vissa likheter mellanIngvar och förslamajlalare. Socialdemokraterna brukar aldrig svara pänågra frågor på förstamajmölen, och det gör inte heller här . Vi lar inle några resurser från korlfidsulbildade därförall vi vågar föreslå all man genom lilläggsbidrag inte skall styra till ämnenasvenska, malemaiik och samhällskunskap. Jag måsle fråga ; Vad ärdel för skillnad mellan dessa ämnen och exempelvis fysik och engelska? Är inledessa väl sä viktiga? Vi tycker all siudieförbunden själva skall kunnabestämma, det skall inle politikerna göra. Sedan till detta att skulle kosta mer. Om jaghar förstått det rätt är det sä alt om en studiecirkel är pä fyra limmar,måste nästa vara pä tvä fimmar. Vi säger i slällel all studietiden per gånginle skall vara fyra limmar. Det betyder icke att det av detta skälet skallvara en slörre mängd av timmar. Vi tror forlfarande all cirkelledaren och desom deltar i cirkeln är kapabla alt själva fatta beslutet. Det behöver inteSveriges riksdag göra. Sedan till kuliuranslagd. och statenskulturråd säger i de remissvar som vi har fått alt dagens slalsbidrag icke ärbra, atl de slyr verksamheten. Del är precis vad vi har påtalat i vår motion.Vi anser all man skall ha en friare användning av kulturanslaget, i och för sigkan det vara mindre. Jag tror, herr lalman, atl folk är kapabla till att betalaför den verksamhet de verkligen är intresserade av. När del gäller kommunramarna lyckerjag visst atl riksdag skall lägga ut ramarna till både länsskolnämndoch kommuner. Det är alldeles för snävt . I de små och medelslorakommunerna, där det icke är lönt alt ändra kommunramarna, skall man körakorlkurser inom delramen. Då använder man pengarna på ett mycket oansvarigtsätt. Därför anser vi atl länsskolnämnderna skall kunna falla beslul. De ärsåvill jag vel en stallig tillsynsman. 69 (): Jag fick inga svar på några av mina frågorlill . Frågan om omfördelningen lill folkhögskolorna och varförde små blir särskill drabbade hörde jag inte någon kommentar fill. I mill huvudanförande tog jag upp glesbygdscirklarna.Tilläggsbidragel lill glesbygdscirklarna har legat på samma nivå sedan 1984.Med tanke pä skall leva, där helaFolkrörelsesverige har slällt upp för atl hela landet skall kunna leva, lyckervi i cenlern del är vikligl alt man ger stimulans till de människor som verkarule i glesbygden genom atl höja bidraget med . Jag skulle vilja ha enkommentar av . sade tidigare atl vi inle skulle dra förhöga växlar på all vi höjer högschablonbidragel. Nej, det är . Del är helt enkelt en väg för all molverka den urholkning sominflationen har medfört. Vi återställer en större del än regeringen. Det ärbara så. Sä till kulturverksamhet i studieförbundens regi. Vilycker alt det är del bäsla sättet atl satsa pengar på kultur. Jag tror ocksåatt del är det billigaste. Flest människor nås av kullur genom justsludieförbund, dessulom människor som bor i glesbygden, människor som sällannås av levande kultur annars. För dem är denna verksamhet mycket vikfig. Jag ställde samma fråga till i eninterpellationsdebalt och fick egentligen inte heller då någotsvar. Beskedet var svävande, tyckte jag, och innehöll hänvisningar lillframlida förhållanden. Jag lycker faktiskl all man nu skall handla och fattabeslul, om man menar något med landsbygdskampanjen. Jag villfortfarande ha en kommentar till frågan om folkhögskolorna. 70 (): Jag vill när del gäller de totalasalsningarna pä vuxenutbildningen säga atl ökningen som vi harsuttit vid regeringsmaklen har varil från 2 miljarder till 3,3 miljarder, ochdel är mer än vad som motsvarar den allmänna prisutvecklingen . Jag har svarat på de frågor som gällt punkler där någrapartier föreslagil mer på en rad områden. Det är naturligtvis enbedömningsfräga om man kan öka anslagen ännu mer än vad som har gjorts i ettbudgetförslag. Jag har för min del inte fått några svar pä de frågor somjag har slällt lill . Lät mig ge ytterligare ett regionaltexempel. Om nu glesbygdsfrågorna är sä oerhört vikliga, varför tyckte dåMarianne i atl man i skall ha 15kr. mindre för studiecirklarna än vad man har i ? Vi får setill del totala engagemanget för de verksamheter som man lycker är viktiga. Till vill jag säga alt några hundra miljonerkronor i nedskärningar i en budget ger ett mycket anonymt intryck. inte räknat in att han vill skära ned anslaget