prot · GC0992 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag har därförberäknat medel för ytterligare personalförstärkning för framför alltmiljöskyddsarbetet inom departementet. När det gäller personal vid kommunerna har jag vidåtskilliga tillfällen framfört att kommunerna själva nu måste prioriteramiljöfrågorna och förstärka resurserna för miljöarbetet. Så sker också i storutsträckning. Enligt uppgift kommer kommunerna bara under detta år att tillföradrygt 200 tjänster för miljövårdsarbete. Vidare har många kommuner storaorganisationer på den tekniska sidan och byggnadssidan, inte minst sedanmiljonprogrammets dagar. Jag tror att det skulle vara möjligt att ge en del avde människor som arbetar där nya spännande arbetsuppgifter inom miljövårdsområdet. Jag vill också peka på att det även på företag ochmyndigheter finns många tjänstemän med en lämplig bakgrund, t.ex. ingenjöreroch naturvetare, som har ett stort miljöengagemang. Jag tror det finns mycketatt vinna genom att i allt större utsträckning använda dessa i miljöarbetet. Ivissa fall krävs det naturligtvis en kompletterande utbildning och forbildning,vilket kommer att bli möjligt i allt större utsträckning genom regeringensförestående uppdrag till UHÄ. Anf.81 (): När jag tackar miljöministern för ett långt och i vissaavseenden innehållsrikt svar lägger jag däri in konstaterandet att miljöministerndelar min oro för personalsituationen. Ur svaret tycker jag mig också kunnautläsa att miljöministern anser att det är en speciellt viktig ochbetydelsefull fråga. Ett betydande antal tjänster skall besättas inom statligaorgan, både på central och regional nivå och inte minst ute i kommunerna.Därtill kommer det tryck som finns från företagen att få kompetentahandläggare. man oftaifrån de offentliga arbetsgivarna. I det sammanhanget är det naturligtvis braatt företagen också får kompetent folk som kan hantera miljöfrågorna. Samtidigtförlorar dock kommunerna utbildade personer. Trots att det nu kommer ett stortantal nya tjänster som miljöministern har redovisat, behövs det ännu flera,inte minst inom den gröna naturvården. Det kan som förrkonstateras att utbildningsapparaten inte har hängt med i utvecklingen. Jag vill nu ställa den fråga till miljöministern som jagtidigare har tagit upp här i . Varför tog man dessa konsekvenser såsent som 1986 och 1988? Denna situation på miljöområdet borde väl rimligen hakunnat förutses tidigare än 1986. En stor delav miljöskyddsarbetet kommer att delegeras tillkommunerna. Kommunerna har således inte den personal som behövs. Då kommer man in på den principiella frågan: Hur blir detmed det ansvar för miljöskyddslagen som skall delegeras till kommunerna omde inte har den personal som krävs? För att fullgöra miljöskyddsarbetet får kommunerna enligtlagstiftningen ett ansvar för att både kontrollera sin egen verksamhet och densom bedrivs av företagen i kommunen. Det finns här en risk för konflikter.Detta visas inte minst av den diskussion som pågår om miljöskyddschefen iLandskrona. Det behövs välutbildad personal som i trygghet oförskräckt vågar gede förtroendevalda, som har det politiska ansvaret, information om och tolkningav gällande lagstiftning. Men kommunerna har, som jag sade, inte denmöjligheten. 1150kommunerfinnsdet maximalt tre handläggare på det här området.I dag utbildas bara ungefär 50 inspektörer i , och 15 personer får enlikartad utbildning i . finns ett överflöd av annonser om tjänster pådet här området i tidningen . Det är traditionellt lättare för destora kommunerna att besätta sina tjänster. I den här veckans annonser var ettstort antal tjänster utannonserade i , fyra i och tre iHelsingborg. De mindre kommunerna är också med, och de har det alltid svårare. hänvisar miljörhinistern till en omplacering av andrabefattningshavare. Det är naturligtvis en väg man kan gå. Men har dessapersoner den kompetens som erfordras? Om omplacering skall ske behövs väl i såfall en betydande fortbildningsinsats. Detta tar i och för sig miljöministernupp