prot · GC0977 · 1988-12-31 00:00:00 — Detär också självklart atl om SJ utökar godstrafiken, får man - förhoppningsvis -stora godsmängder. Den godstrafik som ligger på mellannivå, dvs. den som gärkortare sträckor, har mindre volym osv., är man nu beredd att släppa. Mansläpper egentligen en hel godsmarknad till vägarna, vilket medför attvägtrafiken ökar kraftigt. Delta måste man under övergångsfasen försökaförhindra för Om EG-anpassningen och svensk transportpolitik attjärnvägstrafiken skall kunna ökas på bekostnad av vägtrafiken, och intetvärtom, som annars blir följden. Risken är uppenbar att man inte kommer attkunna kompensera bortfallet. Vidare undrade ministern om vill förbjudatransporter på väg. Svaret är nej. Det vill vi inte. Han påstod också att jagfor med lögn, när jag i min fråga uppgav mängden 70 000 långtradare. Denuppgiften kommer från ett TT-meddelande. Jag trodde att uppgiften härrörde frånSJ, men så är kanske inte fallet. Den siffran kan ju kontrolleras hos TT. Överläggningen var härmed avslutad. 4§ Svar på fråga 1988/89:499 om EG-anpassningen och svensk transportpolifik Per har med hänvisning till en debattartikel avTransportarbetareförbundets ordförande frågat mig om jag delar dennes farhågorbeträffande konsekvenserna av den svenska anpassningen till EG inomtransportsektorn samt vilka åtgärder jag i så fall är beredd att vidta för attdenna sektor skall undantas från EG-anpassningen. I artikeln tas frågan upp vilka möjligheter den svenskafackföreningsrörelsen har att göra sig gällande i olika fackliga frågor vid eneventuell framtida fri europeisk transportmarknad. Integrationsarbetet i är uppbyggt sä,att de fackliga synpunkterna tas till vara. ärrepresenterat i den referensgrupp som finns för transportområdet. Den högasvenska ambifionsnivån inom bl.a. arbetsmiljö- och arbetslivsområdet är vidarevägledande för deltagande i integrationsarbetet. Jag finner därför ingen anledning till att man inomtransportområdet skulle avvika från den inriktning av integrationsarbetet somriksdagen stär bakom. 24 PER (): ordförande har ien artikel efterlyst en bred debatt kring de frågor som han tar upp. Han sägeratt det finns risk för att transportarbetarnas löner och övrigaanställningsvillkor kommer att skadas genom EG-anpassningen. Denna innebärocksä en risk för att vid "en helt fri europeisk transportmarknad fårföretagen möjligheter att anlita transportföretag utanför ", vilketkan leda till att risken "är stor att landet under konflikt invaderas avoorganiserade förare och enbilsåkare". Vidare säger Transportarbetareförbundetsordförande: "Risken finns att flera fillkämpade fackliga rättigheterifrågasätts. För löntagarna vore en sådan utveckling förödande!" Eftersom socialdemokratiska riksdagsmän nu tycks vara heltointresserade av den oro som växer inom den fackliga rörelsen inför dekonkreta, menliga konsekvenserna av EG-anpassningen, har jag tagit uppTransportarbetareförbundets uppmaning om en bred debatt. Svaret fränregeringen är absolut ingenting alls. Jag tolkar inte så, att manenbart vill ha information i hemlighet bakom lyckta dörrar.Transportarbetareförbundet vill i stället ha en öppen debatt. Därför vill jagfråga: Betyder svaret att oro förtransportarbetarnas löner och arbetsvillkor är befogad? Betyder det att hans oro för att transportarbetarnasfackliga möjligheter skall urholkas av en illojal konkurrens från enbilsåkareoch oorganiserade förare är befogad? Kan man tänka sig att hans oro för att detta kommer attförsämras ytterligare och att effekterna kommer att bli ännu mer förödande ärbefogad? Jag tror att det är fler än jag - bl.a. transportarbetarnai landet - som är intresserade av att få ett offentligt tillgängligt svar, ochinte bara höra att saken diskuteras bakom lyckta dörrar i Rädet föreuropafrågor. Jag har med intresse tagit del av . Den är ett viktigt inlägg i debatten. Debatten är öppen, och i den harvi nära kontakter med den fackliga rörelsen. Jag kan försäkra att vi inom det