prot · GC0953 · 1988-12-31 00:00:00 — kanske ni tänker bygga. Då blir det mer bilism.Motorvägen på är ett annat exempel. Den ena miljarden efter denandra satsas på ökad bilism. Det är självklart att vi dä också får ökad bilism- jag lovar er det. Anf.48 Kommunikationsminister : Herr talman! Man kan alltiddiskutera orsak och verkan, men jag kan försäkra , att om hankommer ner till och träffar läkarna vid , kommerde att ur trafiksäkerhetssynpunkt understryka vikten av att få bättre vägar påden sträckning som är aktuell just för att få ner trafikolyckorna. Oavsettvilken nivå vi hamnar på är det naturligtvis vikfigt att få en så säker trafiksom möjligt. Det finns emellertid inte några enkla lösningar för att åstadkommadetta. Jag tror inte att vi skall beklaga oss alltför mycket, även om det ärmycket kvar att göra, eftersom vid internationella jämförelser trotsallt ligger hyggligt till även på detta område. Men vi måste naturligtvismotverka den ökning av olyckorna som har skett. För att göra det finns detalltså ett rätt omfattande program. 7 protokoll 1988/89:51 -53 Om järn vägs linjen Anf.49 (): Beträffande Scandinavian Link-delen vore det bättre attförbättra vägen norr om , men det var inte intresserat av, ochdärför är tydligen inte heller regeringen intresserad av det, åtminstone inte iförsta vändan. Det är inte söder om som problemen finns -det vetstatsrådet mycket väl. Måste bilismen öka? säger statsrådet att regeringenvill arbeta för att minska den. Hur skall det gå till? Tala om hur det konkretskall gå till! Ökade satsningar på motorvägar minskar trafikolyckorna, sägerstatsrådet. Men hur är det med fillfarterna? Man ökar ju bilismen genom attsatsa så enormt mycket på motorvägar. Kostnaderna för den här lilla vägstumpenpå är snart uppe i . Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på fråga 1988/89:369 om järnvägslinjenSundsvall-Långsele har frågat mig om regeringen ärberedd att ompröva beslutet att göra banan till länsjärnvägoch att göra någon särskild insats för att utveckla järnvägstrafiken på denaktuella banan. Indelningen av järnvägsnätet i stomjärnvägar ochlänsjärnvägar har skett utifrån dagens trafikefterfrågan. De järnvägar därtrafiken huvudsakligen är av lokal och regional karaktär har därvid förts filllänsjärnvägsnätet. Avgränsningen kommer att följas upp successivt, ochförändringar i trafikmönstret och resenärernas efterfrågan kan leda fill enomprövning av nuvarande indelning. trafikpolifiska beslut innebär att planering ochprioritering av investeringar på länsnivå i vägar, länsjärnvägar ochkollektivtrafikanläggningar skall ske samordnat och på samhällsekonomiskagrunder. Det är länsstyrelserna som svarar för dessa avvägningar. Mot denna bakgrund är jag förnärvarande inte beredd att föreslå någon åtgärd med anledning av . Anf.51 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Tyvärr fickjag inte höra det som jag ville höra. Just den ifrågavarande järnvägsstumpenförbinder ostkustbanan med norra stambanan. Den går igenom tre städer:Härnösand, och . Det är också de tre städernas endajärnvägsförbindelse. Järnvägsbiten har alltså inte någon lokal karaktär. Detrör sig också om en elektrifierad järnväg, som det har satsats en delutrustning på fidigare. Till följd av de ifrågavarande åtgärderna kommer järnvägensannolikt att läggas ned . Det kommer att ske i två steg. Pålänstrafikhåll kommer man att pröva om det finns intresse för järnvägstrafiken,och dä finner mansannolikt att buss föredras, vilket är det normala. Det finns också vissa skälatt föredra buss. Man får nämligen inte köra särskilt fort på banan i fråga,och den rullande materiel som finns tillgänglig till rimliga priser kan intekonkurrera särskilt bra med busstrafiken. Det skulle alltså behöva göras särskildainsatser om busstrafiken skulle kunna konkurrera på ett bra sätt. Läggs persontrafiken ned, kommer sannolikt ocksågodstrafiken att läggas ned. Godset skulle ensamt bli kvar, och det rör sig förnärvarande bara om två turer från vartdera