i svaret, men det räcker inte med några kurser för att klara detta.Miljöministern hänvisar till andra utbildningar. Men några poängs utbildning imiljövård på t.ex. den sociala linjen är inte på något sätt tillräckligt i dethär sammanhanget. Det ger ju bara den allmänna miljöbakgrund som det är viktigtatt man har inom alla arbetsområden. Jag har ett par kompletterande frågor i anslutning tillmiljöministerns svar. Miljöministern säger att de flesta högskolor som utbildarcivilingenjörer och naturvetare har utökat miljövårdsutbildningen. Hon sägerockså att hon personligen deltagit i en konferens kring den här utbildningen.Min fråga är då: Har UHÄ i tillräckligt hög grad lyckats integrera miljövårdeni de här utbildningarna? En annan fråga jag vill ställa gäller juristutbildningen.Är det inte viktigt att vi får kompetenta jurister och andra handläggare somhar tillräcklig Om ökad satsning på miljöutbildning 4 protokoll 1988/89:92 - 94 Prot.1988/89:92 utbildning i juridik? Är det nu inte tid att vi får enprofessur i miljörätt? 7 april1989 skulle vara mycket intressant attfä miljöministerns synpunkt på detta. Det finns i miljöministerns svar en hänvisning till attdet skett en Om okadsatsning pa ' " ..... ,.,, . överläegnine med länsstyrelserna,kommunförbundet, , miljouibildning bt, b j Industriförbundetoch de fackliga organisationerna. Det skulle vara mycket intressantatt få höra hur alla de här offentliga och privata organisationerna ser på denpersonalsituation som just nu råder inom miljöområdet. ingenredovisning av detta i det svar jag har fått. 82 Miljö- och energiminister : frågar varför ingenting händeföre . Vi har alla skäl att vara ödmjuka inför detta. Såvitt jag vet vardet borgerliga regeringar . Jag tycker att jag och mina medarbetare idepartementet får ett ovanligt fint erkännande. När vi fick möjlighet attverka med större kraft i en socialdemokratisk regering började det äntligenhända någonting på detta område. Tack så mycket! Vi har satsat på kommunerna trots att vi vet att detsaknas resurser, eftersom vi är övertygade om att det är den enda rätta vägenatt gå för att åstadkomma något på miljöns område. Den vägen har prövats närdet gäller skolreformer, bostadsbyggande, social omvårdnad och många andra sakersom har stor betydelse för svenska folket. Efter mycket resande runt om ilandet och deltagande i många överläggningar av olika slag med bådeförtroendevalda och anställda kommunala företrädare är mitt intryck att det härfinns en resurs att ta till vara. Det kommer att ske en stor omsvängning tillett större ansvarstagande för miljön. Det finns naturligtvis kvar konflikter, exempelvis den iLandskrona, som vi måste ta oss igenom. Men det är mycket viktigt att vi sompolitiskt förtroendevalda skickar sådana signaler till dem som arbetar meddessa frågor och till medborgarna såatt de får klart för sig att vi stöder enutveckling i vilken hänsynen till miljön skall väga tyngre på alla områden isamhället. Kommunernas resurser på det här området måste rustas upp. måste ges en större tyngd och få mer resurser, och detbehövs naturligtvis också människor som kan sköta jobben. Det finns en stor oro. Även jag som chef för miljö- ochenergidepartementet drabbas av det fenomenet att samhället, och i synnerhetstaten, inte kan betala de löner som exempelvis näringslivet kan betala, och vihar inte tillräckligt med personal. Detta kämpar vi ständigt med. Det är juingen hemlighet att vi talar om detta när vi träffas, och om vad vi kan göra åtproblemet. är ju inte allting nattsvart. Väldigt många av dem somhar en bra grundkompetens är starkt engagerade i miljön. Till det somuppmuntrat mig hör uppgifterna från undersökningar som sägeratt av ingenjörer och tekniker tycker att arbete medmiljöfrågor och miljöteknik hör till det viktigaste de skulle kunna ägna sigåt. Det behövssjälvfallet vidareutbildning. Men om jag har förstått saken rätt är LarsErnestam själv kulturchef till yrket, det står så i ledamotsförteckning.Jag är själv humanist från