prot · GC0938 · 1988-12-31 00:00:00 — Sedan kan det bland dessa försäljningarförvisso finnas sådana som är kloka ur kommunalekonomisk synpunkt. Men motivetför fastighelsförsäljningarna har helt enkelt varit aft man inte haft kontrollöver kommunens utgifter. Försäljningarna kan därtill ha lett lill alt räntablatillgångar har ersatts med fillgångar som ur kommunalekonomisk synpunkt inleförräntar sig. Man säljer t.ex. en industrifastighet som ger avkastning ochbygger i stället barnstugor. Det kan måhända vara en samhällsekonomiskt bralösning, men kommunalekonomiskf betyder det alt kommunen avhänder siginkomster och bara far på sig utgifter. Det var ur det perspekfivet som jagallmänt ville varna landets kommuner för alt inte följa exemplet från Malmö.All driva en budgetpolitik som leder lill underskott och sedan täckaunderskottet med fastighelsförsäljningar kan inte i längden leda till annat änall den kommunala ekonomin hamnar i ell så ohållbart läge att stora skattehöjningarframtvingas. Det är uppenbarligen, fru falman, vad som har hänt i . AnL 31STEN i (m): Man kan förvisso höja skallen av andra skäl änen kortsiktig försäljning av kommunens fillgångar. Del ger densocialdemokratiska majoriteten i ett briljant exempel på, för den kommernu att föreslå en rekordhöjning av skallen. gäller dock atf man vid utförsäljningen precishar följt det som en grupp inom har rekommenderat, attavyttra de tillgångar som man inte behöver. kommun har gjort det till brapriser, och räntan är betydligt högre än de avkastningar som man skulle ha fållpå långa och för kommunen myckel dyrbara tomlrättsavial. , fru talman, måste jag säga att jag är litetförvånad över del intresse som statsrådet och andra statsråd harfokuserat på . Staden har under lång lid haft en s-majoritet. Därhar man haft en mycket dålig ekonomi. lägger man fram en budget somär underbalanserad med 116 milj. kr. har ett eget kapital perinvånare som är mycket lägre än det egna kapitalel i . Jag har inte maktoch myndighet all råda statsrådet i hans agerande, men min lilla personligauppfattning är att han framöver kanske skall visa litet större omsorg ompartikamraterna i i stället för den uppmärksamhet som ägnats Malmö.Med hänsyn fill ekonomiska situation är göteborgarna förvisso istörre behov av hjälp än vi nere i . Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på Interpellation 1988/89:58 om småföretagenskapitalförsörjning, m.m. AnL 32 Finansminister : har ställt följande frågor tillmig. Vilka åtgärder tänker regeringenvidta för att förbättra små- och nyföretagandets möjligheter all tillgodogörasig en växande riskkapital-marknad? Vilka åtgärder tänker regeringenvidta för att inför 90-talet utnyttja och stimulera en växande finansmarknadsom ett medel i regionalpolitiken? På vilket sätt avser regeringen attmedverka till en ökad decentralisering av finans- och kapitalmarknaden i enalltmer internationaliserad ekonomi? Regeringens och oppositionens synpå viklen av en väl fungerande småföretagssektor sammanfaller i stora delar.Det är bra, men målar en dyster bild över utvecklingen för de småoch medelstora förelagen under 1980-lalet, som enligt min mening inle ärrättvisande. De insatser som den socialdemokratiska regeringen gjort försmåföretagens utveckling är av minst samma omfattning som under den borgerligaliden. Skillnaden är att våra insatser har varit lyckosamma - till stor delberoende på en gynnsam konjunkturutveckling, det skall inte förnekas. Men jagvill också bestämt hävda alt den allmänna ekonomiska polifiken starkt bidragitlill att svenskt näringsliv står väsenfligt bättre rustat än i början av1980-talel. Goda allmänekonomiska förhållanden för näringslivet är i självaverket helt avgörande för en expansiv småförelagssektor. Bara tillkomsten av 90 000 nya förelag talar sitt tydliga språk. Vad sedan gäller fre frågor, rör desamfliga finansmarknadernas utveckling och de mindre företagen. Generellt villjag då säga att genom de betydande avregleringar som