prot · GC09106 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:106 Förhandlingarna leddes lill en början av andre vicelalmannen. 1 § Justerades protokollet för . 2 § Föredrogs men bordlades åter Finansutskottetsbelänkande /89:FiU31 belänkande 1988/89:SkU29Försvarsutskottets betänkande 1988/89:FöU16 betänkanden1988/89:SoU25 och SoU27 3§ Företogs till avgörande socialutskollets belänkanden1988/89:SoU12, SoU13 och SoU20, irafikutskollels belänkande 1988/89:TU14,finansul-skottds betänkande 1988/89:FiU22 saml skalteutskotlels betänkanden1988/89:SkU19 och SkU18 (beiräffande deballen i dessa ärenden, se prot. Mom. I (ulvärdering av socialljänsllagen) Utskollels hemslällan bifölls med 167 rösler mol 126 förreservation 1 av m.fl. Mom. 2 (försvarskommilté för sociala rättigheter)Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mol 16 förhemslällan i reservalion 2 av . Utskottets motivering - som slälldes mol den i reservalion3 av m.fl. anförda moliveringen - godkändes med acklamation. Mom. 4 (forskning om barn i missbrukarfamiljer) Utskotlels hemslällan - som ställdes mol reservation 4 avDaniel Tarschys m.fl. - bifölls med acklamation. Prot.1988/89:106 Mom. 6 och 7 (alkoholforskning m.m.) 28 april1989 Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 5 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom. 9 (forskning kring åldrandet) Utskotlels hemställan bifölls med 226 rösler mot 71 förreservation 6 av m.fl. Övriga moment Utskottets hemslällanbifölls. Mom. I(modersmålslräning för samebarn) Utskottets hemslällan bifölls med 276 rösler mot 20 förreservation 1 av . 1 ledamol avsiod frän att rösta. Mom. 3 (skyddsombud för bekämpande av barnolycksfall) Ulskollds hemslällan - som slälldes mol reservation 2 avDaniel Tarschys och - bifölls med acklamation. Mom. 4 (registrering av kroppsskador) Utskottets hemslällan - som ställdes mot reservalion 3 avDaniel Tarschys och - bifölls med acklamation. Mom. 5 (barnmiljörådet) Utskottets hemslällan - som slälldes mol reservation 4 avDaniel Tarschys m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 6 (slallig barnombudsmannaljänsl) Försl bilräddes reservation 5 av m.fl. -som ställdes mot ulskoltets hemslällan med den ändring däri sorri föranleddesav bifall till motion So614 av rn.fl. - med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 185 röster mot104 för reservation 5 av m.fl. 9 ledamöler avstod frän atlrösta. Mom. 7 (barn i slorsladsmiljö) Ulskoltets hemställan - som ställdes mol reservalion 6 avUlla Tilländer och - bifölls med acklamation. Mom. 10 (stödprojekt bland invandrarungdomar) Utskottets hemslällan - som ställdes mol reservation 7 avGudrun - bifölls med acklamation. Mom. 12 (anslag till för internationellaadoptionsfrägor) Utskottets hemställan - som slälldes mol reservalion 8 avDaniel Tarschys m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 13(föräldrautbildning) Prot. Utskottetshemställan bifölls med 228 röster mot 71 för reservation 9 av 28 april 1989Daniel Tarschys m.fl. 1 ledamol avstod från atl rösta. Mom.14 (barns rättigheter och behov i samband med separationer) Utskottetshemställan - som ställdes mol reservation 10 av och - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemslällan bifölls. Mom. 3 (uttalande om stödlill kvinnojourernas verksamhel) Utskotlelshemställan - som slälldes mot motion So302 av . i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom.6 (uttalanden om slöd lill drogförebyggande arbele genom folkrörelserna) Ulskoltetshemställan bifölls med 279 röster mol 18 för reservalion 1 av . 1ledamot avstod från alt rösla. Mom.S (beräknande av medel för tillskapande av drogfria ungdomsmiljöer) Utskottetshemslällan bifölls med 260 röster mot 36 för reservalion 2 av . 