prot · GC09117 · 1988-12-31 00:00:00 — Del här är en slor och principiell fråga som vi kanskeinte kan lösa vid denna frågestund, men jag länker för min del verkligenefterfråga en komplettering till nuvarande produktsäkerhelslag, så atl lagenverkligen skall omfatta även den offentliga sektorn. Det är myckel olyckligl om jag givit inlryckav alt tveka om denna frågas belydelse och om all det är viktigt att viförsöker gå vidare och la slällning lill om vi kan låla lagen omfalla det somUlla Orring ger exempel på. Jag beskriver verkligheten och de problem som vistår inför, nämligen svårigheten all samordna näringsrältslig lagsliflning medoffentligrättslig lagstiftning, vilket det är fråga om. Detta ärende rymmer en del tekniskt komplicerade frågor,Dd är anledningen lill alt arbelel inte går så snabbt som vi skulle önska. Mina ambitioner är nalurliglvis fortfarande att vi skallfölja riksdagsbeslutet 67 (); inställning är ju att konsumentiagstiftningen skallomfatta både det offentliga och det privata området. Områdena skall varalikställda i den här frågan. Eftersom så stor del av vår konsumtion sker viaden offentliga sektorn, som sagt, är detta synnerligen viktigt. Jagförstår att det här är komplicerat, men det kan inle vara så kompliceral så behöver avslå, tveka och vänla. Då har man missal syftet med produklsäkerhelslagen.Det var etl enigt utskott och en enig riksdag som fattade beslut om alt geregeringen till känna önskemålen om en ulvidgning av lagstiftningen. Beslutetbygger på ett uttalande som gjorde då det fick utredningen påremiss. Jag vill verkligen än en gång säga att vi anser det vara en vikliguppgifl för statsrådet atl lösa denna uppgift genom att lämna förslag tillutredning eller på annat sätt. Omresultatet av vissa överläggningar mellan EFTA och EG om konsumentskydd Det är det jag säger, : Vi håller på med arbetet. Jagförsöker bara beskriva svårigheter atl jämföra klagomål på ett lekredskap medklagomål på en blindtarmsoperation. Det finns vissa aspekter som inte äralldeles enkla och där man inte i en handvändning kan komma fram till enlösning. Delhandlar ju om att få en ändamålsenlig lagstiftning som är korrekt och som vikan följa. Ambitionen på detta område delar vi, Anf.69 (): Jag lyssnar med intresse till statsrådets beskrivning av sinaambitioner. Vi möts väl igen, och då får vi se hur långthandläggningen av ärendet har kommit. Överläggningenvar härmed avslutad. 12§ Svar på fråga 1988/89:631 om resultatet av vissa överläggningar mellan EFTAoch EG om konsumentskydd Anf,70 Statsrådet : Per Gahrlon har frågat mig vad resullalet blev av ett tjänslemannamötemellan och om konsumentskydd, vilket enligt enuppgift i handelsavdelnings redovisning avintegrationsarbetet 1989 avsågs äga rum . Svaret på frågan är att något möte inte kom tillstånd . Skälet synes vara atl kommissionens generaldirektoral förkonsumentfrågor håller på all omstruktureras. EFTA har framfört önskemål om enny lid för mölel. 71 PER (): Jag tackar för svaret. Detta var väl litet snopet för regeringen - förandra gången får jag nu veta alt vikliga möten som redovisas iden här inlegrationsrapporlen inte har ägt rum. Om resultatet av vissa ö verläggningar mellan EFTA och EGom konsumentskydd Bakgrunden till frågan är givetvis atl del när del gällerkonsumentpolitiken har kommit rapporler om alt den skulle bli betydligt sämreom vi EG-anpassar oss. DN skrev l.ex. : "Centrifuger som kan slitaav armarna och spisar som kan bränna barnahänder tillåts i och måsleaccepteras också i ." - Det var elt citat, inte ett påslående frånmin sida! Både den nuvarande och den förre konsumentverkschefen haroffentligt sagt - givetvis i belydligt mildare ordalag - atl del finns problemmed en EG-anpassning av konsumentpolitiken. Tyvärr har några ordenlliga redogörelser om vad enEG-anpassning innebär för konsumentskyddet inle varil tillgängliga för oss sominte arbelar inom eller inom regeringen. De jämförelser somgivetvis har gjorts har man klassal