prot · GC0999 · 1988-12-31 00:00:00 — Det är därför vikfigt all alla kan handskas med några av livetsviktigaste verktyg: att kunna läsa, skriva och räkna. Risken finns annars altsvenskarna delas upp i två grupper, de som kan fillgodogöra sig informafion ochde som inte kan det. Detbetänkande vi nu diskulerar, SfU15, behandlar studiestödet. Däri ingår ocksåvuxensiudieslödd, som lillkommit för att underlätta för dem som endast harfolkskola eller annan korl utbildning att genomgå någon form av utbildning. Jagskall här beröra några av folkpartiels reservationer. Frånden gäller delvis nya regler för tilldelning och älerbetalningav studiemedel. Bidragsdelen har bl.a. förbättrats ganska väsentligt.Folkpartiet anser att detta nya syslem skall göra det möjligt för flerstuderande all bedriva heltidsstudier utan alt behöva arbeia bredvid, och dettycker vi är bra. I ett avseende anser vi dock att del nya systemet fortfarandebrister. Det gäller beräkningen av fribeloppet för ferieinkomster. Den rimligamodellen vore enligl mening att de inkomster som de studerandeuppbär de inte är berättigade lill studiemedel, dvs.sommarmånaderna, inle heller skall inräknas i fribeloppel. Man kan ocksåifrågasätta om den nya ordningen med att reduktionen i första hand görs påbidragsdelen och därefter på lånedelen är riklig. Elt syslem där reduktionensker proportionellt på båda delarna, som enligt gamla systemet, vore kanske altföredra. Folkpartiethar ifrågasatt om den differentiering av det särskilda vuxensiudieslödd (SVUX) som görs, beroende på om den studerande är medlem av arbetslöshetskassa eller ej, inte är orimlig. har en översyn aviserats, vilket vi givetvis lycker är posilivl. Man blir docklitet fundersam över regeringens avsikter med översynen. Tänker man ta bort möjligheten lill särskilt vuxenstudieslöd för icke A-kassemedlemar, eller? I en promemoria som bifogats regeringsbeslutet sägs bl.a. att "CSN bör också analysera om det finns skäl för att behålla möjligheten för den som inte är medlem av A-kassa alt erhålla särskilt vuxenstudieslöd". Jag Irodde all översynen skulle gälla alt få fill stånd en jämnare fördelning av medlen. Det har motionerat om . skall man ju inte ta ut några sorger i förskott. Det har faktiskl hänt förr alt regeringen tyckt att våra förslag är bra, men ändå avslagit dem här i kammaren. har de kommit tillbaka i en lämplig proposition. Vi får väl se om så blir fallet den härgången 140 också. Ettannal molionskrav som har hafl under följd av år är avskaffandet avkollektiv ansökan om inlernalbidragför pensionärsorganisationer. harvi fått samma svar av utskoltsmajoriteten. Så även ; "all del endastär fråga om en tvåårig försöksverksamhet". Ja, det var det från början,men den försöksverksamheten förlängs med i laget och senast lillutgången av . Eftersommedlen är begränsade och uttas via arbetsgivaravgift, bör de förbehållaspersoner i arbdsakliv ålder. Dessulom blir ju handikappade nekadeinternatbidrag, därför att resurserna är uttömda. Från socialdemokratiskt hållhar till försvar för den här ordningen alltid framförts att ipensionärsorganisationerna finns också förtidspensionärer. Jag tror faktisktinte att de är särskill många. De flesla förtidspensionärer, som är aktulla fördella slöd, finns nog snarare i någon handikapporganisation. Som jag fidigarehar sagl, förutsätter vi att pensionärsorganisafionerna kan finansiera sinkursverksamhet på annal sätt, l.ex. För att döva eller gravt hörselskadade skall kunna leva dl normalt livkrävs att familj och omgivning kan teckenspråk. bedrivs internalkurservid bl.a. folkhögskolor dit familjer kan åka för att fåundervisning i teckenspråket. Dessa kurser medför dock ganska stora koslnaderför familjen, upp lill . för en Irebarnsfamilj, enligl uppgift. Det ärdärför positivt att föredragande statsråd i årels budgetproposition föresläratt berörda föräldrar skall få rätt till studiesocialt stöd i form avkortfidsstudieslöd och internatbidrag. Vissaproblem kvarstår dock. Del är vikfigt alt se