2 ledamöter avsiod från atl rösta. Mom.9 (uttalande om särskild anslagspost för Föreningen fruktdrycker) Ulskoltetshemslällan - som ställdes mot reservation 3 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.10 (anslag till Bidrag till sammanslutningar av f.d. alkoholmissbrukare, m.m.) Utskottetshemslällan - som ställdes mot reservation 4 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.11 (beräknande av medel för ny anslagspost fill kvinnohus/kvinnojourer) Ulskoltetshemslällan - som slälldes mot reservalion 5 av och - bifölls med acklamation. Mom.13 (prostitution) Utskottetshemställan - som slälldes mot reservation 8 av - bifölls medacklamation. Övriga moment Ulskollds hemslällan bifölls. Prot.1988/89:106 betänkande 14 28 april1989 Mom. 2("Just-In-Time"-syslem) Ulskoltets hemställan - som slälldes mol reservation 1 avElving m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3 (en "bilsocial" utredning) Utskottets hemställan bifölls med 239 rösler mot 60 förreservalion 2 av m.fl. Mom. 4 (deltagande i Promdheus-projekl, m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 276 rösler mot 25 förreservation 3 av . Mom. 5 (ulredning om ell alleuropeiskt järnvägssystem) Utskottets hemslällan bifölls med 264 rösler mol 36 förreservation 4 av och . Mom. 6 (tidsplan för utveckling av nytt regionaltåg/nymoiorvagn) Utskottets hemslällan bifölls med 262 rösler mot 39 förreservalion 5 av och . Mom. 7 (medel för ulveckling av nytt regionallåg/nymoiorvagn) Utskottets hemslällan bifölls med 265 röster mol 36 förreservalion 6 av . Mom. 8 (stöd för minibusslrafik, m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 265 rösler mot 36 förreservation 7 av och . Mom. II (utveckling av kollektivtrafiken, m.m.) Utskottels hemställan bifölls med 264 röster mol 36 förreservalion 8 av och . Övriga moment Utskollels hemställan bifölls. Mom. 1(den offentliga lönestatistiken) Utskottets hemslällan bifölls med 202 rösler mol 96 förreservalion 1 av m.fl. Mom. 5 (konsumentprisindex) Ulskollds hemslällan - som slälldes mol reservalion 2 avIvar m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7 (slalislik över kooperativ verksamhet) Utskottets hemställan bifölls med 228 röster mot 70 för reservation 3 av 8 m.fl. 1 ledamot avsiodfrån all rösla. A/ow. 9(välfärdsslafisfik) Prot. UtskoUels hemställan bifölls med 261 röster mol 37 förreservalion 4 av och . 1 ledamotavstod från all rösla. Mom. 10 (alternativt mått pä den lolala produklionen) Ulskoltets hemställan bifölls med 265 röster mol 36 förreservalion 5 av och . Mom. 11 (en ny läginkomstulredning) Ulskoltets hemslällan bifölls med 230 röster mot 70 förreservation 6 av m.fl. Mom. 12 (företagens uppgiftslämnande) Utskollels hemställan - som slälldes mol reservation 7 avAnne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 13 (anslag lill : Slafisfik, register och prognoser) Utskottets hemslällan - som ställdes mot reservalion 8 av LarsTobisson m.fl. - bifölls med acklamafion. Övriga moment Ulskollds hemslällanbifölls. Mom. 2(narkotikahundar, m.m.) Ulskollds hemställan - som ställdes mot reservation 1 avBo Lundgren m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3 (straffvärdet i fråga om viss varusmuggling) Utskollels hemslällan - som ställdes mot reservation 2 avBo Lundgren m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4 (konlrollen av handelsbojkotlen mol ochNamibia) Ulskollds hemslällan bifölls med 264 röster mot 36 förreservalion 3 av och . 1 ledamol avsiod från allrösla. Mom. 7 (lullklareringen av viss färjelrafik) Utskollels hemslällan - som ställdes mol reservation 4 avBo Lundgren m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 11 (tullbehandling och passkontroll i ochOslo) Utskollels hemslällan - som slälldes mol reservation 5 avBo Lundgren m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 13 (samarbelel mellan lull och polis, m.m.) Ulskollds hemslällan - som slälldes mot reservalion 6 avBo Lundgren m.fl. - bifölls rned acklamation. Prot.1988/89:106 Mom. 14 (tullsamarbetet mellan och ) Utskottets hemställan - somställdes mol reservafion 7 av - Mom. 15 a (slopande av lulllillägget) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avBo Lundgren m.fl.