fill vuxenulbildning iJönköpings län med 20 milj. kr. - då börjar det bli politiskt farligare. Vi kanockså gå vidare och se på hur stora nedskärningar det blir i resp. kommun. Del är vidare otvivelaktigt sä all profilen pämoderaternas nedskärningar drabbar de kortutbildade. Varför skulle man annarsensidigt föreslå neddragningar jusl på grundskolekurserna i svenska, matematikoch samhällskunskap? Det finns ytterligare dl skäl lill alt vi sagt nej tillatt ge bidrag också till den fjärde studielimmen och lill universiletscirklar,nämligen den översyn som skallgöras av bidragsgivningen lill studieförbunden. Vi får se var man hamnar i desammanhangen. Med delta, herr talman, vill jag än en gång yrka bifalllill ulskollds hemställan i dess helhet. Jag vill betona att det är en rejälsalsning på vuxenulbildningen som utskottet nu föreslår. vill göramycket krafliga nedskärningar, medan några andra partier vill göra en myckel blygsamuppräkning av vissa ddäljanslag. 71 (): säger att moderalasamlingspartiet föreslär kraftfulla nedskärningar pä vuxenulbildningsomrädel.Samtidigt slär han sig för bröstet och säger att man under desocialdemokratiska åren har netto ökat vuxenulbildningsanslagel . Ettsnabbt överslag visar atl de moderala förslagen ligger undersocialdemokraternas förslag. Jag kan inte förstå hur man kan fä det till delblir nedskärningar. Den polilik som vi för innebär ju faktiskt med detta sättalt räkna status quo. Vi anser all studieförbunden och den kommunalavuxenutbildningen genom vår polilik fär större frihet att utnyttja sinaresurser och även kommer atl fä värdefulla effektivitetsvinster, och del ärdärför som vi lägger fram vårl förslag. 72 (): Jag har forlfarande inte fåll något svar fränIngvar pä mina frågor om tilläggsbidragel för glesbygdscirklar och omnedskärningar för folkhögskolorna. Jag lolkar det sä att man inle menar någolmed skall leva. Del var del som min sislafråga gällde. Jag kan vidare inte förstå varför en avvikande behandlingute i regionerna pä någol sätt kan las lill inläkl för alt man inte skall satsai . 73 (): Om inle hör vad jag svararpå hennes frågor, är del inle myckel atl göra ät det. Jag vill ge ytterligare ett exempel på vad denminskning som han vill göra på vuxenulbildningen molsvarar. En minskning avsalsningen pä vuxenutbildningen i med 20 milj. kr. är likamyckel som en indragning av halva anslagel till . Överläggningen var härmed avslutad. Kammarenövergick till att fatta beslut i ärendel. Mom. 2(omfattningen av ulbildningen saml anslag lill Bidrag lill ulbildningför vuxna) Försl bilräddes reservalion 1 av . med 60 rösler mol 35 för reservation 2 av och . 221 ledamöler avsiod från alt rösta. Häreflerbifölls utskotlels hemslällan med 222 rösler mot 61 för reserva- Prot.1988/89:104 tion l av m.fl. 35 ledamöler avstod frän allrösla. Mom. 4 (omfördelning mellankommunramar) Utskottetshemslällan - som ställdes mot dels reservalion 3 av Anstagtill vuxenutbdd- ,, jj , . j , a i i-u u r- < CalhrineHaglund m.fl., dels reservation 4 av och -bifölls med acklamation. Mom. 8 (försöksverksamhel inom vuxenulbildning) Utskottets hemslällan - som slälldes mot reservalion 5 avLars och - bifölls med acklamation. Mom. 13 (antalet studielimmar och schablonbidragensstorlek inom studiecirkelverksamheten) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation6 av m.fl., dels reservalion 7 av ochCarl-Johan , dels reservation 8 av och - bifölls med acklamation. Mom. 14 (tilläggsbidragen lill studiecirklar) Ulskoltets hemslällan - som slälldes mol dels reservalion9 av Ann-Calhrine m.fl., dels reservalion 10 av ochCarl-Johan , dels reservalion 11 av och - bifölls med acklamation. Mom. 15 (studieförbundens pedagogiska verksamhet och utvecklingsarbete) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservalion 12 avMarianne och - bifölls med acklamation. Mom. 16 (kulturverksamhet i sludieförbund m.m.) Förslbilräddes reservalion 13 av Ann-Calhrine m.fl. med 63 röster mol56 för reservalion 14 av m.fl. 197 ledamöter avstodfrån att rösta. Härefterbifölls ulskoltets hemställan - som ställdes mol reservation 13 av Ann-CalhrineHaglund m.fl. - genom uppresning. Mom. 18 (användningen av medel frånvuxenutbildningsavgiflen lill anslagel Bidrag lill studieförbunden m.m.) Utskollels hemställan - som slälldes mot reservation 16 avAnn-Cathrine