prot · GC09110 · 1988-12-31 00:00:00 — Ja.visst är våra förslag generösare än regeringens och utskotlelssocialdemokraters. Men det har nalurliglvis en orsak. Delta är för oss ellpriorileral politikoniräde, och del är det knappast i lika hög grad försocialdemokraterna, Konkrel vill vi därför föreslå alt del pä lilläggsbudget11 tillförs ell medelstillskott för lokaliseringsbidrag pä 200 milj. kr. förinnevarande budgetär och för regionala utvecklingsinsatser med 212 milj. kr.rner än proposilionen föreslår. Det innebär all anslagel för regionalaulvecklingsinsalser räknas upp med 162 rnilj. Härav -och del vill jag belöna - bör 100 milj. kr. användas för direkilandsbygdsulveckling, en ny anslagsposl sorn vi verkligen lycker är motiveradefter den tidigare förda landsbygdskampanjen. Del är mot denna bakgrund somcenterpartiels förslag pä della område skall ses. Del är ocksä vikligl all nolera all när vi föreslär ökademedel lill länsanslagel är del pengar som inle gär lill konsumtion för dagenutan jusl till framlidsinvesleringar, som lägger grunden för de framtidaresurserna och den framlida välfärdsutvecklingen. Jag tror alt del är tvä vägar som det ärofrånkomligt all vi beträder, om den nuvarande nedgängslrenden pä den renalandsbygden skall kunna brytas. Försl gäller del ökade insatser påinfrastruklurella ålgärder. Ny leknik skapar lillgänglighd på ell nästanrevolutionerande sätt. Men även de Iradilionella basfunklionerna mäsleförbällras. Del som alla rnäsle nolera i samband med landsbygdskampanjen är desamfällda krav som formulerats om större anslag till bl.a. vägar. Jag var iÖrebro län i gär. Där sade man att det inle fanns en grusväg kvar i län.Grusel var slul. och körde rnan på lervägar. Del är inle bara i della länsom det är ell faktum. Sådant mäsle naturligtvis åtgärdas. Jag tycker atl denvägdebail vi hade i kammaren gav flera exempel på hur slorl uppruslningsbehovetär. Vi har från mött della behov med förslag om ell rejälluppruslningsprograrn. När jag nu nämner olika polilikomräden lar jag upp denhandske som tidigare kastade. Del gäller atl åstadkomma samverkanmellan olika områden för all man skall nå en effektiv regional ulveckling. Detär väldigt mycket som ännu fattas på della omräde. I framliden bör del samhälleliga stödd alt fä en starkaretonvikt pä kompetensuppbyggnad, rådgivning och konsulttjänster exempelvis fränutvecklingsfondernas sida. Teknikspridning är ytterligare ett område med enmycket slor poienlial som fär relativt små anslag i regeringens budgetförslag -jag tror all del är 33 miljoner för hela landel. En tredje aspekt som jag ocksä vill la upp i den härdebatten - möjligen mol bakgrund av atl jag kommer från Bergslagen med delensidiga näringslivet där och de svårigheter som kvinnorna har alt nå upp tillsamma förvärvsgrad som männen - är atl vi måsle jobba betydligt intensivare päatt få en spridning av tjänstesektorn till de här delarna av landet. Men delgäller inle bara den traditionella privata Ijänsteseklorn ulan ocksä all rnanförsöker bryla en del kommunala monopol på områden som fidigare - och även änsä länge, lyvärr - är uleslulna för enskild företagsamhet. Jag länker l.ex. påatl det med statsbidragens konstruktion inte är möjligl för två välutbildadeförskollärare atl som enskilda företagare bedriva barnomsorg i detta land. Manskulle kunna göra mera för förelagande och kvinnors sysselsättning i de härbygderna genom alt öppna dessa möjligheler för enskilt företagande pä tidigaretraditionella kommunala rnonopolomräden. Jag tror att det är fruktbart om manocksä anlägger den regionalpoliliska aspeklen pä denna fräga. Sedan vill jag säga några ord med anledning av utskottelsbehandling av några av de motioner som jag har varit med om att skriva, oftatillsammans med , Motionerna har dä direki landsbygdsanknytning.Det gäller bl.a. ulbildningen i glesbygd, lokalkontor i mindre orter och dets.k. , som kornmer all lala efler rnig, har delvis sammayrkanden. Dessa har blivit vederbörligen avstyrkta av