prot · GC0934 · 1988-12-31 00:00:00 — Förstårinte invandrarministern att man här använder sig av en motsatt princip till densom gäller i rättsväsendel i allmänhet? Där gäller principen hellre fria änfälla. I fråga om äktenskap mellan svenska och utländska medborgare gör manalltså precis tvärtom. Lösningen skulle vara, invandrarministern, att man ger denutländska medborgaren - det gäller i de flesta fall kvinnor, men det finnsockså män som drabbas - permanent uppehålls- och arbetstillstånd från förstabörjan. Vad skulle det innebära? Jo, det skulle innebära att de utländskamedborgarna -kvinnor och män som kommer hit och gifter sig för att stanna här -får sin rättsställning stärkt i . De blir då inte föremål för utpressningav sädana här människor som utnyttjar dem. Vi kan på så sätt visserligen få in ett antal personer somhar ingått skenäktenskap. Men vad gör det? Det bjuder vi på. I motsatt fallinnebär det att vi accepterar en lagstiftning som är orättfärdig, gör ett vissantal kvinnor fullständigt rättslösa och uppmuntrar till skenäktenskap i formav organiserad slavhandel. Den lösning jag nämnde föreslår vi från vårt parti. AnL 12RAGNHILD POHANKA (mp): Efersom det ofta handlar om giftermål ellerannat fast samboende, kan man mycket väl kontrollera dessa förhållanden. Manborde på så sätt kunna se till att det inte upprepas att vissa män tar inkvinna efter kvinna. Detta är ett faktum som förvärrar den här situationenoerhört. Jag tackar för den passus i invandrarministerns svar därhan säger att i de fall det förekommer misshandel eller dålig behandling av denene maken så skall denne inte sändas tillbaka. Enligt mina kunskaper säger detatt inga invandrare skall få sändas tillbaka till , eftersom defår en sådan behandling när de kommer tillbaka. De blir tredje klassensmedborgare. Detta har pågått . Jag är förvånad över att man intehar gjort något åt den här situationen. Dessutom har många av speciellt de härkvinnorna barn med sig. Det betyder att barnet också kastas ut till ett liv,som det kanske inte hade innan mannen log med kvinnan hit till . Kvinnanoch barnet blir alltså socialt utslagna, och då inser man hur det går för dettabarn när han eller hon växer upp. Om barnet är en flicka blir tillvaron ännuhårdare, ofta med barnprostitution som följd med allt vad det innebär. Det voremycket intressant om det av humanitet mot dessa människor 8 protokoll 1988/89:31-34 1988/89:34 hände någonting positivt på det härområdet. Det rör sig oftast om kvinnor, men jag tyckernaturligtvis att även män skall behandlas likvärdigt. Omåtgärder för aU stävja insiderhandel med aktier Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar påinterpellation 1988/89:46 om åtgärder för att stävja insiderhandel med aktier har frågat mig om jag ärberedd all medverka till att prövar förslag om enändrad ansvarskonstruktion för att stävja insiderhandel. Vad tar sikte på i sin interpellation äransvarsbestämmelser som är konstruerade så att insiderns motpart erkänns sommålsägande. Jag håller naturligtvis med om all detbehövs effektiva regler mot insidermissbruk. Det är en rimlig tanke all de som drabbas av insiderbrottskall ha rätt till skadestånd. Och det är också möjligt att sådanaersättningsbestämmelser skulle kunna få en allmänt avskräckande effekt.Problemet är, som jag ser det, att identifiera den konkreta skadan och attavgöra vilka som skulle vara ersättningsberättigade. I praktiken måste detmänga gånger bli svårt att skilja ut någon enskild skadelidande motpart tillinsidern. Direktiven för är utformadeså, att kommittén kan ta upp exempelvis frågan om skadeslåndssanktioner vidinsiderbrott. Jag ser inga skäl för tilläggsdirektiv i den frågan, utan jagmenar att kommittén självständigt har all bedöma om den skall lägga fram någraförslag med sådant innehåll. Jag vet att kommittén är uppmärksam på frågan. AnL 14 (): Jag ber att få tacka finansministern för svaret. och jag har säkert samma uppfattning ombehovet av en skärpt insiderlagstiftning. Jag