prot · GC093 · 1988-12-31 00:00:00 — Undersommaren har stor uppmärksamhet riktats mot miljöproblemen kring den skånska kusten.Den 4 september demonstrerade ca 10 000 personer i för att räddaÖresundsmiljön. Ett av de angelägna 68 kraven var att denmarinekologiska forskningen skall få finnas kvar vid och fåacceptabla arbetsvillkor. Jag vill därför fråga utbildningsministern: Vilka åtgärder är utbildningsministern beredd attvidta för att tillmötesgå dessa krav? 1988/89:21 av MargöIngvardsson (vpk) till justitieministern om straffpåföljden för brott motlagen om besöksförbud: Fr. o. m. finns en lag ombesöksförbud. Lagen har tillkommit då det blivit uppenbart atf kvinnor somutsätts för misshandel och andra övergrepp behöver ett bättre skydd än vadhittillsvarande lagstiftning omfattat. Densom bryter mot föreskrift om besöksförbud skall kunna dömas till böter ellerfängelse . Straffskalan medför att överträdelser avbesöksförbud endast i undantagsfall kan medföra anhållande och häktning. Omkvinnan efter det att åtal väckts för överträdelse av besöksförbudet även ifortsättningen trakasseras står hon utan skydd intill dess att domenverkställs. Med hänvisning till detanförda frågar jag justitieministern: Kommerregeringen att föreslå skärpningar i nu gällande lagstiftning? 1988/89:22av (vpk) till kommunikationsministern om planerna på en civilflygplats i : Valresultatet i den del av somberörs av funderingar på en ny trafikflygplats är mycket klargörande. Det finnsen stark opinion mot flygplatslokaliseringen. Lokala miljökonsekvenser är detfrämsta skälet, men även en medvetenhet om det orimliga i att satsa både på enkraftig utbyggnad av snabba järnvägsförbindelser och på en kraftig utbyggnad avinrikesflyget. Mot bakgrund avovanstående frågar jag: Är regeringen beredd atf nu deklarera att enflygplatslokalisering till inte i någon form kan stödjas av staten? 1988/89:23av (vpk) till bostadsministern om reglerna för bosfadsanvisning: Den bostadssituation som är verklighet för mångaungdomar är upprörande. Unga människor, som inte har förmögna föräldrareller goda kontakter, hänvisas till ändlösa och tröstlösa bostadsköer.Samtidigt finns det bara i fiotusentals lägenheter som står tomma.Det gäller dels lägenheter som företag, insfitufioner och organisafioneranvänder som fillfälliga övernaffningslägenhefer, dels lägenheter som stårtomma i väntan på ombyggnad, försäljning eller omvandUng fill bostadsrätter,dvs. bostäder som står tomma i spekulafionssyffe. Med nuvarande regler förbosfadsanvisning kommer man inte åt dessa 1988/89:3 lägenheter,och endast en mycket liten del av bosfäderna förmedlas via Jag vill därför fråga bostadsminisfern: Meddelandeom frågor Vilka åtgärder tänkerbostadsminisfern vidta för aff snabbt göra fler bostäder fillgängliga föralla dem som står i bostadsköer, av vilka mänga är 1988/89:24av (vpk) till statsrådet om utbyggnadstaktenför barnomsorgen: Senast1991 har regeringen lovat aff alla barn i förskoleåldern skall beredas plats inågon form av barnomsorg. Mot bakgrund av ovanstående frågar jag statsrådet: Kommer statsrådet att föreslå lagstiftning så attutbyggnadsmålet kan fill 1991? 1988/89:25av () till justitieministern om viss porrklubbsverksamheti : Med anledning av porrklubben reklammetoderber jag atf fill justitieministern få ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser justitieministern vidta föratf motverka den sysfema-fiska och medvetna nedskräpning som sker i samband medden i belägna klubben Tabus motbjudande och kvinnofienfligaverksamhet? 1988/89:26av Hans Nyhage (m) fill försvarsministern om upphandlingen av miUtärauniformer: Svensk tekoindustri har på uppdrag av försvarefsmaterielverk (FMV) tagit fram ett tyg för den framtida militära uniformen,varvid mycket speciella kvalitetskrav varit ställda. Införupphandlingen har det av den svenska tekoindustrin framtagna och av FMVgodkända tyget ställts fill konkurrenters förfogande. Även om fullparallellitet inte föreligger torde ingen kunna tänka sig att svensk försvarsindustrii övrigt skulle kunna behandlas på motsvarande sätt. Härtill kommer atfkonfektioneringen av uniformerna har förlagts till företag i utlandet. Vill industriministern inför kammaren redovisa sinsyn på upphandlingen av mihfära uniformer? 