prot · GC09125 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag tycker att det vore bättre om den diskuteradesutifrån de utgångspunkterna. 76 (vpk) repUk: Jag är glad över att Hans Gustafssoninstämmer i att det i propositionen kunde ha satts en viss tidsram för inrättandet av älvcentraler: Detta stöd är i och för sig litet senkommet, men har kanske andra möjligheter än vad jag har att påverka det fortsatta arbetet i fråga om 107 1988/89:125 När det gäller saltvatteninträngningen i grundvattentäkter förstår jag inte riktigtvem polemiserar emot. Jag har inte sagt att 77 ', 7, i socialdemokraterna inte har erfarenheter av detta - jag har sagt Vissa dammsäkerhets- ..,,. . j , .. u, J. . och vattenkraftsfrågor, m.m. tydligen inte tar likaallvarligt pa det har problemet. Men om man gor det, skulle jag gärna viljaveta vilka metoder socialdemokraterna anser att man skall använda för att setill att dessa problem begränsas eller inte uppstår, dvs. undvika att saltvattenintränger i grundvattenintäkterna. Vad finns det för metoder som man är villig atttillgripa? Vihar föreslagit en metod, att enskilda vattentäkter skall varatillstånds-pUktiga. Det skaU krävas tillstånd dels för att de över huvud tagetskall få finnas, dels för hur de får användas. Jag tror nämligen att mångamänniskor i ren okunnighet slösar med sitt vatten, kanske vattnar i sinträdgård utan att tänka på hur begränsad och dyrbar den här resursen är. Vi harfaktiskt väldigt mycket att vinna på att i ett tillstånd ange regler för hurman får använda vattnet och vilka särskilda hänsyn man skaU iaktta. Jagskulle som sagt gärna vilja veta vad det finns för andra metoder. Vi är intehelt fixerade till detta med fillståndspUkt. Vi har sett att det är ettpraktiskt tillvägagångssätt. Finns det andra metoder är vi naturligtvis bereddaatt diskutera dem. Men problemet är att socialdemokraterna har sagt nej till deförslag som har lagts fram men inte anvisat några andra vägar i stället, ochdet är det som är nödvändigt i det här fallet. Anf.77 () replik: viU göra detta med saltvatteninträngning i grundvattnettill en privatsak. Men det fungerar ju inte så enkelt att man själv börjar ökasitt vattenuttag och det plötsligt kommer in saltvatten, utan den enskildedrabbas också av alla andras ökade vattenuttag. Det är fråga om hela miljön utei skärgårdarna och miljön för de människor som skall bo iskärgårdarna. Att detta på något vis skulle kompenseras av attfastighetsvärdena stiger är ett resonemang som jag över huvud taget inte kanförstå. Jaghann inte att i min förra replik beröra frågan om varför propositionen skullevara så exploateringsinriktad. Det står ju i propositionen att statsrådet anseratt det sannoUkt är på det sättet att minst föreslagnautbyggnadsnivå är lämplig, trots att det står i propositionen attjust utbyggnaden av dessa små vattenkraftverk är det som per kilowattimmeskadar miljön mest. Vi har i en reservafion uttalat att vi anser att om manskall ta naturvårdshänsyn är statens energiverks bedömning för hög. Här finnsdet en stor skillnad mellan vårt parti och ert parti. Ta t.ex. många avinvesteringarna i nya stationer vid befintliga dammar! Det kan innebära storaförändringar i miljön med ökade fallhöjder osv. Vi vet också att dennautbyggnad i praktiken medför mycket stora skador för naturmiljön. Men detkanske inte ser ut så på papperet, eftersom utbyggnaden inte innebär såfruktansvärt många kilowattimmar. Men skadorna är fruktansvärt stora, och detär därför som jag anser att propositionen är exploateringsinriktad, inte därföratt det gäller speciellt många kilowatfimmar. 78LENNART BRUNANDER (c) replik: säger att 25 miljoner är merän 10 miljoner, och det är ju sant. Men det är också sant att 25 miljoner plus10 miljoner är mer än 25 miljoner. Vad som föreslås i propositionen är att maninom ramen för det extra skatteutjämningsbidraget skall anslå 25 miljoner fillåtgärder vid naturolyckor av olika slag. Av dessa 25 milj. kr. skall man ocksåkunna ta pengar till åtgärder i samband med översvämningar. Vi i centerpartietanser att man bör ha de pengarna för att hjälpa kommunerna i sådana sammanhang,att vi skall lägga fill 10 milj. kr. för att garantera att man kan vidta deåtgärder av olika slag som behövs för att förebygga och motverka översvämningaroch att man kan göra detta . 