prot · GC09107 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:107 Förhandlingarna leddes lill en början av andre vicelalmannen. 1 § Upplästes och lades till handlingarna följande frånvalprövningsnämn-den inkomna Berättelse om granskning av bevis för rikdagsledamot ochersättare för riksdagsledamot Till valprövningsnämnden har från riksskatteverketinkommit bevis om all (vpk), , utsetts till ny ledamol avriksdagen fr.o.m. den 1 oklober sedan (vpk) avsagt sig sittuppdrag som riksdagsledamot. Till ersättare för riksdagsledamot har utsettsKarin , , och , (båda vpk). har denna dag granskat bevisen ochdärvid funnit atl de blivit utfärdade i enlighet med 15 kap. 1 § vallagen.Stockholm 2 § Justerades protokollet för . 3 § Föredrogs men bordlades åter FinansulskoUdsbetänkanden /89:FiU26 och FiU27 Skatleulskoliets betänkanden /89:SkU27och SkU32 Juslitieulskollels belänkande 1988/89:JuU22 Utrikesulskottelsbelänkande 1988/89:UU22 1988/89:SfU17Invandring (prop. 1988/89; 100 delvis och prop. 1988/89:105). Prot.1988/89:107 Invandring 1GULLAN (): Den viktigaste invandrarpolitiska frågan justnu är att förkorta väntetiderna i förläggningarna sä, all människor som härsöker en snabbi kan få etl beslul huruvida de får slanna i Sverigeeller inte. Del är djupl olillfredsslällande alt människor skall behöva vänta iovisshet -kanske upp till ell par år - utan all fä besked. Det utspelas sloratragedier inför våra ögon när enskilda människor och familjer hoias avulvisning efler del alt de har vislats här och hunnit rota sig.Vi är alla överens om nödvändigheten av en ändring, och vi hoppas därför mycketpä invandrarverkets nya decentraliserade organisafion, som skall träda i kraflden . Samtliga oppositionspartier har motionerat om en anslagsökningom 20 milj. kr. ulöver propositionens förslag, alllsä den anslagsökning sominvandrarverket anser sig behöva för atl klara sin vikliga uppgifl. Delta ärfaktiskl ulskollds samfällda förslag, vilket jag gärna vill ullrycka minuppskallning och lillfredsslällelse över, liksom min förhoppning atl verksamhetenskall fä en god start och bli framgångsrik. Därtill krävs ell engagemang fränoss alla. Del råder slor samslämmighd om deövergripande målen för en human och generös flykting- och invandrarpolitik. Delkan kanske därför synas något egendomligt alt del till delta betänkande ärfogat inte mindre än 36 reservationer och ell anlal särskilda yllranden. Jagvill lolka detta sä, all det finns ett myckel stort engagemang i dessa frågoroch all samlliga partier vill bidra med sina förslag lill förbällringar. Ingetparti uttrycker nägon negativ uppfattning. Det betänkande vi nu skall diskuterakommer i slutet av detta atl följas av ytterligare etl belänkande ochen debatt i anledning av den proposition om en ny utlänningslag som jusl nu ärunder behandling i utskottet. Jag går över till reservalionerna 15, 18, 19, 20, 22,23, 25 och 28 med moderala förelrädare, antingen ensamma eller tillsammans medföreträdare för något annal parti. Jag ber att redan nu få yrka bifall tilldessa reservationer, som jag denna gäng skall beröra mera sammanfattningsvis. Vi framför - liksom ytterligare ett par partier- värttidigare krav pä en ökad flyklingkvot, från vårl häll utan nägon precisering ianlal. Vi anser med lanke pä flyklingsilualionen i världen all värl land börkunna slälla upp för de mesl behövande flyktingarna i världen, nämligen de somkanske under stor del av sill liv sitter i flyktingläger runt om i hela vårvärld. Det är elt oerhört bekymmer alt del finns lusentalsflyktingar med uppehällstillständ kvar vid flyktingförläggningarna pä grund avall del inle finns nägon kommunplals för dem. Vi måsle finna lösningar pä dellaproblem. En orsak kan vara all kommunerna - irols högkonjunkluren och bristenpä arbetskraft - måste dras med mycket slora koslnader för socialbidrag efterde första tre åren. Enligt vår uppfattning bör ett förlängt statligtansvarstagande därför diskuleras. Ett friare resursulnyltjande för kommunerna, l.ex. förberedskapsarbete