1988/89:27av () till utbildningsministern om ett nytt anslags- ochstyrsystem för högskolan: Regeringen har vid ett flertal fillfällen aviseraten proposition om ett nytt anslags- och styrsystem för högskolan. Behovet av ensådan reform har också undersfrukifs av och senast av revisorer. Jag vill frågautbildningsministern: 70 När avser regeringen aff lägga proposifionen om ettnytt anslags- och styrsystem för högskolan? 1988/89:28 av () fill finansministern omprisökningarna: Priserna i stiger förnärvarande i rask takt. Prognoserna pekar på ökning avkonsumentpriserna , kanske mer. Även är läget mycket oroande. Ju senareprognoserna kommer, desto högre prisökningar förutses. Mellan 6,5 och är nuden vanligaste siffran. Finansministern har avvisat tanken på en finanspolitiskåtstramning för atf dämpa prisökningarna. Statsrådet har avvisat denav finansministern fidigare framförda åsikten att sänkta marginalskatterskulle dämpa löneökningarna och därmed prisökningarna. Jag vill därför frågafinansministern vilka, om några, åtgärder regeringen avser vidta för att fåbukt med de alltför höga prisökningarna. 1988/89:29 av () fill statsrådet om pensionssparande i bank: Hushållens sparkvot är negafiv ochsjunkande. För varje hundralapp i inkomst konsumeras för . Det totalasparandet i är också för lågt, dvs. bytesbalansen visar underskott. Enrejäl ökning av hushållens sparande skulle innebära atf underskottet ibytesbalansen vändes till ett överskott. Regeringen har i olika sammanhang talat posifivt om värdetav atf hushållen har ett eget sparkapital. De konkreta åtgärderna haremellerfid motarbetat en sådan utveckling. De många och stora skattehöjningarnahar inneburit påfrestningar för hushållen och en överflyttning av sparandettill den offentliga sektorn. har bankerna aktuaUseraf en ny form av sparande,nämligen pensionssparande i bank med villkor som liknar villkoren för sparandei pensionsförsäkringar. Jag vill fråga statsrådet regeringen kommer att vidta några åtgärder för att möjUggörapensionssparande i bank. 1988/89:30 av () fill statsrådet om affärsfiderna; sociaUstiska majoritetbeslöt atf en ny affärsfidsufred-ning skulle fillsaft as. Tanken är affaffärerna skall förbjudas att vara öppna och kväll samtpå . Kiosker och liknande försäljningsställen skall däremot få ha öppetäven dessa tider. Men de får bara sälja vissa produkter. Etttidigare socialdemokrafiskt förslag innebar följande Prot.1988/89:3 pappersnäsdukar tygnäsdukar Meddelande om frågor Direktiv ny aff ärsfidsutredning lär sedan en fid tillbaka finnas klara pådepartementet. Enligt min mening är det en principiellt olämplig statligklåfingrighet atf lagsfifta om när affärer får vara öppna. Konsumenterna bör självafå avgöra när de skall handla och vilka produkter de skall handla. Jag vill därför fråga statsrådetJohansson vilka åtgärder han avser vidta för att garantera fortsatt friaaffärstider. 1988/89:31 av () fill finansministern omfinansieringen av reformer och skattesänkningar: Fr. o. m. harfinansministern och andra företrädare för socialdemokraterna hävdat att nyareformer och skaftesänkningar inte behöver betalas. Detta står i bjärt kontrast fill vad finansministern hävdati ett antal propositioner fill , senast i den reviderade finansplanen. Där sade finansministern att "bör dock en viss sänkning av inkomst skaften äga rum.--------------------------- Kravet på en stram finanspolitikgör att dessa Regeringen avser atf återkomma till dels medförslag om den närmare utformningen av skatteskala, dels med förslagom höjd indirekt beskattning." Finansministern har kallat resonemanget i den revideradefinansplanen för "ett grovt tankefel". är emellerfid valrörelsenöver. Jag vill därför frågafinansministern om han står fast vid att reformer och skattesänkningar infebehöver betalas. 