början. Vi vågar, med stöd 50 av intensiv självutbildning ochgoda medarbetare, ändå delta i miljödebat- Detfinns många exempel av motsvarande slag. Jag anser att man också skall hasådant i minnet. Jag vill redovisa något om det arbete som faktiskt pågår.Jag fick inte plats för detta i mitt interpellationssvar. har ett centralt ansvar för kunskapsförsörjningenpå miljöområdet. har utökat sin utbildningsverksamhet kraftigttill följd av de ökade behoven. För att ge fort- och vidareutbildning vänderman sig med sin utbildningsverksamhet till personal på länsstyrelser och ikommuner. nu, genomför man en grundläggande utbildningi miljöbrott för åklagare och poliser i samråd med riksåklagaren ochrikspolisstyrelsen. Ett 70-tal personer från hela landet kommer att delta i denutbildningen. Regeringen redovisade i en proposition av iår ett förslag om en ny ingenjörsutbildning på mellannivå. I propositionenbetonas vikten av att miljöfrågorna beaktas i tillräcklig utsträckning inomalla de blivande utbildningslinjerna i ingenjörsutbildningen. Jag vill i det här sammanhanget också nämna att dengemensamma arbetsgruppen mellan miljö- och ochutbildningsdepartementet hade ett möte med UHÄ. UHÄ avrapporteradedet pågående arbetet med att förstärka miljöfrågornas ställning i utbildningsväsendet,dvs. just det som frågade om. Vid mötet redovisades bl.a. arbetetrhed regeringsuppdraget om ett miljöinslag i utbildningarna för administrativa,ekonomiska och sociala yrken samt det pågående arbetet med att utöka miljöinslageti grundskollärarutbildningen, civilingenjörs- och naturvetarutbildningarna. Arbetsgruppen hade ett motsvarande möte medskolöverstyrelsen om . Den skall ha ett motsvarande möte omgymnasieskolan . Det pågår alltså ett mycket intensivt arbete. Jagser ingen genväg. Vi får hjälpas åt att så snabbt som möjligt få den kompetensoch de resurser som behövs för att vi skall kunna bedriva det förstärktamiljöarbete vi är överens om. Om ökad satsning på miljöutbildning Anf.83 (): Miljöministern har en mirakelmedicin som hon tror hjälpermot allt. Det är att i varje sammanhang tala om . 1982 är ganskaavlägset , och det är nu tid att blicka framåt. Miljöminister nu under en haft ansvaret för miljöfrågorna. Vi kan alltsåinte fortsätta att äta denna föråldrade medicin hur länge som helst. Jag ställde några frågor till , och jag ficksvar på några av dem. En av mina frågor gällde utbildningen av civilingenjörer.Det hade varit särskilt intressant att få svar på den frågan, eftersom BirgittaDahl har deltagit i överläggningarna i denna fråga. Enligt den information somjag har fått är situationen inte tillfredsställande, man har inte lyckats förain miljöutbildningen på det sätt som var avsikten. Situationen är nog relativtbra i . Jag tror att situationen också är ganska bra på ellerom det var i , men på de övriga skolorna har man såvitt jag förstår intelyckats integrera miljöutbildningen på det sätt som var avsikten. Man har heltenkelt inte fått plats med denna utbildning. Kommer det att vara så även ifortsättningen? Om ökad satsning på miljöutbildning Jag vill sedan ta upp juristutbildningen. Det har iriksdagen både nu och tidigare motionerats om inrättande av en professur imiljörätt. Jag skulle vilja höra vad miljöministern säger om detta. Är intemiljörätten nu så viktig att den behöver få den stadga som en särskildinstitution under ledning av en professor skulle ha?. De kurser som finns ärnaturligtvis bra. Men till den poängkurs som finns tror jag att det var 200sökande, och man kunde ta in bara en liten del av dem som sökte. Dessutom varstörre delen av dem som sökte inte jurister utan andra personer som behövdedenna juristutbildning. Självklart skall även dessa personer ha möjlighet attläsa in detta, eftersom det är utomordentligt viktigt att andra än juristerläser juridik. Men i den reella och reguljära juristutbildningen måste detfinnas möjligheter att få med miljöutbildningen på ett helt annat sätt än vadsom nu är fallet. Sedan talade en del om de