med någon form av flyklinglön, när del gäller de statligamedlen är också ägnat all öka kommunernas vilja all ta emol flera flykfingar.Eflersom vi alla ärkommunmedlemmar anser jag, herr lalman, all vi pä orl och slälle sä långl PrOt. 1988/89:107 möjligt bör verka för all kommunerna öppnar sin famn mera förflyktingarna än vad de gör. Bostadsfrågan är kanske del allra slörsla problemel, mendet fär inte förbli olösligt. Vi anser atl det är vikiigare att flyktingarnakommer ul i kommunerna och där evenluelll fär vänla på en boslad i engenomgängslägenhd än all de Ivingas vara kvar i en förläggning. Slalen får idella fall vara beredd alt ikläda sig etl större ansvar. pågår en översyn av beslämmelserna vad gällerkommunernas möjligheler all använda de slalliga medlen, och beiräffandebostäder disponerar invandrarverket numera över etl mindre anslag. Vi anseremellertid all arbelel bör inlensifieras på dessa punkler och all regeringensnarasl bör komma med förslag. Del finns lyvärr oroande lecken pä en flyklingfienllighd ivärl land. Vi anser all sådan flyklingfienllighd, som oflasl beror på okunskapoch brislande informalion, pä alla säll bör motverkas. säll är atl undvikasärbehandling av flyktingar, som lätt kan missförstås. är en punkl sombl.a. diskrimineringsombudsmannen har lagil upp vid flera fillfällen. all del är fel om flyklingarna får gä före i olika köer. Vi menar allbosältningslän bör beviljas i stället för direkla bidrag. Flyklingarna harvisal atl de har resurser att klara myckel själva. De är inilialivkrafligamänniskor, och bidragsberoendet kan vara direki stävjande när del gäller derassnabba inlemmande i värt samhälle. Många flyktingar kommer från länder med en starkhantverkstradition. Vi kan se all mänga av dem har startat företag här av olikaslag. Tack vare våra invandrare har vi fått en viss hantverkets renässans. Vibör på alla sätt underlätta för invandrarna all slarla egna förelag, men ocksåunderrälta dem om de problem och svårigheler som de kan möla pä della område.Kommunernas invandrarbyråer bör kunna förmedla konlakler med småfö-relag,småförelagarorganisalioner osv. I vissa andra länder lilläls organisationer av olika slagspela en längl större roll när del gäller flyktingmotlagandd än här i Sverige.Vid ulskoltets besök i kunde vi l.ex. konstalera atl de olikakyrkorna och samfunden ekumeniskt svarade för hela invandrarpolitiken - deltasagt utan jämförelse i övrigt. Det är ju numera vederlagd alt organisationeroch enskilda kan driva förläggningar, men olika organisationer borde dessulomkunna bidra myckel mera lill etl positivt flyktingmottagande än de har möjlighetalt göra . Det kan bl.a. gälla organiserandet av fadderverksamhet,informationsverksamhet och liknande. Regeringen bör enligt vär uppfattning seöver pä vilka säll organisationernas länderkunskap och ideella engagemangbällre kan tas till vara än . I reservalion nr 28 uppmärksammar vi tillsammans medfolkpartiet och miljöparfiel de handikappade asylsökandenas och flykiingarnassilualion. Del är viktigt alt rehabiliterande åtgärder sätts in snarasl möjligloch all personalen på förläggningarna lar inilialiv till all de handikappadeverkligen får fillgång lill de hjälpmedel de behöver och har rätt lill enligllagen om asylbisländ. Del bör också klargöras vem som har ansvarel för atlrehabilile- Prot.1988/89:107 ringen genomförs och vem som skall bekosta den. Åtgärderna fär inle fördröjas pä grund av oklarheter. I några frågor har vi nöjt oss med särskilda yllranden.Del gäller l.ex. handläggningsliderna, där vi anser all invandrarverket börkunna nå målet, inte minst genom den ökade anslagstilldelningen. Tillsammans med folkparliel och har viunderstrukit behovel av meningsfull sysselsättning i förläggningarna för allmolverka tristess och passivisering. Vi anser alt de asylsökande ochflyktingarna l.ex. bör kunna delta i arbelel på förläggningarna. En arbetsgruppser nu över möjligheterna lill en meningsfull sysselsällning vidförläggningarna. Vi ulgär dä även ifrån