1988/89:32 av () fill miljö- ochenergiministern om storskaligt skogsbruk längs fjällkedjan: avslog regeringenen framsfällan från om införande av ennaturvårdsgräns för storskaligt skogsbruk längs fjällkedjan till skydd förvärdefulla fjällnära barrskogar. I Svenska enkät inför valet gavsocialdemokraterna uttryck för motsatt uppfattning. Partiet sade där ja fillen naturvärdsgräns. Det är angeläget att regeringen nu klarlägger sinuppfattning. Jag villdärför fråga miljöministern: Avser regeringen att ta någrainifiativ för en nafurvårdsgräns för storskaligt skogsbruk längs fjällkedjan? 1988/89:33 av () fill jusfifieministern omlivsmedelskontrollen: En av de viktigaste förutsättningarna för marknadsekonominär att konsumentenkan välja den konkurrensmässigt bästa varan. både prisoch kvalitet och därför behövs både kunskap och information. Den mycketuppmärksammade kontrollen av datumfuskande företag i a. påminner än en gång omatt nuvarande lagstiftning måste ändras.Ty om en relevant information undanhålls konsumenten på grund avsekretessbestämmelser blir informationen felaktig. Det får inte vara så attlagen skyddar datumfuskarna. Redani maj svarade dåvarande jusfitieminister på en fråga från migatt hon var beredd att göra en analys av nuvarande förhållanden som eventuelltkunde leda fill en lagändring. Min fråga tilljustitieministern är: När kan konsumenten räkna med att få fullständiginformafion om de resultat som framtida livsmedelskontroller kan leda till ochdärmed en lagändring, eftersom nuvarande regler skyddar företaget påkonsumentens bekostnad? 1988/89:34av () till kommunikationsministern om ytterligarehandikappanpassning av SJ:s vagnar: I dagstidningarna har vi under den senaste månadenkunnat läsa om SJ:s satsningar på affärsfolk, nu senast med invigningen av SJ:snya "lyxsov-vagn". Ungefärsamtidigt visades i TV när en rullstolsbunden man skulle åka tåg. Med myckenmöda och risk för olycka kunde mannen i fråga lyftas ombord. Jag vill därför frågakommunikationsministern: Avser regeringen att vidta några ytterligareåtgärder för att främja handikappanpassning av SJ:s vagnar? 1988/89:35av () till miljö- och energiministern om skogsbruket längsfjällkedjan; avslog majoritet ettmotionskrav från folkparfiet om att av den produktiva skogsmarken nedanförfjällkedjan skall undantas från skogsbruk. I denna majoritet ingicksocialdemokraterna. Litet senare gav samma parti motsatt besked i enkät inför valet. Det är angeläget att regeringen nuklargör sin uppfattning. Jag vill därför frågamiljöministern: Avser regeringen att vidta några åtgärder för attuppnå det enprocentsmål regeringspartiet uttalat sig för i enkät? 1988/89:36 av ViolaFurubjelke (s) till försvarsministern om sambandscentralen i : Sambandscentralens i vara eller inte vara hardiskuterats i kammaren. beslutade dock efter förslagfrån skatteutskottet, betänkande 1986/87:25, a« sambandscentralen i skullehållas öppen dygnet runt och beviljade . Ärendethar nu åter blivit aktuellt med anledning av att den nya harlagt fram sina anslagsäskanden inför nästa budgetår. I framställningen finnsinte upptaget några medel för sambandscentralerna, Prot: 1988/89:3 vilket har skapat stor oro i första hand bland den bofasta skärgårdsbefolk- ningen men också bland de fem anställda vidsambandscentralen. Sambandscentralen betyder oerhört mycket för denbofasta befolkningen i Me e an J g skärgården och för möjligheten att upprätthålla åtskilligasamhällsfunktio- När förraåret beslöt atf sambandscentralen i skulle hållas öppen dygnet runtinnebar detta rimligen atf därmed gav förord för attsambandscentralen i bör få finnas kvar även . Jag vill därförfråga försvarsministern: Kan skärgårdsbefolkningen, båtfolkef och personalenvid sambandscentralen i räkna med att sambandscentralens verksamhet fårfortgå i enlighet med intenfioner? 