som "inlernl arbetsmaterial". Därför var det med slorl inlresse man log del av den härtjocka gröna boken. Det slår där en del saker, men de är alla oklara. Del sägsalt EG:s notifikalionssystem har utsatts för kritik. Men vilken kritik? Detsägs all direklivförslag är på gång när det gäller spädbarnsulrustningar,lekredskap och barnskyddande förslutningar. Men vad det skulle innehålla fårman inte vela någoniing om. Det kan naturligtvis delvis bero på alt man i EGinle är helt klar med dessa direktiv. Del finns en mängd fakta som vi inte fått kännedom om. Närman då får läsa atl det hålls viktiga möten, ställer man naturligtvis en frågaom vad de lett till för resultat. Det var ju snopet atl mötet inte blev av, ochjag undrar om statsrådet möjligen kan upplysa hur hon över huvud taget länkerlämna bältre information om EG-anpassningens konsekvenser för konsumentskyddet Per Gahrlon har frågat mig vilket resultatetav visst angivet möte har givil. Jag har svarat på den frågan, och jag tänkerinle ge mig in i en hell ny frågediskussion. I så fall får Per Gahrlon faktisklställa en ny fråga. Däremol kan jag säga alt del kanske inle är så entydigltill nackdel för konsumentpolitiken alt det här mötet inte kom till ståndprecis vid del utsatta tillfället. Vad vi kunnal finna kan denna omorganisafionfaktiskt innebära all konsumentfrågorna får en bättre och starkare'slällning iEG. Det är ju vad vi alla eftersträvar. 73 PER (): Jag känner väl lillspelreglerna i , och jag hade väl därför inle vänlal mig något merutförligt svar på min sista fråga. Bakgrunden var givetvis alt jag hadeförutsatt och förväntat mig atl här skulle kunna föras en debalt på grundval avredovisning av resultaten av detta möte. blev det inle så, och del tyckerjag ändå kan föranleda reflexioner kring regeringens allmänna informalion kringkonsumentfrågorna och EG-anpassningen. Den informationen har varit dålig, ochjag hoppas innerligt all den blir bättre. Som konsumentminisler ser jag fram emot altfå föra nya diskussioner om EG-samordningen och konsumentpolitiken . Dettagäller särskill de fem områden som EFTA bestämt som särskilt Prot.1988/89:117 intressanta atl tala med EG om, nämligen produktsäkerhet,betalningsmdo- der, konsumentkrediter, sällskapsresor ochotillbörliga avtalsvillkor. Dessa frågor får vi säkerl anledning all ålerkommatill. 75 PER (): Jag ser med stort intresse fram emot dessakommande debatter. Jag vill nu bara påminna om atl när del gäller vissa andraområden, nämligen livsmedelskontrollen, miljöpolitiken och arbetsmiljön, har viinom trots regeringens hemlighetsmakeri lyckals få ulorginalmalerial från de slalliga verk som sysslar med dessa frågor. Det hargett underlag för myckel intressanta debatter. Detta material visar nämligenatl EG-anpassningen skapar väldiga problem. Del skulle vara bra för dekommande debatter som statsrådet nu säger sig vilja ha om vi fick tillgäng lillalll material om konsumentpolitiken och följderna av en EG-anpassning som finnsinom regeringskanshet och den statliga administrationen. Överläggningen var härmed avslutad. 13 §Svar på fråga 1988/89:647 om frikyrkliga sjukhuspastorer har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser att vidta för atl frikyrkliga sjukhuspaslorer skallkunna utöva sin tjänst med samma möjligheler som svenska kyrkanssjukhuspräster. Bakgrunden till fråga är ell uttalandeav JO i etl beslul med brevsvar angående frikyrkligasjukhuspas-lorers möjlighet all få tillgång till sjukhusjournaler och andra sekrelessbelagdäuppgifter om patienter vid de sjukhus där de verkar. JO konstaterar allsjukhuspräster inom har denna rätt, i den mån de behöver del försin verksamhet. De får nämligen enligl JO anses för del allmännas räkning deltai sjukhusels verksamhel. När det gäller befattningshavare inom frikyrkor ochandra religiösa samfund är frågan emellertid enligt JO mer svårbedömbar. JOlutar närmast åt atl sådana personer i allmänhet inle kan sägas bedriva sinverksamhel för