hållet. Sedan skulle helajärnvägen läggas ned. Dä har reformen att överföra det hela till länsjärnvägegentligen bara varit ett sätt att lägga ned järnvägstrafiken. Går man i stället den andra vägen och gör en satsning kanman utveckla trafiken. Det finns ett stort befolkningsunderlag. Man håller påatt få ett snabbtåg upp till , och dä blir det mycket förmånligare förmänniskor som bor i och att använda sig av just järnvägen. Satsarman dessutom pä en utbyggnad norrut - det finns ju en del önskemål i denordligaste länen om en utbyggnad av ostkustbanan - utgör ju det här den förstalänken i utbyggnaden. Det är därför angeläget att man gör någonting. Jag kanbara beklaga att statsrådet inte har en mera positiv syn på den härjärnvägsbanan. Om bidraget till persontrafiken på länsjärnvägarna Överläggningenvar härmed avslutad. 15 § Svar på fråga 1988/89:370 om bidraget tillpersontrafiken på länsjärnvägarna har frågat mig dels omregeringen är beredd att pröva att binda bidraget till persontrafiken pålänsjärnvägarna till just järnvägstrafik, dels om man kan tänka sig extrautvecklingsbidrag till persontrafiken på länsjärnvägarna. Genom trafikpolitiska beslut förra vårenfastställdes ansvaret för den lokala och regionala trafiken. En grundtanke vidansvarsfördelningen var att trafikbeslut skall fattas i så decentraliseradeformer som möjligt. Länen har därför själva fått möjlighet att fritt bestämmahur såväl trafikbidrag som investeringsanslag skall användas. Jag tyckerfortfarande att lokala och regionala trafikbeslut bäst fattas av dem som berörsav trafiken, dvs. Jag är därför inte beredd att föreslå en omprövningav bidragsreglerna. Som frågar kan man dock tänka sigutvecklingsbidrag för att främja en miljövänlig trafikutveckling. 1 dettrafikpolifiska beslutet ingick därför också en satsning med 100 milj. kr. föratt utveckla kollektivtrafiken genom att bl.a. ta fram en ny lätt motorvagn,anpassad för lokal och regional järnvägstrafik. Om bidraget till persontrafiken på länsjärnvägarna Anf.53 (): Jag ber att fä tacka statsrådet för svaret, som ansluterfill den förra frågan. Det här gäller emellertid litet mera generellt: hur manlägger ut bidrag till länsjärnvägarna. Det hela läggs i en pott, därlänsstyrelsen mycket väl kan använda pengarna för busstrafik i stället. Detblir i praktiken egenfiigen ett nedläggningsbidrag. Talet om att ge 100 milj.kr. till kollektivtrafiken för att man bl.a. skall kunna ta fram en ny lättmotorvagn låter ju vackert. Men pengarna räcker inte långt med tanke påbehoven, om man verkligen menar allvar med målen i det trafikpolitiska beslutetfrån : en mera miljövänlig och energisnål trafik med utbyggnad avjärnvägstrafiken. I själva verket tar flyget över mycket av den persontrafiksom det här är fråga om. Flyget byggs ut mycket snabbare, eftersominvesteringsramarna är mycket bättre. Man måste skilja på de två anslagen, och man måste göra enmedveten satsning på länsjärnvägarna, om man menar allvar med att det skallfinnas möjligheter att utveckla. Jag vill hävda att det som regeringen nu görär att lägga ned järnvägar i smyg. Man låter länstrafikbolagen lägga ned istället för att själv göra det. Det har blivit en ny metod. Jag är rädd för attvi därför kommer att få uppleva en av de störstajärnvägsnedläggningarna i på mycket . Jag vill fråga statsrådet omregeringen verkHgen har för avsikt att låta lägga ned järnvägarna, om det ärdetta som är det egentliga målet, eller om man är beredd att aktivt bidra offensiv utveckling, så att vi får bättre järnvägstrafik i . Därmedskulle också biltrafiken kunna minska, något som statsrådet i debatten medBirger sade sig vilja verka för. Såvitt jag har kunnat se står detingenfing om detta i propositionen, men det skulle vara bra om statsrådet hardet önskemålet. Men är man beredd att satsa? 