1988/89:37av () till miljö- och energiministern om rening av utsläppfrån massafabrik: har lämnat ett förslag till regeringenom atf göra pappersmassefabrik till en mönsterfabrik. Situafioneni kräver omedelbara åtgärder. ambifioner är, enligtGreenpeace analyser, alldeles för låga i förhållande till kraven i vårensriksdagsbeslut om miljön. Staten måste föregå medgott exempel och handla snabbt. a. ett slutet blekeri 1992, omgående stopp för blekning avhygienprodukfer, högeffektiv anaerob eller likvärdig rening 1990, bästatekniskt möjliga rökgasrening 1990, optimering av råvaruan-vändningen ochminimering av miljöfarliga kemikalier. Statenbör ta sitt ägaransvar och fillskjuta invesferingskapifal om så erfordras. Jag vill fråga statsrådet: Kommerregeringen atf göra fill en mönsferfabrik? 1988/89:38av () till bostadsministern om den regionalasamhällsutvecklingen: , fram fill början av 80-falet, utvecklades i , både polifiskt oeh vetenskapligt, goda kunskaperom regional utveckling och behovet av regional balans för en sundsamhällsutveckling. Aktörer var exempelvis framstående forskare vidkulfurgeografiska insfitufioner, arkitekter och politiker. Riksbankensjubileumsfond stod för stora anslag för forskning kring urbaniseringsprocessen.Expertgmppen för regional utredningsverksamhet, ERU, Sekretariatet förframtidsstudier, för samhällsplanering och Föreningen församhällsplanering är andra exempel på organisationer som deltog i debatten omsamhällets planering, då på 70-falef. Ensamstämmig uppfattning var atf vi behöver en mycket medveten regional planeringi och av för atf klara de uppenbara balansbrister som uppstår mellannorr och söder och mellan storstad och landsbygd. Dagensaktörer tycks ha glömt mycket av den klokskap som präglade 74 70-talsdebatfen om samhällsplaneringen. planerasför en hejdlös utveck- ling i området mellan och , Uksom i våra andra PrOt.1988/89:3 storstadsområden.Den här "planeringen" skapar oerhörda motsättningar pä allaplan i vårt samhälle. Är statsrådet medveten om dessamotsättningar? Har regeringen någon ambifion att stoppa den sneda regionalautvecklingen i dagens ? 1988/89:39 av () fill statsrådet om arbetsfillstånd för asylsökande: Flyktingar som vänfar på asyl iSverige lever under en oerhörd press på grund av fidigare upplevelser och avosäkerhet inför framfiden. Sysslolösheten och känslan av att ligga Sverigetill last ökar de psykiska och fysiska problemen. Varför kan de inte få arbete hel-,halv- eller delfid under denna ofta långa vänfefid? De skulle ju på detta sättockså kunna bidra fill sin egen försörjning. 1988/89:40 av () fill miljö- ochenergiministern om informationen rörande cesiumhalfen i vilt m.m.: Drygt efter Tjernobylförvånas experter över de höga värdena av cesium 137 som uppmätts i rådjur oehrenar och även i svampar och bär. Någon ny informafion har inte gått ut till hushållen i demest drabbade områdena med redovisning av cesium, sfronfium och om "hotspöts". Vilka åtgärder ämnar för atf informera om ovanstående, och vilka åtgärder planeras för atfminimera intaget av cesium och sfronfium? 1988/89:41 av () till jordbruksministern omverksamheten vid köffbesikfningsbyräerna: Förslag finns frän utredare ochandra om att verksamheten vid våra kötfbesiktningsbyråer skall upphöra, och affall slakt för avsalu därmed skulle tvingas till s.k. konfrollslakferier. Vissaskäl talar för en sådan förändring, men skulle den starkt försvårautvecklingen av alternativt lantbruk. Vilka möjligheter ser jordbruksministern fill aff vi fär behålla dens. "byråslakten" i väntan på bättre modeller? 