79 () replik: Det är sant, som sade i entidigare replik, att man i propositionen också säger - förutom det som jag sade- att minikraftverk ofta gör ett större intrång i naturen relativt sett än vadstora traditionella kraftverk gör. Problemet är ju att man inte drar någonslutsats av detta konstaterande. Vad vi har efterlyst är just den naturligaslutsatsen att man får lov att göra något åt detta med olika åtgärder som finnsuppräknade i vår reservation. Jag tolkar olika inlägg här som att hankanske ändå tycker att det är litet besvärande att det inte har blivit någotresultat, trots att man både i utskottet och här i kammaren, närmiljöministern framträdde här, gav ett så tydligt intryck av att något skulleske. står man här igen tillsammans med moderata samlingspartiet och haringenting att föreslå. När jag konstaterar detta i denna aktuella nudebatterade fråga väljer att säga att jag påstår attsocialdemokraterna i alla tänkbara frågor är ointresserade av miljön. Det voreganska enfaldigt av mig att försöka hävda något sådant. Jag skulle vilja se detparfi som är ointresserat av miljöfrågorna - något sådant finns icke. I den fråga som diskuteras efterlyser ochen del andra regeringens konkreta förslag. De har uteblivit, trots att vi harförespeglats tydliga förslag. Om vi och några andra parfier har tagit monopolpå att driva t.ex. frågan om minikraftverk, måste jag säga att det för vår delär ett monopol som vi gärna avvecklar fillsammans med de andra monopol som vivill avveckla. Det tråkiga är att socialdemokraterna och inte hargett sig ut på marknaden. Det är alltså inte så lätt detta med monopolavvecklingen. Vissa dammsäkerhets-och vattenkraftsfrågor, m.m. 80HANS () repUk: Jag noterar att själv harkonstaterat att det vore enfaldigt att påstå att socialdemokraterna inte skullevara intresserade av miljön. Då kan den debatten vara avslutad. Det är en braupplysning både i den diskussion som har förts och för kommandediskussioner i dessa frågor. När det däremot gäller sakfrågan säger attvi inte drar några slutsatser av redovisningen att minikraftverk är dyrare bådeekonomiskt sett och när det gäller påverkan på miljön i förhållande fill denenergi Prot.1988/89:125 de levererar. Men just denna omständighet finns ju åberopad ipropositio- nen, där det också hänvisas fillatt man nu har försökt få fill stånd en 77 ] ', ', diskussion om den här problematiken mellanEnergiföreningarnas riksorga- Vissadammsäkerhets- , , ,j / . , v, . j. ,.. och vattenkraftsfrågor, m.m. nisation,och Alvraddarnas samorganisation. Dessutom harregeringen icke velat släppa ifrån sig en normal prövning av minikraftverk utanförbehållit sig rätten att själv få göra den prövningen. På det sättet får manännu större möjligheter att tillvarata de allmänna intressena i sammanhanget. och fortsätter diskussionen omsaltvatteninträngning i brunnar. Som framgår av utskottsbetänkandet är det pådet sättet, , att ett förslag, som innebär att varje enskildvattentäkt skulle bli föremål för en formell juridisk prövning om tillståndskaU lämnas, skulle föranleda en så oerhört omfattande byråkrati och hanteringatt det knappast är möjligt att tänka sig. Skulle en fasfighetsägare, somfidigare inte har vattnat sin trädgård och plötsUgt vill göra det, vara tvungenatt begära tillstånd av myndigheterna för att få lov att vattna eller för attfå sluta att vattna? Problemet är av en helt annan karaktär. En fastighetsägarekan inte förändra användningen av sin fasfighet vare sig från ettfritidsboende till permanentboende eller från permanentboende till något annatändamål utan medgivande. I sådana fall skall byggnadsnämndenlämna tillstånd, och i samband därmed skall prövas att