- bifölls med acklamation. Mom. 15 b (tulltillägg i fråga om mervärdeskatt) Utskottets hemställan bifölls med 176 rösler mot 123 förreservalion 9 av m.fl. Mom. 16 (lullförrällningsavgiften) Ulskoltets hemställan - som slälldes mol reservalion 10 avBo Lundgren m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 17 (ankomslförsäljning) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 11 avBo Lundgren m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 18 (frihamn vid ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avBo Lundgren m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 19 (färjeirafiken i ) Utskottets hemslällan - som slälldes mol reservation 13 avBo Lundgren m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 20 (färjeirafiken på ) Försl bilräddes reservalion 14 av m.fl. med131 rösler mol 29 för del av Gösla Lyngå under överläggningen framställdayrkandet. 140 ledamöler avsiod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemslällan med 172 rösler mot123 för reservation 14 av m.fl. 4 ledamöler avstod från all rösla. Mom. 21 (tillfällig införsel av fritidsbåtar) Utskotlels hemslällan - som slälldes mol reservalion 15 avBo Lundgren m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemslällanbifölls. Mom. 2 och3 (anslag lill saml lill Regional och lokal skatteförvaltning) Utskottets hemslällan bifölls med 260 rösler mot 37 förreservation 1 av och . (() anmälde atlhan avsett all rösla ja men markerats ha Prot. 1988/89:106 röstat nej.) Mom. 13 (lokalisering av riksskalleverkets verksamhet medfastighetstaxering till ) Utskottets hemställan bifölls med 271 rösler mot 27 förreservation 2 av . Övriga momenl Utskotlels hemslällanbifölls. 1988/89:TU16Järnvägstrafik (prop, 1988/89:100 delvis). 1ROLF CLARKSON (m): När andra världskrigel slutade varslatens järnvägar den helt dominerande transportapparaten i värt land. Menefterkrigstiden har inneburit ständiga motgångar för . Densländigl växande bilismen och den också kraftigt expanderandeflygtrafiken har blivit för svåra konkurrenter för . Statensjärnvägar har hela liden under eflerkrigsliden fört en avvärjande strid moldessa övermäktiga konkurrenter. Del är inle de olika företagsledningarnas skuldalt den här kampen har varil förgäves. Ansvarel får vi här i i högstagrad la på oss, och jag undantar då inte mitt eget parti från detta ansvar. Vihar varit orealistiska. Vi har inle insett all det ständiga pytsandet av pengarpå olönsam järnvägstrafik har medfört att man inte kunnal salsa på offensivainvesteringar. Till slul var del så illa all statens järnvägars medel förinvesleringar huvudsakligen gick åt till att reparera de gamla linjerna. Någonnysatsning ägde inte rum. De olika trafikpolitiska utredningarna var till 90 %sysselsatta med att finna medel att hålla järnvägarna under armarna. Det varinte bra; det snedvred konkurrensen i landel. Sländigl stöd tilljärnvägstrafiken betydde förlusler för den rederinäring som fanns. Försl ibörjan av 80-lalet bet vi moderater i det sura äpplet och sade atl delta intekunde fortgå. Vi krävde alltmer högljutt att man skulle göra någonting radikallom man ville något med järnvägstrafiken i . Den sista styrelsen förSJ-koncernen, som fanns fram lill 1988, riiade upp profilen för de lösningar avjärnvägstrafiken som vi satte i sjön . Det upprörande var att man smygsubvenlionerade slatensjärnvägar. De ständiga förlusterna innebar alt man måste skriva av del kapitalsom var skyldigt slalen. När man inle heller kunde beialaränlorna skrevs ränlorna ner. Denna smygsubventiqnering var inle särskillIrevlig. Vi har alltså i fjolårets beslut om hur trafikpolitiken,enkannerligen järnvägstrafiken, skall utvecklas lagil elt radikall grepp. socialdemokralerna,, och cenlerparliet hade hafl överläggningar och kommitfram lill samförstånd om hur det framtida SJ och den framtida järnvägstrafikeni landet skulle organiseras och hur frågan skulle behandlas av riksdagen.Endast vpk motsatte sig den förändring som skedde enligl fjolårets beslul.Vilken var förändringen? Ja, man gjorde banavdelningen inom stålens järnvägarlill elt självsländigi banverk och krävde all i forlsällningen skullese samhällsekonomiskl pä invesleringar