prot · GC0998 · 1988-12-31 00:00:00 — När del gäller frågan om den påstådda "gymnasifieringen"av högskolan delar jag inte uppfallning om hur del nu ser ut ihögskolan i detta avseende. Inte heller delar jag den uppfattning han tycks haom gymnasiet, som för honom är närmast ell smädligt ullryck. För mig är gymnasiumelt positivt ord, liksom ordel skola. All säga alt någol är skolmässigtuppfattas ofta som negativt, men del har jag svårl att förslå. Däremot delarjag uppfaiiningen all ett kritiskt och självständigt tänkande är elt centraltmål för högskolans verksamhel. Hur della bäsl skall kunna stödjas och ulvecklasytterligare inom hela den grundläggande högskoleutbildningen är en huvudfrågaför den utredning som regeringen har tillsatt om olikaundervisningsfrågor inom högskolan. Om rekryteringen till högre utbildning Anf.18 (): Jag ber att få lacka statsrådet för svaret pämin interpellation. Jag utgick alltså frän statistiska centralbyrånsredogörelse för tio är med den nya högskolan, där man konstaterade alt densociala snedvridningen forlfarande var bestående, alt den möjligtvis t.o.m.hade ökal något och all det könsbundna sludievald var minsl lika lydligl nu somför . Mol denna bakgrund ställde jag tre frågor lill statsrådetGöransson. Den första var om han kunde beteckna s.k. högskolereformsom ell fiasko. Det ville han nu inte göra. Jag trodde kanske inte att hanskulle göra det, men jag trodde inle heller alt han skulle försvara den pä delsätt som han sedan har gjort. Vad gör är att konstalera atthögskolereformen inte har varil något fiasko - tvärtom. Han nämner inte ordelsuccé, men del ligger i varje fall mycket lovord bakom det han säger. borde lära lilel av slatsminister delta sammanhang, som annars sä gärna griper in i utbildningsfrågor nu förliden. I del senasle numret av tidningen säger underrubriken apropå den socialasnedrekryteringen: "Här måste vi vara självkritiska för detta är, lyckerjag, delvis ell misslyckande." säger däremot att del är en tolkningsfrågaoch ger sig in på diverse statistiska manövrer. Jag tänker nu inle fortsälla att ge mig in i och diskulerasiffror hit och dit, ulan konslalerar bara alt statistiska centralbyrånsammanfattningsvis säger: "Den sociala rekryteringen lill högskolan ärforlfarande sned. Andelen elever från akademikerhem har efler reformen ökat merabland nybörjarna i högskolan än bland motsvarande åldersgrupp ibefolkningen. "- trots all man nu inkluderar många postgymnasialaulbildningar som förul inle räknades in i högskolan. När del gäller vald av sludieinriktning sägs del också: "Valet av Om rekryteringen till högre utbildning studieinriktningär myckel könsbundet och har dessutomförstärkts." Det är riktigt, , att inbrytningen avkvinnor på det tekniska området är långsam, men del vägs upp av alt andelenkvinnor samiidigi har ökal sä pass mycket när det gäller både värd- ochundervisningsyrkena. talar helt rikligt om de mindre högskolornai sammanhanget. Ja, del är de som gör alt snedvridningen inte är slörre än denannars skulle vara. Han släller sin förhoppning till del lillträdessyslem somhar beslutals, men del träder i kraft först . Han säger all dessa beslulkommer att fä stor betydelse för del fortsatta arbelel med en utjämnadrekrylering till högskolan, men hur skall vi vela del? skullekunna säga all han hoppas alt besluten skall få den effekten, men han kaningalunda vara säker. Han konslalerar också att del självfallet är för lidiglall kunna avläsa effekterna av något som skall träda i kraft . Nej, jag lycker att det hade varil bättre om BengtGöransson hade svarat pä och gäll in på den fråga som jag ställde om vilkastimulerande åtgärder som kan vidtas för rekryteringen lill högskolan. Hankunde dä ha svarat: Ja, visst har vi åtskilliga problem på högskoleområdet, menmed gemensamma krafter kanske vi ändå skall kunna lösa dem. Dessa yrkesutbildningar - jag tänker dä nalurliglvis inlei förslå hand på de tekniska linjerna och inte heller pä läkarlinjen, ulan pådel tidigare filosofiska fakultelsområdel - är inle särskilt lysande. Jag harsjälv undervisat i några decennier vid ett universitet och kan konstatera, attvad vi universitetslärare än är sä inle är vi några lysande yrkesutbildare. Vikan lära ut precis vad vi har fått lära oss , och vi kan ge detämnesteoretiska kunnandet, men de rent praktiska yrkesuppgifterna skötsbetydligt bättre av andra, som förelag, organisationer, förvaltningar eller vaddet kan vara fråga om. Här har dock inriktningen på yrkeslivet varil sä slarkall del kriliska länkandel har kommit i efterhand. Det är ingalunda bara jag,, som säger detta, utan del är ett genomgående tema i deballen. Jag läsle senasl i går Dagens Induslri, som med anledningav att av har tillsatts somutredningsman för att komma lill rälla med dessa frågor, skriver:"Högskolans klassiska uppgifl att ge ämnesteoretiska kunskaper och förståelseför vetenskapliga metoder behöver en renässans. Praktisk och pruduktionsnärautbildning kan med fördel ske ulanför högskolans ram." Man borde försöka förklara bristerna i del nuvaranderekryleringssyste-met. talar om arbetslösheten, som har betyttmyckel. Ja, man kan naturligtvis nämna det vansinniga lönesyslemd, som gör altde offenlliganställda akademikerna i är sämre betalda än i något annaleuropeiskt land. Vi skulle också kunna gå in på skatlesystemd och den roll somdet spelar. Över huvud lagd finns del en mängd olika åtgärder som vi gemensamtskulle kunna vidta. Inle minsl forskning i Ijänsten för alla universitetslärareskulle slälla dem på samma nivå som universildslärare i andra länder. I ställetför att mer eller mindre konstatera all vi befinner oss i den bästa av världar,borde säga: Okej! Del finns mycket att göra här. Lät ossgemensamt försöka sätta oss ner och komma till rälla med alla de 18 april1989 19 (vpk): högre utbildning De problem som tas upp i interpellationen ochinterpellationssvaret, nämligen den sociala snedrekryteringen och den s.k.gymnasifieringen av högskolan, tror jag inte att man kan komma till rälla medgenom all enbart vidla åtgärder för högskolan i sig själv. Den socialasnedrekryteringen måste angripas redan i . Det är nämligen igrundskolan som den slörsla sorteringen av elever sker, beroende päklasstillhörighet. Några åtgärder från sida när det gäller all setill att skolan inle fungerar som dl sorteringsinslrument var det länge sedanvi såg i denna kammare. Men jag tror naturligtvis också all del finns ålgärderinom själva högskolan som är vikliga all vidla. Del handlar om högskolans egenundervisnings- och verksamhdsslruktur. Man bedriver undervisning på ett sådanlsätt eller alt del blir mycket svårt för l.ex.ensamstående föräldrar att ta del av högskolans utbildningsutbud. Jag tror att högskolans utveckling till att bli mertillgänglig för fler grupper i samhällel inle gagnas av nedskärningar.Högskolan har minsann varit utsatt för en rad nedskärningar under 80-talel. Mansäger ibland att nedskärningar och besparingar leder lill nytänkande ochuppfinningsrikedom. Men de nedskärningar som görs vid högskolan tror jag harlett till all man ramlat lillbaka i gamla beprövade hjulspär. Dessa beprövadehjulspär har minsann inte lett till någon ökad rekrytering från socialgruppersom är lågt representerade vid högskolan. Jag ser hot framöver mot högskolan och dess möjlighet attrekrylera människor till utbildning som samhället behöver. De hoten kommerbl.a. från den alltmer tilltagande intern- och uppdragsutbildningen, somkapitalstarka förelag bl.a. kan erbjuda sina anställda. När det gäller "gymnasifieringen" avgymnasieskolan har vi från vpk:s sida vid upprepade tillfällen fört framförslag om en s.k. vetenskaplig grundkurs som en obligatorisk del avgrundutbildningen. En sådan vetenskaplig grundkurs skulle, tror vi, stimuleravetenskapliga diskussioner inom högskolan, leda till en högre grad avsjälvständighet och kritiskt länkande inom den högre utbildningen samt tillskapandet av en gemensam vetenskaplig grund för all högre utbildning. En sådanvetenskaplig grundkurs skulle vara