54 Kommunikationsminister : Herrtalman! När för säger att beslutet om uppdelning avjärnvägsnätet är ett nedläggningsbeslut vill jag protestera. Man är inteöverallt i full färd med att avveckla lokala järnvägar. Det görstrafikutredningar i länen och dessa utredningar blir vägledande för vilken rolljärnvägen skall spela i de lokala och regionala trafiksystemen. Exempel finnsockså på ganska kraffiga satsningar. I början av görs en sådansatsning i . En vikfig sak är att vi i det trafikpolitiskabeslutet framhöll att vi skall satsa på järnvägen där denna harframfidsförut-sättningar. Det framhölls också att staten skall ta ansvar förden trafik som är av nationellt eller internationellt intresse, medanlänstrafikbolagen och kommunerna kan ta ansvar för den trafik som är av lokaltoch regionalt intresse. Jag tror att detta är en förnuftig ordning, eftersomjag tror att de bästa besluten fattas av dem som är direkt berörda. Allabeslut, , måste inte fattas i av riksdag och regering.Det finns faktiskt en hel del sunt förnuft också ute i länen och i kommunerna.Där kan man nog själv från fall till fall avgöra hur man vill lägga upp sin trafik. 55 ROYOTTOSSON (mp): Visst har manmycket sunt förnuft i landets kommuner och län. Men det gäller uppläggningen,som inte innebär litet extra till omställning för att man skall kunna få fartpå trafiken på länsjärnvägarna. Genomgående karakteriseras länsjärnvägarna avatt vara trafiksvaga. I många fall rör det sig kanske om äldre banor. Detbehövs ganska stora investeringar för att man skall kunna få en bra trafik ochverkHgen kunna konkurrera med t.ex. vägtrafiken. Vissthar man sunt förnuft och kan räkna ut att man kommer att förlora på det här.Bidragen skulle kunna användas tiU annat, t.ex. buss. Det är just det som jagvarnar för. Jag menar att det här är fråga om en omställning då staten måste gåin och hjälpa till, så att det blir fart på utvecklingen och så att folk intebörja köra bil i stället eller tar flyget. Då skulle vi ju få störremiljöproblem från trafiken, osv. Regeringen för alltså fram ett dubbeltbudskap: man säger att man skall göra både det ena och det andra, medan man isjälva verket gör bara det ena, nämligen satsar på vägtrafiken och flyget. Överläggningen var härmedavslutad. 16§ Svar på fråga 1988/89:380 om trafikförbindelserna med har frågat mig om vilka åtgärder regeringen ämnarvidta för att förbättra förhållandena inom kommunikationsområdet i . Ettav målen med den trafikpolitik som fattade beslut om förra åretinnebär att transportsystemet skall byggas upp så att det bidrar till regionalbalans. För att uppnå detta mål antog också en rad förslag tillåtgärder inom transportsektorns olika delar. Ettav dessa beslut innebär att staten skall kunna köpa sådan järnvägstrafik påstomnätet som SJ inte bedriver av kommersiella skäl men som bedöms somregionalpolitiskt betydelsefull. Den nyHgen träffade överenskommelsen mellantransportrådet och SJ innebär bl.a. att i enlighet med detta fyra dagliga turerpå Blekinge kustbana kan tryggas under /90. Vadbeträffar flygtrafiken grundas Linjeflygs turutbud på trafikunderlaget i olikarelationer. Beträffandevägarna i kommer enligt nuvarande planer att göras investeringar i länet för sammanlagt 225 milj.kr., varav enbart för riksvägarnas del 125 milj. kr. Slutligenvill jag också nämna att regeringen har tillsatt en regionalpolifisk kommittésom förväntas avge sitt betänkande i vår. Enligt vad jag erfarit är ett av deområden som kommittén särskilt studerar sydöstra . Prot.1988/89:53 Anf. 57 (): 19 januari1989 Herr talman! Jag tackarkommunikationsministern för svaret. Goda kommunikationer är A och O för utvecklingen i olikaregioner, och staten har ansvar för att man i alla landets regioner hartillgång till bra kommunikationer. Vad beträffar kunde jag ha gjortlistan med avlövade åtgärder större. Jag tror nog att harkommunikafioner som är bland landets sämsta. Vi accepterar inte längre dennjugghet och nonchalans som staten visat prov på under en följd av år. Investeringsmedel behövs i stor utsträckning, vill jagpåstå, och i första hand för att upprusta Blekinge kustbana och E 66. Regeringenmåste ta sitt ansvar för att kustbanan även skall tillhörastomjärnvägsnätet. beslut