ulskolts-inajoritden,dock med en vänligare skrivning, eftersom har hållit i pennan. Del kan anses röra sig om små frågor, sedda fränriksdagens horisont, men de är icke obetydliga pä den lokala nivån, där vikanske annars arbetar poliliskl. Gemensam nämnare i dessa motioner är en vilja alt la lillvara egen utvecklingskraft, mobilisera den utvecklingskraft som finns i deberörda bygderna. Del är ocksä fräga om en helhelssyn pä samhällels funktioner.Gemensamt är ocksä alt de berörda parterna anser sig behöva litet starlhjälp avstatsmaklen. Molionerna är faktiskl skrivna med utgångspunkten all ävenriksdagen har en vilja att göra en insats på dessa områden. Bara ettauktorilalivl ullalande eller en klar skrivning i hdänkandena är ju ell slödför vad som slår i molionerna. Jaglrorocksåailddskulle vara vägledande fördeorgan som senare skall behandla'förslagen, l.ex. Sä blir del nu inle. I belänkandel återfinns bara eltlemperamenisfaiiigi konsiaierande all ""berörda organ fär bedömaprojekten"". Delta finner jag utomordentligt olillfredsslällande. Delär en besvikelse inle bara för oss motionärer utan givelvis i första hand förmänniskorna pä olika orler, människor som verkligen arbelar helhjärlal när delgäller de här frågorna. Socialdemokraternas nederlag beträffande länsanslagengör dock möjligheterna litet större all förverkliga en del av projekten förutveckling av svensk landsbygd. Jag vill också kommenlera reservalion 7. Därbehandlas möjlighelen alt inplacera kommuner i lillfälliga slödomräden. bifalllill den reservationen skulle innebära all man på en orl som skullekunna möla den dramaliska gruvnedläggningen rned offensiva ålgärder, l.ex, enfillfällig inplacering i högre slödomrädesklass. Kammaren anser tydligen intedella vara vikligl, eftersom den inte är beredd atl bifalla reservationen. ; Pä belänkande ALI13:s förslå sida finns enredovisning av del regionalpoliliska slödel. Man jämför de olika partiernasförslag. Men det fallas en viklig upplysning som jag minns från uiskoilsbehandlingen,nämligen koslnaden för nedsalta socialavgifter i vissa delar av landel. har här föreslagit nedsatta socialavgifterför företag i , , , delar av Bergslagen samtyllerligare några orler. Del här skall kompensera de krafliga höjningarna avskallen på energi som man ocksä föreslår. Miljöparfiel har i sina mofioneruppskallal koslnaderna till 600 milj. kr. Men uppgiflen saknas på betänkandetsförsta sida. Det är synd, eflersom del inle är fråga om 600 milj, kr., inleheller om 6 000 milj. kr., ulan om 13 000 rnilj. Så myckel skulle del kostaalt förverkliga förslag. Jag söker inle onödig polemik med , men jaglycker all det hör lill polilisk konsumentupplysning all alla partiers förslagnagelfars lika noggranl och redovisas lika fullständigt i utskottensbetänkanden. Nägon som tillhör ulskollsmajorilelen kan kanske svara på varfördella icke blivii fallel. Jag vill gärna uppmana miljöparliels förelrädare allmed lanke på Prot.1988/89:110 effekterna litet noggrannare tänka efter, innan förslagen läggsfram. När det gäller regional utvecklingvill jag säga alt miljöparliels förslag är ~T direkt fördagarovänligt.Egenförelagare skall ju inte kompenseras för sina Regionalpolitik r ..,, , , , r., o , ... .. egenavgrtter.Men har ror det sig om nyckelgrupper, rn.fl., nar del gällerregional ulveckling i och pä andra häll. Egenförelagarna skulle allisåbara fä belydligl höjda skaller och avgifter. Sä blir det när man skall la inde 13 miljarderna. Kanske blir del en 80-procenlig skattehöjning när del gällerbensin eller , orn rnan väljeratt dela lika mellan bensin, el och olja. Däfär man in . Återigen, egenföretagarna skall alllsä barabeiala högre skaller och avgifter. De får inle del av sänkningarna. Jag nolerarsom elt faklum i della sammanhang att miljöparliels regionalpolifik inle ärkonsislenl. Med dessa konstateranden och med en förhoppning orn vissaklarlägganden ber jag, herr lalman, all fä yrka bifall till de reservationer ibåda betänkandena som har undertecknats av centerledamöter. 