all man löser frågan omsvenskundervisning allaredan vid förläggningarna pä ell bra säll. Frågan om ålervandring ses över av invandrarverkd, ochvi vill undersiryka vikten av alt dessa frågor ägnas ökad uppmärksamhet. Tillsammans med folkparliels represenlanler i ulskottd harvi slutligen ullalat all stålen bör la ett ökal ansvar för tortyroffer, och vikan härvid konstalera all socialutskottet ullalat sig för olikastödverksamheter för invandrare med svåra psykiska och fysiska men. Mol denbakgrunden har vi nöjt oss med etl särskill yttrande. Vi fattade dessutomhäromdagen ell beslut i den frågan, så vad göras kan är väl delvis allaredangjorl. Jag yrkar, herr lalman, slulligen bifall lill dereservationer som undertecknats av moderater, och i övrigl lill utskottetshemställan. 2 (): har de långahandläggningsliderna koslal alllför myckel, både när det gäller mänskligtlidande för den enskilde flyktingen och när det gäller slatliga resurser. Dellabelänkade handlar huvudsakligen om invandrarverkels resurser och om den nyaanslagsslruktur som är en följd av invandrarverkels nya organisafion.Ambilionen är bra, och del är hell nödvändigl all förkorta de längahandläggningstiderna. Handläggningstiderna har skapat otaligamänskliga tragedier och gjorl asylsökande lill psykiska vrak i vissa fall. Delhar förekommit självmordsförsök, och situationen har varil oerhört nedbrytandeför såväl barn som vuxna. I belänkandel såväl som i övrigl finns dellaeffektivitelsrnäl mycket klarl ullalal som en ambifion från regeringens sida.Dess värre överskuggar den ibland andra ambitioner för invandrings- ochflyktingpolitiken. När målen för flyktingmotlagandd l.ex. las upp iproposilionen, nämns ingenting om all del är vikligl all åsladkomma etl värdigtmottagande av den asylsökande. Flyklingperspeklivel är underordnat också närman talar om utvärderingen av det nya systemet. Vi föreslår därför atl ävenflyktingarnas erfarenheter av det nya syslemel skall läggas lill grund förutvärderingen. Vi stöder förslagel om en regionalisering avinvandrarverket och därigenom också en förändring av anslagsslrukluren.Regeringen har tyvärr, enligl vår mening, bantat för hårl i invandrarverkelsäskande. Del är myckel tillfredsställande atl elt enigt utskott nu läggerytterligare 20 miljoner till invandrarverket. har på eltföredömligt sätt gjort klart vilka besparingar som invesleringar nu i ellbällre syslem kan åstadkomma. Del är vikligl all man nu får de medel som behövsför atl organisationen skall få de bäslaförulsätlningarna när den sjösätts. Ingen skall kunna säga atl dethuvudsakligen misslyckades därför alt inte ville ställa ekonomiskaresurser lill förfogande. När det gäller effektivilelen och ambilionen atl kortahandläggningstiderna har vi inget att anmärka på den politiska viljan hosregeringen. Däremot finns en betydande risk atl de andra delarna i invandrar-och flyktingpolitiken glöms bort. Värdigheten i mottagandet har jag redannämnt. Rättssäkerheten, medmänskligheten och generositeten lider och har liditnederlag gång efter annan. Tyvärr är det inget undanlag från delta. Jag vill ta upp några av de punkler där harreserveral sig i belänkandel. Att flyktingbarn har särskilda behov är något somgång på gång konstateras i allmänna ordalag, i propositioner och i vackrahögtidstal. När man dock kommer lill de särskilda yrkanden om ålgärder somskulle kunna förbätlra för barnen, är del inle alllid så slor poliliskuppsluining. Vi har l.ex. inle fåll med oss majoriteten när det gäller enförtur för ulredning av barnfamiljer. Man kan inle enbarl avvisa värl krav medall säga atl handläggningstiderna kommer atl förkortas. Vi vel ju alla all detäven i forlsällningen kommer atl finnas fall där handläggningsfiderna är långa.Vi har dessulom ännu inte i verkligheten sell atl handläggningsliderna skulleha förkortats . Det är självfallet nödvändigt attbarnfamiljer får förtur under sädana förhållanden. har också föreslagit all del skall finnassärskilda förläggningar för barnfamiljer. Del beror på