i detta avseende måste ligga fast. Denrelativa försämring som kommunikationerna i under en följd av år fåttvidkännas måste i grunden ändras. Det är förnedrande och en nonchalans utanlike att man drar in sovvagnsförbindelserna, vilket skall ske . Detkrävs omgående stora satsningar för att kommunikationsträdet åter skall spira iSveriges trädgård. Jag vill fråga om kommunikationsministern kanutlova att sovvagnsförbindelserna bibehålls även efter . Jagförutsätter att kommunikationsminstern delar min uppfattning att riksdagensbeslut om Blekinge kustbana skall ligga fast, vilket i förlängningen måste betydaatt banan skall upprustas. 58 Kommunikafionsminister : Herrtalman! Det beslut som fattades här i , och som även denmoderata gruppen stod bakom, innebar att regeringen och inte längreskall ge anvisningar om vilka turer som SJ skall köra i varje enskilt fall. Dethar SJ bemyndigande att bestämma självt. När det gäller hur mängasovvagnar som skall gå och hur många turer det skall vara har vi alltså en storriksdagsmajoritet bakom oss då vi säger att detta skall SJ kunna besluta omsjälvt. När talar allmänt om Blekingeskommunikationer och behovet av investeringar, så kan jag väl säga att jag vetatt sådana önskemål finns. Men det var nog mot den bakgrunden tur att inte demoderata förslagen gick igenom i när vi behandlade järnvägspolitiken,för då hade vi på samtliga punkter haft betydligt mindre investeringsmedel ochunderhållsmedel till järnvägstrafiken över huvud taget. De moderata förslageninnebar drastiska nedskärningar, och hade de genomförts så hade det verkligenblivit en omfattande järnvägsdöd i det här landet - säkerligen också omfattandeBlekinge kustbana. 59 (): Det är socialdemokraterna som sitter iregeringen, och staten har ett ansvar för att vi i alla regioner skall få bra kommunikationer. Regeringen har i det här fallet ett ansvar för att , liksom alla andra län som har långa avstånd till , har sovvagnsförbindelse med vår huvudstad - . Det är en oerhörd svaghet för ett län att den 90 sovvagnsförbindelsen skallförsvinna. Och det är regeringens ansvar att omgående åtgärda detta, såatt vi undviker den försämring i vår region som kommer atf inträffa den 28 majom inget initiativ tas från kommunikationsministerns sida. Överläggningenvar härmed avslutad. 17§ Svar på fråga 1988/89:382 om åtgärder mot viss postbefordran med lastbil Omåtgärder mot viss postbefordran med lastbil Anf.60 Kommunikationsminister : Herr talman! Mot bakgrund av attpostverket transporterar en del av postmängderna med lastbilar mellanjärnvägsstationer som har frekvent tågtrafik har frågat mig om jagplanerar att göra något åt detta. En av postverkets uppgifter är att på ettsnabbt och säkert sätt distribuera försändelser inom hela landet. Postverketanlitar tåg, lastbilar och flyg för att klara detta och får självt beslutavilka transporter som skall användas. Enligt postverket svarar järnvägen i dagför ungefär hälften av posttransporterna. Anf.61 (): Jag får tacka kommunikationsministern för informationen. Jag kan integärna tacka för svaret på frågan, för frågan var ju: Vad planerarkommunikationsministern att göra åt det hela? Det fick jag alltså inget svarpå. Menkan man inte försöka läsa mellan raderna? Mellan raderna står ingenting, ochdet kanske var svaret - att han inte planerar att göra någonting åtsituationen. Nuskall jag, i stället för att klaga över detta, säga vad jag hade hoppats att fåtill svar. Jag hade hoppats att få svaret: Ja, jag skall i mina instrukfionertill postverket också inkludera att man inte bara skall tänka på snabbhet ochsäkerhet utan också ta miljöhänsyn när man väljer befordringsmedel. När det gärtåg mellan två stationer, snabbt och säkert, då skall tåg användas och inte dieseldrivnalastfordon eller flyg - om det nu inte går mycket, mycket snabbare med flyg,men det gör det ju inte allfid i samband med postbefordran. Överläggningenvar härmed avslutad. 