prot · GC0925 · 1988-12-31 00:00:00 — 1 näringsutskottels betänkande 1 behandlas ett antal motionerangående stimulanser för ökad användning av returpapper m.m. Utskottetdelar motionärernas uppfattning, all en ökad användning av Prot.1988/89:25 returpapper i massa- och pappersindustrin är värdefull och nödvändigbåde ur energisynpunkl och ur nalurresurssynpunkt. SIND har isin rapport, som bygger på en utredning som man har fått i uppdrag avregeringen alt göra, pekat på att efterfrågan på returpapper inom något årkommer att öka snabbare än insamUngen. Det här är naturligtvis ett problem. Delbehövs därför mer information på detta område. Vi har onekligen en ganska storpotential. När det gäller tidningspapper samlas in. SIND:s rapport bereds i regeringskansliet.Man får väl förvänta sig någon form av reaktion. Miljö- och energiministern har i ett frågesvar häri anfört att det är angeläget att insatser görs för att ökainsamlingen av relurpapper. I del frågesvaret angav hon också vissa vägar. I detta betänkande finns det en gemensam reservation frånvpk och . Reservationen ansluter till önskemålet stat, kommun och landsting samordnar sina inköp och sin försäljning avpappersprodukler i en gemensam organisation. Jag vill sedan något kommenterareservationen. Såvitt jag förstår finns det inget hinder för att kommuneroch landsting har den samordning som det talas om i mofionen.Utskoltsmajoriteten menar all de två induslriägda inköpsbolag som vi har och somsköter huvuddelen av inköpen när del gäller relurpapper fungerareffektivt och bra. De utgör alltså inle något hinder. Motionärens krav kansåledes tillmötesgås av kommunerna, ulan inblandning från riksdag och regering. NO prövade 1984 ett klagomål från kommunerna om attbrukens inköpssamarbele skulle leda till prispress på returpapper, vilket leddetill att kommunerna fick problem att klara en egen hantering. NO kunde intefinna att så var fallet. Priset på returpapper är förhållandevis högt i Sverigejämfört med priset i omvärlden. I har man arbetat med tanken på att bildaett bolag för ändamålet. Enligt vad utskottet har erfarit har man där efteröverläggningar med bruket och dess inköpsbolag beslutat att tills vidareskrinlägga planerna på ett gemensamt inköpsbolag. Med det anförda yrkarjag bifall till utskottets hemställan och avslag på reservationen. AnL 91VIOLA (vpk): Jag har litet svårt att förstå varför inteutskottet, med den utgångspunkt som nu gett ullryck för, likagärna kunde säga ja till det förslag som vpk har framställt. Det skulle i såfall röra sig om en positiv behandling, där ställde sig bakomullalandet att en samordning mellan stat, kommun och landsting behövs. Allatycks vara överens om att det är viktigt att öka insamlingen av papper och attpapperet också kommer till användning på rätt sätt just av resursskäl.Fortfarande importeras faktiskt papper. a. till exemplet ochHylle Bruk. Hylle Bruk har utökat maskinparken så att man skall kunna taemot ytterligare papper. Men det kommer inte att räcka . Jagmenar - och tydligen är det också uppfattning, med tanke på vadhon uttalade här i riksdagennyligen - att konjunkturerna inte kan få bestämmas på detta ryckiga sätt och avt. ex. de enskilda pappersbruken. Det är därför en gemensam organisationbehövs, som kan se till att del blir en jämnare avsättning och en bättreinsamling över hela landet. Såvitt jag förstår borde och de andra i utskottet redantidigare ha sagt ja till vårt förslag. Jag kan kanske få ett förtydligande nufrån talarstolen. Menar att vi skall uppfatta detta uttalande såatt och utskottet - och - helt enkelt ställer sig bakomatt en samordning och en gemensam organisation, som kan hjälpa bl. a. dekommuner som fortfarande inte över huvud taget har satsat på insamUng, kommertill stånd? AnL 92 (): påpekade att man från SIND sagt att förbrukningen ökarsnabbare än insamlingen. Del kan man naturligtvis inte veta så säkert på SIND.Jag hoppas att man har fel och att det ökade intresset som kan noteras i allakommuner för sopsortering och återanvändning -vUket bl. a. har inspirerats avmiljöpartiet - kommer all leda till en