socialdemokratiskapartiet och inom den socialdemokratiska regeringen har betydligt närmarekontakter med den fackliga rörelsen - inkl. - än vadjag tror mig veta att har. Ni är välkomna i denna debatt, och vitar naturligtvis alla uttryck för oro på allvar. Men det är genom attpresentera denna oro och de farhågor som man i olika avseenden hyser inom denfackliga rörelsen - föra in detta i debatten och överläggningarna - som vi kanverka för att kraven kan tillgodoses. Jag har inte upplevt att vare sigTransportarbetareförbundet eller den fackliga rörelsen i sin helhet motsättersig det integrationsarbete som pågår. Men självfallet är det många olikafaktorer som måste beaktas i det fortsatta arbetet. Om EG-anpassningen och svensk transportpolitik 26PER (): Till skillnad från socialdemokraterna skrytervi inte med att vi är något arbetarparti. Vi är ett miljöparti, men miljön ävenför transportarbetare är viktig för oss, och vi tar en öppen vädjan frånTransportarbetareförbundets ordförande om svar pä de oroliga frågor han ställerpå allvar. Men tydligen ges inte nägra svar här i kammaren. undrar man om lönerna kommer att påverkas menligt.Transportarbetareförbundets ordförande undrar om arbetsmiljön och andraanställningsvillkor kommer att påverkas menligt. Han undrar om det kommer attbli en konkurrens från oorganiserade förare och enbilsåkare, som kommer att släut svenska transportföretag och göra det svårt för Transportarbetareförbundetatt fungera starkt vid en konfliktsituation. Detta är raka, konkreta frågor somTransportarbetareförbundets ordförande ställer i en öppen debattartikel. Jagvidarebefordrar dessa frågor här i en 1988/89:77 öppen debatt inför offentligheten.Hittills har kommunikationsministern under sina två anföranden inte medett ord berört dessa konkreta frågor. Ommotorvägsbygget genom Bratteforsåns dalgång Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1988/89:502 om motorvägsbygget genomBratteforsåns dalgång har frågat mig varför regeringen inte tagit medett alternativförslag från i vidbedömningen av alternativa vägdragningar vid Bratteforsån. Det förslag till vägsträckning som hänvisartill har funnits med i underlaget för regeringsbeslutet. Förslaget har bedömtssom totalt sett sämre än förslag. förslag innebär ocksä ett intrång idel område som har bedömt vara av riksintresse förnaturvården. Föreningens förslag beaktar inte att en lokalväg behövs bl.a. förmotorfordon av olika slag, cyklister och gående. Anläggandet av en lokalvägmedför att järnvägen mäste flyttas, alternafivt att intrånget i Bratteforsånökar. Konsekvenserna blir ett ökat inträng i den bebyggelse som finns utmed denbefintliga väg E 6 och att den mindre vägen 659 måste läggas om. Den avregeringen valda sträckningen, med de skyddsåtgärder som föreslagits, medförett begränsat intrång till en lägre kostnad. 28 (): Jag vill tacka ministern för svaret. Det är klart att det här förslaget har varit med iunderlaget för regeringsbeslutet. Förslaget är ju inskickat till regeringen,men det var inte med i själva regeringsbeslutet. Förslaget var inte analyseratdär, och det är därför jag har ställt frågan. Ministern säger alt "förslaginnebär ocksä ett intrång", och det är helt riktigt. har haft som utgångspunkt först och främst att man inlevill ha nägot vägbygge i området över huvud taget, men om det nu ändå skallbyggas en väg har man velat lägga fram ett bättre alternativ, som gör attingreppen blir mycket mindre. Vidare säger ministern att förslagskulle innebära ett större intrång i bebyggelsen. Men är då denna bebyggelse avriksintresse? Det kan man väl ändå inte säga. Förslaget leder till attkostnaderna ökar genom att man måste lösa in nägra fastigheter till, men de härfastigheterna kan ju trots allt inte vara av riksintresse. Eller är det sä? Ärbegreppet riksintresse så luddigt? I svaretsägs ocksä att det förslag som det har fattats beslut om innebär bara ett begränsat intrång. Men hur kan del vara elt begränsat intrång i naturmiljönatt bygga en motorväg