vattenförsörjningen kan ordnas.Om vattenförsörjningen inte är tillfredsställande får man inte någotfillstånd. När det gäller vem som skall svara för kostnaderna vill jag påpekaatt det är kommunen som skall se till att man får vatten. Låt mig berätta förAnnika att min egen kommun, som är en skärgårdskommun med cirka tremils kustremsa om man inte räknar öarna, har blivit tvingad att förse helakuststräckan med kommunalt vatten och avlopp för att se till att människor haren tillfredsställande vattenförsörj ning, just på grund avsaltvatteninträngningen och på grund av den bristande tillgången på vatten;torka och annat gör att vattnet i de områdena ibland försvinner. Kommunen fårvälja hur detta problem skall lösas, och för det kan kommunen ta ut ersättning.Det är inte aUdeles säkert att samhället skall gå in och betala ersättningen. Talmannen anmälde att AnnikaÅhnberg, och anhållit att till protokollet fåantecknat att de inte ägde rätt fill ytterligare repliker. 81 (): Naturvårdsfrågorna dyker upp i ett antalolika utskott i . Vattenkraftsfrågorna ligger hos bostadsutskottet,andra miljöfrågor behandlas av jordbruksutskottet, och frågor som rör handläggs i trafikutskottet. arbetar med just det statliga verksom jobbar med meteorologi och hydrologi, alltså väder och vatten. Det härbetänkandet handlar om vatten. Jag vill då speciellt ta upp frågor som gällervatten i skogsmark. Kopplingen mellan skogsbruksmetoder och översvämningar ärmycket 110 tydlig i en del länder, där man fårstora översvämningar och mycket erosion. Det finnsen omfattande forskning och en del resultat därifrån. Men i har vi intenågon betydande forskning på det här området. Kunskaperna är mycket små. Trotsdet finns ett antal skäl till att man borde fitta närmare på det här. De skogsbruksmetoder som används bygger på att mantar upp relativt stora hyggen. Ett hygge har ju mycket svårare att ta emot detvatten som kommer i nederbörden. Ytavrinningen är stor. Det borde bidra tillstörre översvämningsrisk. Förekomsten av hyggen medför vidare att grundvattennivånstiger. Det beror på att träden är borta och att trädens rötter, som normaltsuger upp vatten, är döda. Därmed stiger grund vattennivån. Man kan få enförsump-ning. För att möta det har man inom skogsbruket tagit tilldikningsmetoder: Man talar om skyddsdikning, något som är mycket omfattandei . Vi dikar mer än någonsin här i landet. Det är fill stor del beroendepå skyddsdikningen. Dikningen innebär naturligtvis att vattenavrinningen ökarigen. Den medför också att sumpskogar och sumpigare partier i terrängen dikasut. Därmed minskar markens förmåga att hålla kvar vatten, dvs. lagringskapaciteteni marken minskar. Även det bör leda till att översvämningsrisken tilltar. Dessutom kan man notera att stora hyggen värmsupp mycket snabbare än den fidigare skogen. Det gör att man får en kraftigarekonvektion i luften ovanför, och det kan leda till kraftigare nederbörd påsådana ställen från bymoln. Även det skulle kunna bidra fill en störreöversvämningsrisk. Det här har man aUtså undersökt mycket dåUgt i Sverige.Man har gjort översiktliga inventeringar av vad man vet och kan inte slå fastatt det skulle finnas ett bestämt samband meUan dessa faktorer och deöversvämningskatastrofer som vi hitfills har haft. Men de undersökningarna är,som bl.a. har visat i debatten , inte speciellt fylliga. Det finns i ingen professur i vare sigskogshydrologi eller skogsmeteorologi. Krav på sådana har rests från de fåforskare som jobbar med det här. Behovet är mycket stort, inte bara på grund avöversvämningsrisken utan också för skogsbruket, som ju är ekonomiskt mycketvikfigt för vårt land, och naturligtvis även för att kunna åstadkomma bättreberäkningar när det gäller vattenkraften. Därför har mofionerat ifrågan. Ärendet har fidigare behandlats i trafikutskottet, där vi krävtytterligare 10 miljoner, dels till älvcentraler och fler undersökningar, delstill en professur som vi föreslagit i anslutning till den proposition som nubehandlas. Det