det allmännas räkning. Men bedömningen kan vara beroende av delavtal som föreligger mellan befattningshavaren och . JO vill därförinte göra något generelll ullalande om dessa befattningshavares tystnadspliktoch räll all få ta del av handlingar. Renl allmänl vill jag erinra om förulsätlningarna för denandliga vård vid sjukhusen som bedrivs av såväl som de andratrossamfunden. Som en följd av offenlligrätlsligaslällning och gällande riksdagsbeslut ingår andlig vård vid sjukvårdsinrättningarnasom ett led i prästernas tjänsteåligganden. präster har ocksåen lagstadgad lystnadsplikt i fråga om det som de får veta när de utövarsjälavård. De fria trossamfunden får på egna initiativ bedriva andligvård vid sjukhus och vårdinrättningar med endasl de begränsningar somsjukvårdsmyndigheterna kan ställa upp. Religionsfriheten kräver all derasmedlemmar liksom 1988/89:117 allaandra skall ha fillgång lill andlig vård i de former som de kan önska under en sjukhusvistelse. Samhället väntar sig för övrigten sådan insats från de fria Riksdagenoch regeringen har därvid räknal med all frikyrkorna gör en arbetsinsats avliknande omfattning som . Staten ger också bidrag med förnärvarande 3,3 milj, kr, lill den verksamhelen. Det sker inom ramen för stödetåt de fria trossamfunden. JO:suttalande i frågan huruvida de frikyrkliga sjukhuspastorernas verksamhet kananses bedriven "för det allmännas räkning" vill jag inte kommenterapå annat sätt än genom att framhålla dess otvetydigt försiktiga ordalag. Jagvill också erinra om att uttalandet bara avser frågan om rätlen alt få tillgångtill sekrelessbelagl material. Jag avser inte att ge mig in på en tolkning avrättsläget. Det är i sisla hand domstolarnas sak. Somsvar på fråga kan jag endast säga alt regeringen inteöverväger att föreslå någon ändrad lagstiftning beträffande sjukhussjälavårdenoch de sekretessbestämmelser som gäller här, Anf.77 (): Fru statsråd!Tack för i går och tack för svarel. Enav justitieombudsmännen har gjort etl uttalande om sjukhuspräslernas arbele somi flera avseenden synes vara vilseledande. Fördel första slår det helt klart att präster i , kalolska kyrkanoch frikyrkorna arbetar i den andliga vården vid sjukhusen på precis sammavillkor. När behandlade propositionen om den andligavården vid sjukhusen gjorde ett enhälligt tillkännagivande tillregeringen av följande innehåll: "Denandliga vården vid sjukhusen bör utgå från patienternas egna behov ochönskemål. Utskottet vill också undersiryka att när och de övrigatrossamfunden går in i verksamhelen - den förra enligt lag och de senare enliglåtagande - bör den förutsättningen gälla att möjlighet skall beredas dem atlverka som likvärdiga parter med lika möjligheler atl arbeia," Såvittbekant tillämpar alla huvudmän för sjukvården detta synsätt. Alla i"sjukhuskyrkans" tjänst måsle anses delta i sjukhusets verksamhel fördel allmännas räkning, för att låna JO:s uttryck. Av det följer att de måste haprecis samma rätt att ta del av patientjournaler och andra sekrelessbelagdäuppgifter. Sedanär det en annan sak atl det i praktiken knappast förekommer att präster ellerpastorer begär att få del av pafientjournalerna. Fördel andra har både präster i och präster och pastorer i andratrossamfund tystnadsrätt enligt svensk lag. Tystnadsplikten för präst i är reglerad i lag, den är i annan ordning slrikl reglerad i övrigasamfund, JO:stanke att av "sjukhuskyrkans" medarbetare bara de som hör hemma i skall anses arbeia i del allmännas Ijänsl har alltså ingen grund i riksdagsbeslut eller i sjukvårdshuvudmännens syn på verksamhelen. Trossamfunden själva, både och övriga samfund, är överens om att varken präster eller pastorer skall betraktas som vårdpersonal. De 58 arbetar på sjukhusen i kraft av sitt gemensammauppdrag som kyrkornas företrädare.De är, som uttalat, likvärdiga parter med lika Prot. 1988/89:117 möjhgheter alt arbeta, har helt korrekt återgivit uttalanden vidgenomförandet av reformen om själavård på sjukhus. Såviit