vill ändå understryka detbehovet, särskilt som vi kan se tecken på en opinion som vill gå i andrariktningen och avskaffa all insiderlagstiftning. Den amerikanske professorn - som är en avförespråkarna för en sådan linje - framträdde i , inbjuden avett SAF-anknutel förlag, i syfte att framföra budskapet att insideraffärer isjälva verket är ett smörjmedel på marknaden. Jag anser all han har fel och detav främst tre skäl. För del första kräver en fungerande aktiemarknad attallmänheten har förtroende för den. Om den som vill köpa eller sälja aktierhela liden har en känsla av att personer med hemliga kunskaper skor sig, kommermarknaden alltid alt mötas med misstro. Börschefen underströknyUgen i en Eko-intervju hur viktigt det är med en skärpt insiderlagstiftningför att skapa förtroende hos utlänningar som handlar med svenska aktier. För det andra kommer småspararna aldrig att vara insiders.En insiderlagstiftning behövs för alt skydda småspararna. För det tredje - och kanske viktigaste - kräver enfungerande marknad, av vilket slag den vara må, all alla har möjlighet alt tadel av samma information. Det innebär naturiigtvis inte alt alla utnyttjarinformationen, men det faktum att den finns tillgänglig för alla gör attmarknaden kan fungera rationellt och att prissättningen blir den riktiga. Jag noterar med tillfredsställelse attKjell-Olof , i likhet med mig, anser det vara en rimlig tanke att de somdrabbas av insiderbrott skall ha rätt fill skadestånd. Det är inte sannoliktatt de regler som finns ger någon sådan rätt. Professor har i en uppsats konstateratatt straffbuden i lagen om värdepappersmarknaden, VML, inte torde ge rätt tillskadestånd för motparten, eftersom de inte är utformade som brott mot enskildsförmögenhet. av brott skall i stället enligt lagen förverkas till staten. Vad som ändå gör rättsläget något oklart är, enligtprofessor , att straffbuden i VML är underordnade brottsbalkensstadganden om bedrägeri, Irolöshetsansvar och ocker. Hennes slutsats är att detär angeläget att söker skapa klarhet i den härfrågan. Enligt min mening finns del starka skäl för att kommitténdå prövar den ansvarskonstrukfion som jag redovisat i min interpellation ochsom utförligt diskuterar i sin uppsats, dvs. attinsiderhandel betraktas som brott mot enskild och att insiderns motpart alltsåerkänns som målsägande. Låt mig särskilt framhålla två skäl för en sådanlagstiftning: Insiderhandelbör ses som ett brott mot enskildas förmögenhet, och en straffskärpning börföljaktligen ses som en förstärkning av den enskilda äganderätten. Det finnsmycket som talar för att effektiviteten i lagstiftningen ökar genom förekomstenav målsägandeintressen. Det finns, som Löfmarckuttrycker det, "all anledning att ta till vara den resurs som de faktisktberörda personerna utgör - och det gör man inte om man reglerarinsidertransaktioner som brott mot en diffus, icke ersättningsberättigadallmänhet". Jag tolkar finansministerns svar så, att han principielltdelar min uppfattning. Självfallet kan den tänkta lagkonstruktionen varaförenad med vissa problem. Aktieposter måste exempelvis kunna identifieras föreoch efter en transaktion. Det är knappast möjligt med dagens system, men blirdet sannolikt med det nya s.k. SAX-syslemet för handel pä börsen som kommer attintroduceras. Jag uppfattar besked om att kommittén äruppmärksam på frågan sä, att den kommer att pröva den föreslagnaansvarskonstruktionen. Jag ser fram emot alt få la del av kommitténsöverväganden och förslag, och jag hoppas all de inte skall dröja allför . Om åtgärder för aU stävja insiderhandel med aktier Överläggningenvar härmed avslutad. 