m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 21 (uttalande om SISU:s expansionsmöjligheter) Ulskoltets hemslällan - som slälldes mol reservalion 21 avBjörn och My - bifölls med acklamafion. Mom. 22 (en utredning om vuxenutbildningen) Ulskoltets hemslällan - som ställdes mol reservation 22 avAnn-Cathrine m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 23(utformningen av statsbidragen till siudieförbunden) Prot. Ulskoltetshemställan - som ställdes mot reservalion 23 av m.fl. - bifölls med acklamation. ning Mom. 24 (förberedelselid förförsöksverksamhel på folkbildningsområdd) Utskottets hemställan - som slälldes mol reservation 24 avMarianne och - bifölls med acklamation. Mom. 25 (kursplanebundna universitetscirklar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 25 avAnn-Cathrine m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 26 (studiecirkelsammankomsters längd) Utskollels hemslällan - som slälldes mol reservation 26 avAnn-Calhrine m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 27 och 28 (uttalande om del slatliga stödd tillstudieförbundens handikappverksamhd, m.m.) Utskottets hemslällan - som slälldes mol reservalion 27 avLars m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 29 (fördelningen av stödet till studieförbundenshandikappverksamhd) Utskottets hemställan - som slälldes mol reservation 28 avAnn-Cathrine m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 30 (fördelningen av bidraget lill kulturverksamhet isiudieförbunden) Utskollels hemslällan - som ställdes mot reservalion 29 avAnn-Cathrine m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 32 och 33 (limram för grund-sfi för tidigareinvandrare saml anslag till Undervisning för invandrare i svenska språket m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 294 röster mol 23 förreservalion 30 av . Mom. 35-37 (folkhögskolans undervisningsvolym, m.m. samtanslag till Bidrag lill driften av folkhögskolor m.m.) Ulskoltets hemslällan bifölls med 201 rösler mot 116 förreservalion 31 av m.fl. Mom. 40 och 41 (anslag fill Bidrag till viss centralkursverksamhet) Utskottets hemställan - som slälldes mot reservation 32 avAnn-Calhrine m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskotlels hemställanbifölls. Anslag lill skolväsendet, m.m. 1988/89:UbUllAnslag till centrala och regionala myndigheter m.m. på skolområdet (prop. 1988/89:100 delvis), 1988/89:UbU12Anslag till forskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet, m.m. (prop. 1988/89:100 delvis),1988/89;UbU14 Anslag till utlandsskolor, m.m. (prop. 1988/89:100 delvis) saml 1988/89:UbU16 Anslag lill fristående skolor pågymnasial nivå, m.m. (prop. 1988/89:100delvis). Tredje vice lalmannen meddelade allutbildningsutskottets betänkanden 11, 12, 14 och 16 skulle debatteras i dlsammanhang. Anslag till skolväsendet, m.m. 74 (): Denna del av ulbildningsdebatlen skallavhandla vill skilda ting och anslag. Del finns flera moderala reservationer.Grunden för dem är självklart vår syn på skolan och dess uppgift samt pä hurskolans resurser skall fördelas. Svensk skola förfogar över internalionelll sett storaresurser. Anslagen har aldrig varit sä slora som . Men resullalen molsvararinte de förväntningar man har räll alt ha, trots slora och engagerade insatserfrån de flesta som arbetar i skolans värld. Därtill kommer atl mängaskollokaler är svårl slitna. Eleverna har inte egna böcker. Lärarna flyr yrket,och lärarutbildningen lockar inte sökande. Problemen, del man faktiskt kan kalla skolans kris, berorpå atl pengarna används fel - lill kringakliviieler, administration ochbyråkrati i stället för till undervisning, lärare, böcker och lokaler. Så blirdel med socialdemokratisk skolpolitik och elt dåligl statsbidragssystem. Problemen beror i grunden på atl kunskaper, färdigheteroch undervisning inle erkänns som skolans huvuduppgift. De beror på enskolpolitik som inle sätter varje elevs behov och förutsättningar i centrum,som inte stärker lärarnas roll och deras möjligheter att ge eleverna godakunskaper och färdigheter. Skolans kris beror inte pä bristande resurser. Den berorpå alt pengarna i alllför liten utsträckning har satsats pä del som är huvuduppgiften,all förmedla kunskaper och färdigheter. För atl lyckas med del krävs välutbildadelärare och god tillgäng pä bra läromedel.