jag kan förståfungerar det ekumeniska samarbelel väl i den andliga vården vid sjukhusen. Delhar heller inle framkommit något som lyder på all sjukhushuvudmännen inleskulle ha behandlal samfunden hkvärdigt. Om det skulle visa sig att någotsådanl dyker upp, får del övervägas om regeringen behöver vidla några åtgärderför att inskärpa de principer som bör gälla. Enlagsliflning beiräffande frikyrkosamfundens medverkan i den andliga vården kan- av skäl som också antydde vid behandlingen av ärendel - inle gärnakomma i fråga. Eventuellt uppkommande problem får vi lösa på annat sätt, l.ex.genom förhandlingar och överenskommelser med sjukvårdshuvudmännen. Om det visarsig att det blir problem med della, är jag självfallet beredd alt bidra lill ensådan diskussion. Anf.79 (): Del finns inga problem, del enda problemel är JO:s svar. Om manbetraktar präster och pastorer såsom vårdpersonal gäller självfallet sammabestämmelse i sekretesshänseende oavsetl vilkel trossamfund dessarepresenterar. JO har även förbisett atl även pastorer i andra samfund än isvenska kyrkan enligl svensk lag äger lyslnadsräll. JOanvänder uttrycket atl hon lutar ål en viss åsikt. Jag för min del anser atlman inte skall luta sig i sådana här frågor, utan man skall stå rak och varabestämd. För detta finns det stöd i ullalande och i svensk lag. Överläggningen varhärmed avslulad. 14 § Svar på fråga1988/89:650 om TV-övervakningen kring har ställt en fråga lill mig som har sin grund iriksdagens beslut atl efter förslag av regeringen anslå . förTV-övervakning i anslutning lill i . menar attdet är det företag som driver som borde ha stått för de kostnader somanläggningen kräver. Jagvill först säga alt jag inle har någon anledning all recensera riksdagensbeslul. Däremot kan jag säga något om den principiella bakgrunden lill regeringensförslag. Tillpolisens grundläggande uppgifter enligt polislagen hör bl.a. att övervaka denallmänna ordningen och säkerheten, hindra störningar därav saml atl ingripa närsådana har inträffat Del är således polisen som skall svara för den övervakningsom sker av allmänna plalser. Hit hör bl.a. vägar och tunnelbanor. Förövervakning och ordningshållning på enskilt område. innei en anläggning som , ansvarar i första hand den som nyttjar platseneller anläggningen. TV-övervakning är ibland etl utmärkt hjälpmedel ipolisarbetet Atl använda delta gör övervakningen effektivare och sakraresamtidigt som det minskar personalbehovet. Del är därför naturligt alt del ärstaten som skall bekosla TV-övervakning. Jag kan här tillägga all jag givelvis är medvelen om desärskilda problem från ordningssynpunkt som en slor, centralt- belägenidrottsanläggning innebär. Evenemang som drar slor publik leder lillpåfresiningar för polisen som pä sikt kan gå ut över annan, angelägenpolisverksamhet. Del kan givetvis ifrågasättas var gränsen för en arrangörsansvar för ordningshållningen skall gä och hur långtgående arrangörernasekonomiska ansvar bör vara när det gäller alt ersätta polisens koslnader förordningshällning. Vi överväger dessa frågor icivildepartementet. 81KENT (): Jag tackar slalsrådel för svaret. Jag hoppasatl min röst når fram. Jag har fått en förkylning som gör att del känns som omGloben sall på mina axlar. Del är som civilminislern och jag debatterari en enskild fråga. Och del är som jag försl blir rättad när detgäller del som jag påslår, men i nästa stund kommer civilministern med någotposifivt i slutet av sitt svar. Anfingen ligger jag före min fid, eller såbefinner jag mig parallelll med ulvecklingen. Jag häller med statsrådet om att det är naturligt allslalen skall bekosla TV-övervakning - eller rättare, del har tidigare varil så.Men i och med det nya förelagsekonomiska synsäit som tränger på i samhället ochmed marknadskrafterna i ett ganska fritt spelrum, tycker jag atl det nog ärganska nalurligt att vi i slällel koncentrerar oss på att se till alt varjeverksamhet skall bära sin del av koslnaderna. Om en anläggning