1988/89:42av () fill kommunikationsministern om förbud mot flygfransporferav radioaktivt material: Just nu drar människor i storadelar av världen en lättnadens suck. Spillran av den sovjefiska satellitenCosmos med en kärnkraftsreaktor ombord kommer förmodligen inte att störta än påfio år. Sä gynnsam är nämligen dess bana. Hot av denna typ är allvarliga pägrund av de konsekvenser som ett haveri i atmosfären kan innebära, och genomdet faktum aff ingen kan 1988/89:3 påverka utgången. Man hoppas bara att olyckan sker någon annanstans än i 5oktober 1988 ens egen bakgård. Min fråga gäller risker som kan påverkas, nämligende som orsakas av Meddelande om frågor _ j- w .. .. i tt.» i j . flygtransport avradioaktivt matenal. Ett exempel ar den transport av plutonium, som harplanerats ske från fill ; det gäller japanskt kärnkraftsavfallsom alltså upparbetats. Förutom att det kan ske en olycka med utspridning avradioaktivt material i lufthavet, finns risken för kapning av sådana plan medderas åtråvärda last. även länder som inte kanvara med i beslutsprocesserna om transporterna. Det är märkligt att mångaländer, däribland , inte explicif förbjuder denna typ av transporter isina luftmm. Jag vill därför frågakommunikationsministern: Bör acceptera flygtransporter av storamängder radioaktivt material? Börinte arbeta för ett internationellt avtal som förbjuder flygtransporterav ovan nämnda typ? 1988/89:43av () till statsministern om politiska överläggningar i vissaöverlevnadsfrågor: Trafiksituationen i behöver åtgärdas - t.ex. genom sänkt hastighet, hårdare trafikövervakning och förbättrade åtgärderför norra E 6-an - från och upp till . Detpåbörjade motorvägsbygget är dock inte "rätt åtgärd" enligt min uppfattning,eftersom detta ökar såväl omfattningen som hastigheten på miljöförstörelsen iBohuslän - både till lands och till sjöss - och denna bedöms redan såallvarlig, att invånarna själva anser den vara en omfattande miljökatastrof.Även har medgett att projektet är förkastligt, med tanke på denmiljökunskap och den miljöpolifik som socialdemokrafin anser sigföreträda. Denprioritering av de gröna frågorna som demonstrerades av väljarna såväl iBohuslän som i övriga - bl. a. genom att man gav de grönaett starkt stöd och genom att man också gav ökad styrka åt vpk och samtatt man gav socialdemokratin ett förlängt förtroende - tolkar jag som enuttrycklig önskan från väljarna att prestige och revirtänkande skall upphöra iöverlevnadsfrågorna och ersättas av ett ödmjukt samarbete över såväl parti- somblockgränserna. Stortstatsmannaskap är enligt min uppfattning att kunna erkänna ett felaktigthandlande och att kraftfullt medverka till dess rättelse. Om statsministern delar dessa tolkningar, så villjag fråga om det i så fall är möjligt att gemensamt sitta ner ochförutsättningslöst diskutera ett eventuellt stopp för det pågåendemotorvägsbygget mellan och , liksom andra vitala överlevnadsfrägor. 1988/89:44 av afRantzien (mp) till utrikesministern om stöd åt esternas motstånd motfosforifbrytning i norra : Från centralt håll i planeras en omfattandefosforifbrytning i norra , som om den förverkligas kommer att sänkagmndvattnet och kraftigt förorena både yt- och grundvatten. Helti strid mot () kommer atttillföras vatten bemängt med bl. a. fosfor, radioaktiva ämnen och tungmetaller,som ytterligare stressar det hårt ansträngda växt- och djurlivet i vårtgemensamma hav. Vill kraftfullt stödja esterna ideras motstånd mot den planerade fosforitbrytningen? 1988/89:45av Hans Leghammar (mp) till miljö- och energiministern om miljölagstiftningen: Ivalrörelsen har SNF utfrågat partierna i olika miljöfrågor. I frågan ommiljölagstiftningen svarade alla partier inkl. regeringspartiet att lagen skallstå i relation till vad naturen verkligen tål. När avser regeringen att detta vallöfte skall varaverkställt, och vilka delmål är uppställda? 1988/89:46av () till kommunikationsministern om nya pendeltågslinjertill : kvävs i avgaser. avluftföroreningarna som en göteborgare kommer från biltrafiken. Denstörsta trafiktillväxten sker över kommungränsen. Pendeltågstrafik på debefintliga järnvägslinjerna är nödvändig för att biltrafiken och därmedluftföroreningarna skall kunna Jag vill därför fråga statsrådet om han är bereddatt skapa möjlighet för nya pendeltågslinjer till . 