en naturlig start pä högskoleutbildningenoch markera en kvalitativ brytning med gymnasieskolan. Dessutom motverkar denen snäv nylloyrkesulbild-ning. beslutade , med anledning av envpk-molion, all en vdenskaplig grundkurs bör övervägas närmare. Del skulle varaintressant om utbildningsministern ville kommentera detta beslut. Inom vpk villvi naturligtvis att övervägandena av en vetenskaplig grundkurs påskyndas. Utbildningsministerns svar på interpellationen är dlförsvar av tidigare fattade beslut. Vi i vpk ställer upp bakom linjesystemet, men vi tycker all vi lever i en föränderlig tid, vilket ställer andra krav på linjesystemet. 7 protokoll 1988/89:97- 98 Om rekryteringen till högre utbildning därför haelt ökal inslag av fria poängblock inom linjerna. Utbildningsministerns svar är också ell försvar för andrasoptimism inför den pågående ulvecklingen. Men, , även om vi istort sett är positiva lill högskolans ulveckling och utvecklingsmöjligheter,måste vi inse att del finns problem, l.ex. beträffande rekryteringen ochutvecklandet av ell självständigt och kritiskt tänkande vid högskolorna. Jagskulle önska att utbildningsministern kunde peka på några tänkbara åtgärder föratt komma lill rätla med några av de problem som vi vel finns. Vilka ålgärder ämnar regeringen vidta eller föreslåriksdagen för alt nya grupper, människor från socialgrupp 2 och 3, skall fä ladel av det utbildningsutbud som högskolan förmedlar och som de själva viaskattsedeln är med och belalar. Kan tänka sig en fortsattulveckling och utvidgning av förnyelsefonderna? Vart log de vägen? De skullebli decenniets största jämslälldhetsreform och den störstautbildningspoliliska reformen. Skall pengarna nu gä tillbaka till företagenigen? Hur skall de offenlliganställda framöver kunna garanteras en fortbildninginom sina så viktiga yrken? Detta är några frågor, herr talman, och jag hoppas all vikan dryfla dem längre fram i debalten. 20MARIANNE (): Enligl uppfattning är del viktigtatt varje människas resurser utnyttjas på bästa säll, all var och en får denulbildning och det arbete som passar den enskilde personen bäsl. Delta bör skeoberoende av var i landet man bor, oberoende av ekonomisk och social bakgrund.Vi är också övertygade om att anlalel människor som går till högre utbildningmåste öka i framliden. Utbildade människor behövs för alt vi skall klarakonkurrensen med omvärlden, för all vi skall ha en chans all klaramiljöproblemen. De behövs för alt vi skall ha kunskap att hantera l.ex. den nyabiotekniken och för alt människor skall kunna della i den demokratiskaprocessen i ett komplicerat samhälle. Detta är bara några skäl. Därför är detvikligl all utbildningspolitiken är offensiv, alt man inle så snarlrekryteringen till någon linje sviktar skär ned anlalel platser. Vi kan talärarutbildningen som exempel. Regeringen tänkte inte starta utbildningen iKalmar, och , men kommer det lyckligtvis all bli så. Del är i stället viktigt alt pä elt positivt sätt inomhela utbildningsväsendet och även på andra områden i samhällel visa vilkelvärde en bra utbildning har för den enskilde individen. Del gäller också allskapa förutsättningar rent praktiskt för att så många människor som möjligtskall få tillfälle till högre studier. Därför har vi i cenlern så envist drivitkravet på decentralisering av den högre utbildningen. Vi är glada för att delnu blir en högskola i fyrsladsområdet, i . Del gäller alt också ge ekonomiska förutsättningar föralla att studera. Utformningen av studiemedelssystemet har stor belydelse. Itakt med alt studiemedelssystemet under de senasle åren har urholkats ochförsämrats har också den sociala snedrekryteringen ökat. Det hänger alltsåihop. Den reform som genomfördes vid nyåret är en förbättring, men den löserinte skuldfrågan. Forlfarande får de som efler studier går ul i yrkenmed inlesärskilt hög lön oacceptabelt höga sludieskulder. Undra på all de kanske istället väljer att ta ett jobb, eftersom det är gott om jobb . Men del äregentligen inle särskill bra för