rakt genom ett skyddsvärt naturområde, där mångautrotningshotade växt- och djurarter finns? Det är ju en unik 16 biotop det här är fräga om. Anf.29 Kommunikafionsminister : Herr talman! Men måste ju ändåuppmärksamma att även förslag innebär ingrepp i delutpekade riksintresset. Man skall enligt det förslaget korsa samma å,Bratteforsån. Någon väsentlig skillnad mellan ingrepp i ån när det gällerNaturskyddsföreningens förslag och när det gäller det förslag som harfastställts av regeringen föreligger inte. Därtill medför förslag, precis somjag sade, att man måste ta i anspråk nuvarande E 6 in mot och därmed spoliera denna som möjlig lokalväg. Skall man då bygga en lokalväg föratt tillgodose kommunikationsbehovet måste man flytta järnvägen, och man måsteockså lösa in ett betydande antal fastigheter. Gå ut till allmänheten idiskussionen i och fråga om man tycker att detta är ett så lysandealternativ! Jag vet att redan finns det en stor majoritet för regeringensförslag, men ställs vårt förslag mot det nämnda alternativet, tror jag atlmajoriteten skulle öka ytterligare. 30 (): Naturligtvis vill varken jag ellerNaturskyddsföreningen i ha något vägbygge över huvudtaget i området. Men det jag diskuterar nu är regeringens intresse av attvärdera och jämföra olika alternativ, och har lagt framsitt förslag i en akut situation, där ett väldigt dåligt förslag håller på attgenomföras. lade fram tre förslag, varav två var ännu sämreför naturmiljön, men man har inte gjort något försök att lägga fram ett förslagsom skonar miljön. Varför skall man behöva en extra lokal väg egentligen, omman i stället sänker hastigheterna rejält? Det verkar faktiskt som om ministern tycker attfastigheterna i det här området är av riksintresse. Vad regeringens beslutinnebär är ju högre kostnader för staten när det gäller inlösen. Eller ärbegreppet riksintresse så luddigt och flummigt? Om befordran vid SJ av cyklar som resgods Överläggningen var härmed avslutad. 6§ Svar på fråga 1988/89:503 om befordran vid SJ av cyklar som resgods har frågat mig om jag vill medverka till attcyklar kan sändas som resgods till rimlig avgift. Frågan är ställd mot bakgrundav att det inom SJ finns förslag om ändrade regler och priser på resgods. Enligt beslut bestämmer SJ omtaxor, regler och priser, bl.a. för resgods. Enligt vad jag har inhämtatdiskuterar SJ med cykelintressenter om hur cyklar i framtidenskall hanteras pä järnväg och vilka avgifter och regler som skall gälla. Jagavser mot denna bakgrund inte att vidta någon åtgärd. Talmannen konstaterade attfrågeställaren ej var närvarande i kammaren och förklarade överläggningenavslutad. 2 protokoll 1988/89:77- 80 Om fartygsproduktionen för örlogs-flottan 7 §Svar på frågorna 1988/89:476, 478 och 486 om fartygsproduktionen förörlogsflottan har frågat mig vilka åtgärderjag avser vidta för att vidmakthålla såväl dén svenska öriogsflottan somförmågan att också bygga såväl ytstridsfartyg som ubåtar av högstaklass i . har frågat mig vilka åtgärderregeringen nu är beredd att vidta så att kompetens, kunnande och kapacitet kanbibehållas och utvecklas vid så att tidigare gjordauttalanden kan stå fast. har fråga mig om det är förenligt medsvensk neutralitetspolifik att avveckla inhemsk nyproduktion av ytstridsfartyg. Då frågorna rör samma ämne har jag valt att besvara dem iett sammanhang. Låt mig erinra om att enligt totalförsvarsbeslutskall inriktningen av ytstridsförbandens framtida inriktning anstå till nästaförsvarsbeslut. Intill dess bedrivs studier rörande ett nytt ytstridsfartyg förmångsidig användning och med ny teknik. Jag finner ingen anledning att förordaen ändring av detta grundläggande beslut. Likaså anser jag att den i samma försvarsbeslut fastlagdamålsättningen för ubätsförbanden fortsättningsvis skall gälla i avvaktan på detnya försvarsbeslutet. När den nu arbetande försvarskommittén presenterar sinaförslag om bl.a. sjöstridskrafternas framtida inriktning och utformning kommersjälvfallet konsekvenserna för örlogsflottan och den industriella kapacitetenatt vägas in i regeringens fortsatta bedömningar och förslag. 