1988/89:47av () till socialministern om bedömningen av biverkningar fråndentala material: Vill statsrådet medverka till attpatienter med symtom på biverkningar från dentala material får en seriösbedömning och behandling av sina besvär samt att forskning för att få framofarliga tandlagningsma-terial starkt prioriteras? 1988/89:48 av Per () till statsministern om vapenexporten: Inför den första rättegången om de ökändavapensmugglingarna från fill förbjudna länder har en av de åtaladeframträtt och hävdat dels att det är fullens agerande som skadat Sverigesinternationella anseende, dels att regeringen hela fiden varit medveten om vadsom förevarit. Att vapensmugglingarna allvarligt har skadat Sverigesfredsrykte torde stå klart för var och en Prot.1988/89:3 som följer utländsk massmedia ochupprätthåller kontakter med utländsk 5 oktober1988 samhällsdebatt. Däremot är det inteklart vare sig att regeringen är medveten ~ om lägets allvar eller atf den ärberedd atf vidta nödvändiga åtgärder för att Meddelandeom frågor , .._ . j ,. * återupprätta Sverigesgoda rykte som fredsnafion. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsministern: Inser statsministern aff Sverigesinternationella fredsrykte är så dåligt atf defta måste befraktas som detstörsta hotet mot säkerhet? Vilka åtgärder är statsministern beredd atf vidta för affinför svenskarna och omvärlden bevisa att regeringen vill att skallvara känt, icke som vapenmånglarnafion, utan som fredsmäklarnafion? 1988/89:49 av () fill miljö- ochenergiministern om gränsvärde för strontium i livsmedel: är ett av de områdensom drabbats värst av radioakfivt nedfall efter kärnkraffsolyckan i Tjernobyl.De höga halter av cesium 137 som uppmätts i svamp, bär, älg och rådjur densenaste tiden har överraskat även de mest sakkunniga pä området. De mer omfattande mätningar som gjorts har gällt cesium137, för vilket också gränsyärden i livsmedel fastställts. Strontiumhar uppmätts i mycket liten omfattning. Med tanke på att strontium har betydligt längrehalveringstid än cesium 137, och dessutom huvudsakligen drabbar skelettet, ärmin fråga: Varför finns inget gränsvärde för strontium i livsmedel? 1988/89:50 av 7/7/ () fill miljö- oehenergiministern om biltrafiken i storstadsområdena: Det finns - sedan imaj - en kommitté som samlar underlag om begränsning av trafikens hälso- ochmiljöeffekter i storstadsområdena. beslutade regeringen föreslå atf dennakommitté också skulle utreda vilka lagändringar som behövs för atf"kommunerna skall kunna fatta beslut om åtgärder som förbjuder ellerinskränker biltrafiken vid speciellt svåra luffföroreningssifnationer".Detta kunde statsrådet meddela göteborgsborna vid sitt besök där för någraveckor sedan. Eftersom biltrafiken allfid orsakar hälso- ochmiljöproblem (utöver frafiksfockningar o. och förhållandena är olika frånkommun till kommun, som var och en kan ha egna förslag till lösningar, villjag veta: Är miljöministern villig attmedverka fill aff varje kommun - inte bara storstäderna - får generell rätt atti fortsättningen själv bestämma när och hur man skall agera för atf minskabilresandef i området - även med avgifter typ biltullar o. d. - innan luftenblir hälsovådlig för dem som bor eller visfas där? 1988/89:51 av () fill jordbruksministern omgift användningen i svenskt jordbruk: Under valkampanjen 1985 lovadedåvarande jordbruksministern 78 aff giffanvändningen ijordbruket skulle halveras inom fem är. av har gått, och av tillgänglig statisfik från SCB kan vi utläsa att deanvända mängderna har minskat högst obetydligt. Till detta kommer atf deanvända gifternas giftighet har ökat. Vi får nu rapporter om attjordbruksgiffer finns i dricks- och grundvatten i halter som ligger långt överde värden som WHO rekommenderar. Min fråga till statsrådet är; Vad avser regeringen att göra föratt se fill aff dricksvatten befrias från risken att innehålla jordbruksgifter? 1988/89:52 av () fill miljö- ochenergiministern om offentliggörande av avtal om export av kärnkraftsavfall: Svensk kärnkraffsindusfri har medstatsmakternas fillstånd och medverkan bedrivit byteshandel med den tyskakärnkraftsindustrin.