1988/89:34 5 § Svar på interpellation1988/89:51 om omtaxering av mögelskadade fastigheter Omomtaxering av mögelskadade fastigheter AnL 15 Finansminister : harfrågat mig om jag avser altvidta åtgärder så att inträffade mögel- och fuktskador bör utgöra anledningtill omtaxering vid särskild fastighetstaxering mellan de allmännataxeringarna. nämner att vissa slag av mögel- ochfuktangrepp är lätta att sanera och minskar fastighetens värde blott med ringabelopp, medan å andra sidan flertalet mögelfall föranleder saneringsutgifter påmellan 150 000 och . Vidare menar att det är omöjligt ochstridande mot rättskänslan att ange schablonregler för reduktion avtaxeringsvärdet. Låt mig först säga alt beslut vid allmänfastighetstaxering i princip skall gälla från det år då allmänfastighetstaxering av en fastighet sker till dess sådan taxering sker nästagång. däremellan skall särskild fastighetstaxering ske. Vanligtvisfastställs då föregående års taxering oförändrad. Emellertid kan ny taxeringske bl.a. om en faslighets värde ökat eller minskat genom sådan förändring iden fysiska beskaffenheten att taxeringsvärdet på grund av förändringen börändras med minst en femtedel, dock med . Ny taxering skallalltid ske om kostnader som har uppgått till minst 1 milj. kr. har lagts ned påfastigheten eller, i fråga om småhus, om värdet på grund av förändringen börhöjas eller sänkas med . Om en fastighets värde minskat på grund av mögel- ochfuktskador med belopp som uppgår till eller överstiger de nämndabeloppsgränserna, kan således ny taxering äga rum. Som nämnt kanskadorna ibland vara lätta att åtgärda och har då bara en liten inverkan påtaxeringsvärdet. Det är därför motiverat att de generella beloppsgränser somfinns även gäller i dessa fall. Jag vill i detta sammanhang nämna all frågan om att tahänsyn till mögel, rötskador och liknande byggnadsfel vid den allmännafastighetstaxeringen behandlades i den proposition om 1990 års småhustaxeringsom regeringen lade fram och som antogs av . Jag förordade däratt schablonmässiga justeringar inte skulle göras beträffande byggnadsfel.Samtidigt uttalade all man trodde sig kunna utarbeta bättrenormer för hur mögel- och rötskador bör kunna beaktas i fortsättningen. Jag anser att nuvarande regler för fastighetstaxering larväl hänsyn till de slag av skador som syftar på. Jag är därför inleberedd att föreslå alt grunderna för omtaxering ändras i dessa fall. AnL 16 SIWPERSSON (fp): Tack för svaret! Det pågår, herr finansminister, en provta.xering avomkring 20 000 hus. Det finns inte någonting sagt om normer för hur mögel ochrötskador skall beaktas. Borde inte dessa normer ha varit klara tillprovtaxeringens start? som finansministern sade i sittsvar, uttalat att man trodde sig kunna utarbeta bättre normer för hur mögel ochrötskador bör kunna beaktas i fortsättningen. Provtaxeringen är viktig, då den skall ge erfarenhet tillhuvudtaxeringen. Hur får man nu erfarenhet i dessa mål? Vi får inte heller glömma bort alt del inte krävsteknisk kunskap av taxeringsnämnderna. Det är viktigt att det finns tekniskutredning som grund för bedömningen i taxeringsnämnden. Och att utredning äraktuell. Att utredningen är aktuell är mycket viktigt då det gäller mögelskadorpå grund av att mögel är organiskt material och att möglet hela tidenfortsätter att växa, om de rätta betingelserna finns. Flera fall har förekommitdär fastighetsägaren haft svårt att bevisa sina uträkningar. Orsakerna till detkan naturligtvis vara många. Men vi får inte glömma bort att risken är störreatt taxeringsnämnderna gör felbedömningar på grund av att de saknar tekniskkunskap. Det behövs alltså till en viss gräns normer ide många fallen, men det viktigaste är alt det finns aktuell teknisk utredningi de enskilda och riktigt besvärliga fallen. Jag vill fråga finansministern: Hur förhåller det sig mednormerna för mögel och rötskador? Jag har hört att sådana normer inle finns. Omde inte är utarbetade, när blir de det i så fall? Jag vill också fråga: Anser inte finansministern attkravet på teknisk utredning i besvärliga fall är rimligt? Det är viktigt att komma ihåg att omtaxeringen bör skeförst efter . Risken för återfall är nämligen ganska stor. Ca 20 %av drabbade hus som saneras får tyvärr åter mögel. Dessutom är det viktigt attkomma ihåg att ett hus som en gång är drabbat även efter sanering kommer attvara ett "drabbat hus" . Värdet på marknaden kommer kanskei att vara mycket lägre på grund av den en gång uppkomna skadan. , finansministern, vet jag att det vidfastighetstaxeringen finns en särskild kod för s.k. säreget förhållande, t.ex.vid radon. Varför barman inte en sådan särskild kod för mögeldrabbade hus? Härskulle man faktiskt kunna få ett bättre grepp om omfattningenav mögel i småhus. Småhusen är ju den största delen av bebyggelsen - om jag intemissminner mig uppåt . Varför har man inte någon kod för mögeldrabbade hus?