27 () replik: Jag kominer ju snart all la till orda i ellanförande, men när jag begärde lid för anförandel hade jag inle förulsdt alljag skulle behöva yttra mig ocksä pä den här punklen. Del är riktigl alt vårl förslag totalt sell - med sänktaarbetsgivaravgifter bäde i stödområdena och inom vården - koslar myckel pengar,ca . Det är ocksä rikligt all vi i värl budgdförslag, somlades fram , har finansieral del hela. Vi menar all del här inleskulle vara lill skada - dä hade vi nalurliglvis inle lagt fram förslagel -ulan till slor nytta för förelagen. Del är ju fråga orn en omfördelning sornkan vara specielll viktig nu då vi har en överhettning och mänga talar om attvi är tvungna atl kyla ned ekonomin. Ekonomin behöver ju inte kylas ned pä allahäll. Pä en del häll behöver man i ställd öka förulsällningarna för människorall livnära sig, så alt hela kan leva. Vi är alltså övertygade om - ochdet är del som ligger bakom värt förslag - atl mänga företag skulle välja allslarla eller förlägga sin expansion lill de regioner i därarbelsgivaravgiflen sänks på del här säilel. Vi har ocksä, som jag älerkommertill senare, föreslagit försök med en sådan här verksamhel i vissa merabegränsade områden. skall jag alllsä ålerkomma lill delta i mittanförande. 28 () replik: De upplysningar som gavbekräflar ju rnin bild av den våldsamma obalansen mellan beräkningarna i molionerna, koslnader pä 600 rnilj. kr., och del sorn ulskottd har kommit frarn till sorn verklig koslnad. Vid granskningen har rnan alltså kommit fram till en kostnad på . Skulle man kompensera för denna summa, skulle del krävas en ca 40-procentig höjning av skallen på el, olja och bensin eller 80 procents höjning av enbart bensinskatten, om man vill välja den vägen. Är del då fräga om en egenförelagare i - med de avstånd som finns där när del gäller egna Iransporter och företagels Iransporler - är del inle säläll alt anse sig vara kompenserad, om socialavgifterna sänks . 30 Dessulom undantas egenavgifierna iedra motioner. deltainnebära en ren kalaslrof för smäföreiagande och nyfördagande i de Prot.1988/89:110 här ulsalla landsdelarna. Jag bidrar möjligen lill miljöparlielsulveckling när jag pekar pä della faklum. Ni får räkna om delhela vid nästa slora ekonomiska molion. 29 () replik: Del är ju vikligl. , allkonstatera all vi lalar om tvä olika belopp. Förverkligandet av det stora förslagel omnedsatla arbdsgivaravgifter i hela siödomrädd och dessulom i några andraangivna områden saml inom hela vårdseklorn skulle lolall kosla 13,3 miljarderkronor. De 600 milj. kr. som nämns här är för den begränsadeförsöksverksamhelen. Vi har så att säga framlagt två förslag för att ha tvåmöjligheter att pröva dessa teorier. Skulle kammaren avslå del slörre, sä villvi åtminstone all själva försöksverksamhelen kommer i gäng, och del är dellasom koslar 600 milj. kr. Finansieringen har vi lagl pä hela beloppel som läcker13,3 miljarder. Den finansieringen - och del fär vi anledning au lala om isamband med andra ulskolisbdänkanden - innehåller en rad skallehöjningar påområden som skall leda lill förbällrad miljö. Del framgår av vär s.k. grönalunla. Del innebär bl.a. all vi föreslär ulsläppsskatler avgifierpä konsigödsel, höjda drivmedelsskaller, höjd energiskall, förpackningsskallosv. Vi älerkommer lill della i samband med lilläggspropositionen. är som sagl lill fördel bäde för miljön och förföretagandel i hela . Kanske kan vi prata oss samman om gemensammaåtgärder. Jag tror all cenlern och vi vill samma saker pä en rad av dessaområden. Dä får vi ocksä diskulera effekien när del gäller egenavgifierna. Mendella förslag framläggs för all vi skall fä en omfördelning av förelagandel iSverige till förmån för de sysselsältningssvagare regionerna. Under della anförande överlog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 30 () replik: Visst är vi överens om all man viamiljöavgifter och skaller skall försöka göra en enhet av ekonomi och ekologi.Det är inte den saken jag kritiserar. Del kan vi säkerligen ulvecklayllerligare även från centerpariieis sida. Men det är den lolala omfallningen av edra mofioner, somberörs i della betänkande, som blir så orimlig just för de grupper som jag harnämnt. Jag lycker all della mäsle föras fram i denna kammardeball. Inle ens de i koslnad finnsredovisade på forsla sidan i belänkandel. Jag lycker fakliski alt ålminslonedel borde varit med för att ge en korrekl upplysning. Jag kommer all förcenterpartiets räkning della i denna deball även i fortsättningen. Den blirmöjligen inte enklare ur synvinkel. Prot.1988/89:110 . 