kraftig ökning av återanvändningen. PåSIND kunde man naturligtvis inte förutse årets valutslag när man skrev sittyttrande. Om återanvändningen inte skulle öka utgår vi från att alla ansvarigamyndigheter, var och en på sitt håll, sätter i gång med en ökad information ochpropaganda för återvinning. Detär alldeles klart att del står staten. och Landstingsförbundetfritt att även ulan initiativ från sida inleda ett samarbete när detgäller att förhandla med de monopolföretag som köper pappersavfall. Jag hoppasatt de gör det. Risken finns att de inte gör det, och att de små kommunerna dålämnas utanför. De små kommunerna har dåliga möjligheter att förhandla ompriser och har dessutom kanske högre transportkostnader än andra kommuner. Ettinitiativ från sida i enlighet med vpk:s motion skulle därför varavärdefullt. AnL93 (): Till och vill jag ställa följande fråga:Vore det rätt av alt göra uttalanden som kan leda fill att kommuneroch landsting tvingas in i en situation där de löper en uppenbar risk att fåsubvenfionera råvaror till industrin, som är ganska betalningskraflig?Enligt mitt och utskottets förmenande vore del helt fel. Denna risk är ganskauppenbar. TillLars vill jag säga att jag hoppas SIND har fel. Insamlingen avtidningspapper i landet ligger fortfarande pä . Jag hoppas alt viskall få i gång insamlingen så att vi kan hålla takt med efterfrågan. Det ärjust de informationsinsatser som behövs som tog upp i enfrågedebatl här i för någon vecka sedan. Detär också viktigt att notera att insamlingen till stor del sker på ideellgrund. Vi har här missionsförbund och idrottsföreningar som på ett myckel fintsätt kan skaffa sig inkomster just genom pappersinsamlingar. Vi har faktisktfått 250 av 284 kommuner all ta vara på sitt relurpapper. Jag förväntar mig attde kommuner som inte kommit i gång är på väg. 1988/89:25 Mankan bara konstatera att del finns län där man har försökt få till stånd 16 november 1988gemensamma inköpsbolag. Men företrädare för en kommun i ett sådant län har vid samtal i dagpåstått att det absolut inte finns någon ekonomi i att P PP kommunerna skall hantera och sortera relurpapper själva. lon papper saknas ,vilket innebär alt del skulle bli fråga om starka subventioner om vi tvingarkommunerna in i en sådan situation. AnL94 (): Om staten skall ta ett initiafiv fillsammans med kommunerna förförsäljningssamarbete när det gäller returpapper, vore del väl inte ur vägenall uttalade sig för detta. Hur detta skulle kunna leda tiU lägrepriser på papper än dagens, när de enskilda kommunerna förhandlar med enmonopolislisk inköpsorganisation, kan jag inte förstå. Vinoterar naturligtvis alla med glädje vad har sagt i omökade ansträngningar för ålerinsamling av papper. Vi hoppas att det med dessainitiativ inte skall behövas några ytterligare uttalanden från sidade närmaste åren. Därför har vi i inte stött någon av mofionerna. AnL95 (vpk): När så kategoriskt konstaterar att en följd av ettuttalande från i enlighet med vpk:s förslag utan tvivel skulle ledatill att staten måste gå in och subventionera råvaror till industrin kräver detfakfiskt en förklaring. Detta är ett ensidigt sätt att se på del hela.Utgångspunkten är i stället att med en sådan samordning som vi skulle vilja haökar maklen hos alla dem som sluter sig samman och att de inte skulle tvingasfill reträtt och förlora resurser gentemot de stora starka kapitaUstiskakrafterna, som också talat om. AnL96 (): Jag utgår från, , att det är precis den bedömning somGöteborgs kommun har gjort i och med att man också har skrinlagt planerna pådet inköpsbolag som man planerade. FörLars måste jag påpeka att 1975 tog ett initiativ då man gavkommunerna i uppdrag att påbörja pappersinsamling. Jag är helt övertygad om dag efterfrågan ökar kommer också priserna att öka, vilket möjliggör bättreekonomi och eventuellt också att man får i gång denna typ av verksamhet. Med del anförda yrkar jag bifaU till utskottets hemställan och avslagpå reservationerna. AnL97 (vpk): : Jag hävdar att exemplet inte är relevant. Vad vi har talat om är bl.a. de mindre kommuner som inle har klarat av situationen och som skulle tjäna på en annan organisation. Del är detta vi har hänvisat till. Anledningen till att har fattat sittbeslut är att man bl.a. har hänvisat till , som sade. Det är den 128 bedömning som man gör i , men dethandlar både om ett bruk somligger ganska nära, och det handlar om en av landets största Prot.1988/89:25 kommuner. Det är inte om dem som vi i första hand har talat, även omockså de borde finnas med. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. Kammaren övergick till alt fatta beslut i de förevarandeärendena. Mom. 1(utredning om ändrade former för ersättning vid arbetsskada) Utskottets hemställan bifölls med 225 röster mot 57 förreservafion 1 av m.fl. i motsvarande del. Mom. 2 (handläggningstiderna för arbetsskadeärenden) Utskottets hemställan bifölls med 260 röster mot 20 förreservation 2 av Margö . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 4 (översyn av arbelsskadeförsäkringen) Utskottets hemställan bifölls med 246 röster mot 35 förreservafion 3 av och i motsvarande del. Mom. 5 (samordningstidens längd) Först biträddes reservation 1 av m.fl. imotsvarande del med 60 röster mot 37 för reservation 3 av ochMaria i motsvarande del. 179 ledamöter avstod från alt rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 190 röster mot56 för reservafion 1 av m.fl. i motsvarande del. 36 ledamöteravstod från att rösta. Mom. 6 (ersättning för ulredningskostnader) Utskottets hemställan bifölls med 174 röster mot 105 förreservation 4 av m.fl. Mom. 8 (livränta fill egenföretagäre) Utskottets hemställan bifölls med 182 röster mot 101 förreservafion 5 av m.fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls. 1988/89:25 betänkande 1 Mom. l(fästen för särskilda skyddsanordningar för bam) Meddelande om en särskild debatt om trafikpolitiken och dess konsekvenser för miljön Utskottetshemställan bifölls med 259 röster mot 18 för reservationen av . Mom. 2-24 Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 a (enförutsättningslös översyn av jordförvärvslagen) Utskottetshemställan bifölls med 244 röster mot 35 för reservation 1 av ochBengt . Mom.2 (inskränkning av jordförvärvslagens tillämpningsområde) Utskottetshemställan bifölls med 229 röster mot 54 för reservation 2 av m.fl. Mom.5 (villkor om bmkning och bosättning) Utskottetshemställan bifölls med 222 röster mot 60 för reservafion 3 av . Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2 (inköps- ochförsäljningsorganisation för pappersprodukter) Utskottetshemställan bifölls med 250 röster mot 33 för reservationen av . Övrigamoment Utskottets hemställan bifölls. 8 § Meddelande om ensärskild debatt om trafikpolitiken och dess konsekvenser för mi|jön AnL98 TREDJE VICE TALMANNEN: Påbegäran av har talmannen, efter samråd med kommunikafionsministernoch de av partigrupperna utsedda ledamöterna av talmanskonferensen, beslutatatt anordna en särskild debatt om trafikpolitiken och dess konsekvenser förmiljön vid början av det arbetsplenum som har utsatts till onsdagen den 23november . Ärendebehandlingenbörjar så snart som debatten är avslutad, ca . 9§ Anmäldes och bordlades med anledning av prop.1988/89:46 om inkomstskatten för , extra avdrag förfolkpensionärer, uppbörd av B-skatt och kvarskatteavgift på 1988/89:Skl9 av m.fl. (m) 1988/89:Sk20 av m.fl.(vpk) 1988/89:Sk21 av m.fl. (vpk) 1988/89:Sk22 av ()1988/89:Sk23 av m.fl. (fp) 1988/89 :Sk24 av m.fl.(mp) 1988/89:Sk25 av () 1988/89:Sk26 av m.fl.(c) 10§ Meddelande om interpellationer Meddelades alt följande interpellationerframställts 1988/89:67 av AlexanderChrisopoulos (vpk) till statsrådet om anknytningsinvandringen: Utlänningslagens avsnitt som regleraranknytningsinvandring och framför allt bestämmelserna om tillfälligt ochperiodiskt uppehålls- och arbetstillstånd för utländska medborgare som giftersig med svensk medborgare eller person som har rätt att vistas i landet harvarit föremål för omfattande debatter och starkt ifrågasättande. Särskiltden praktiserade två-årsregeln har i många fall använts till att bedriva renslavhandel med framför allt kvinnor från . Enligt vår uppfattningbygger den nuvarande utformningen av lagstiftningen på en nästan paranoidrädsla för att det finns massor av folk som gör allt för att komma fillSverige. Den nuvarande utformningen bygger också på en hypotes om att mångaäktenskap med ufiändska medborgare är skenäktenskap - vilket det ärlagsfiftningens avsikt att förhindra. Medhänsyn fill de mycket negativa konsekvenser som den här lagstiftningen har förframför allt utländska kvinnor viU jag fråga invandrarministern: Är invandrarministern beredd att medverka till enförändring av utiän-ningslagen så alt dessa negativa konsekvenser elimineras? 