och underhåll i järnvägarnasinfrastruktur. skall bli ell affärs-SJ, som päkommersiella grunder utövar Irafik, med den infraslruklur som banverkel stårför. Vi vann flera saker med tillkomsten av . Vi fick bort en visssmygsubventione-ring, men alla skall vela atl vi forlfarande smygsubventionerarSJ. De avgifter som stålens järnvägar belalar lill slalen ulgör bara en mindredel av de pengar som staten via banverkel lägger ul pä infraslrukiuren.för SJ:sräkning. Vad som var väldigl vikligl för mig som moderal var atl man sade altbanverkel var förutsättningen för atl vi en gäng i en inle alltför avlägsenframlid skall fä fri konkurrens även på järnvägsspåret. Del går endasl om manskiljer infraslrukturen frän trafikanterna. Den dagen kanske kommer dä inlebara SJ ulan även andra förelag använder sig av landels järnvägar och konkurrerarmed varandra. SJ är nu ulsalt för en radikal förändring, en omstöpningav organisationen och verksamheten. Den är sä omfaiiande all del i och för sigär ell vågspel. SJ är ell gammall hierarkiskl lett förelag som skall görasom till elt modernt marknadsekonomiskt förelag. Vi har gell SJ pä sigför all göra denna radikala omslruklurering. Vi har frän moderal sida förklaralalt under denna svära tid inte skall göra några fler ingripanden, ivarje fall inle pä vårt inilialiv. Vi måsle ge dem som sköter omstöpningenav SJ den arbetsro som är en nödvändig förutsällning för att de skall lyckas.Det är forlfarande osäkert, men jag hoppas alt de skall lyckas. Jag vill härmedundersiryka alt vi frän moderat sida är positiva lill en sund järnvägstrafikhär i landel. Endasl en sund järnvägsirafik är del svenska folkel beijänl av. Jag har inle, herr lalman, gått in på de olikareservalionerna, som delvis innebär elt avsteg från del jag har sagt,nämligen atl vi skall lämna SJ i fred. I all korthet yrkar jag ulan vidareargumentering bifall till de reservationer där vi moderaler är med, alltsåreservalionerna 3,9,12, 27 och 51. Innan jag lämnar talarstolen vill jag säga några ord omslatens ansvar för slomjärnvägarna. Det har hävdats all statens ansvar försiomjärnvägarna är sä vittgående alt del även inkluderar ensamrätten alt satsapå nya stomjärnvägar. Så har inte vi i rnoderala samlingspartiet tytt slatensuppgift och ansvar i delta avseende. Vi anser all staten ensam har ansvar fördrift och underhäll av stomjärnvägsnälet. Men skall vi ha en framgångsrikjärnvägsirafik i landel, måsle del få ske nysatsningar där det finns anledningtill det. Andra partier har här ställt krav på satsningar i 40-, 50- och65-miljardersklassen under de närmaste tio elva åren. sade attden anslår 10 miljarder för nysatsningar av järnvägar i landet under dekommande lio åren. Del har frarngålt alldeles tydligt att den summan ärolillräcklig om man skall lillgodose alla, oftast väl beräiiigade, önskemålfrån järnvägarna. IUlskoUsbelänkandd frän om järnvägstrafiken sades klart och tydligt PrOt. 43och 35 att skall rnan få en omfattande salsning på järnvägsnätet i 28 april1989 landetinom en rimlig lid, måsle staten söka alternativa finansieringsformer ~~ .. .. , ..,,,, L 1 j . Järnvägsirafik Dar nämndes särskilt kommuner och landsting. Vi i moderala samlingspartiet bär inle skulden för atlregeringen underlät all fullfölja den salsning på dubbelspåret på västkustenmellan och som tidigare fanns med under ett särskillanslag. Vi uppfallade del förslag som socialdemokralerna i ulskollel lade framsom posilivl. Förslagel syflade lill ell erbjudande via lill kommuneroch landsting på . För atl inte fördröja denna nysatsning skullerrian täcka en tredjedel av kostnaden, ungefär 405 milj. kr. Vi har alllsä velal vara posifiva lill den nybyggnad avdubbelspärd pä väsikuslbanan som del är så angeläget all fä till stånd. Omsocialdemokrater och moderaler inle hade bildat majorilel, undrar jag varifrånde medel som övriga parlier äskal skulle ha tagils. De pengarna finns ju inle.För oss i moderata samlingspartiet har den här nämnda lösningen varit den endarimliga - särskill som det här i huvudsak inte är en penningfråga utan enprincipfråga. Vi har alllsä velat visa all del i samband med kommandenysalsningar - jag länker då på och Arlandapendeln - måste komma infler intressenter än staten, som ju är ganska fattig, om det skall blinågoniing. Med del anförda, herr lalman, har jag i detta inledandeskede av deballen presenterat inslällning lill järnvägslrafiken. 