31OVE (): Jag har i motion A449 tillsammans med ettantal andra socialdemokrater akiualiseral frågan orn en uppföljning ochulveckling av ""Hela ska leva""-kampanjen. Jag har gjorl del mol bakgrund av del faklum atl självakampanjen nu avslutats och att kampanjen enligt milt förmenande blivit enframgång. Många människor har engagerats i dl lokall arbele för atl utvecklasin bygd. Minsl 40 Ot)0 människor har deltagit i lokala studiecirklar med syfteatt ta fram lokala handlings- och utvecklingsprogram, och mänga fina planer ochresultat har redovisats. Kampanjen har breddal basen för regionalpoliliken genomatt engagera seklorsintressen av olika slag och slärka samverkan dem emellan.Det krävs ocksä mer samverkan mellan l.ex. slalliga myndighder och olikainlresseor-ganisalioner. Genom atl skapa en helhelssyn i olika sammanhang kanrnan skapa ett offensivt synsätt. De aktiviteter sorn funnils måste nu följas upp. Det måsteske pä lokal, regional och central nivå. Del är angelägel all regeringen läggerfasl en polilisk slralegi för hur kampanjen skall fullföljas. Sedan skall denfullföljas ute pä fältet, både regionall och lokall, och ge resultat i enlevande landsbygd. Samarbetet och samordningen mellan statliga myndigheteroch serviceorgan mäsle i slörre ulslräckning än nu kunna prövas, samiidigi somocksä samarbete sker med del privala näringslivet All själva kampanjen " nu avslulas mäsle vara en signal lill all man skall la vara päde mänga förslag som framkommil och ulvärdera de synpunkler sorn förts fram föratl pä del sättet utveckla landsbygden och ge den en bältre arbetsmarknad ochen bältre bas för den sysselsällning som finns där. De lokala akliviteler somförekommil ar lill nylla och bör således pä elt bra säll kunna las lill vara. Ulskoltets skrivning beiräffande vär molion lolkar jagposilivl. Med detta inlägg har jag bara velal ge ullryck för en önskan allregeringen nu verkligen följer upp del regionalpoliliska arbele sorn pågår iskilda delar av landet. Del krävs en långsikfig polilisk salsning för alt nä eltbra resultat, som förverkligar del arbele sorn skelt under den gångnakampanjen. Jag tror kampanjen har gell ensignal för en fortsall verksamhel ule i skilda delar av landet som vi nu bör lavara på. Jag har för dagen ingel annal yrkande än ombifall till utskollels hemslällan. 32KRISTER SKÅNBERG (mp): När del gäller regionalpoliliken har vi lagtfram flera motioner, bl,a. en parlimolion som bär titeln . Därförsöker vi la ell helhetsgrepp pä regionalpolitiken. Vi påpekar all enkonsekvent och långsiktigt hållbar regionalpolitik inte kan bygga på punktslödoch olika krispaket. Det krävs politiska beslut med en helhelssyn, orn man villall hela landets överlevnad skall tryggas. Detta har två delar. Dels vill miljöparfiel motverka allslorsladsomrädena blir ännu slörre och ännu mer överhettade, dels vill vi verkafören ulveckling av småoch medelstora släder och av landsbygd och glesbygd. Då krävs en Prot.1988/89:110 läng r;id åtgärder i bägge ändarna. Här skall jag framför alll lahi om vad sorn behövs för allslärka regionernas och kommunernas konkurrenskraft gentemotstorstadsregionerna. Det handlar om åtgärder och reformer som gynnar bädehushåll och näringsliv. Viktiga inslag i denna polilik. herr lalman, är altåterföra energi- och råvaruskatter till de regioner där energi och råvarorhämtas, att stärka Iransporl- och kommunikationssystemen, framför allt iNorrland och i skogslänen, att