18 § Svar påfrågorna 1988/89:368 och 383 om ostkustbanan och frågat mig om regeringen är beredd att under innevarande årskjuta fill medel för upprustning av ostkustbanan. Avsikten med en sådanupprustning skulle enligt vara att möjliggöra en snabbaretågförbindelse mellan och . Hans Leghammar har frågatmig om jag vill medverka till att 1988/89:5319 januari 1989 ursprungligaplanering avseende utbyggnad till dubbelspår följs. Eftersom båda frågorna gäller banverketsinvesferingsplanering har jag valt att besvara dem i ett sammanhang. Enligt den av beslutadeansvarsfördelningen inom järnvägsområdet ankommer det på att beslutai fråga om enskilda järnvägsprojekt. Detta innebär att det är somutifrån samhällsekonomiska bedömningar och inom ramen för fillgängliga medelskall prioritera mellan olika järnvägsprojekt. Vid pågår arbetet med att utforma en långsikfigplan för järnvägsinvesteringar. Denna plan får utvisa när det kan bli aktuelltmed upprustning av ostkustbanan och fortsatt dubbelspårsutbyggnad på . Anf.63 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret, som innebäratt detta är någonting som ankommer på ensamt. Det är kanske inte fullt så enkelt. Det är ju riksdagensom bestämmer hur mycket får att röra sig med. Man kan också härifrän- och antagligen även från regeringen - styra hur man skall betrakta dessaolika satsningar. Man säger att det skaU vara samhällsekonomiskt lönsamt. Dåär det ju ofta prognoser om hur framfiden skall se ut som styr. Det finns fixaidéer om att framtidens transportmedel är vissa och inte andra. Och vi vet juatt de styrande prognoserna innebär att man skall koncentrera fill ettbälte mellan och och längs , och resten skall mani stort sett låta förfalla. Fixa idéer om att man i stort sett skall satsa påflyg- och biltrafik och ingenting annat - det är vad som styr, tyvärr. Därför är det viktigt att från och frånregeringen markera att här gäller det att verkligen satsa på t.ex. ostkustbananupp till , i första ledet. Vi vet att detta är samhällsekonomisktlönsamt. Så sent som gavs det en information här i om hur passlönsamt detta är. Men det krävs då att får investeringsmedel. Ochdet handlar inte om särskilt mycket pengar - ca 200 milj. kr. för att få nedrestiden mellan och med en fimme. Med betydligt mindre pengar, kanske 20-30 mUj. påsträckan , lär restiden kunna förkortas med uppemot en halvtimme.Från SJ:s sida har man förklarat sig beredd att köra snabbare. SJ:s tåg kannämHgen gå mycket fortare än som är fallet. Det är banan det hänger på. De vore således mycket värdefullt omkommunikationsministern kunde göra en markering här - t.ex. om att man skallsatsa på just den här aktuella sträckningen. Det är viktigt, eftersomkonkurrensen från flyget är mycket hård. Dessutom kommer flyget att bygga utsin verksamhet i inom loppet av . Sedan har tåget bokstavligengått. 64 HANS LEGHAMMAR(mp): Jag ber att få tacka för svaret från kommunikafionsministern. Jagtycker att det här är en trovärdighetsfråga för regeringen, om man nu verkligenvill minska vägtrafiken till förmån för den rälsbundna trafiken. På västkustenfinns kanske landets värsta miljöproblem när det gäller kommuni-kafionerna. Detär därför vikfigt att mycket snabbt bHr utbyggd. Här riskerar viju annars ett uppehåll. Imin fråga till kommunikafionsministern har jag citerat vad banverketsgeneraldirektör säger om problemafiken där nere. Han hävdar alltså attbanverket av begärda 180 milj. kr. för ytteriigare en etapp bara får 25miljoner för att slutföra pågående arbete. Jagfrågar kommunikafionsministern rakt på sak: Är generaldirektörens uppgifterfelakfiga eller är det sant att han inte har fått de begärda miljonerna förvidare satsningar på ? Så sent som beslutade ju om utökade anslagför järnvägsinvesteringar. bildades och skall nugöra sin första investeringsplan grundad på de utökade anslag som riksdagenalltså har beslutat om. Att redan innan man ens har hunnit göra sin förstainvesteringsplan bevilja ytteriigare utökade anslag kan inte vara motiverat urnågon synpunkt. Påfrågan om chef har rätt när han säger att man önskat