genomförts påkapitalmarknaderna har förutsättningar skapats för bättre fillgång till kapitali olika former, större konkurrens mellan olika finansiella institut och ökad produktutveckling.Utan tvivel leder denna strukturella omdaning till ökade möjligheter att lösaföretagens finansieringsproblem. Beträffande frågan om riskkapital kan konstaleras alt delsamlade kapitalutbudet för småföretag enligt en rapport från statensindustriverk (Riskkapitalet och de mindre förelagen. Om venlurecapital-marknadens UtveckUng, SIND 1988:3) ökat från 400 milj. kr. De samlade investeringarna uppgårfill . Trots denna kraftiga expansion finns det fortfarande ettkapitalbehov hos småföretagen som marknaden inte förmår tillgodose. på att den del av riskkapilalmarknaden som brukar kallas venturecapital-markna-den inte utvecklats i samma positiva riktningsom . Därför stärks nu de statliga insatserna på det området. genom Småföretagsfonden, som startats för alt underlätta småföretagensriskkapitalförsörjning, och genom Industrifonden och Norrlandsfonden, vilkas Om småföretagens kapitalförsörjning, m.m. Om småföretagens kapitalförsörjning, m.m. inriktninghar ändrats till alt i ökad utsträckning arbeta med småföretag. Vidare satsasunder en treårsperiod 500 milj. kr. på småföretagsutveckling i form avföretagsservice, hjälp till nyetablering, utbildning, designstöd,teknikspridning och underleverantörsutveckling. Detta arbete görs i stor utsträckningav de regionala utveckUngsfonderna som också har betydande resurser för aftdelfinansiera riskfyllda projekt i småföretag. påstående om passivitet och ointresse frånregeringens sida är alltså inte korrekt. Regeringens aktivitet har bl.a.resulterat i att nyinvesteringarna i småföretagsseklorn har ökat betydligt. Förår 1988 är de högre än , räknat i fast penningvärde. Del regionalpoUtiska företagsstödet är också mycketbetydelsefullt för de mindre företagen. har således merän av de företag som fått lokaliseringsstöd haft färre än 200 anställda.Det s.k. glesbygdsstödet lämnas endast till mycket små företag. Dessaregionalpolitiska stödåtgärder finansieras i stor utsträckning via del s.k. länsanslaget.Anslaget har under den socialdemokratiska regeringen ökat från 275 milj. kr.under /83 till 690 milj. kr. 1988/89. Beträffande regeringens insatser inom regionalpolitikenoch för de mindre företagen generellt vill jag påminna om aft två sittandeutredningar bl.a. har till uppgift att se på småföretagens kapitalförsörjning.Det är regionalpoUfiska kommitté (I 1987:02) och utredningen ominriktning och behov av statligt finansiellt företagsstöd (I 1988:01). En omfattande översyn och utvärdering skall göras av delregionalpoUtiska och finansiella företagsstödet mot bakgrund av den dynamiskautvecklingen på kapitalmarknaderna. En uppgift är att ta reda på var denmarknadsmässiga finansieringen brister och vilken primär funktion det statligastödet bör ha. Jag förväntar mig att dessa utredningar - som skall vara klara ivår - kan ge underlag till åtgärder som effektiviserar statens medverkan ibl.a. de mindre företagens kapitalförsörjning. Vad slutligen gäller den tredje frågan om en ökaddecentralisering av finans- och kapitalmarknaden i en alltmerinternationaliserad ekonomi kan följande sägas. Internationellt fungerandemarknader kräver en smidig och billig informations- och transaktionsleknologi.En sådan teknologi finns och den gör det enkelt att följa vad som händeri t.ex. , och . De här sambanden belystes särskilt välförra hösten när börsfallet i genererade ett globalf börsfall. Samma typ av teknologi är minst lika intressant i ettnafionellt regionalt perspektiv. För att en värdepappersmarknad skall fungeraväl krävs många köpare och säljare samt ett informationssystem som ger så mångasom möjUgt information om vart marknaden är på väg. Med dagens datorer ochtelekommunikationssystem kan man skapa ett handelssystem som bygger påprincipen central prisbildning i kombination med en decentraliseradorder-givning. Det här innebär