sammanträden,konferenser och överläggningar som pågår. Har det vid de tillfällen dåmiljöministern har träffat alla dessa personer kommit fram information om hurmånga tjänster som behöver tillsättas och hur stor bristen är? Det skulle jagvilja ha reda på. 84Miljö- och energiminister : Herr talman! Jag skulle självfalletaldrig påstå att situationen är tillfredsställande, det vore fånigt, utanvi måste jobba för att åstadkomma en bättre situation. Min beskrivning av alladessa överläggningar är ett sätt att beskriva att vi trycker på och kommer attfortsätta att trycka på. Jag tror inte att vi någonsin kommer till ettsalighetstillstånd vare sig på detta område eller på något annat, utan vi fårarbeta och sträva efter bästa förmåga. Det finns ingen exakt redovisning av hurpersonalsituationen är. Men det är inte bara negativa besked man får. på mitt departement utlyser tjänster kan man fä upp till ett par hundraansökningar från människor från hela landet inom väldigt många verksamheter,inte alls bara inom så att säga traditionella miljöyrken. Man vill göra eninsats. Det finns flera sådana uppmuntrande exempel, och jag tycker att viskall ta till vara också dem, så att vi inte går under i eländesbeskrivningar,. 85 (): Jag anser mig vara miljöoptimist, därför vill jag intesäga att jag deltar i några undergångsbeskrivningar. Däremot är det mycket viktigtatt varje försök att driva miljöarbetet vidare inte får tolkas som enundergångsbeskrivning, då har vi hamnat litet snett. Jag har inte fått svar från miljöministern på de konkretafrågor jag ställde om just civilingenjörsutbildningen och juristutbildningen.Hon har bara sagt att det inte finns någon direkt balans när det gäller antaletlediga tjänster. Jag tar det som ett erkännande från miljöministern attsituationen fortfarande inte är bra utan att det behöver göras mycket mer. Dekommittéer och samarbetsgrupper som vi har fått så många redovisningar ombehöver fortsätta att arbeta, och de behöver påverka utbildningsfolket, så attmiljöområdet får sin plats. Då kan möjligen en undergångsdiskussion vara avpositivt värde även för miljöministern. Jag vill använda min sista tid i denna debatt för att taupp en principiell fråga som ligger litet utanför den direktautbildningssektorn, och det är någon avBirgitta Dahls kolleger som har ansvar för den, även om /89:92 harett övergripande ansvar för allt inom miljösektorn. Om kommuner- 7 april1989 na intekan få den personal som erfordras, även om ordnar brafortbildning och även om det tillkommer kurser osv., kan man då genomföraden delegering av miljöansvaret till kommunerna som är 86 Miljö-och energiminister : Mitt svar på den sista frågan är att situationen ute i kommunernadess bättre inte är av det slaget att vi behöver överväga att ändra pådet beslutet. Överläggningen var härmed avslutad. 21 § Svar på interpellation 1988/89:139 om energipolitiken 87 Miljö- och energiminister : har frågat mig dels om jaganser det solidariskt med att öka elanvändning, dels om jagämnar göra en sammanställning av erfarenheter från energieffektivisering inomnäringslivet och dra slutsatser från denna för framtidens energiefterfrågan,dels om jag ämnar hindra från att investera iproduktionsanläggningar som motverkar energipolitiska beslut, delsom jag ämnar ge lika goda finansieringsmöjligheter, som har, tillkommuner, företag och enskilda som satsar på energisystem i linje medriksdagens energipolitiska beslut. Jag vill, herr talman, inledningsvis erinra om att Jagmånga gånger, bl.a. i denna kammare, har understrukit betydelsen av ettinternationellt synsätt i miljö- och energifrågorna. för miljö-och utveckling-den s.k.Brundtlandkom-missionen - har lyft fram energifrågorna som en avgörande faktorför vår gemensamma överlevnad. Kommissionen har bl.a. visat på de orimligaskillnaderna i den globala fördelningen av utnyttjandet av världens energiresurser. Kommissionen anser att den totala nivån påenergiförbrukningen i den industrialiserade världen ärohållbari längden.Jordens totala