2 (): Av alla trafikfrågor har järnvägen och dess organisationvaril den mesl omdebatterade frågan . Men till att börja medvill jag först konstatera atl man i många andra länder har satsat på nyteknologi och förbättrad vagnpark när del gäller järnvägarna. Där finns det tåg som avverkar sträckan med haslighder päupp . Pä den sträckan har man ocksä med storframgång konkurrerat med flyget, vilkel man också i viss mån har konkurreratut. annat exempel utgör de japanska tågen som är kändaöver hela världen för sina höga haslighder och sin moderna komforl. Här har vimyckel att la efter. I däremol har järnvägen under många är behandlalsstyvmoderligt. När nu en upprustning är en nödvändighel blir koslnadernaföljaktligen därefler. har SJ inte kunnal hävda sig tillräckligt väl ikonkurrensen med andra pä transportområdet. Del är bara all konstatera alt såär fallel. I genomsnitt har man l.ex. endasl beläggning när del gällerantalet tillgängliga plalser i persontrafiken. Alt åka tag och atl utnylljajärnvägen för godstransporter måsle hell enkell bli ell attraktivarealternativ- i första hand jämfört med landsvägstransporterna. Minsl lika vikligl som ytterligare ekonomiskamedel till SJ är det faklum atl SJ nu har fått en organisation och en juridisk slruklur som gör det lättare för företaget all möta tidens krav. Jag tror all del ärviktigt alt konstalera della. Dessulom tror jag atl vi har all anledning all se framliden an med enviss optimism. Vi har, som jag nämnde, en modern och tidsenlig organisation somskulle kunna utgöra elt underlag för en sådan ulveckling. Men det finns ocksåutrymme för en ytterligare effekiivisering av den svenska järnvägspolitiken. Vii har således föreslagit yllerligare insalser i den riktningen. Vivill t.ex. alt SJ:s verksamhet skall bedrivas i aktiebolagsform. harvi dock inte lyckats få en majorilel i ulskollel all slälla sig bakom sådanalösningar. Så villjag kort redovisa grundsyn pä järnvägspoliliken. Enligl vår uppfallning är det trafikpolitikens uppgifl atlerbjuda enskilda människor och näringslivet en så effektiv, säker ochmiljövänlig trafikförsörjning som möjligt. En liberal trafikpolitik skalldessulom erbjuda valfrihel för individen. Man skall kunna välja mellan olikaIransportalternativ och servicenivåer. Vi menar alt det finns elt underlag för kollektivatransporter i framför alll de slörre tälorlerna och i lälbefolkade områden. Menför den skull är vi inle beredda atl ge upp salsningarna på den s.k.glesbygden. Genom alt salsa på kollekliv irafik kan man göra slora samhälls-och miljövinster- vilket i mänga fall har förbiselts. har en given plals även i delta sammanhang. Denär miljövänlig, vilket blir särskilt tydligt på intensivt trafikerade sträckor.Del är ju på de iniensivl irafikerade siräckorna som de slörsla miljöproblemenfinns. Det är också här som SJ och järnvägen har en uppgift när det gäller attbidra till en bällre miljö. Energiåtgång och miljöpåverkan per passagerare ochpassage-rarkilomder minskar drastiskt vid hög beläggning. Samma förhållandegäller självfallel våra godstransporter. Från miljömässiga utgångspunkter bör därför järnvägenbyggas ul och anpassas till de nya transporlslrömmar som uppkommit sedan järnvägarnabörjade byggas, alltså för ganska länge sedan. En god banstandard skalleftersträvas - ett i och för sig självklarl krav, men del är vikligl allundersiryka den målsättningen. Pä det visel kan järnvägstrafiken konkurrera påmarknadsmässiga villkor, samiidigi som den är effektiv från bädeförelagsekonomisk och samhällsekonomisk synpunkt. Uppdelningen mellan en affärsdrivande järnvägsdrift och dlför infraslrukturen ansvarigt banverk har skapat förutsättningar förmarknadsmässiga saisningar och