kravet är alltså mycket välgrundat, och jag hoppasverkligen att det kommer med i den forskningspolitiska proposition som kommernästa år. Jag vill speciellt framhålla reservationerna 1 och 3, och även detsärskilda yttrande - nr 2 - där vi utvecklar tankegångarna om . Jag vill också nämna vattenkraften. tog uppfillåtlighetspröv-ningen enligt 3 kap. 4 § vattenlagen och frågan om kostnadoch nytta när det gäller vattenkraftsexploateringar. Meningen med den nyavattenlagen var att man skulle ta hänsyn även till sådan nytta som inte går attmäta i pengar -naturvärden, rekreationsvärden, osv. Vi har ett konkret exempelsom gäller Ammerån, där man inte tagit hänsyn till det. Vissa dammsäkerhets-och vattenkraftsfrågor, m.m. Vissa dammsäkerhets-och vattenkraftsfrågor, m.m. Gustafssonhur han såg på den saken, och han kommenterade inte den frågan. Jag vill därförupprepa den till : Är ni nöjda med det sätt på vilket den nyavattenlagen fungerar? Är ni nöjda med att man fortfarande inte när det gällertillåtlighetsprövningen för vattenkraftsexplo-ateringsföretag tar hänsyn fillnaturvärden, rekreationsvärden, som man inte kan mäta i pengar? Med detta yrkar jag bifall till samtliga reservationer därmiljöpartiet finns med. 82PAUL LESTANDER (vpk): Gång på gång har man i den här debatten tagitupp frågan om de moderna skogsbruksmetoderna och deras inverkan på vattenståndetoch sambandet med eventuella översvämningar. En av de viktigaste orsakerna tillatt dét har blivit rätt mycket översvämningar är de förändradejordbruksmetoderna och de förändrade skogstransportmeto-derna. pågick en viss användning avmyrängarna. Då hade man en uppdämning för att översila de här markerna.Tillsammans med den uppdämningen fanns också en mycket omfattandeflottningsuppdäm-ning i vårt land. Den flottningsuppdämningen innebar att manbehöll vårvattnet i småbäckar och smärre sjöar och användedet för att höja vattenståndet under det att man flottade ned timret. När man upphörde med flottningen rev man också i huvudsakalla flottningsdammar, och alla tillstånd fill flottningsdämning upphörde. Detinnebär att nedtappningen av det vattnet har tidigarelagts. Det har också letttill översvämningar. Det är väl alldeles riktigt att en omfattande dikninginnebär att nedtapp-ningshastigheten för vattnet ökar. Men det är också riktigtatt en omfattande dikning och en ytterligare beskogning i de utdikade områdenaleder till att man får en ökad avbördning genom växternas egen avdunstning. Kortsiktigt leder dikningen säkerligen till att man fårned mer vatten . Långsiktigt innebär den ökade skogsbeväxningensannolikt att man får en motsatt effekt. När man hade attavveckla de enorma genomhuggna områdena i , hade man ofta virkesförrådpå 1015 m%a. Då kalavverkades enorma ytor, och som följd blev det naturligtvisen mycket snabbare avrinning från de kalhuggna områdena än vad som är fallet . Visserligen är det nu en något större avverkning, men det sker på ettmycket mindre antal hektar än då det väldiga omställningsarbetetutfördes. Skall vi satsa på ökad forskning, bör man nog på ett helt annat sättän tidigare se på sambandet med flottningens upphörande. Naturligtvis bör manockså se på ändringarna beträffande ängsbruket som har lett till precis sammaresultat. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 1988/89:SkU33Särskild skatt på företagsvinster, m.m. (prop. 1988/89:132). Särskild skatt på företagsvinster, m.m. 83 BO (): Det som behandlas i skatteutskottetsbetänkande 33 är en av två delar i den nyårssmäll som finansministernpresenterade. Det gäller förslag om en särskild skatt på företagsvinster, somökar skattesatsen för de svenska företagen. Man kan ta upp tre mycket viktiga aspekter när det gällerdet här förslaget. Dels gäller det regeringens beredning av ärendet, delstillämpningen av retroaktivitetsförbudet i grundlagen, dels - och inte minstviktigt - gäller det sakfrågan i sig själv. När det gäller beredningen av ärendet är det konstateratoch påpekat av lagrådet att ärendet