samhällel. Vårl förslag om studielön och enmindre låneandel skulle göra del lättare all rekrytera ungdomar som inte kommerfrän sludievan miljö till högre ulbildning. Jag hoppas verkligen att regeringen följer utvecklingeninom högskolan och är beredd att vidla offensiva ålgärder för all öka antaletsluderande i framliden. Därmed skulle regeringen bidra till att minska densociala snedrekrytering och även den regionala obalans som råder beträffandehögre studier. Om rekryteringen till högre utbildning Både och ärnågot upphetsade av alt jag lycker att man kan påpeka alt livet inte alllid ärpest och plåga, att vissa saker ändå har gått ganska bra. Jag vidhåller denuppfattningen och vill även i della sammanhang hävda detta. När exemplifiera, säger han att de mindre högskolorna är förklaringen tillall del inle är en ännu snedare social rekrylering än det hade varit annars. Isjälva verket har han därmed styrkt del jag sade, nämligen att högskolereformen1977 faktiskt inle är ett fiasko. Dä har den hafl effekt. Del var del jagtillät mig påpeka. Del kan alltså finnas en rad faktorer som påverkar rekryteringen. Jag vill också när det gäller den undersökning somåberopas rekommendera att man inte tar till sig barapressmeddelandena och del som står alt läsa där, utan alt man avvaktar någoloch försöker analysera. För egen del har jag inle gjort del fullständigt. Jagvågar alltså inte säga att det som har stått refererat är fel eller all detinte är tillfredsställande. Jag kan bara konstalera alt under rubrikenDefinitioner i den sammanfattning som jag har fält av undersökningen sägs om jämförbarhet:Jämförelser av den sociala rekryteringen lill högskolan över liden är svår.Vissa jämförelser är möjliga, men man kan aldrig fä fullständig jämförbarhet. Jag tycker alltså att man, innan man gör de stora svepandeutdömandena av hur den sociala rekryteringen till högskolan ser ut, bör funderalitet grand över vad del är som faktiskt redovisas, vad som faktiskt styrks. Jag kan liksom konstatera att vi inte allshar nått dithän som han, förmodar jag, och jag hade önskat och hoppats. Den somhar en önskan alt förändra världen måste självfallet alllid bäras av enbetydande otålighet och tycka att det går för långsamt. Jag kan ändå lycka alt del kan finnas förklaringar tillall vi inle alllid kommer fram så fort som vi hade önskat i andra former än ide organisatoriska former där förklaringarna i regel söks. säger all universitetslärare inle är lysandeyrkeslärare, att de är ämnesieordiker och all yrkesutbildningen bör ske ulanförhögskolan. Del vore inlressanl om ville exemplifiera hur han däsyftar pä alt prästutbildningen skall gå till. Får man, när man läser teologi,ha någon anknytning till kyrklig verksamhel, eller skall man renodlautbildningen till en ämnesieoreliskl sludium och ha särskilda prästseminarierhelt ulanför högskolesyslemd? Är det del som syftar på? Om rekryteringen till högre utbildning intressantall få någon form av exemplifiering i det stycket. talar om all högskolan har varit ulsattför nedskärningar och därför ramlat ner i gamla hjulspår. Del kan inle varasamma hjulspår - i varje fall inte samiidigi - som talar om.eftersom talar om nya spär som går åt skogen. Jag kannaturligtvis hålla med om all del är angelägel att vi förändrarskolan. Friare poängblock har vi i hög grad. Vi har återinfört en fil.kand. Jaglycker att det är bra. Det finns inle någon anledning all snävt yrkesinriktaverksamheter som inte behöver snävt yrkesinriktas. Del har funnits dl slagsmarknadsanpassning, men där tror jag inle att högskoleväsendet är boven idramat ulan snarare den under senare är så oerhört upphaussade företagsutbildningen.Alla de managementfilosofer och allt vad konsligt de kallar sig med främmandeord som har störtat runt och talat om hur man skall skräddarsy ulbildningar föratt de skall passa, och alla dessa konsulter som försörjer sig på all ge råd förvilka de aldrig lar ansvar, har sannolikt påverkal ulbildningsinriklningen pähögskolorna, så att vi har fåll en