ytteriigare 180milj. för en utbyggnad av vill jag svara att han naturiigtvishar det, i den meningen att ville ha ytteriigare anslagsökningar föratt kunna arbeta vidare. Men jag tror knappast att man från sida harräknat med att det skulle ske i den här takten. När vi väl har fått banverketsinvesteringsplan får vi göra en bedömning med hänsyn tagen fill de prioriteringarsom man gör. I olika uttalanden har man från dettanybildade banverks sida sagt att både och ostkustbanan upp tillSundsvall bedöms ha hög prioritet. Jag tror därför att insatser kommer attgöras beträffande båda dessa banor även framöver. Men när det gäller den takt ivilken det hela skall ske vill jag framhålla att det faktiskt är ochinte regeringen som lägger fram förslag därom. 66 ROYOTTOSSON (mp): Anledningen fillatt jag har framställt denna fråga är besked om att man inteplanerar att ha med nämnda satsningar i investeringsplanen. Anslagna medelkommer inte att räcka fill . Det finns alltså intetillräckligt med pengar just när det gäller ostkustbanan och när det gäller attge denna snabbtågstandard. Ändå trycker SJ på. Man säger sig vara beredd attköra snabbare. SJ har utrustning och vill, som sagt, köra snabbare. Från SJ:ssida inser man att det gäller att vara ute och att kunna konkurrera. kommer flygplatsen i /att vara utbyggd och då kommertrafiken attstyras den vägen. Därefter blir det mycket svårt för järnvägen attkomma igen och konkurrera. Det gäller alltså att verkligen anslå ytterligaremedel, vilket vi här i ju också snart har chans att medverka fill. 8 protokoll 1988/89:51 -53 1988/89:53 Anf.67 HANS LEGHAMMAR (mp): Jag konstaterar att kommunikafionsministern är en skicklig " 777, ', TT politiker. Tyvärr har det blivit så att enskicklig polifiker även är Om FFV.s verksamhet ,.,,.,,.,,. skicklig pa att kringgå enfråga. Jag frågade om banverketsgeneraldirektör ljuger när det gäller det citat av honom som jag hade med imin fråga. Eller är det så, att han inte har fått de Överläggningen varhärmed avslutad. 19 § Svar på fråga1988/89:377 om FFV:s verksamhet i har, med hänvisning fill sysselsättningsläget vidFFV-Aerotech i , frågat mig vilken tidsplan och beslutsgång som gällerför det fortsatta underhållet av flygmotor RM 8 till flygplan . tecknade femåriga avtal med FFV om underhåll och med VolvoFlygmotor om tekniskt produktstöd av flygmotor RM 8. Under slutet avavtalsperioden inleddes förhandlingar om nya avtal med verkan från den 1 juli1988. Av oHka skäl uppstod emellertid förseningar, varför materielverket harbegärt en förlängning av avtalen med företagen till . Inriktningenär således att materielverket skall komma fram till ett beslutsunderlag dettakvartal. Jag avvaktar resultatet av verkets förhandlingar ochvärderingsarbete. Regeringen kommer därefter att bereda ärendet på sedvanligtsätt. 69 (): Jag ber att fåtacka försvarsministern för svaret. Jag tycker att det är bra attförsvarsministern försöker ge konkreta besked. Jag vill fråga om det är riktigtuppfattat att ett regeringsbeslut kommer . Ärendetshandläggning har dragit ut . Dethär är en mycket viktig fråga för kommun. För att belysa hur viktigfrågan är vill jag göra följande jämförelse. 400 arbetstillfällen i en kommunav storlek motsvarar ca 4 000 arbetstillfällen i en kommun av Uppsalasstorlek. Jag tycker att denna jämförelse ger en bild av ärendets betydelse förArboga kommun. Närdet gäller den fortsatta handläggningen på regeringsnivå vill jag ställa ennärliggande och kompletterande fråga till försvarsministern: vid ärendets handläggning på departementsnivå att haöverläggningar med industriministern och arbetsmarknadsministern för attmöjliggöra en fullständig samhällsekonomisk bedömning? Överläggningenvar härmed avslutad. 20 § Svar på fråga1988/89:373 om riktad försäUning av aktier i statliga Prot. 1988/89:53 företag Om riktad försäljning av aktier i statliga företag har frågat mig om jag vill medverka till att enskildasmåsparare inte förhindras att köpa akfier vid försäljning av stafiiga företagtyp .