Är finansministern beredd att arbeta för en sådan? Om omtaxering av mögelskadade fastigheter Såvitt jag förstår tar nu upp enhelt annan fråga än den hon aktualiserade i sin interpellation. Då gällde detnämligen att hon ville ha omtaxeringar till följd av inträffade mögel- ochfuktskador. tar hon upp en helt annan sak, nämligen den provtaxering somskall göras inför den allmänna fastighetstaxeringen 1990. Jag kan bara svaraatt jag saknar kännedom om skälen till att normer inte har utarbetats. Jagsaknar också kännedom om skälen till att man inte har någon särskild kod närdet gäller fukt- och mögelskadade hus. Men om vill ställa sinafrågor på nytt till mig, skall jag skaffa mig tillräckliga kunskaper för attkunna besvara dem här i kammaren. Prot.1988/89:34 AnL 18 (): Om omtaxering av mögelskadade fastig heter Jagskall gärna medge att jag har vidgat frågeställningen. Jag beklagar att jagdärigenom omedvetet har satt finansministern på det hala. Det var verkUgen intemeningen. Syftet med min fråga är, som finansministern förstår, att försöka fåklarhet i problemaliken när del gäller taxeringen av mögeldrabbade hus. Omdagens interpellationsdebatt kan få fill resultat att en kod för mögeldrabbadehus kommer in vid laxeringen, skulle det betyda mycket för framfiden. Omresultatet kan bli detta utan någon ny interpellation, så är jag nöjd meddagens interpellationsdebatt. AnL 19 Finansminister : Jag skall ta med mig bådafrågeställningar tillbaka till departementet och undersöka vad som kan liggabakom och vilket underlag som kan tillkomma, så att vi når ett bättre tillståndpå det här området. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Föredrogs och hänvisades 1988/89:61till skatteulskollet 7 § Föredrogs och hänvisades 1988/89:62 till jordbruksutskottet Beträffande denna proposition haderegeringen föreslagit att skulle besluta att motionstiden förkortadestill . Kammaren beslöt förkorta motionstiden till att . 8 § Anmäldes och bordlades Skrivelse 1988/89:75 med redogörelse förbehandlingen av skrivelser till regeringen 9 § Anmäldes och bordlades medanledning av prop. 1988/89:56 om stöd till svenska rederier 1988/89:T8av m.fl. (m) 1988/89:T9av m.fl. (fp) med anledning av prop. 1988/89:59 om ändringar i reglementetför allmänna pensionsfonden, m.m. 118 1988/89:Fi36av m.fl. (vpk) 10§ Anmäldes och bordlades Skatteutskotlels betänkande 1988/89:SkU8 föräpplen och päron 1988/89:JuUl Ändring ilagen om immunitet och privilegier i vissa fall 1988/89:JuU4 Omröstning ibrottmål, m.m. 1988/89:JuU5 Fortsaltgiltighet av lagen med särskilda bestämmelser om tvångsmedeli vissa brottmål 1988/89:JuU12 Spaningslagen 1988/89:UU8 Vissa ålgäder i anledning av 1977 årstilläggsprotokoll till Genévekonventioner angående skydd för krigetsoffer m.m. Socialförsäkringsulskoitetsbelänkande 1988/89:SfU6 Tillämpningen av terroristlagsliftningen Bostadsutskottetsbetänkanden /89:BoUl Regler om byggande m.m. 1988/89:BoU2 Byggnadersinomhusmiljö m.m. Meddelandeom interpellationer ,-, 11 § Meddelande ominterpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1988/89:81av () till justitieministern om fängelsestraffet: ISverige går det ca 60 fångar på 100 000 innevånare. Men åtskilliga andravästländer har lägre eller betydligt lägre fångpopulalion i förhällande tillfolkmängden, exempelvis , , , , och . Detstora flertalet fängelseklienler i vårt land har en mycket låg status. Mer änhälften var arbetslösa när de dömdes till fängelse, av rattfylleristernahar