iro all man inom högskoleväsendet i högregrad än nödvändigl skall försöka skräddarsy ulbildningar för alt de skall passaför yrken ulanför. Jag vill till slul, , la upp ett merprincipiellt resonemang. Den sociala snedrekryteringen är naturligtvis i sig dlproblem, men som mål vill jag för egen del starkare än statistisktproportionell rekrylering lill högre sludier sätta önskemålet om en klasslöshdi de högre studierna. Jag tycker alltså alt del är viktigare att universitets-och högskolestudier har en klasslös karaklär än att vi ser lill all detexempelvis när del gäller läkarutbildningen finns exakt rällandel elever frän arbetarklassen, i all synnerhet om denna del avarbetarklassen förutsätter all de automatiskt skall inträda i en överklassdärför att de kommil in på läkarutbildningen. Dä har vi inle vunnit del som ivarje fall för mig är del angelägnare målel, nämligen all fä en högreulbildning som präglas mer av klasslöshd än den gör . Anf.22 (): Jag kan försäkra alt jag har tagit tillmig källkritikens ädla konst. Jag brukar faktiskl gä lill skrifterna och inleläsa pressmeddelanden. Inle minsl min lid som riksdagsman har lärl mig altdetta att läsa pressmeddelanden, i synnerhet dem som kommer från ,kan ha sina risker: Nalurliglvis är inte allt pest och plåga, ,del vore mig fjärran all påslå del. Men jag lycker att kanskemålade ut det hela lilel för vackert, när han skulle gä lill försvar för delsyslem som vi nu har all diskutera. Jag nämnde ingenting om "gymnasifieringen" imill förra anförande. Det är naturligtvis inte pä någol sätt så. , att man säger något nedsättande om gymnasiet som sådant om det ger-en kvaliiaiivi bra undervisning, vilket det kanske inte alltid gör. Men när delgör det. så är nalurliglvis gymnasid en speciell skolform. Däremot ärgymnasifieringen på universilelssladid inte någonting all föredra. Vadförstår vi med gymnasifiering? Jo, denna korvstoppning, detta tragglande,denna lärarledda undervisning till varje pris. Del är delta som i alllför storulslräckning har fortsatt upp pä universitetsnivån och som ingalunda är allföredra. Där skall man lära de studerande ell kritiskt och självständigtlänkande, och del gör man inte genom att bedriva undervisning på samma sätt somi gymnasid. Vi nämnde inte någonting förut om ett av de verkligt sloraproblem som har dykl upp och som diskulerades på den konferens pä WennergrenCenler som jusl har sluiat och som jag hade tillfälle att bevista i varje falli går. Där tog man som sagl upp några av de problem som vi har att brottas medinle minsl på spräksidan. En undersökning av Helmul Miissner angående lyskansställning visar an del inle någonstans i är sä dåligl slälll som iSverige. Inte ens i har man en pä någol sätt sämre undervisning i tyskaän vad vi har i utan tvärlom en myckel bättre. är det enkalastrof som hotar- alt vi här i landet inle kan främmande språk sä som viborde kunna. Vi borde över huvud lagd inrikta oss på att stärka kvaliteten överhela linjen. Vi har inle råd att vara näst bäsl eller nummer tre, vi måsle varabäsl. Det kan vi bli genom att inrätta särskilda "excellent centers"och alll vad det kan vara fråga om. Vi måsle se till all verkligen la fram detallra bäsla. Del är sådanl som vi borde ägna oss ål i slällel för att försvaraelt syslem. som måhända har sina förtjänster men som ändå har alllför mångapålagliga brister. Om rekryteringen till högre utbildning 23BJÖRN (vpk); Mina politiska ambitioner när del gällerklasslöshd sträcker sig en bra bil längre än till läkarutbildningen. Vi har fria poängblock, säger . Ja, lillviss del har vi det, men det tycker inle är tillräckligt, och därförsäger att del bör utredas om man kan införa yllerligare friapoängblock inom de befintliga linjerna vid högskolan. Den nyamalemalisk-naturvelenskapliga utbildningen var dl steg i räll riktning, där maninle från början låser fasl kommande valmöjlighder. Jag försökte få i gäng en debatt om problem som vi slårinför , och jag försökte få i gäng en debalt om de problem som vi stårinför