33 (): Jag tackar statsrådet för svaret. När jag som ordningenföreskriver fick det skrivna svaret i kuvertet trodde jag alt det saknadesminst en sida. Men eftersom försvarsministern nu satte punkt efter denna förstasida är detta tydligen allt han nu har att säga till riksdag och del av befolkning, nära 1 000 anställda vid deras familjer. Försvarsministern låtsas tydligen att det inte händer någoti . Men faktum är att ledning skall lägga fram ettutredningsförslag till dessa båda varv. Om inte massmedia och bl.a.socialdemokratiska riksdagsledamöter är felunderrättade är alternativet ennedläggning av det ena eller det andra varvet, dvs. Försvarsministern säger att det inte kan bli tal om attlägga ned reparationskapaciteten vid . Nej, det får viinnerligen hoppas. Men 500 arbetstillfällen vid ochnybyggnadskapaciteten för vårt svenska neulralitetsförsvar är hotade. Jag är besviken över att inte försvarsministern här och nuger tydliga och klara signaler fill ledning om att det är aUdelessjälvklart att vi i vårt land med vår politik som syftar till alliansfrineutralitet skall ha kvar vär kompetens att bygga vår egen örlogsflotta. Jag kommer att här i talarstolen lämna kvar ett diagramöver nybyggnads-behovet i . Jag låter det liggakvar, eftersom jag utgår från, herr talman, att försvarsministern gerkompletterande svar på mina frågor och att han då lar del av det här programmetsom han alldeles säkert känner till men som han nu inte vill låtsas om. 34 (): Jag tackar statsrådet för svaret på minfråga. Även jag hade i och för sig förväntat mig ett något fylligare svar änvad som framgick av dessa rader som vi fått utdelade och som försvarsministernredogjorde för från denna talarstol. I och med utgången av februari månad lämnade de anställdasom blev uppsagda i den sista i raden av personalminskningar sitt arbete vidKarlskronavarvet. Det finns nu i runda tal 960 personer anställda. Det är avallra yttersta vikt att vi själva här i ser till att besitta ochbehålla sädan kunskap och kompetens att vi själva för vårt eget försvars behovskall kunna bygga såväl ubåtar som ytstridsfartyg. Därvidlag besitterKarlskronavarvet den yppersta kunskap och kompetens. Det är givetvis ocksä viktigt att slå vakt om kapaciteten.Den personalstyrka som finns på varvet kan klara av att producera deterforderliga antal fartyg som det svenska försvaret har behov av och kan kommaatt ha behov av. Det skulle vara utomordentligt välgörande om statsrådet frän denna talarstol ville ge sådana signaler att det klart framgår att detär regeringens mening att vi även framgent skall ha en sädan inriktning påvarvsproduktionen att vi har möjlighet att tillverka såväl ubåtar somytstridsfartyg. Ett klargörande av detta slag är också viktigt som en signaltill såväl personal som kommun och region. Statsrådet säger i sitt svar att det i nästaförsvarsbeslut skall anges ytstridsförbandens framtida inriktning. Men dettahåller på att bli överspelat i och med att varvens framtid i mångt och mycketgjorts till en fråga för styrelsen och koncernledningen i . Ärdet så,att man på inte kan förvänta sig att varvsproduktion skallupprätthållas i och att statsrådet inte är beredd attmedverka till att detta blir fallet? 1988/89:779 mars 1989 Om fartygsproduktionen för örlogs-flottan 35KARL-GÖSTA (): Jag lackar för svaret på min fråga. Redan iföregående års budgetförslag aviserade försvarsministern ett minskat behov avövervattens-fartyg och att en inhemsk produktion av ubåtar prioriterades. Somframgår av min fråga förstärker försvarsministern sin hållning i åretsbudgetproposition. Han avvisar ÖB:s förslag om tidigareläggning av enbeställning av ett ytstridsfartyg, trots att han medger att varvsindustrinredan år 1990 är i behov av nya beställningar. Vad beträffar finns det ingenhandlingsfrihet. Sysselsättningen är i fara , ochnya beställningar krävs . Signalerna till vår omvärld