kräverexceptionella kostnader för TV-övervakning, bör företagen bakom anläggningenställa medel fill polisens förfogande. I slutet av civilministerns svar kommer, som jag tidigarenämnde, del positiva: "Vi överväger dessa frågor icivildepartementet" Del gläder mig oerhört mycket all få höra della frånstatsrådet. Jag har fler idéer, och vi kan kanske se efter om del finns någotmer som jag i så fall kan bidra med. Jag fick inle svar på min fråga, men jagförmodar alt ställningstagandet när del gäller TV-övervakningen kring Globeninte är all se som ell prejudikat, utan det är en ändring på gång. Jag ärlacksam om jag får ett klarläggande på den punkten. är inle någon unik anläggning. Jagvill i anslutning lill det frågeställaren nämner i sin fråga säga all del intehar någon som helst betydelse huruvida en anläggning finns i Slockholm eller pånägon annan plats i landet. Man ser däremot enligl de nuvarande beslämmelsernalilel olika på de här frågorna beroende på vem som anordnar verksamhelen ifråga. Jag vill hänvisa fill det som polismyndigheten i Slockholm sä riktigl påpekai när den tagit uppden här frågan. Man säger all frågan om vem som är anordnare av en offenfiig fillslällninghar stor betydelse när det gäller alt avgöra om anordnaren skall beiala förerforderlig polisbevakning eller inle. Ideella föreningar är i allmänhetbefriade från skyldighet atl betala koslnader, medan andra ofta behöver göradetta. Detär bl.a, dessa frågor som det finns anledning all fundera över.Civildepartementet ser dessutom över frågor som gäller tex, passageraresbetalningsansvar för den övervakning som vi har på flygplatser m,m. Denna frågahar ett ganska brett spektrum, och den är inte begränsad till , Enligtvår mening skall insalsen för att övervaka gator och tunnelbanor i det fallelbelalas med skattemedel. 83 (): Jag känner mig litet splittrad inför svaret, men jag ser fram emot defortsatta undersökningar som skall ske inom . Jag hoppas atljag på någol sätt får se ell resultat av dem eller atl jag på annal sätt kanlägga märke fill dem. Det verkar trots alU som om vi har samma målsällning,nämligen alt effektivisera polisväsendet så gott del går ulan att rättssäkerhetoch allmännytta blir hdande. Jag lycker all vi nu skallgå ut i den trevliga vårsolen. Överläggningenvar härmed avslutad. 15§ Svar på fråga 1988/89:644 om dokumentation av tortyrskador Herrtalman: har frågat mig om regeringen är beredd att tillskapaetl insfitut för dokumentation av lortyrskador för att vinna ökad kännedom omtortyrens utbredning. Ensamlad dokumentafion av olika slag är alllid en källa lill kunskap. Frågan omupprättandet av ell av tortyrskador är egentligenför stor att ta ställning till vid en frågestund. Jag vill dock framhålla attdel i det nordiska samarbetet för migrationsfrågor diskulerasalt genomföra ell projekt angående tortyroffer . Projektetssyfle är alt i gemensamt söka samla kliniska erfarenheter rörandelorlyroffer, för att sedan medverka till all dessa erfarenheter utnyttjas iflyktingmotlagandet. Under dessa diskussioner har konlakl lagits med personersom arbetar med lortyrskador, nordiska länderna byggs upp centra för tortyroffer, I dellaläge förefaller del mig rimligt att försl avvakla erfarenheterna från dessacentra och också överväga att knyta frågan om dokumentationen av torlyrskadornalill något av dem. Del är länkbart att vi då kommer fram till att ett svensktinstitut av det slag efterlyst i sin fråga bör komma tillstånd. 