inrätta närfonder, alt sänka arbetsgivaravgifteni vissa regioner - vilket vi lalade om i ett replikskifte - och attförbätlra förulsällningarna för elt småskaligt näringsliv, Elt sätt att göra detta är alt höja grundavdraget ibeskattningen för all ge människor möjlighel att arbeta mera i den informellasektorn och sätta av fid för all bygga upp egna förelag och all salsa päulbildning och kullur. Våra förslag innebär möjligheler alt föra över resurserfrän överhettade områden till regioner som behöver bättre förutsättningar fördem som bor där alt försörja sig och hälla hela levande, I reservalion 14 i del belänkande som vi nu debatterar harAnna lagt fram dt förslag om all genomföra enförsöksverksamhet, som innebär att rnan sätter ned arbetsgivaravgifterna för upp till fern anslällda per förelag. Verksamhelengäller alla förelag men nedsällningen gäller bara de fem första anslällda.Nedsällningen skall göras för de anslällda rned de lägsla lönerna för alt viskall kunna hanlera koslnaderna för förslagel. Nedsällningen bör vidare endastmedges för anslällda som fär avlalsenlig lön för minsl halvlidsarbete.Koslnaderna för della förslag finns fakliski redovisade i belänkandel på s. 8.Där lalas om all vi vill reservera 600 milj. kr. under anslagel D 6 i liondehuvudliteln. Det finns alllsä myckel noga angivel vad det skulle kosta. För mig är del vikligl all framhålla all man parallelllmed della bör göra försök rned inräliandd av närfonder. Jag arbdade under ellpar är för kanske på Näringspolitiskt Centrum i .Norrtälje. Deregionala utvecklingsfonderna, en i varje län, fungerar ju som verktyg förnyfördagande och ulveckling av små och medelslora förelag. Försöksverksamheteni skedde i form av ett samarbete mellan , utvecklingsfondeni Siockholms län, kornmun och i länet. Försökdbyggde på länken all den lokala företagsamheten skulle ha glädje av en meranärliggande rädgivningsinstans än vad utvecklingsfonden erbjöd. Det visade sigmycket riktigt all della försök hade en mycket slor effekt. Många fördag sominle hade hafl koniakt med utvecklingsfondens konlor i hörde av sig lilldel lokala konlord i . annal inlressanl inslag i försöksverksamhelen var pä Närings- poliiiskl Cenlrums konlor inte hade möjlighel alt bevilja lån utan bara kunde bistå förelagarna med råd och dåd av andra slag. Del fanns en handläggare från uivecklingsfonden som kunde bereda läneärenden. Men i mänga fall visade det sig all låneärendena i slällel kunde handläggas av nägon av ortens banker. Från Näringspolitiskt Cenlrums sida behövde vi bara hjälpa företagarna atl specificera sina lånebehov eller i en del fall följa med lill banken och sä all säga hälla handen den första gången. Mänga av de duktiga 33 3 protokoll 1988/89:110 förelagarnaär kanske inle duktiga jusl när del gäller bankärenden, ulan de är bällre påsjälva företagandet. Speciellt gäller delta pionjärer av olika slag, som intehar hunnil lära sig hur man hanterar läneärenden pä ell för bankerna begripliglsätt Dessa företagare kan därför behöva hjälp. Verksamhelen i Norrlälje gav alliså del myckel enlydigabeskedel och resullald all del är bra med lokala rådgivningsinsianser. Vi fickganska god press och annan uppmärksamhel under den här liden. NäringspolilisklCenlrum finns fortfarande kvar, men kan det rimligtvis inte längre varafråga om en försöksverksamhet. I ell anlal fall har ulvecklingsfonderna pä olika häll ilandel också samarbdal med kommunerna, l.ex. med deras näringslivskonsulenler,i likartade verksamheter som den i Norrlälje, även om det inle har skelt isamma omfallning och även om samarbelel inte har varit lika uttalat. Del finnsalltså pä olika häll i positiva erfarenheter av det som vi imiljöpartiet nu skulle vilja renodla under benämningen närfonder, dvs. atl mani varje kommun inrättar etl rådgivningsorgan, som både ger råd och hjälper tillatl förmedla råd från andra företagare och kunniga inom området och som ävenhjälper lill med finansiering. Jag tror att det skulle vara myckel värdefulltall