1988/89:68av (vpk) till industriministern om sysselsättningen iHallstahammar: Tidigt började de första tecknenpå en kommande stålkris synas i kommun, trots att dennafidsperiod i efterhand har betrakts som något av "rekordår" förindustrin. Det var Bergslagsproblema-fiken som började synas. Nedskärningar ochavskedanden blev verklighet vid 1988/89:25 denstörsta industrin, (företagen har bytt namn och delats upp i olika omgångar). Genom s.k. naturlig avgångminskades [ personalstyrkan successivt. När man senare i börjanav 80-talet stod inför "Bmkels"nedläggning så kunde man vid en lillbakabHck konstatera att ett " par "bruk", räknat i antalet anställda,redan försvunnit i all tysthet. oArbetslösheten var hög. o Antalet tomma bostäder var ca 300, med ensammanlagd kostnad för kommunen på 60 milj. kr. Industrin hade med hjälp avstatliga medel lokaliserat nya anläggningar fill i stället för fillHallstahammar. I detta läge blev Bergslagsproblematiken meraallmänt debatterad också i . Bergslagsdelegationen skapdes.Stödområdesindelningen ändrades, och det sades alt Bergslagskommunerna skullebehandlas särskilt förmånligt av staten i fråga om ny sysselsättning. Hallstahammarskommun arbetade intensivt med problematiken. Småförelagen stöddes på olikasätt i det kommunala arbetet. Kommunen och staten delade på kostnaderna för attminska bostadsbeståndet. Ett nytt skatteutjämningssystem infördes som hjälpteupp situationen. Mennågon särskilt förmånlig behandling i fråga om lokalisering av verksamheter kanman inte finna från samhällets sida. Kommunen arbetade dock mycketambifiöst med all iordningsslälla ett nytt industriområde. Grundinvesteringarom 9 milj. kr. gjordes och arbetet med att få fram ny industri forcerades. Detnumera kända företaget fanns på ritbordet och i de ekonomiskakalkylerna. Men det behövdes mer pengar i etableringsslöd. Regeringen sade nej.Frågan bearbetades under . Kommunen uppvaktade regeringen. Under liden framkom att invandrarverket behövde ettregionkontor. skrevs ett avtal gällandeför mellan kommunen och invandrarverket. En omändring av de förut lommabostäderna tog fart, varefter invandrarverket tackar för sig och Hallstahammarlämnas. Regeringengav del nödvändiga lokaliseringsslödet så företaget kunde etableras.Detta skedde dock inte i utan i en annan kommun som också behövdetillskott av arbetstillfällen. Den länge efterlängtade statligautlokaliseringen av invandrarverkets regionkontor flyttades från Hallstahammartill . Ett statligt verk handlar här i uppenbar strid med av regering ochriksdag uttalade regionalpolitiska mål. Hallstahammarfinns kvar med en hög arbetslöshet på och trots stor aktivitet frånkommunens sida sviker staten. Mot bakgrund av ovanslåendevill jag fråga industriministern: Vad tänker industriministerngöra för alt nu stödja det fortsatta arbetet med att skapa ny sysselsättning ikommunen? Vad kommer regeringen att göraför att statliga verk skall kunna utnyttjas för att uppfylla uttalade politiskamålsättningar t.ex. inom regionalpoli- 132 "l"- 11 §Meddelande om fråga Prot. Meddelades att följandefråga framställts ~~ 1988/89:259av () till kommunikationsministern om Säröleden utanförGöteborg: har ulan att höra kommunen beslutat attfr.o.m. nyår ta över ansvaret för utanför . Vägverkethar regeringsuppdrag att efter samråd med kommunerna föreslå vilka övergripandevägar som skall tas över av staten, men det uppdraget skall inte redovisasförrän den 1 juH 1989. Vilkaåtgärder planerar statsrådet att vidta? 12 §Kammaren åtskildes .