familjen som en helhet och att denkan fä denna undervisning gemensamt. Statsrådet föreslår att CSN och SÖ isamråd skall ge förslag lill hur det här stödd skall utformas. Man bör dä ocksåta hänsyn lill alt hela familjen, alltså även barnen, syskonen, bör genomgåutbildningen . Koslnaderna för barnens vistelse måsle också ersättaspå någol säll. Tillsisl, herr talman, några ord om sluderandehälsovården. Den har tenderat att blielt slående inslag i denna deball, därför alt ni socialdemokrater alltidförsöker spara på denna post. Den stora utgiftsposten inomsluderandehälsovården är personalkostnaderna. Den uppräkning på somregeringen gör för /90 är inle tillräcklig. Nusäger utskotlsmajoriteten all den särskilda utredare som tillkallats för altutreda konsekvenserna av ett eventuellt avskaffande av kårobligatoriel ocksåskall analysera och lämna förslag om hur studerandehälsovården skallorganiseras. Det är väl bra. Men varför skall inte verksamheten ges möjlighetatt fortsätta lills beslul om ny verksamhel fattats? Det är väl inte brukligtatt man börjar rusta ner så snart en utredning tillsatts. föreslärdärför alt anslaget räknas upp eller , för att bättremotsvara kostnadsutvecklingen. Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall till alla reservationer somfolkpartisterna i utskottet har ställt sig bakom. 123MARIANNE (): Del riksdagsbeslut om förändringar istudiemedelssystemet som fattades och som trädde i kraft den 1januari har inneburit förbättringar för de studerande. Huvudproblemet istudiemedelssystemet löstes dock inte genom del beslutet, som vi ser det fråncenlern. Skuldbördan kvarstår nämligen. Även med den nya modellen kommer ennormalulbild-ning att ge studieskulder . För delängre högskoleutbildningarna blir skuldbördan . Det nya systemet medför att studieskulden trots fullåterbetalning kan växa under för vissa grupper med lång sludiefid ochlåg inkomst. Vissa grupper kommer aldrig att kunna beiala tillbaka skulden. Denfår avskrivas , då pension inträder. En skuldfälla har inrättasför studerande. För all la sig ur den fällan måste man ha löneökningar somväxer snabbare än skulduppräkningen. Anser företrädare för ulskotlsmajoritetenatt en sådan konstruktion av ett studiemedelssystem är rimlig? Vi i anser att ett bra studiemedelssystem är ettviktigt instrument för alt öka rekryteringen till den högre utbildningen ochför att motverka social snedrekrytering. I den modell till studiestödssyslemsom vi i länge har arbetat för är en av huvudpunkterna just altbegränsa studieskuldernas storlek. Vår modell innebär en lägrestudieskuld. Vi anser alt den enda rimliga lösningen är all införa enbeskattad studielön på av basbeloppet kombinerad med ell statsgaranleratlån på av basbeloppet. Genom alt studielönen blir beskattad inordnas destuderande i grundsyslemd, och det krävs ingen särlösning för l.ex. sjukvård.Genom alt studielönen blir beskattningsbar kan fribeloppsreglerna i sin helhetavskaffas, och det blir möjligt all införa avdragsrätt för litteraturkoslnaderoch andra materialkostnader, som är betungande för vissa utbildningar. huvudmål för ett nytt studiemedelssystemmåste, enligl vår uppfattning i , vara att del verkligen stimulerar desluderande lill att skaffa sig en längre utbildning. Utbildningen skall varalillgänglig för alla medborgare oavsett kön, ålder, geografisk eller socialbakgrund. I går var del en interpellationsdebatl här i medBengt om just rekryteringen till den högre utbildningen. Där kom detfram all det har skett klara förbättringar när del gäller den könsmässigafördelningen. Hälften av de studerande i högre utbildning är kvinnor, glädjandenog. Men det visades också att kvinnorna är i klar minoritet när det gällerstudier för tekniska yrken. Kvinnor är i minoritet när det gäller forskarutbildning.Det svenska högskoleväsendet har dessutom en försvinnande liten andel kvinnligaprofessorer. När det gäller åldersmässig rekrytering är en tredjedel avde studerande . Det beror på att man har ökat utbudet avdistansstudier