parallelll med den försöksverksamhel med nedsalta arbetsgivaravgifter somvi i reservalion 14 föreslär skall bedrivas i vissa försöksområden ävenbedriva försök med inrällande av närfonder i samma områden. Del rör sig här ommyckel små belopp. Inom den föreslagna ramen av 600 milj. kr. låter del sigutan vidare göras all l.ex. fyra försökskoinmuner även bedriver försök mednärfonder. Jag vill med della anförande fäslauppmärksamheten på värdet av en lokal rådgivningsverksamhet för de lokalaförelagen. Värdel i della har visals i verksamheter som redan har bedriviis iSverige. Del vore angelägel all fånga upp dessa erfarenheler och använda dem ien forlsall, mer decentraliserad regionalpolitik. Och man kan väl egenlligeninte tänka sig något mer decentraliserat än atl denna verksamhel bedrivs ivarje kommun. Anf.33 (): Del speciella geografiska läget utgör för enfaktor av belydelse som det aldrig gär all bortse ifrän vid en jämförelse medandra län. Framför alll medför iransporlproblemen särskilda reslriklioner iförulsällningarna för näringslivet. Därför är slörningar av del slag somförekom i hamn , med en konflikl om vern som skulle lasla ochlossa färjorna, en olycklig företeelse som i föriängningen drabbarnäringslivet. Denna konflikl är alltfort inle löst. Fackliga inlressen kan inlefä lilläias all slänga av de golländska förbindelserna med fasllandd, kanju inle hända i nägon annan del av landel. Någon form av fredsplikt borde gälla,sä atl inle de förelag, som är beroende av godstransporter , blirtvingade all varsla. Delta blev pä grund av konflikten nödvändigt för någraförelag, och sådana slörningar underlällar inte de anslrängningar som i övrigtgörs för atl fä förelag att etablera sig på . Ulvecklingen pä länels arbdsmarknad har under en följd avär rnarkanl avvikil från riksgenomsnillel. Den förbällring som skett i andraregioner har intekommil Golland lill del fulll ul och framför alll har del dröjt. Även om delför innevarande är ser ljusare ul, så har länet alltfort elt högrearbetslöshetstal än genomsnittet i riket. De tjänster som tillkommit liggerinom den offentliga seklorn, medan jordbruk, industri och byggnadsverksamhethar förlorat arbelslillfällen. Etl sätt att motverka denna utveckling skulle kunna varaall läla Golland bli försöksområde med sänkla arbdsgivaravgifter såsom jag harföreslagit i molion A484. Det försök som pågäit i borde ulvidgas ochprövas pä annat häll i landel. Golland skulle med fördel kunna utgöraförsöksområde, och arbelsgivaravgiflen för golländska företag förslagsvishalveras för de fem först anslällda. Elt fribelopp molsvarande etl basbelopp bör vidare kunnainföras vid beräkningen av arbelsgivaravgiflen för egenförelagare. Enförbällrad skalleuljämning är dessutom en nödvändighet för ell län, som harlandels lägsla medelinkomst men som irols delta mäsle ge invånarna en rimligservice och en med övriga delar av landel jämförbar standard. slär inför sill genom liderna slörslaälagande på sjukvärdens område, nämligen förnyelsen av lasardt Del kanbli en merkostnad för varje skallebeialare på Golland med upp lill Ivä kronorshöjd uidebitering för all klara denna ombyggnad som koslnadsberäknals lill ca725 milj. kr. Golland måsle av beredskapsskäl ha en ordentlig bas försjukvärden om vår trovärdighet i den inlerna försvarsdiskussionen skall kunnabeslå. Vidare måste vi ha en överdimensionerad sjukvårdsresurs för all klaraden slora belaslning som sommarmånaderna medför. Regeringens besked ivalrörelsen, all sjukvården skall vara likvärdig var man än bor i landel, fårell särskill värde när anhållan om exlra slalsbidrag nu framförls från Gollandslän, kommun och mililärkommando. Del föreligger alllsä synnerliga skäl för all ge Gollandskommun del exlra skatleuljämningsbidrag med anledning av föreslåendelasardlsprojekl sorn kommunen ansökl om . Del handlar också här yllerslom en regionalpolitisk fördelning av resurser. Den inlernalionella ulvecklingen inom jordbruksseklorn ärför närvarande ell myckel akluellt diskussionsämne.