1988/89:117 Anf. 85 (): 19 rnaj 1989 Herrtalman! Jag vill tacka statsrådet för svarel på min fråga, Atl jag ställde en fråga beror för inlämnande av inlerpellalioner var utgången. Om kontrollen avvissa , . . f r* ui- i u i j . och jag ville garna fa enliten inblick i hur man på departementet bedömer ° situationennär det gäller tortyroffer. Asylsökandehar ju möjligheter att få akut sjukvård när de kommer till . Men somtortyroffer är det inte alla gånger som man ger klart besked vid förstaansökningstillfället om att man blivit utsatt för lorlyr. Del kan också varamycket svårt för många att snabbt berätta della, särskill då del gäller olikaformer av sexuell tortyr, som ju ofta förekommer i ett stort antal länder -även i de länder som har undertecknat de konvenlioner, där man förbinder sigatt inte utöva tortyr. Förde asylsökande människor som utsatts för tortyr är det ell slort bekymmerall få detta bekräftat, även om man i sin ansökan har uppgivit att man utsattsför tortyr. säger finns det centra för tortyroffer, men de används ju när denasylsökande har fått sina handlingar klara och är inne i landel. Det är medtanke på den grupp som hamnar här emellan som del skulle vara bra om man hadetillgång till dokumentation och erfarenheler, som kunde utnyttjas på ett bättresätt än vad som sker . Då skulle man snabbi kunna klarlägga huruvidatortyr har varit skälet till alt vederbörande söker asyl i vårt land. Jagtolkar statsrådets svar som att det finns ett gemensamt intresse av alt manlöser dessa frågor på bästa sätt. Jag hoppas att det blir en positiv lösningoch att kommer att bli det land som får ett institut som kan samla denhär erfarenheten. Överläggningenvar härmed avslutad. 16§ Svar på fråga 1988/89:646 om kontrollen av vissa syriska flyktingar har frågat mig om har kontaktat cypriotiskamyndigheter för att be dem genomföra kontroll av syriska flyktingar som avseratt resa till , Svarel på frågan är attSverige inte har tagit några sådana konlakler. Svenskamyndigheter prövar enligt våra regler vilka som skall få resa in i ,Även har regler för sin gränskontroll. Det finns inget som säger alt dengränskontrollen skulle vara mer restriktiv gentemot personer som avser all resatill . Anf.87 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret, som ju ärtillfredsställande. Skälet till min fråga äratt jag har fått klara uppgifter om atl syriska flyktingar som har flyttfrån via har blivit stoppade där när de har velat fortsätta föratt söka asyl här i , Jag tycker atl det är 62 alldeles utomordentHgt att svenska myndigheter inte är den direktaorsaken till att de inte harkunnat fortsätta. Det är bra, därför att det är väsentligt alt hjälpertill att slå vakt om de internationella principer som finns förflyktingpolitiken, bl,a, en route-principen som säger att en flykting skallkunna färdas genom ett antal olika länder, om det inte görs uppehåll , för kunna komma fram till det land där han vill söka asyl. Jaghoppas att de cypriotiska myndigheterna - om de skulle ha konlakler med de svenskamyndigheterna - får klart för sig att inte vägrar inresaför asylsökande som saknar visum. Omkontrollen av vissa sy ris ka fly klingar Det kanske är överflödigt med en kommenlar. Vi är ju överens MariaLeissner och jag. Jag vill bara tillägga att har etl alldeles specielltgeografiskt läge. UNHCR - - är sedan flera årtillbaka verksamt på , Tillsammans med det cypriotiska Röda Korset bistårman flyktingar och asylsökande som är i transit. Delta är då kanske ytterligareett stöd för att de asylsökande som inte på egen hand har kunnat hävda att fåresa vidare har möjlighet att få hjälp av . Överläggningenvar härmed avslutad. 17§ Anmäldes och bordlades Motionerna med anledning av prop,1988/89:151 om höjning av den allmänna löneavgiften intill utgången av år 19901988/89:Fi96 av m.fl. (fp) 1988/89:Fi97 av m,fl. (m) 1988/89:Fi98 av m,fl. (c) 1988/89:Fi99 av m.fl,(vpk) 1988/89:Fil00 av m,fl. (mp) 1988/89:Fil01 av (båda m) 1988/89:Fil02 av m.fl. (s) 1988/89:Fil03av () 1988/89:Fil04 av m.fl, (s) 1988/89:Fil05av m,fl, (s) 1988/89:Fil06 av m.fl, (fp)1988/89:Fil07 av m.fl, (m) 18§ Anmäldes och bordlades 1988/89:FiU33Tilläggsbudget II inom område 1988/89:FiU34Tilläggsbudget II inom område 1988/89:FiU35Oförutsedda utgifter för /90 1988/89:SkU34Tullöverenskommelse med 1988/89:117 Justitieutskottetsbetänkanden 1988/89:JuU21Säkerhetspolisen (SÄK) ~-------------- 1988/89:JuU23Hovrättsfrågor m.m. 1988/89:LU34 Upphovsrättoch datorprogram