betydande alkoholproblem. av de nyinlagna i fängelserna klassas somnarkotikamissbrukare. De flesta fångarna har en dålig uppväxtmiljö. Utbildningutöver folk- och grundskola är mycket ovanlig hos dem. Mer än hälften hartidigare fängelseerfarenhel. Fängelsevistelsenblir alltmer pressande, kontrollen har ökat, permissionerna minskar,disciplinstraffen blir allt fler. Attdömas till fängelse betyder inte bara att man gjort sig skyldig till ettförkastligt brott. Det betyder också att man förknippas med övrigafängelse-dömda och klassas som en lågstatusperson. Alltillgänglig forskning, liksom internationella jämförelser, visar attbrottslighetens utveckling inte slår i någon mera bestämd relation till den Prot.1988/89:34 nivå i fråga om antalet frihetsberövanden och dessas längd somman 29 november 1988upprätthåller. Meddelande om inter pellationer Det är inte någon överdrift att säga attkriminalpolitikens betydelse för brottsutvecklingen är förhållandevisunderordnad, om man ställer den i relation till familje- och skolpolitik,arbetsmarknads- och socialpolitik, rättväsendets utformning och funktion istort, liksom till den ekonomiska strukturen och människosynen i samhället.Över huvud taget gäller att insatserna för ett solidariskt samhälle, med enbättre och rättvisare fördelning av inkomster, bostäder, utbildning,arbetsmiljö och kultur är mer ägnat att förebygga risker för socialmissanpassning. Den utgör i sin lur ofta grogrunden för kriminalitet.Solidariska samhällsinsatser har säkerligen därmed större betydelse änstraffrättsliga reaktioner mot redan begångna brott och för att förebygga nyabrott. Fängelsestraffets negativa verkningar är väldokumenterade.Det är en angelägen uppgift att söka begränsa användningen av fängelsestraffetframför allt genom att finna alternativ till fängelstraffet när intesamhälleliga skyddssynpunkter lägger avgörande hinder i vägen. Men utvecklingengår nu dessvärre i motsatt riktning. Bara ökade antaletfängelse-dömda personer med mer än 1 000 till 17 206 fångar. EnligtRättsslatistisk årsbok 1984-1987 var motsvarande antal , 1985 och 198616 420, 15 574 samt 16 145. Antalet personer som intogs i anstalt var 653fler än - ökningen är . 14 188 personer påbörjadeverkställighet i anstalt 1986 jämfört med 13 535 . Det har förekommit uppmärksammade fall därfängel-straff använts mot 15-åringar. En utveckling där fängelsestraff användsi ökad utsträckning mot unga lagöverträdare skulle vara mycket oroande. Då antalet fängelsestraff ökar avsevärt skulle man kunnaförvänta att nåd beviljades i ett ökat antal fall. Bifallsfrekvensen haremellertid minskat markant. Återkommande kritik har förekommit i anslutningtill avslag i enskilda fall. Följande siffror kan redovisas: BifaU(%) 11,1 15,416,6 12,8 11,3 10,2 11,4 12,9 12,8 11,7 10,5 (utommilitärmål -) (utom militärmål -68,) Det har uppgetts att minskningen eventuellt skulle kunnaförklaras av bl.a. "domstolarnas mer nyanserade bedömningar". Det är i stället möjligt att en skärpning av praxis skett. Detskulle vara av värde om en närmare undersökning gjordes av regeringensnådepraxis. I anledning av ovanstående får jag ställa följade frågortill justitieminister : Hur bedömerjustitieministern utvecklingen beträffande den ökade användningen avfängelsestraff? Anserjustitieministern att denna utveckUng bör motverkas, i så fall på vilket sätt? Avserjustitieministern att föreslå att fängelsestraffet avskaffas för ungalagöverträdare i åldern ? Har enskärpning av nådepraxis skett, och i så fall på vilket sätt? 1988/89:82 av Gudrim (vpk) till socialministern omde fria sprutorna till narkomaner: har föreslagit attregeringen skall ge klartecken till en treårig försöksverksamhet medsprututbytesprogram för narkotikamissbrukare. I princip skall det vara möjligtatt genomföra detta i varje landsting som så önskar. Förslaget har i huvudsak förts fram av smittskydds- ochinfeklionsläkare med motiveringen att del skulle minska HIV-spridningen. De personalgrupper som arbetar med narkotikamissbrukarna -inom narkomanvården, på behandlingshemmen och på socialbyråerna säger klart nejtill planerna. Man gör det utifrån sin yrkeskompetens och uppfattningen attnarkotikamissbruket är ett socialt problem, inte ett medicinskt, samt utifråninsikten om alt narkotikapolitik och smittskydd är två olika saker. Kampen motaids får inte komma i motsättning till kampen mot narkotika. Får en liberalnarkotikapolilik kommer antalet narkomaner att öka och som en följd av detockså risken för en omfattande smittspridning. Som underlag för sitt förslag har bl.a.använt sig av en s.k. utvärdering av den försöksverksamhet med utbyte av sprutorsom skett i . Utvärderingen har på goda grunder kritiserats och kan nog merbetecknas som en partsinlaga som inte ger några som helst vetenskapliga beläggför de långtgående slutsatser man drar. Man säger att narkotikamissbruket och HIV-spridningen intehar ökat i regionen, men samma utveckling finns inom fler regioner, t.ex.Göteborgs-och Hudiksvallsområdena, där man inte har någon spmluldelning.Däremot har man på samtliga ställen fält en ordentlig upprustning av narkomanvården. Man säger alt man har "fångat upp" nyamissbrukare. Av de 550 som kommit har 200 valt att utnyttja rätten att varaanonyma, dvs. har inle lämnat personuppgifter, och endast 32 klienter harkommit mer än 10 gånger . Inte någon har slussatsvidare till behandling eller fortsatt kontakt med narkomanvården. Man säger all verksamheten har uppfattats positivt avnarkomanerna. Vad man inte säger är att hälften av de sprutor man delat ut intekommit tillbaka. 9 protokoU 1988/89:31-34 Prot.1988/89:34 Det betyder att av de ca 10 000 sprutor som lämnats ut så finnsfortfarande 29november 1988 5 000 kvar ute bland missbrukarna. .. ,,, , Mot bakgrund av ovanstående villjag ställa följande frågor till socialminis- Meddelandeom inter- " i o i n Finns detbelägg för att nedgången av smittspridningen i är ett resultat avsprutprojektel? Är detförsvarligt att kalla ett sprututdelningsprojekt där hälften av sprutornaförsvinner för ett utbytesprojekt? Om man skall haen nedre åldersgräns också i eventuellt kommande projekt, hur kan mangarantera all den gränsen följs när man har möjlighet tillanonymitet? Vilkainternationella undersökningar ger vetenskapligt belägg för tesen att friasprutor har en positiv effekt på spridningen av HIV-smitta? 1988/89:83 av Gudrim (vpk) till socialministern omrättspsykiatrin: presenterade denparlamentariskt tillsatta socialberedningen sitt betänkande Psykiatrin,tvånget och rättssäkerheten (SOU 1984:64). Betänkandet innehöll tre olikaförslag till olika lagar-en akutpsykiatrisk lag, en lag för psykiskt stördalagöverträdare samt särskilda skyddsregler för åldersdementa. Samtliga varavsedda att stärka rättssäkerheten inom det psykiatriska vårdområdet.Socialberedningen tillsattes . Motivet till utredningen var attförändra lag om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall -LSPV. Den lagsfiftningen har lett till att intar en föga hedrandetätplats i västvärlden när det gäller andelen tvångsvårdade inom psykiatrin.Det är tio gånger så många som i och så många som i . Socialberedningens förslag remissbehandlades och utsattesför kritik från olika remissinstanser. Den kraftigaste remisskritiken kom frånlandets psykiatrikår med de 12 psykiatriprofessorerna i spetsen. Samtidigtfanns det också ett stort antal positiva remissvar från klientorganisationer,fackliga organisationer, länsrätter och kammarrätter. De inkomna remissvarenledde till att regeringen gav i uppdrag till förre förbundsdirektören att göra en översyn av socialberedningens förslag utifrånremissopionen. Detta uppdrag slutfördes . Därefter har inget hänt i frågan mer än att statsrådetSigurdsen i olika sammanhang utlovat en proposition.Ett av de skäl till den uppkomna förseningen som nämnts frånsocialdepartementet skulle vara de pågående förhandlingarna mellan statensförhandlingsnämnd (SFN) och om ett ändrad huvudmannaskapför den rättspsykiatriska verksamheten.