energianvändning skulle femfaldigas om utvecklingsländerna år2025 skulle nå upp till samma energianvändning som i-länderna har . Ensådan situation skulle innebära en katastrof för jordens ekologiska balans, isynnerhet om den ökade användningen av energi baseras på icke förnybarabränslen. slutsats - vilken delas av densvenska regeringen - är att den ekonomiska tillväxten måste grundas på eii mereffektiv användning av energi än . Det finns dock inga enkla lösningar på världensenergiförsörjning. Det är t.ex. helt orealistiskt att tro-och här tror jag att jag är överens - att kärnkraft enkelt skulle lösa världens energiproblem. I stället väntar oss ett långsiktigt och svårt arbete. Energitillförseln måste inriktas 53 motförnybara energikällor, och energianvändningen måste präglas av en effektivhushållning. En förutsättning för att de miljömål som regering ochriksdag har ställt upp skall kunna uppnås och för att kostnaderna ielproduktionen skall kunna hållas nere måste elanvändningen begränsas. Det är bl.a. utifrån detta perspektiv som regeringen haruppdragit åt och statens energiverk att klarlägga hur enmiljöan-passad svensk energiförsörjning kan utformas. När det gäller det pågående arbetet med att effektiviseraelanvändningen vill jag påminna om det elhushållningsprogramsom beslutade om . Medelsbehovet för programmet har beräknatstill 400 milj. kr. för en femårsperiod, varav 150 milj. kr. Programmet skall skapa sådana förutsättningar att de möjlighetersom finns att effektivisera elanvändningen fram till år 1997verkligen utnyttjas. Programmet syftar också till att ta till vara delångsiktiga möjligheterna att effektivisera elanvändningen och ersätta el medandra energislag bl.a. inom uppvärmningsområdet. insatser för en hushållning med el och energiär mycket betydelsefulla. Men arbetet för en bättre hushållning med el pågår påmånga håll i landet också utanför . Regeringen följer elanvändningen ochhushållningsprogrammet. års energipolitiska beslut avser jag attredovisa erfarenheterna från och slutsatserna av det pågående elhushållningsarbetet.Om så behövs kommer programmet att skärpas. Låt mig avslutningsvis få erinra om att så sentsom fastställde nya principer för styrningen av . Av dessaprinciper följer bl.a. att fastställer investeringsplanen förVattenfall. Av denna anledning kan inte investeringar ske på annatsätt än som har bestämt. Av de nya principerna följer vidare alt Vattenfallsvillkor när det gäller finansiering m.m. skall jämställas med andra företag. Därigenomfinansierar sina investeringar på marknadsmässiga villkor. Någrasärskilda fördelar har därför inte . Anf.88 (): Jag ber att få tacka miljö- och energiminister för svaret och passa på att säga att jag är glad hon är friskigen. Tyvärr är jag inte lika glad över svaret. Energiministern säger alt regeringen delarBrundtlandrapportens slutsats. Men regeringen handlar inte därefter! IBrundtlandrapporten hävdas ju all industriländerna måste halvera sinenergianvändning för att lämna tillräckligt utrymme till den expansion somu-länderna har rätt till. Svenska och internationella utredningar visar atti-världen kan halvera energianvändningen utan all del blir någon brist påenergi. Förnyelse av näringslivet innebär lägre energiförbrukning, eftersom enny maskin drar mindre än en gammal. tror inte att det går all sparabort mycket energi och lovar i stället att "ta fram den elenergi somefterfrågas". I sin tioärsplan räknar verket med att investera 13miljarder kronor i nya produktionsanlägg- ningar.Jag vill då gärna fråga energiministern: energiministern villig att iBrundtlandrapportens anda sätta upp målet att vi skall halvera vår energianvändningpå ? Elhushållningsprogrammet, som energiministern nämner,märks inte mycket av på fältet. Kommuner som hushållar och har satsat påförnybara energikällor känner sig övergivna. Det vore värdefullt omenergiministern här kunde redogöra för hur mer konkret dessa pengar är tänktaatt användas. säger att inte har någrasärskilda fördelar när det gäller