inte har beretts i den utsträckning somborde ha skett i enlighet med vad som stadgas i grundlagen. Jag kan notera attt.o.m. majoritet skriver i sitt yttrande tillskatteutskottet: "delar i och för sig de synpunktersom bl.a. lagrådet anlagt på ärendets beredning." Konstitufionsutskottetssocialdemokrater kritiserar alltså, liksom lagrådet, regeringen. Jag hoppas attLars , trots att majoriteten i utskottet inte anser att någonting skallges fill känna, ändå kan fillhålla regeringen att inte lägga fram så dåligtberedda förslag. När det gäller frågan om retroaktiviteten är det alldelesuppenbart att den framlagda propositionen bryter mot det grundlägganderetroaktivitetsförbudet i regeringsformen. Det finns emellerfid en möjlighetatt om meddelande lämnas eller om proposition avlämnas fill och omsärskilda skäl föreligger bryta mot retroaktivitetsförbudet. I det förstafallet, då det gäller frågan om meddelande fill , är kriterietuppfyllt. Frågan är då huruvida "särskilda skäl" föreligger. Det kaninte vara vilket skäl som helst, och det måste anges vilket skäl som skallgälla. Då kan det konstateras att det i den lagrådsremiss som regeringenlämnade till lagrådet saknades varje form av motivering för förslaget. Manangav inte mer än allmängiltiga ekonomiskpolitiska skäl. Det gavs ingetsärskilt skäl som skulle kunna ligga till grund för brott motretroaktivitetsförbudet. Lagrådet tog stäUning till den formella hanteringenoch konstaterade att några formella invändningar inte fanns. Meddelande hade julämnats. Frågan är emellerfid om lagrådet över huvud taget yttrade sig omhuruvida det förelåg särskilda skäl eller inte. Den frågan, står det iregeringsformen, ankommer det nämligen på att pröva. Frågan togs sedan upp i det av oss ikonstitufionsutskottet begärda yttrandet. majoritet skrev,att eftersom lagrådet inte hade något att erinra, har inte hellerkonsfitutionsutskottet något att erinra. När frågan kom fillbaka tillskatteutskottet efter att ha varit i konsfitutionsutskottet, hade fortfarandeingen nämnt någonfing om vilka särskilda skäl som förelåg och inte helleryttrat sig om skälen egentUgen skulle anses ligga i linje med motiveringarnatill regeringsformens lydelse. Vid denoffentliga utfrågning som utskottet anordnade med finansminis- Särskild skatt på företagsvinster, m.m. 8 protokoll 1988/89:125 Särskild skatt på företagsvinster, m.m. tern sadedenne för sin del att det här var en ekonomisk-polifisk åtgärd, som erfordradesav vanliga konjunkturpolifiska skäl. Därför var det enligt hans mening ettsärskilt skäl. Detta har skatteutskottets majoritet godtagit, utan attegentligen kontrollera huruvida lagrådet yttrade sig i sakfrågan eller ej ochnaturligtvis också utan att veta vad egentligen tycker,eftersom detta utskott bara citerade lagrådets yttrande. Det som har hänt är mycket allvarUgt. Om skulleanta förslaget har därmed sanktionerat varje form av förslag somstrider mot retroakfivitetsförbudet och som regeringen över huvud taget ansersig kunna lägga fram. Man överlämnar åt regeringen att bedöma. "Särskildaskäl" föreligger om regeringen tycker det. Det är en uppluckring av engrundlagsparagraf och därmed någonfing mycket allvarligt. Redan de här två skälen innebär naturligtvis att förslagetsom sådant bör avslås. Sedan till sakfrågan, som ju har blivit ganska belyst ochomdebatterad även utanför kammare. De motiv som har anförts går utpå att det i svensk ekonomi upplevdes en situation där lönekostnaderna stegalltför kraffigt, bl.a. på grund av brist på arbetskraft. Det som regeringenlägger fram förslag om innebär då någonting rakt motsatt. Man tar inte itu med deegentliga problemen i svensk ekonomi. Man försöker inte öka arbetsutbudet,vilket vore det rimliga. Man tror att man genom skatteåtgärder mot företagenskall kunna minska beredvilligheten att betala ut löner av den omfattning somregeringen anser vara för stor. Det kan bli tvärtom av det enkla skälet att juhögre skattesats man har - och här ligger det ju en rätt hög