kan inte tolkaspå annat sätt än att regeringen har för avsikt att inte basera vårt framtidabehov av övervattens- Prot.1988/89:77 " fartyginom marinen på inhemsk produktion. Motsvarande signal kan ocksä uppfattas avledningen för den statliga varvskoncernen. Om vi gentemot vår omvärld skall kunna hävdavår neutralitets- och säkerhetspolitik är behovet av nya övervattensfartyg förmarinens räkning mycket stort. Försvarsministerns uppfattning i den här fråganrimmar illa med ÖB:s uppfattning. Eftersom marinens behov av nya fartyg tillantalet kommer att domineras av övervattensfartyg är det enligt min meningsjälvklart att man i den pågående diskussionen om varvsindustrins framtidkommer fram till att satsa på . På finns en mycket hög kompetens både vadbeträffar produktion av övervattensfartyg och produktion av ubåtar. Jagkonstaterar att försvarsministerns agerande utgör ett allvarligt hot motinhemsk produktion av nya ytstridsfartyg. Kompetens av världsklass kan därmedgå förlorad, och omvärlden nås av dubbla budskap om vär säkerhetspolitik.Staten tar i egenskap av ägare inte sitt ansvar för framtid. Herr talman, , örlogsflottan och Karlskronavarvethar inle råd med på försvarsministerposten. Regeringens agerande har stöd iriksdagsbeslut, och för mig som försvarsminister är det mycket betydelsefulltatt också ta ansvar för de beslut denna riksdag har fattat. vill inte vidkännas denna riksdags suveränitet att fatta avgöranden idessa frågor. Jag vill till framför allt och något som klarlägger en del saker som de tydligen inte riktigt harklart för sig. Regeringen kommer att vid lägga ut enbeställning på ett sjunde minröjningsfartyg. Jag hörde här någon tala om det dubbla budskapet.Regeringen och riksdagsmajoriteten har i varje fall icke något dubbelt budskap.Jag vill inte upphöja ett påpekande från en moderat ledamot i denna kammaretill att bli jämbördigt med ett beslut av riksdag och regering. Jag tar detdärför mycket lugnt när det gäller påpekandet om det dubbla budskapet. Jag vill också tillägga, herr talman, att vi lade ut en beställning på en projektering av en testrigg för enprovverksamhet för nästa generation ytstridsfartyg. Det visar att den bedömningoch den atmosfär som och försöker framkalla idenna kammare inte är i överensstämmelse med de beslut som denna kammare harfattat. 37 (): Ordningen föreskriver att man bara har en minut på sig attsvara. Jag hoppas att statsrådet använder sin möjlighet att svara, så att vifår klarlagt vad detta handlar om. Försvarsministern har ännu icke sagt ett ordom det som pågår och den framtid som framför allt oroar dessa tusentalsmänniskor i . Ärdet fel, herr försvarsminister,att koncernen , f.d. Svenska Varv, har ett utredningsuppdrag där det ärfråga om nedläggning av antingen Ge signaler, bad jag. Det är tillfälle tilldet här och . Jagkan förvisso tala om precis vad som stär i detta försvarsbeslut, som jag självi utskottet var med och lade grunden till . Men är detocksä frågan om att vi vill veta om dessa fartyg skall byggas i ellerköpas i utlandet, som är alternativet fill den fortsatta svenska produktionen,som är av den högsta kvalitet och kompetens. Anf.38 (): Försvarsministern kritiserade oss för att vi talade om dubbla budskap.Nog är det fråga om dubbla budskap i detta fall, när försvarsministern, somjag nämnde i mitt inledningsanförande, redan föregående år ifrågasatte enfortsatt inhemsk produktion av ytstridsfartyg som ÖB:s rapport visardet stora behovet av nya fartyg för marinens räkning. Omvärlden får då dubblabudskap från högsta ledningen. Framförallt varvsledningen måste få signaler från ägaren: Är vi i värt landfortfarande beredda att ha en inhemsk produktion av ytstridsfartyg? Det ärklart att behovet föreligger, och vi kräver ett svar frånförsvarsministern i det avseendet. Anf.39 (): Nog är det så att det beslut som Celsiusledningen kommer att fattaunder vårens lopp pä ett avgörande sätt kan komma att ange hur vi skall ha möjlighetatt här i framgent tillverka egna