att den fysiska handeln i betydUgt störreutsträckning än tidigare decentraliseras. Rent tekniskt kommer affärs- ochinformationsmöjligheterna i och utanför att vara desamma. Regeringen och bidrar via lagstiftning och påannat sätt aktivt lill denna utveckUng. På akliesidan skapar för närvarandeStockholms Fondbörs ett handelssystem som möjliggör decentraliserad handel. Värdepapperscenlralens arbete med ett kontobaseratakliesystem inehål-ler samma möjligheter lill decentraliserade lösningar. Påpenning- och obligationsmarknaden deltar i arbetet med en nypenningmark-nadscentral (PmC) och ett nytt informationssystem (PMI) för de härmarknaderna. Bägge projekten bygger på lösningar som möjliggör decentraliseradhandel. Den utveckling som jag i korthet berört ger oss en unikchans att - för kanske första gången - skapa en i egentlig meningdecentraliserad finans- och kapitalmarknad. Vi står inför en mycket intressantutvecklingsfas där möjligheter fill decentraliserad handel kan leda till bådestörre regional spridning inom landet och ett intensivare affärsufbyle mellanSverige och omvärlden. Vissa steg i denna riktning har redan tagils av flerabanker som har skapat s.k. regionala kundbord som sköter en del avpenningmarknaden. De regionala marknaderna länkas samman med de storainternationella skeendena. Denna utveckling stämmer väl med regeringensintentioner, såväl i ett nationellt som i ett internationellt perspektiv. AnL 33 (): Jag får lacka finansministern för svaret på minafrågor. Min avsikt med denna interpellationsdebatt är inte att i första handträta om historieskrivningar om den förda industri- och näringspolitiken, menjag måste ändå påstå aft flertalet av de åtgärder som finansministernredovisade på småföretagsområdet i hög grad bär de centerledda regeringarnassignum. Det gör dem för all del inte sämre. De åtgärder som finansministernredovisar när del gäller höjningar av länsanslaget har också i hög gradföranletfs av cenferinitiativ. Det rikligt säkra undantaget från delta ärinförandel av vinstdelningsskatten. Upphovsmannarätten till den skall vi intetvista om - det lovar jag. Nåväl, även om rubriken för denna debatt är Småförelagensriskkapital-försörjning, ett stort ämne, är skälet till mina frågor något vidareoch berör hur den förda ekonomiska politiken i det allmänt rådandehögkonjunkturläget har förmått ta till vara möjligheten att konsoliderasvenskt näringslivs konkurrenskraft teknologiskt, slmklurelll och ekonomiskt. Idetta perspektiv utgör ny- och småförelagandet en central del. Vi har haft en betydande expansionpå kapitalmarknaden och i synnerhet på aktiemarknaden. Detsamma gällerpenning- och finansmarknaden. Och låt mig säga först som sist att jag uppleveratt del mesta av avregleringarna, och i kölvattnet av dessa den kreativitet ochdynamik, som kännetecknat hela kapitalmarknaden, i all huvudsak har varitvälgörande. Det är riktigt som finansministern framhåller attsmåförelagandet utvecklats och expanderat.Småföretagandet har i många stycken haft stor betydelse som underleverantörtill den exporfledda industrin, och detta har självfallet också gjort aft denpåverkats positivt. Vi vet att ny- och småföretagandet spelar och kommer attspela en avgörande roll för förnyelsen och dynamiken i svenskt näringsliv. Ellexempel på detta är framväxten av de s.k. kunskapsföretagen och FOU-inlensivaföretagen som är vikliga delar i det framtida näringslivet. Om småföretagens kapitalförsörjning, m.m. Om anpassningen av indirekta skatter gentemot EG dockpåstå, finansministern, aft den förda politiken inte utnyttjat den rådande högkonjunkturenför att för framtiden konsolidera småföretagssektorn och del småföretagsklimatsom vi trots allt lyckades lägga grunden till under de centerleddaregeringarna. Det är på framför allt två områden som jag menar altregeringen försummat all vidta åtgärder för att stimulera småföretagande. Detgäller dels åtgärder på det skattepolitiska området, som finansministern inteens nämnde i sitt