och möjligheterna till del tidsstudier. När det sedan gäller den regionala rekryteringen ochutbildningsnivån i olika regioner finns stora skillnader. medelutbild-ningslängden , medan den i mitt hemlän, län,inle är mer än . De som går vidare efter gymnasiet fill högre studier äri , medan det i mitt hemlän inte är . Tackvare de regionala högskolorna, som har förespråkat, har en utjämningskett. Närdet gäller den sociala rekryteringen har situationen snarare försämrats. Enbetydligt slörre andel akademikerbarn går fill högre studier jämfört medarbetarbarn. Enligt en undersökning, som man också åberopade vidutskottsbehandhngen av ärendel om studiestöd, utförd vid ,är de vanligaste orsakerna fill högskolestudier samt hinder för sådana atthänföra fill ekonomin. Man är rädd att skuldsälta sig. Det är det största hindret.Betydande skillnader uppvisas mellan socialgrupperna. Betydligt fler frånsocialgrupp 2 och 3 än från socialgrupp 1 anger att man ser skuldsättningen somdet främsta hindret för fortsatta högre studier. Del finns med andra ord ettbelagt samband mellan skuldbörda och social snedrekrytering. anser all del är nödvändigl att skapa ett studiemedelssystem,som kan uppfylla det utbildningspoliliska målet om jämn social rekrytering fillhögre sludier. Jag har den förmånen att jag ofta träffar elever i gymnasiet. Eniakttagelse som jag då har gjort är att del för dem inle längre är självklartall de skall satsa på längre utbildningar efter gymnasieskolan. Fler och flersäger till mig all de länker syssla med andra saker, gå på jobb direkt. Deskjuter upp sin utbildning. Bakom del ligger naturligtvis en ur deras synvinkelsund lanke, att man inte lycker alt det lönar sig all satsa på en högreutbildning. Man nämner ofta i det sammanhanget alt man inte vill dra på sigsludieskulder, som man uttrycker det. Kunskapssamhälletställer allt större krav på sina medborgare. Skall behålla dentätposition vi har varil vana vid alt ha som industrination, måste vi verka föratt fler och fler satsar på den högre utbildningen. Det vet vi om. Det blir en ökad efierfrågan på högutbildadarbetskraft. För att klara det måsle en större andel ungdomar än varaberedda att satsa på en längre utbildning. Skall vi kunna öka den totalaandelen sluderande i varje åldersgrupp, måsle ökningen till stor del komma frånden grupp där studietraditionerna saknas. För att detta skall lyckas måste viha ett studiefinansieringssystem som ger denna rekryterande effekt. Vi måste haett studiefinansieringssystem som det vi i förordar. Med det anförda ber jag all få yrka bifall fill reservalion 5Studielön i socialförsäkringsutskottets betänkande 15 samt fill övrigareservationer där centerledamöler ingår bland reservanterna. Underdetta anförande övertog tredje vice lalmannen ledningen av kammarensförhandlingar. 124 (vpk): Det nya studiemedelssystemet löser inte problemen med den socialasnedrekryteringen till högskolan och stor skuldbörda efler studierna, dvs. degrundläggande orsakerna till att studiemedelskommitté fillsattes.Detta var alltså någol av en huvuduppgift för studiemedelskommittén, all kommatill rätla med skuldbördan och den sociala snedrekryleringen. nya systemet har subventioner flyttats från återbetalningsdelen fillbidragsdelen och lill totalbeloppet. medför för vissa studerande altskulderna efter studierna nu kommer att bli ännu mer betungande än de var Sparbankerna harberäknat skulden för en socionom och civilingenjör vid ett lånebelopp pä . med det nya systemet. För socionomen tar det att betala igenbeloppet som då vuxit till . Löneutvecklingen har då beräknats fill . Civilingenjörens skuld är betald , och den skulden har då vuxitfill . Skillnaden mellan dessa båda är alltså . vidsamma lånebelopp, och det kan inte vara rimligt med sådana skillnader. Del ärhell klarl alt detta kommer alt få effekter på rekryteringen till högskolan. Jagskulle vilja fråga vilka hon tror har råd att bli socionomer,förskollärare eller sjuksköterskor med detta system, eftersom skuldbördanhänger