såväl ytstridsfartyg som ubåtar.Risken är helt enkelt att ett sådant beslut helt och hållet kan föregripa densittande försvarskommitténs arbete. Tittar man på var det finns en samlad totalkapacitet för att klara att bygga för det svenska försvarets behov visar detsig att den finns i . Det skulle vara utomordentligt bra att fåhöra att skall bestå framöver och att det skall svara för detsvenska behovet av såväl ubåtar som ytstridsfartyg. Låt mig bara med anledning av påpekande tillägga, att det ärrätt intressant att jag som ledamot av regeringen får stå här och hävdariksdagens suveränitet, när förvillar sig i det dubbla budskapet. Detär fakfiskt regeringen och som lägger fast handlingslinjer för dennaverksamhet. När det är så kan det inte bli fråga om det dubbla budskapet,oavsett vad lägger in i det. Det är mycket angeläget för mig atthävda suveränitet i denna fråga. Anf.41 (): Jag ifrågasätter inte suveränitet i detta fall, menregeringen har regeringsansvaret och skall ge en signal i egenskap av ägaretill den statliga varvskoncernen. I egenskap av försvarsminister skall RoineCarlsson också ha en klar uppfattning om huruvida det skall bedrivas en inhemskproduktion av ytstridsfartyg i värt land. Den uppgiften stär inte klar försvenska folket och inte heller för ledning. mycketviktigt att regeringen ger den uppgiften. De propositioner som harkommit kan inte tolkas på annat sätt än att regeringen har för avsikt att läggaproduktionen utomlands. 42 (): Försvarsministern valde att stanna i sin bänk, och därförligger programplanen. Nybyggnadsprogram enligt ÖB:s FMI 2000, nivä C 2, kvarhär i talarstolen. Jag kommer att överlämna den fill honom - den förträffligevärmländske representanten i , som dess värre i sin egenskap avförsvarsminister inte har givit det svar som vi har efterlyst. är utgångspunkten för våra frågor huruvidaförsvarsministern avser att ge ledning sådana signaler att den förståratt det behövs en svensk nybyggnadskapacitet, att man skall ta vara på denunika kompetens som finns pä fartygsbyggnadsområdet, med örlogsfartyg,ytstridsfartyg och ubåtar, i . Vi är världsledande. Det framgår av deninformation man kan få från bl.a. materielverket och Kariskronavarvet att andraländers intressen är riktade på och just . Jag vill också fråga: Är de uppgifter som har kommit i dagkorrekta, om att har fått en order som regeringen välsignar? 43 (): Jag noterar att de frågor som jag underdebattens gång har ställt till försvarsministern egentligen inte, såvitt jagkan tolka det, har fått några konkreta svar. Jag undrar bara om denna tystnadskall betraktas sä att försvarsministern samtycker i de synpunkter som jag harfört fram. Här har uppmanat mig alt tala tillCelsius styrelse och göra del ena och det andra med företaget. Om ärosäker på frågan kan han studera i riksdagsordningen vad som ligger inom mittområde och vad som ligger inom andra statsråds områden. Låt mig bara sluta med att säga att det är intressant atthöra moderat näringspolitik, moderat upphandlingsteknik och moderata tankar omfartygsbeställningar. Först skall man alltså beställa det ytstridsfartyg manskall ha, och sedan skall man göra en testrigg. Den som har någorlunda brakunskaper om någonting som har med industriell produktion och produktutvecklingatt göra agerar i stället i samma ordning som regeringen, dvs. att man förstlägger ut projekteringen för en testrigg och vinner erfarenheter från delarbetet, för att sedan gå vidare i projektet. Den moderata politiken ärtydligen omvänd, men den leder inte till något resultat, som bekant. 45KARL-GÖSTA (): Jag vet mycket väl att huvudansvaret liggerpå industriministern, men försvarsministern har i detta avseende också ettansvar, eftersom han hanterar försvarsfrågor och de har stark anknytning tillKarlskronavarvet. Det finns ingen anledning för försvarsministern attraljera när det gäller beställning av fartyg. Vi är helt underkunniga om hurdet går till. dag i behov av flerakustkorvetter, och de kan beställas .