interpellationssvar, dels åtgärder för alt stimulera denavreglerade kapitalmarknaden fill insatser och investeringar i småföretagsseklorn.Vi vet att småförelagen har begränsad förmåga att generera kapital. De är i höggrad hänvisade lill kapital lånat på den öppna kredilmarknaden. Delta är enavgörande skillnad i förhållande lill de större börsnoterade bolagens möjUghetall möta en pubUk riskkapitalmarknad. Något betydande förnyelsearbete har inte vidtagits för attstimulera kapitalmarknaden till småföretagen. Finansministern nämnde själv härventure capilal-marknaden som har avstannat i men som internationelltoch bland våra hårdaste konkurrentländer är på frammarsch. Uppenbarligen lider ingen brist påriskvilligt kapital. Det har flerdubblingen av börsvärdel med all önskvärdtydlighet visat. Min erfarenhet från bankvärlden säger mig också att intressetför privat sparande i s.k. riskulvecklingsprojekt är ökande och finns blandprivata placerare. Det höga skattetrycket har också drabbat småföretagenhårt. fick småföretagen avsätta ihöjda och nya skatter. För de små bolagen ökade den faktiska bolagsskatten från17 % fill . För de börsnoterade företagen var förhållandet del motsatta,för dem sjönk skatten. Vi har från sida föreslagit olikaåtgärder för att stimulera småföretagandel - slopande av beskattningen påarbetande kapital, befrielse för nya företag från arbetsgivaravgifter delförsta verksamhetsåret, införande av privata invesleringskonton etc. - ulanatt få gehör för detta. Jag vet, finansministern, att en pågåendeföretagsskatteulredning ser på en del av vad jag här kort har belyst. Men medtanke på att finansministern och regeringen infört en nyprincip vad gäller hänsynen till pågående utredningar upplever jag det somangelägel alt ånyo ställa en fråga fill finansministern. Kan vi frånregeringen få ell förslag till om hur riskkapitalmarknaden kan öppnasför icke börsnoterade företag? Kommer regeringen alt förelägga riksdagenförslag om sänkta skatter och avgifter för småförelagen påföretagsbeskattningens område? Med detta anförande - under vilkettredje vice talmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar - varöverläggningen avslutad. 10§ Svar på interpellation 1988/89:69 om anpassningen av indirekta skattergentemot EG har hävdat att direkfivenlill utredningen om indirekta skatter, såvitt avser harmoniseringen gentemotEG, inte kan sägas slå iöverensstämmelse med beslut av avseendeinlegrationsarbetet med EG och inte heller med regeringens uppfattning i frågaom att sittande kommittéer skall beakta utvecklingen inom EG. Karl-GöstaSvenson har mot denna bakgrund frågat om regeringen är beredd atf frångådirektiven i tre avseenden, nämligen i fråga om 1. att använda mervärdeskatten för atf finansiera en reformering av inkomstskatten, 2. aft bredda mervärdeskattebasen även utöver detunderlag till mervärdeskatt som gäller inom EG, och 3. att införa en särskild skatt på kapitalvaror. 1 direkfiven (dir. 1987:30) till kommittén (Fi1987:06) med uppdrag att utreda den indirekta beskattningens omfattning ochutformning sägs bl.a. följande. "Kommitténbör särskilt beakta de mervärdeskatter som tillämpas av och delharmoniseringsarbete för mervärdeskatterna som pågår inom EG. Del finns enligtmin mening ett betydande intresse av att den svenska mervärdeskatten teknisktanpassas till vad som gäller i andra länder, och särskilt då EG-området. "Redan av direktiven framgår således all kommittén skall la hänsyn till vad somskett och vad som sker inom EG. Detta innebär dock inte att Sverigeautomatiskt skall kopiera de bestämmelser som EG kan komma alt enas om. Somjag uppfatfar det så är detta inle heller mening i frågan. EG-reglernasför- och nackdelar måste bedömas mot andra alternativ förmervärdebeskaltningens utformning. För att delta skall vara möjUgt måste ävendessa alternativ kunna utredas. Mittsvar är alltså all det inle finns skäl att ändra kommitténs direkfiv i deavseenden och på de grunder som anfört. 