all barnen inlealltid får den uppmärksamhel och den hjälp som de behöver på förläggningarna.Del kan vara en poäng atl säga alt vissa förläggningar särskilt skall anpassaslill barnfamiljer med personal som är kompetent all la hand om barn och medordentliga lekplatser och andra facililder för barnfamiljer. Del är kanske inlemöjligl all åsladkomma detta på varje förläggning. Därför har vi reserveral osslill förmån för detta krav. När det gäller placering av ensamma barn säger utskottet ibetänkandet all man i huvudsak bör tillgripa fosterhemsplacering. Tyvärr är detinle självklart all det alllid är del bästa för barnet. Del har visat sig i endel fall att fosterhemsplacering kan innebära långt fler problem än vad enplacering på en institution kan medföra för barnel. Vi menar därför atl del ivarje fall är nödvändigt med en flexibilitet så att man inle i första handreflexmässigt tillgriper en foslerhemsplacering. Krav på barnhälsovård är ju ytterligare etl område där vilyvärr har tvingats reservera oss. I sammanhanget vill jag också påpeka atlsocialslyrelsen nu har rekommenderat landstingen alt upprätta särskildabarnpsykialris-ka team för att la hand om just barnens behov. Med de regler somvi nu har om all enbarl akutvård skall ges är det svårl för alla asylsökande,men del är särskill svårl för barnen. Ålerigen vill jag påminna om atl del inlepå någol sätt är förverkligat eller ens kommer alt förverkligas för allaasylsökande atl ingen skall behöva vänta mer än på utredning. Detär därför utomordentligt väsentligt atl uppmärksamma barnens behov avhälsovård. Vi har även en reservation beträffande den psykosocialakompetensen på förläggningarna. Vi anser atl del vore värdefulll om deasylsökande fär tillgång till psykosociall utbildad personal på bädeulredningsförläggningar- na och demera permanenla förläggningarna. Denna personal skulle kunna bistå flyktingarnai en kaotisk period av livet. Ävenhandikappade asylsökandes behov måsle särskill uppmärksammas. Biståndsreglerna för asylsökande är sä utformade under den lid man är asylsökande har mindre pengar än vad man fär sornflykting när man har fåll uppehållstillstånd. Meningen är alt det skall rörasig om . I del perspektivet kan det måhända vara rimligt all manfär leva på en lägre nivå. I elt längre perspektiv blir del ulomordenlliglsvårl all klara sig pä de myckel magra resurser som ställs lill förfogande förde asylsökande. Vi i har därför föreslagil en säkerhetsventil , så all den som har väntat mer än skall komma i frågaför de regler om bistånd som gäller människor med uppehållstillstånd i Sverige.Del är rirnligl med lanke pä all är jusl den lid som regeringenhar sagl vara maximal lid för hur länge man skall behöva vänla pä besked. Folkparliel har i flera olika sammanhang akiualiseralkravel pä genorn-gångsbosläder. Del slora problemel när flyktingar skallutplaceras i kommunerna är all kommunerna inle har fillräckligl många bosläder.Del är därför väsenlligl all slalen använder alla möjligheler som slär i dessmakl för atl se lill all kommunerna har bosläder atl erbjuda sina flyktingar.Av del skälel har vi pekal på all del är väsenlligl all slalenbidrar ekonomiskl och på annal sätt inilierar försöksverksamhel medgenomgängs-bosläder för flykfingar. Mol bakgrund av all man håller på all seöver ersättningen till kommunerna avvaktar vi och lägger endast ettsärskilt yttrande. Vi är dock beredda all ålerkomma, om så skulle behövas. Cenlra för lorlyroffer är något som på senare är har vuxitupp pä alll fler slällen i . Jag vill särskilt ta upp deras ekonomiskasilualion. Del är inte rimligt atl dessa centras verksamhel äventyras vid l.ex.politiska maktskiften, sä som har skell i . Del är en riksangelägenhdatt centrumen, även när de har en enskild huvudman, får lillräckliga ekonomiskaresurser. Det är rimligt all slalen lar ell ekonomiskl ansvar för verksamhelenoch inle lämnar della lill kommuners och landslings godtycke. Alltför ofla ser man rubriker i dagspressen om människorsom blivii direklavvisade