ihop med löneutvecklingen, och vi vet hur löneutvecklingen är inomdessa områden. Möjligen skulle barn från socialgrupp 1 ha råd med dessautbildningar, men de väljer ju inte dessa utbildningar, det vet vi. De utbildarsig forlfarande i större utsträckning än arbetarklassens barn fill jurister,läkare, civilingenjörer, osv. Skuldbördanefter sludiemedelsfinansierade studiemedel kombinerad med den ökandekonkurrensen om ungdomarna mellan högskolan och näringslivet, som vi vet blirelt faklum på 1990-lalet, kräver ett nytänkande. Och tyvärr visadestudiemedelskommittén inle prov pä något som helst nytänkande. Och vad värrevar så försökte den inte ens att göra en analys av de krav som måste ställasfram lill på elt fungerande studiemedelssys-lem, och med ett fungerandestudiemedelssystem menar vpk all studiemedelssystemet skall tjäna vårautbildningspoliliska mål, dvs. att alla skall kunna välja studieväg utan hänsyntill den egna ekonomin. Kommillén brydde sig inte heller om all göra någonulredning av vilka effekter ett studielönesyslem skulle ge eller vad det skullekosla samhället. Det är inte godtagbart att utskottsmajoriteten med hänvisninglill all del införda systemet ökar kostnaderna med ca 300 milj. kr.avstyrker värt förslag om en utredning av ett studielönesyslem. Detär fel att se kostnaderna för studier enbart som utgifter. Man måsle också sepä vad samhället tjänar på att de studerande kan välja en utbildning oberoendeav den egna ekonomiska silualionen. Om samhället skall kunna behållainflytandet över högskolan i den hårdnande konkurrensen med förelagsbetaldautbildningar, är det helt nödvändigt att göra radikala förändringar avstudiefinansieringen. Vpk föreslår en utredning om studielön. Vpk föreslåräven att man som dl första steg mol studielön skall se över möjligheten tillinförande av ell första friar på högskolan. Vi i vpk har tänkt oss att densluderande under friåret får studiemedlen som elt 100-procentigt bidrag. Dettaskall vara knutet fill ett krav på en studieprestation på 24 poäng under tvåterminer, vilkel är delsamma som gäller nu under del första året för att denstuderande skall få rätt till fortsatta studiemedel. Om den studerande inteuppfyller kravet omvandlas bidraget till studielån. Delta friar skulle minskaskuldbördan ordentligt. Vi tror också alt man pä det sättet skulle locka nyagrupper fill högskolan. Det skulle också öppna vägen för många att få pröva sigfram till rätt utbildning inom högskolan. Vi tror alt det kommer altmedföra färre avhopp och slörre genomströmning. Friårel öppnar ocksåmöjligheter till införande av en vetenskaplig grundkurs, vilket vpk föreslagili en annan motion. Ett friar kostar ca 1 miljard . Denkostnaden motsvarar en höjning av arbetsgivaravgiften på mindre än Prot.1988/89:99 0,, och det kan knappasl anses som orimligl. Jag yrkar bifall till 19aprill989 reservalion 6. Näsla vpk-reservation i betänkandet gäller de s.k.fribeloppsgränserna, dvs. hur mycket de sluderande får ha i inkomst frånförvärvsarbete ulan att få en reduktion av bidragsdelen. Vår uppfattning är allde studerande under ferietid skall fä tjäna så mycket som de har möjlighet tillulan alt det inverkar på bidraget. Utskoltsmajoriteten hänvisar till att del äradministrativt krångligt alt undanta ferieinkomster vid bedömningen saml attnuvarande gränser på . undervårterminen ger tillräckligt utrymme. Men vi i vpk delar inle denuppfattningen. Vi anser att det med de möjligheter som finns all hämla inoch lägga uppgifter på dala knappast kan vara särskill besvärligt att göra deförändringar som vi föreslär. Vi anser också alt det måsle vara en fördel om enstuderande har möjlighel att få bra inkomster under ferierna. Del minskar jubehovel av arbele under studielid. Arbete under studietid inkräktar ju direkipå studiekvalilelen. Jag yrkar bifall till reservalion 8. Jag yrkar också bifall till reservalionerna 13 och 16 omökat stöd lill vuxenutbildningen. Det är inle rimligt, som sker, allvuxenstuderande på en lägre nivå än