1988/89:385 december 1988 , Om anpassningen av indirekta skatter gentemot EG AnL 35 (): Jag tackar finansministern för svaret. Jag hade faktiskt förväntat migatt det på någon eller några punkter skulle ha gått mig till mötes.Huvuddirektivens krav om att en basbreddning av momsen och en eventuellsärskild beskattning av kapitalvaror skall användas för att finansiera ensänkning av inkomstskatten är olyckliga. Dessa krav har ytterligare förstärktsi tilläggsdirektiven angående den s.k. malmomsen. Vid en eventuell sänkning avmatmomsen kan en finansiering inom momssysfemets ram endast ske genom engenerell höjning av skattenivån på övriga varor och tjänster. En sådan åtgärdskulle förstärka de problem som uppkommer vid en basbreddning. Denhårda knytningen till finansieringen av inkomslskattereformen har inneburit allutredningsresurserna utnyttjats på ett felaktigt sätt. Dessa har helttagits i anspråk för atf ta fram underlag för en heltäckande basbreddning inomvaru- och tjänsteområdet. Detta har uppenbarligen skett i syfte att skaffa framökade sialsintäkter. har utredningen dessutom fått en tidsplan, som innebäralt hela utredningsarbetet skall vara klart i och med utgången av februarimånad 1989. I denna tidsplan slår inte en rad om en eventuell revidering avgällande momslag eller om de förändringar av Om anpassningen av indirekta skatter gentemot EG gällandemomslag som på olika sätt påkallats. Endast en sammanträdesdag har avsatts föratt behandla punktskatleområdet. Det är i högsta grad nonchalant mot ledamöterna iutredningen att driva fram en utredning på dessa premisser. Släpp kravet på ensamordning med pågående utredning av inkomstskatten. På så sätt kan bättreunderlag för en bra momslag och en ny förordning om punktskatter skapas, ochäven energibeskattningen skulle då kunna utformas på ett godtagbart sätt. har i det sjätte direktivet fastställtden bas för mervärdeskatten som skall gälla när den s.k.harmoniseringsproeessen är slutförd i och med utgången av . Det finnsinga tecken som tyder på aft denna bas skall förändras. I den s.k. vitbokenföreslås också aft länderna inom EG skall anpassa skattesatserna. Från den 1januari 1993 är det meningen alt medlemsländerna endast skall få använda tvåskattesatser, en normalskattesats som får variera och en somfår variera meUan 4 och . Den reducerade skattesatsen föreslås omfattasamtliga livsmedel utom alkoholhalliga drycker, bränsle för uppvärmning ochbelysning, vatten, läkemedel, böcker, tidningar och periodiska tidskriftersamt passagerartransporter. För ett svenskt medlemskap i , eller annan form avsamgående, krävs med all sannolikhet en med EG gemensam mervärdeskattebas. Vimåste dessutom ha en skattesatsnivå som åtminstone ligger i paritet med nivåninom EG. Den svenska målsättningen måste syfta lill alt gränserna mellanländerna i EG och kan öppnas. Del innebär att vi av konkurrensskälmåste anpassa momsskattenivån på varor och tjänster. Huvuddirektivens krav fjärmar oss från möjligheten allkunna förhandla med EG om öppna gränser. Konkurrenssnedvridningen sätter stoppför en sådan åtgärd. Skattesatsen i är och i ,för alt ta några exempel. Vårt motsvarande skallepålägg är som bekant 23,46 %.Jag finner det märkligt att finansministern inte är beredd att begränsautredningsdirektiven till att omfatta en basbreddning motsvarande den som skallgälla i EG. Det är förvånansvärt att finansministern tydligen fortfarandeöverväger moms på tjänster som inte kommer aft beskaffas i EG såsom hyror,räntor, brevporto, försäkringar, sjukvård, tandvård, social omvårdnad,utbildning och dessutom vissa kulturaktiviteter. Det är lika förvånansvärt attfinansministern ännu inte släppt tanken på att höja skallen på vissakapitalvaror såsom bilar, möbler, mattor, radio, TV och s.k. vitvaror m.m. Ensådan beskattning innebär i högsta grad ett fjärmande från EG. En basbreddning kommer också att ställa till mycket storainhemska problem. På fastighetsområdet kommer det alt bli en ökad skattekostnadpå . En basbreddning kommer