finansiering numera. Men är det inte så attVattenfall kan satsa de stora vinsterna från vattenkraften i nybyggen? Sådanafinansieringsmöjligheter har inte en kommun som vill t.ex. producera el ikraftvärmeverken eller satsa på solvärme, som . Alla bidrag för solvärmehar för övrigt tagits bort. och jag minns från 1977hur resursstark Och ivrig kraftindustrin är när det gäller att trycka på förkärnkraften och andra storskaliga energilösningar. Den fortsätter sittlobbyarbete bland journalister, ekonomer, lärare etc. Propagandan har lyckatsnär energiministern, och betonar hur svårt det bliratt ställa om energisystemet i stället för alla de fördelar som omställningenfaktiskt medför. Men svårigheterna ligger i kraftindustrins motstånd, inte iekonomiska eller tekniska problem. Jag tror att vet det ochockså har gett uttryck för det i ord. Desto viktigare är det att lyfta framalternativen så att de blir tydliga. Det finns inga starka lobbygrupper somarbetar med en samlad syn på alternativen till storskaliga energilösningar. Men det finns många exempel på hur man har lyckatshushålla med olja och el som skulle kunna sammanställas till en exempelsamlingför att inspirera andra aktörer. Energiministern säger att regeringen följerutvecklingen här. Men då kanske det inte är så svårt att göra ensammanställning, inte för att kolla hur det har gått utan för att ge exempeloch kunna påverka utvecklingen så att andra kan följa efter. Detta gäller ocksålyckade satsningar på inhemska förnybara energikällor, för energipolitikenmåste ju ses i sitt sammanhang. Vidare skulle regeringen kunna dra slutsatserfrån dessa exempel och uppmuntra till den sortens satsningar. Är energiministernberedd att upprätta en sådan exempelsamling? Enligt en i går kommer att låta bliatt bygga en ny elproduktionsanläggning och i stället erbjuda kundernaersättning om de går med på att man automatiskt får koppla bort elvärmen på förmiddagarnaunder de verkliga köldknäpparna. "Det är inte rimligt att bygga kraftverksom bara behöver användas ", sade den kloke mannenfrån . Jag vill gärna fråga : Kommer regeringen attse till att går in för liknande metoder? När det gäller elkonsumtionen är och Norgevärldsledande. I förbrukar vi enligt uppgifter från riksdagensutredningstjänst nästan per person och år, och i Norgeförbrukar man ca , medan t.ex. västtyskarna förbrukar bara6 per person och år. Det innebär alltså att även om vistängde 1988/89:927 april 1989 allakärnkraftverk och enbart använde elen från de redan utbyggda vattenkraftverken,skulle vi ha betydligt mer el per capita än västtyskarna! Vi " måste blimer optimistiska inför våra möjligheter. Vi måste se till att näringslivet fårde här signalerna att man är tvungen att ställa om men att det också lönar sig.Kommunerna skall inte behöva känna sig övergivna när de gör sina godasatsningar. Vi skall fortsätta med solvärmebidrag, så att alla inser att riksdagensbeslut att inte bara avveckla kärnkraften utan med hushållning styra in på ettnytt förnybart energisystem, precis i Brundtlandrapportens'anda, blirtrovärdigt och verkligen genomförs. 89 (): De små stegens möjligheter i kontrast motBengt småstegstyranni är vad vi behöver . Skall vikomma någonstans med energipolitiken, måste vi ta många både små och stora stegi rätt riktning. Energipolitiken har debatterats , och den harlagts fast i många partiers program. Grundtemat är att vi måste nedbringaenergianvändningen, vi måste hushålla och vi måste använda energin på ett såeffektivt sätt som möjligt. Energianvändningen skall inte förorsaka miljöstörningareller möjligen förorsaka mycket små sådana. Vi skall gynna inhemska förnybaraenergier, och vi skall avveckla kärnkraften. har bestämt attkväveoxiderna skall minskas och att mängderna avkoldioxid inte får öka. tar upp vad som sägs iBrundtlandkommissionens rapport och instämmer i att energiförbrukningen i denindustrialiserade världen är ohållbar i längden. Hon säger också att deslutsatser som dras av kommissionens rapport delas av regeringen.