högskolenivå skall tvingas låna pengar tillstudier för all vuxenstudiestödd är otillräckligt. Människor som inle harulbildning motsvarande gymnasiekompetens kan inle hävda sig, vare sig påarbetsmarknaden eller i samhällel i övrigt. Vi måste öka förutsättningarna fördem som av olika anledningar inle har hafl möjlighel att studera i ungdomsåren.Vi föreslår alt vuxenutbildningsavgiflen höjs , vilkel ger ca 508milj. och motsvarar ungefär 8 000 nya vuxenstudieslöd. I vår sisla reservation lar vi upp frågan om ett ökatanslag på . Den här reservationen har vigemensamt med , och cenlern. För statsbudgeten är dettaen struntsumma, men för studerandehälsovården betyder det förmodligen nedläggningav en eller flera vårdenheter om pengarna uteblir. Utskollsmajoriietensmotivering för alt avstyrka detta yrkande är att det nu har tillsatts enulredning som skall se över ett eventuellt avskaffande av kårobligatoriet ochatt en uppräkning av anslagel lill sluderandehälsovården har skett iarets budget. Utredningen om kärobligatorietsavskaffande påverkar inte pä någol säll studerandehälsovården . Ochuppräkningen av anslagel läcker inle heller pris- och löneökningarna. Detspelar inte någon roll om denna uppräkning är något slörre an del som generelltutgår från statsbudgeten lill liknande anslag, som man uttrycker det iulskotlsskrivningen. Del enda som belyder någol är ju faktiskt om de pengar somsluderandehälsovården har fått räcker lill för att upprätthålla nuvarandeverksamhet. Och det står helt klarl att så inte är fallet. Utskottsmajoritelenmåsle anse all del är ointressant om sluderandehälsovården kan beslå ellerinle. Vid tidigare riksdagsbehandling av anslagel lill studerandehälsovårdenhar oppositionspartier tillsammans höjt anslaget så all detåtminstone har täckt den fakliska pris-och löneökningen. Det är beklagligt allmoderaterna i är inle har velat inse 10 protokoll 1988/89:99 konsekvensernaför studerandehälsovården genom ett otillräckligt anslag. Jag yrkar bifall tillreservalion 22. 125 (): Ulbildningen är hög i internalionellloch globall sell. Dock har vi under de senasle åren sett en nedskärning -dåliga skollokaler och lärarlösa lektioner. För en lektion behövs enlektionssal, elever och en lärare, anser jag som lärare. Att vi har så högulbildning beror nalurliglvis på all vi tidigare satsat mycket på utbildning avhela befolkningen. Försl fick vi 9-årig grundskola, och går de allraflesta ungdomar i en gymnasieskola eller får någon annan fortbildning. Man kanockså "komma tillbaka" och gå grundvux, dvs. 7-an 8-an eller 9-an omstudierna av någon anledning försummades under de tidigare tonåren, då helalivel, det vel vi, är ett stort tumull. Del kan vara ointresse, skolk, problemi familjen som gör att studierna inte går så bra som man hade tänkt sig. Ävenmedelålders svenskar som har gått 7- eller 8-årig folkskola kan behöva gägrundvux. De har della som sin enda leoretiska utbildning. Här har kvinnornafått en chans att komma ifall, och här har glesbygdens folk fått möjligheleratt förbätlra sina grundkunskaper för sin egen skull, för omskolning, förvidareutbildning och för sina tonåriga barns skull. Att ha en pappa, elleroftast en mamma, som går jämsides eller före eller efler i studierna har oftaökal förståelsen och samhörigheten i familjerna. vill exlra markera sitt bifall tillutskottets förslag i den del som rör uppsökande verksamhet pä arbetsplatser, ihemmen och i glesbygden. Något äldre människor och speciellt kvinnor behöverofta en exlra puff och personliga kontakter för att ta steget att fortbildasig. Jag träffade några unga kvinnor med mellan ettoch fyra små barn. Deras glädje över alt få läsa och fortbilda sig gick intealt la miste pä. Det är viktigt att vi satsar pä utbildning också i glesbygd,speciellt på ulbildning av de kvinnor som är lågulbildade. Jag tillstyrkerutskottets förslag all inle ta bort stödet lill uppsökande verksamhet. Sedan går jag över lill att något beröra gymnasieeleversoch studenters feriearbete. De behöver