nominellskattesats i botten, och läggs det på en särskild vinstskatt - desto mindrekostar ju en löneökning, desto lättare blir det ju för företagen att accepteralönekostnadsökningar. Om regeringen tror att de fackliga organi-safionernaskulle dämpa sina lönekrav, måste man ju konstatera att all erfarenhet avtidigare Ukviditetsindragningar och motsvarande åtgärder visar att det inte blirnågra effekter. Detta har ju också framhållits offentligt, bl.a. av företrädareför . Det här förslaget kommer alltså inte att ge de effektersom regeringen egentUgen åsyftar. Möjligen kan det bli effekter som leder fillatt det blir mindre motstånd mot alltför höga lönekostnadsökningar. Vidare blir det en större skattebelastning på företagen,vilket ju går tvärtemot tankegångarna i den företagsskattereform som kommer attpresenteras . Syftet där är ju att sänka skattesatsen, i varjefall inom ramen för en oförändrad skattebelastning. Mest allvarligt är emellerfid, förutom de här nämndakortsiktiga och vikfiga effekterna, att regeringen än en gång har visat attspelreglerna inte gäller. När regeringen så tycker ändrar den spelreglerna bådeför företag och ofta för enskilda hushåll. Detta leder ju i sig fill storanegafiva problem för svensk ekonomi. För vem vågar planera, vem vågar satsa,vem vågar ta risker när regeringen kan ändra förutsättningarna genom ettpenndrag-med vpk:s lojala stöd? Vpk ställer ju när det kommer fill kritanalltid upp för socialdemokraterna, socialism och skattehöjningar. Det kommersäkert att vidimera här i kammaren . Detta ärett problem, och det visade sig ju också att effekten blev denatt vi fick en betydligt större utflyttning av kapital och investeringar Prot. 1988/89:125 från till andra länder. Särskild skatt på företagsvinster, m.m. Regeringens förslagförtjänar inget annat öde än avslag av . Därför yrkar jag bifall tillsamtUga reservationer som moderater står bakom i betänkandet. 84KJELL (): Studerar man innehållet i skatteutskottetsbetänkande 33, som behandlar regeringens proposition om särskild skatt påföretagsvinster, kan man lätt få intrycket att det är ett mycket väl underbyggtbetänkande. Men här bedrar skenet verkUgen. Cirka två tredjedelar av betänkandetupptas av ett protokoll från den hearing som skatteutskottet anordnade ifrågan. Söker man efter de åsikter som eventuellt kan finnas hos utskottetsmajoritet, hittar man dem utspridda på närmare tre sidor, men de upptar inteens en sida sammanlagt. Om man hade skrivit ett betänkande om vadskatteutskottets majoritet tycker i detta ärende, hade det räckt med en sida.Jag kommer därför, herr talman, att hålla mig fill proposifionen för att intebehöva debattera mot ett helt omotiverat avslag. På s. 12 ipropositionen står följande: "Ett vikfigt mål för regeringens ekonomiska politikunder den innevarande mandatperioden är att dämpa den inhemska pris- ochkostnadsstegringen. En fortsatt snabb pris- och lönestegringstakt är integodtagbar. Vinstutvecklingen i det svenska näringslivet har underflera år varit god och kan förväntas bli så även under år 1989.Driftsöverskottet netto ökade med ca fill ca 180miljarder kronor. väntas ökningen bli ungefär lika stor enligt beräkningarbaserade på prognoser. Företagens likviditet ochlönebetalningsförmåga är mycket god. har vidare tecknen påöverhettning på arbetsmarknaden blivit allt tydligare. Arbetslösheten harsjunkit till en mycket låg nivå, samfidigt som bristen på arbetskraft gör sigallt mera kännbar inom olika branscher, yrkesområden och regioner. 1 detta perspektiv finns en uppenbar risk attlöneökningarna också blir högre än vad som är förenligtmed kraven på samhällsekonomisk balans. Det är därför nödvändigt att begränsade nominella löneökningarna. En åtgärd som kan verka dämpande är att minskaföretagens likviditet och lönebetalningsförmåga genom en skatt på företagensvinster. Regeringen har genom en skrivelse fill den 31 december 1988meddelat sin avsikt att föreslå en sådan skatt." Detta resonemang kan möjligen låta bestickande.