och sedan inle hörts av eller, i någol enslaka fall,blivii nedskjulna på öppen gala vid ålerkomslen. Del är väsenlligl förulvecklingen av den svenska flyklingpoliliken all vi får en uppföljning av vadsom händer med de människor som direklavvisas. Del kanske inle är rimligi altkräva en rapportering av vad som händer med varje människa som avvisas. Mengenom stickprovsundersökningar kan man åtminstone hälla ett öga pä ulvecklingenoch fä en feedback på de beslul vi fattar i . Därför har vi reserveraloss lill förmän för en sådan uppföljning. Jag vill ocksä ta upp frågan omflyktingkvolen. Flyktingkvo-len är elt myckel slorl problem för UNHCR. Delfinns ell behov av ca 200 000 kvolplalser . Tillgången pä kvolplalserär dock endasl hälflen så stor, dvs. UNHCR behöver näslan 100 000platser ärligen. bidrar med en slor del av de plalser som ställs tillförfogande. sviker, här som annars, i flyklingpoliliken. En radundanflykler förekommer nalurliglvis, förklaringar lill varför väslvärlden,Väsleuropa och dessulom , inle kan ta emol fler kvolflyktingar. Vi höralldeles för ofla olika argumentsom enligl mening inle har särskill slor lyngd. Flyklingkvolen är 1 250. Det har den varit sedan1976, dä folkparliel i regeringsställning medverkade till att höja den lill den nivån. Den har legal \ stillalldeles för länge, oavsett vad som har skell i världen med den lolala mängdenflykfingar. Del finns inga prakliska hinder för all höja kvoien. Vi lar emot praktiskt lagd 1 500 kvotflyktingar . Det finns uppenbarligeninga slörre praktiska problem med atl, utan ell beslul av , höjakvoien med näslan 250 personer . Dä borde del inle finnas någravåldsamma prakliska problem all höja den med ytterligare 250 platser ärligen.Jag drar slutsatsen att det huvudsakligen är en presligefräga, alt förslagelkommer från fel häll. Jag hoppas därför alt vi kan vänta och se näsla budgelåran. Möjligen kommer ett förslag om en höjning av flyklingkvolen dä, frän rätthåll. Slutligen vill jag, beiräffande diskriminering iarbelslivel, nämna all folkparliel har lagl ell särskill yllrande i anledningav atl diskrimineringsom-budsrnannens verksamhet kommer att ulvärderas inomkorl. Vi utesluter inle behovel av att dä gä vidare med lagstiftning när delgäller diskriminering på arbetsmarknaden. Det kan myckel väl hända all vi dåupptäcker atl vi behöver vassare länder när del gäller lagsliflning moldiskriminering. Med detta vill jag yrka bifall lill samtligade reservafioner som folkparliel har underlecknal. 3 (): belänkande handlar huvudsakligen om anslag lillinvandrarverket och flyktingpolitiken. Den del av belänkandet som förutskottels del har tagit mest tid i anspråk gäller förvaltningsanslaget tillinvandrarverket. Vi har från samlliga opposilionsparlier plussal pä förvallningsanslagelmed 20 milj. kr., lill . Del finns anledning att säga några ordom del. Försl och främsl lycker jag atl det är glädjande atl vi är eniga iulskollel om della anslag, all del inle finns några reservafioner pä dennapunkt. Jag upplevde del som mycket olyckligt all man i proposilionen hade gjortprutningar i den organisation invandrarverkd anser sig behöva för all klarasina arbetsuppgifter. Det är fä omorganisationer inom den statliga verksamhetensom är sä väl planerade och genomlysta som jusl omorganisationen avinvandrarverket. 89, som omorganisalionen kallas, skall iräda i krafl den 1juli. Den har varit föremål för noggranna överväganden pä olika nivåer. Delskulle nalurliglvis ha varil myckel olyckligt om man behövt slarla dennaverksamhel med för små resurser redan från början. Om del är någonting statensinvandrarverk har fäll klä skott för, är det all man inle har klaral sinaarbetsuppgifter , bl.a. beroende på alt man har hafl för litetresurser. Därigenom har vi fåll långa handläggningslider hos invandrarverkd,polisen och depariemenid. har koslal mångdubbelt mer än de summor vi nuanslår exlra lill invandrarverket. Jag tycker också atl det var illavarslande all man redanfrån starten diskulerade i lermer