visserligen bara betala låg skatt päsina ferieinkomster, men jag anser att delta inle skall påverka möjligheternaatt fä studiebidrag. De skall kunna ha, som Margö sade, en så höginkomst som de hinner få ulan alt del skall ha betydelse istudiebidragssammanhang. Det är viktigt all sluderande och vuxenstuderande kanfå ha dessa ferieinkomster. Jag yrkar bifall lill reservalion 8. Vidare vill jag yrka bifall till reservalion 20 omteckenspräksundervisning för syskon till döva och gravt handikappade barn. Vihar inle skrivit under denna reservation, men jag vill yrka bifall till denändå. Svårigheter i allmänhet och kontaktsvårigheter i synnerhet är stora förhela familjen när man har en hörselskadad eller en döv familjemedlem. Ofla lärsig små syskon, om del äldre barnel är hörselskadat eller dövt, snarl attkommunicera med sitt döva syskon. Men för att förbällra sitt teckenspråk ochutveckla det behöver familjen få denna utbildning. Är del ett yngre barn som ärhörselskadat är det ofta svårt för del äldre att lära sig delta språk. Just dedöva är en handikappgrupp som lätt blir isolerad. De döva har ett osynligt handikappmen det är svårl vid kontaktsökande. De bör i alla händelser inte bli isoleradei sin egen familj. En relativt blygsam ökning med . Jag yrkar bifall lill reservation 22 om bidrag lillvissa sludiesociala ändamål. Vidare yrkar jag bifall lill reservalion 23 omreserabalter för sluderande. Alt kunna åka hem till en rimlig kostnad underveckoslut och stora är för många sluderande en livsnödvändighet, varesig de åker till sina föräldrar eller lill en nybildad egen familj.Kontaktlösheten är ofla stor för de studerande. De lämnar hela sitt socialakontaktnät kvar i hembygden. Vi har dl särskilt yttrande om studielön. Vi är ännu inleberedda all slödja förslaget om studielön, som föreslås i reservation 6. Delpågår inom en utredning om medborgarlön, som skulle kunna ge enlösning av de studerandes ekonomi. Genom mina kontakter med ungdomar och pågrund av att jag har fem egna barn med slora studieskulder vel jag vad detinnebär att ha sådana skulder. Del kommer att bli ett livslångt"handikapp" för många. Jag yrkar bifall lill de reservationer som miljöpartietslår bakom och även, som sagt, bifall till reservalion 20 omleckenspråksundervisning. 126LENA (): Vi behandlar nu anslagen lill studiestöd,tolall . Jag tänker främst beröra frågorna om studiehjälpoch studiemedel saml bidrag lill vissa särskilda sludiesociala ändamål, somresor och sluderandehälsovärd. kommer sedan alt ta upp vuxensiudieslödd. är del det förstastudiestödet utbetalades i vårt land. För 50 är sedan infördes studiestödetockså pä högskolan. Syftet med samhällels olika studiestöd är att bidra tillall uppnå de utbildningspoliliska målen. Kring delta råder en mycket storsamstämmighet här i . När det gäller studiemedlen fattade för ell ärsedan under stor enighet ell beslul om elt nyll system. I fråga om nivån pä detbelopp som en studerande ansågs behöva och den kraftiga höjningen avbidragsdelen hade bara vpk en avvikande uppfallning. Målen för systemet var vialltså eniga om, likaså om äterbetalningssystemds konstruktion medinkomslrelalerad återbetalning. var ensam om att vilja avslåregeringens förslag den gången och ville ha ell nytt förslag med studielön. deballen påminde jag litet stillsamt om alt frågan om studielön för detförsta var utredd, för del andra var avvisad av remissinstansen och för deliredje var avvisad av den cenlerledda treparliregeringen. För det fjärdekostade förslag minst 1,5 miljarder mer än regeringens. Enliglmin uppfallning saknade förslagel trovärdighet. Jag har ingen anledning attgöra någon annan bedömning . Vpk begärde också en ulredning om studielön men ville iavvaktan på ett nytt förslag ha vissa ändringar i regeringsförslagel. Vpk harnu ändrat inriktning och vill pä korl sikt ha ell friar, innan man har lösthela problematiken. Fulll utbyggt kostar det syslem vpk föreslår 3,8 miljardermer än del nu gällande. Frånsdldd kan man fråga sig om en ordning.