att innebära att denseriösa verksamheten utsätts för en konkurrenssnedvridning i och medsvartjobben. Detta har påtalats i SAF-lidningen. Enligt en artikel har delvisat sig all svartjobben inom måleribranschen uppgår lill ett värde av 2miljarder. Dessa problem kommer att öka i och med en basbreddning. Jag viU fråga finansministern varför utredningen inte fårmöjlighet all belysa effekten av en basbreddning motsvarande den som kommer altgälla inom EG och den därav följande ökade skatteintäkt som kan utnyttjas fören generell sänkning av gällande skatlepålägg? AnL 36 Finansminister : Jag vill som svar på hänvisa till det som jag sade i mitt interpellationssvar om alt kommitténhar delta uppdrag. Jag tänker ta ifrån kommittén det uppdraget. Men jag tyckeratt det fanns några saker i det som sade som bör läggas tillrätta. Han refererar de mål som i har uppställt förharmonisering av mervärdeskatten inom EG, och han får det att låta som om delredan fanns ett politiskt beslut om detta fatlat av EG:s medlemsländer, vilketdel definitivt infe finns. Bl.a. har meddelat att maninte tänker delta i någon harmonisering av skattesatserna enligt den modell somkommissionen i framlagt. Jag kan väl också tolka de signaler som kommer frånKöpenhamn så, atf man inte heller i har någon allvarlig tanke på altgöra om momssyslemet på del sätt som kommissionsledamöterna i har tänktsig. Jag tror att jag vågar mig på den prognosen att del tar mycket lång tidinnan en harmonisering av mervärdeskatten inom EG vad gäller skattesatsernablir ett politiskt faktum. Däremot är del myckel möjligt all man kommer all göraförsök alt få lill stånd en någorlunda gemensam bas för mervärdeskatten.Direktiven fill kommittén är sådana att den kan la hänsyn lill detta i den måndet är känt i del läge när kommittén skall lägga fram sitt förslag. I annatfall kan den peka på fördelar och nackdelar eller problem som kan uppstå om detråder skillnader i det avseendet mellan och EG. Del måste kanske också sägas, , att detinte är riktigt schyst aft beskriva de diskussioner som pågår i en utredningså, att det är finansministern som överväger frågorna, som om del är jag sominte kan släppa tankarna på del ena eller det andra. har uppenbarligen god insyn iutredningsarbetet och vet alt den diskussion som där förs är utredningens ochinte regeringens. Regeringen har all ta ställning till utredningsförslaget närdet väl föreligger och har remissbehandlats, och till dess är det en ganskalång väg. Vidare, herr talman, noterar jag nu hur den enaintressegruppen efter den andra som har åtnjutit befrielse från mervärdeskatthävdar, att om vi har en enhetlig mervärdeskatt som betalas lika av alla, fårdet en konkurrenssnedvridande effekt. Detta är så långt ifrån etableraduppfattning om hur skall fungerar att jag tolkar det enbart som uttryck för denlobbyverksamhet som pågår på skatteområdet. Om anpassningen av indirekta skatter gentemot EG AnL 37KARL-GOSTA (): Finansministern och jag är helt överens om -och jag sade inte heller mera - att del i första hand är mervärdeskattebasensom skall harmoniseras. Jag sade också alt vi för att vi skall komma överensmed EG måste ligga minst i paritet med den för EG föreslagnanormalskaltesatsen, dvs. Jag har vidare inle uttalat någonting om informationenfrån den utredning som jag sitter i, utan jag har utgått från de direktiv somfinns. Jag har gjort en jämförelse med den momsbas som gäller inom EG. I EG:smomsbas ingår inte utbildning, socialtjänst, sjukvård osv. Omanpassningen av indirekta skatter gentemot EG inte angivit någonbegränsning när det gäller momsbredden, utan utredningen kan gå hur långt somhelst i det avseendet. Därvidlag är del finansministerns ståndpunkt som jaghänvisar till och inte utredningens. Vadbeträffar en basbreddning kan man med utgångspunkt i de beräkningar som haroffentliggjorts av olika intresseorganisationer beräkna att en breddning utöverdet underlag till mervärdeskatt som gäller inom EG skulle kunna ge 15 miljarderkronor.