längre fram, när del handlar om all lill högskolan rekrytera tillräckligtmänga människor som vill ägna sig ål högre sludier. Men nappadeinte på den kroken. Låt oss dä la fasta på de små och medelslora högskolorna.De är bra, och de har varit mycket bra när del handlar om regional ulvecklingoch all lillgängliggöra högre ulbildning för fler människor i det här landel.Men samiidigi kan man se att de kanske är lilel underförsörjda. Vid desmå och nya högskolorna ulgör de anslällda av sluderanddald, medan deanställda på universiteten utgör av studerandetalet. är kallafakla och leder naturligtvis till frågan: Hur skall vi gå vidare med utvecklandetav den nya högskolan? Hur skall vi förstärka högskolornas regionalpoliliskaroll, deras möjlighel och uivecklingspolenlial när del gäller alt sprida delkriliska länkandel i landel? Hur skall vi förslärka derasutvecklingsmöjligheter till all bryta en social snedrekrytering? Hur skallderas struktur kunna förändras, så att fler 8 protokoll 1988/89:97-98 Om rekryteringen till högre utbildning kvinnorlockas lill högre studier? Det är där som reserven finns, orn jag får uttryckamig så vanvördigt, i fråga om rekrylering till högre studier. Jag beklagar om jag gör genom att inte anta hans inbjudan till debatt i det här stycket. Skälettill att jag inte gör del är alt jag tycker att det är en viss poäng i allinterpellationsdebalten förs om del tema som har presenterats avinterpellanten, som var . Jag är nalurliglvis mycket glad över allBjörn vill della i den deballen, men jag ser det inle som angelägetatt ta en deball mellan honom och mig och lämna ät sitt öde utepä högerflajen. säger att det i lalel om gymnasifieringeninle ligger någol smädligt, men han väljer att beskriva gymnasiundervisningenså, alt del är lärarledd korvstoppning och ett ensidigt tragglande. Jag skulledå aldrig vilja gå i den gymnasieskola som beskriver på delsätlel, och jag hoppas att inte heller några av våra ungdomar behöver gä i ensådan skola. Vi vill ju redan i och i gymnasieskolan i höggrad uppmuntra våra barn och ungdomar alt länka självständigt och kritiskt.Tänker sig alt det skall ske någon märklig metamorfos i18-årsäldern, att eleverna skall traggla, vara lärarledda och bli fullsloppademed kunskaper, som är utifrån givna och definierade, under gymnasieskolan föralt så vid plötsligt träda in i en helt ny lillvaro där derasindividualild skall respekieras? Del beskriver är i själva verketvad som möjligen kan vara en svaghet: det är en process som måste leda lill vid inlrädel på universildd är mogen för ett självständigt kritiskttänkande. Då kan man inte utan vidare avvisa den undervisningsform som finns igymnasiet. Sedan parenldiskt, herr talman, några ord omspråkundervisningen och undervisningen i tyska. I vårl samhälle, med dessstarka inriktning mot del anglosaxiska spräkområdd och med en slark prägling imedia och i kullursfären av del engelska präkel ulöver svenskan, har under enperiod det tyska språket hafl svårigheter all hävda sig. Jag tillåter migemellertid - pä den punklen ber jag om överseende - att tvivlapå att man i har ell bättre resultat i fråga om tyskundervisning, i lällare skulle träffa på personer som har möjlighet att hanteratyska språket i tal och skrift, än man gör i . Den uppgiften, BirgerHagård, är faktiskt inle sannolik. 25 (); Jag irodde inle heller all del var möjligl,, alt man i hade bättre tyskundervisning än i Sverige.Men jag får böja mig för Helmul Miissners ulredning, som han har gjort förStockholms universitet. Den är säkert tillgänglig för på sammasäll som den varit för mig. är ju elt anglosaxiskt land där man har bådeengelska och franska som modersmål. Av ulredningen framgår alt man i har76 professurer i tyska. Man har en folkmängd som är sä slor somSveriges. I har vi fem professurer. Vidare gås igenom. En radolika länder las upp, och faktum är, - och del är ell dyslerlfaktum - all vi harsämre resurser för tyskundervisningen i än man har i något av de ländersom del redogörs för i utredningen.