av alt man skulle inrätta tillfälliga anslagsposter, dvs. man skulle ge 5 milj. kr. extra till invandrarverket för all klaraulflyllningen lill kommunerna. Är del någoniing verket har hafl anledning atl vara bekymrad över de senasle åren, är del della all man har plollrat fram och 9 Prot.1988/89:107 tillbaka med pengarna. I stället för atl ge fasla resurser lillhandläggningssi- dan och andra verksamheter harregeringen och ocksä riksdagsmajoritden vid fleratillfällen plockat fram och lillbaka med pengar. Man har gell exlra anslag förextra koslnader. Sedan har anslagen gäll ut. Efler elt halvår har man plussatpå igen. Det är denna ryckighet som har lett lill att verksamheten har tagit såmyckel stryk under de senasle åren. Det är bra all vi nu i enighet kan se lillall invandrarverket fär starta med åtminstone samma anslagsslor-lek som mananser sig behöva för alt klara sina arbetsuppgifter och därmed klara det som ärhuvudmålet, dvs. atl hålla nere handläggningstiderna och fä en snabbutflyttning lill kommunerna. Del kan ocksä noteras all förvallningsanslagen handlar om279 milj. kr. De anslag vi behandlar litet senare i della belänkande, bl.a.lill förläggnings-verksamhden, handlar om drygt 1,3 miljarder. Ersättningenlill kommunerna för socialbidrag och olika andra ålgärder uppgår lill näslan 2miljarder. Del glöms nästan borl när man diskulerar anslagen inom delta område. Den flykting som kommer lill och fåruppehällstillständ blir, från det datum han får permanent uppehållstillstånd,ocksä invandrare i vårl samhälle. Som invandrare möter man en rad frågeställningarsorn man knappast kan förbereda sig för. De flesta har tvingats lämna sill landunder mycket lumullarlade omständigheter. Del gör också atl de är ganska dåliglförberedda på all komma lill ell nytt samhälle. Vi upplever frän sidaatl all lid och kraft hos invandrarverket och alla som över huvud laget jobbarmed flykting- och invandrarfrågor har gäll ål lill alt arbeta med juslflyktingfrågan. De invandrarpolitiska frågorna har kommit i skymundan. Del ärkanske inle sä onaturligl, med lanke pä den situation som har varit. Vi har i en motion tagit upp behovet av en översyn av hurde invandrarpolitiska målen i samhället uppfylls. Vi har i bred enighet här iriksdagen fattat beslul om inriktningen avinvandrarpolitiken. Vi har slagit fast de tre målen jämlikhet, valfrihel ochsamverkan. Del är bara all konstatera all man inom de olika samhällssektorernai dag kan finna rätt slora brisler när del gäller uppfyllandel av dessa mäl förde slora flykling- och invandrargrupperna. För många invandrare är inölel meddet svenska samhällel ganska omstörtande. Det är ingalunda så enkelt förinvandrarna att finna sig lill rälla i ell nyll samhälle. Tvä olika TV-programför en lid sedan skildrade en familj från - vilka problem ochsvårigheter familjen mötte i . Dessa TV-program visade ganska bra hurdel är all komma lill elt nytt samhälle. Vi i cenlern har i vår motion pekat på några områden somvi anser bör granskas specielll. av dessa områden är arbetsmarknaden. Vivel atl åtskilliga flyktingar som har fått uppehållstillstånd inle får arbetetrots atl de har en gedigen utbildning. Vi vel alt andra generationensinvandrare, barn och barnbarn lill dem som har kommit lill tidigare,bevisligen i slörre ulslräckning än jämnåriga svenskar drabbas av arbelslöshel. På skolansområde har del genom undersökningar framkommil all en mindreandel av invandrarbarnen än svenska barn söker sig vidare lill gymnasietoch till högskolan. Studieavbrotten är också vanligare i denna 10 När det gäller åldringsvården kanman konstatera all de invandrare som kom tillSverige som arbdskraflsinvandrare nu befinner sig ipensionsåldern. Ganska få kommuner har hillills planerat för all de kommer allfå en helt annan sammansättning i fråga om antalet åldringar under 90-lalel äntidigare och för atl speciella hänsyn måste las lill dem som har en utländskbakgrund. På radio- och TV-omrädel finner man all ganska fä språkområdenfår service därifrån.