en flexibel organisation. Som jag redan har sagl tror vi i folkparliel alt denorganisation som vi med ganska slor enighet fattade beslul om förra året harslora möjligheler alt lyckas väl i framliden. Jag konstaterar ocksä alt järnvägens fördelar i förhållandetill övriga irafikslag även ger en god vägledning i fråga om vilka projekt somSJ i första hand bör satsa på. Jag vill upprepa att det är vår målsättning atlåstadkomma upprustning och nybyggnad i folkläta områden och på sträckor därsnabbtåg kan bli ell alternaliv till flyget. Vi i har sedan börjanav 1970-lalel hävdat all snabbtåg på medeldistanser kan bli ellkonkurrenskrafligl allernaiiv. Vi noterar med en viss lillfredsslällelse altäven andra politiska parlier börjar anamma denna målsättning. Med de motiveringar som vi har nämnt för varjärnvägsinvesteringar kan bli lönsamma utkristalliserar sig vissa projeklframför andra. Jag vill här ta upp någrasådana, som det blir angeläget för all studera vidare och Prot.1988/89:106 komma med förslag om. Del är bl.a. uppenbart atl relalivt små belopp på vissasträckor kan förbätlra framkomligheten och smidigheten, och därmed förbättraslönsamheten avsevärt. De begränsade invesleringsmedlen bör därför fördelas påell slörre anlal projekl i slällel för pä elt fälal projekl. Flera projekl börkunna påbörjas parallelll och ge god avkaslning relaiivi snarl. Befolkningsunderlagd runl är ganska stort - härbor drygl 2 miljoner människor - och förbättrade kommunikationer skulle avlastaden expansiva Slockholmsregionen. Del är vikligl atl ta med i beräkningen alldel när det gäller kommunikationerna finns problem, och i mänga fall storaproblem, med expansionen i . Ulbyggda snabbtågsförbindelserinom Mälardalsområdd skulle väsenlligl förbällra pendlingsmöjligheterna tilloch från närliggande tätorter. Den samordnade lösningen av Irafiken runlMälaren med och bör därför prioriteras och påbörjassnarast. Detsamma gäller , men där är de ekonomiskaförutsättningarna annorlunda. Om fick sträckningenSöderlälje-SlockholmUppsala och knöls ihop med /Svealandsbananskulle del, enligl SJ:s beräkningar, innebära miljöförbällringar molsvarande 15trafik-fria dygn ärligen. Det skulle vara en ganska omfattande insats förmiljön. Möjligheterna all fä lönsam är sä slora atlvi inte tror all del finns några hinder för all privalfinansiera den delen. fallet överensstämmer våra värderingar med det som harredovisal för . Det gäller nu atl arbeta vidare sä all sådanamålsättningar också kan vinna majoritet i kammaren. Insalser med privala medelskulle ge invesleringsulrymme för bandelar där slalliga medel satsas.Alternativa finansieringsformer bör övervägas även när del gäller SJ ochutvecklingen av järnvägen. Jag skall inle här och mer i detalj gä in pä deandra alternativen, som dock har presenterats i olika förslag i kammaren. Andra projekt som vi anser helt eller delvis bör rymmasinom tioårspers-peklivd och de 10 miljarderna, som beslulades förra årel, ärbl.a. Köpenhamn-Göteborg-Oslo, - som förmodligen kommer alldiskuleras livligt här i kammaren -, kusl-lill-kusl och snabbtågSundsvall-Stockholm. Från folkparliels synpunkt är dessa projekl angelägna. Vi vill undersiryka vikten av all kan byggasut. Föregående lalare var inne på vilka insalser var beredda allgöra. finns inle den enighel som skulle behövas för all denna salsningskall kunna göras. Jag hoppas all deballen kommer alt leda lill all de olikauppfattningarna och förslagen jämkas samman, sä atl det blir möjligl alt göradenna insats för . Ulbyggnaden är viklig icke minsl mot bakgrund avbehovet av all minska billälhelen i , där utvecklingen undersenare lid har inneburil problem. Vi föreslår därför en fördubbling av del anslag somregeringen anvisar för nästa budgelår. Kenlh Skårvik kommer senare atl la upp problemaliken närdel gäller och trafikförhållandena, sä jag lämnar den frågan därhän sä 15 Jag vill kort kommenlera de reservationer som folkpartiethar ställt sig bakom. Jag lalade tidigare för att SJ skulle ulvecklas och blielt förelag som drivs i aktiebolagsform.