prot · GC09107 · 1988-12-31 00:00:00 — 16 ledamöler avsiod fränatt rösta. Prot.1988/89:107 Mom. 66 () Utskottets hemslällan bifölls med230 röster mot 77 för reservalion 46 av ' m.fl. 3 ledamöteravstod frän atl rösla. Mom. 67 (oslkustbanan) Utskotlels hemslällan bifölls med 256 rösler mol 40 förreservation 47 av och . 12 ledamöler avsiod frånatt rösta. Mom. 68 () Ulskotldshemslällan - som ställdes mol reservalion 48 av - bifölls med acklamation. Mom. 70 (ny ostkustbana i ) Utskottetshemslällan - som slälldes mol reservation 49 av - biföllsmed acklamation. Mom. 72 (uppruslning av bandelen ) Ulskoltets hemslällan - som slälldes mot reservalion 50 avViola och - bifölls med acklamation. Mom. 77 (anslag till Ersättning lill förulveckling av godslrafik) Utskollels hemslällan - som slälldes mot dels reservation51 av m.fl., dels reservation 52 av och HansLindforss -bifölls med acklamation. Mom. 78 (SJ:s godstrafik) Utskottets hemställan - som ställdes mol dels reservalion53 av m.fl., dels reservalion 54 av - biföllsmed acklamation. Mom. 81 (SJ;s persontrafik) Ulskoltets hemställan bifölls med 269 rösler mol 40 förreservalion 55 av och . 1 ledamol avsiod frän altrösta. Mom. 85 (SJ:s buss- ochåkeriverksamhet) Utskollels hemställan - som slälldes mol reservalion 56 avHans Lindforss - bifölls med acklamation. Mom. 87 (SJ:s verkstäder)Utskottels hemställan - som ställdes mol reservation 57 av - biföllsmed acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 6 § På förslagav iredje vice lalmannen medgav kammaren alt de ärenden PrOt. 1988/89:107som hann debatteras färdigt under återstoden av dagens sammanträde skulle 2maj 1989 fördas lill avgörande i ett sammanhang i början av morgondagens arbetsplenum. 7 § Kammaren beslöt au ajournera förhandlingarnatill för middagsuppehåll. 8 § Förhandlingarna återupptogs under ledning avförsle vice lalmannen. 1988/89:SoU25Förslag om karanlänslag, m.m. (prop. 1988/89:123) och 1988/89:SoU27Tilläggsbudget IIlill statsbudgeten /89 (prop. 1988/89:125 delvis). Beträffande socialutskottets belänkanden 25 och 27konstaterade försle vice lalmannen atl ingen lalare var anmäld. (Beslul i ärendenaskulle fattas vid näsla arbelsplenum.) 1988/89:TU15Vägväsende (prop. 1988/89:100 delvis). 40GÖREL (): En väl utvecklad infraslruklur är en förulsältningför etl lands välsiänd. Del är en sanning som man är biltert medvelen om i dedelar av världen där ekonomin inte medgivii saisningar pä vägar, låg,telesystem, flyg etc. En infrastruktur är nödvändig för att handeln skallfungera, för fungerande lele-, post- och iransporlsyslem, för konlaklen mellanmänniskor och kontakten mellan företag, för att räddningssystemet skallfungera, för alt företag och människor skall nås av varor, för all ett folkskall näs av informalion och för atl politiska system skall fungera - inleminst del demokraliska systemet. Basen i vårl transportsystem är inle längre järnvägarna.Del är vägarna. Det är via vägarna vi kan nå den yttersta grenen i syslemel förskogs- och massahanlering och klara av produktionen i vår så viktigaexportnäring. Tack vare att vägar finns kan människor bo pålandsbygden och i glesbygd. Del är bl.a. tack vare infrastrukturen, främstvägarna, som hela kan leva. Personbilslrafikenulgör av den totala trafiken, och lasibilstranspor- ternasvarar för av de sammanlagt som transporterasinom . och sjöfart svarar tillsammans för endasl 60 miljonerlon. Av de som lastbilstrafiken transporterar fraktashuvuddelen, eller . inom etl avstånd . Om man ser lill den lotala mängden fraktat gods, dvs. ävengods som transporleras lill och från , ulgör den 52 miljarderlonkilomeier varav gär med båt, på järnväg och på landsväg. Påriktigl länga sträckor fraktas således en betydande mängd gods med bål ochjärnväg, medan lastbilen är dominerande pä korta avstånd. Delta är vikligl allkomma ihåg. Del är fråga om närförsörjning av olika slag. där del inle finnsallernaiiv lill laslbils- och väglransporler. Möjlighelen lill dessa säkra,frekvenla och rällidiga leveranser är avgörande för koslnaderna och därmedockså för konsumentens kostnader. Den är ocksä avgörande för näringslivet, värlland och värt välsiänd. Underhållet av vägsyslemd har pä senare år inteupprätthållits. har dock under en följd av är varnat för all vägarna bliralll sämre och för all pengarna inle räcker lill för behovet av förbättringaroch förslärkningar. Vägkapiiald förstörs snabbt. I årets anslagsframställninghar ocksä begärt en miljard mer än vad regeringen föreslär i sinproposifion. Från moderal håll, fru lalman, anser vi della kravsynnerligen berältigal, och vi föreslår elt anslag om ulöverregeringens förslag. Till skillnad frän en del utgiflsyrkanden som ställs här ikammaren, är del moderala förslagel lill fullo finansierat. När vägarna på långa slräckor fär spärbildning, svåratjälskador och häl i vägbanan m.rn., innebär della en betydande risk förtrafikolyckor. Ulvecklingen när del gäller trafikolyckor har varil oroande -och är oroande. När pengarna inle räcker till för atl förbällra och bygga bortsädana dåliga vägavsnitt som leder lill köbildning och stopp i trafikflödet,innebär della all risken för Irafikolyckor ökar och dessulom ökadmiljöförstöring. När storstadsområdenas väglrafikanter tvingas alt la långaomvägar- försl in mot cenlrum och därefler lika långl ul ål ett annal håll,eller genom centrala delar av slorsladen - blir dessa människor stressade ochotåliga, vilket kan leda lill olyckor och också lill miljöskador genom all demåsle ta en onödig omväg. Man kan inte la en kortare väg resp. en kringväg -del finns ingen. Tvärleder och kringfarlsleder saknas. Men skall man dä inle använda kollektivtrafik? Sä enkellär del inle. Försl och främsl är boendel utformat så atl man ofla är beroendeav bil. Glesbygdens människor har l.ex. ofta länga resvägar lill sinarbetsplats eller lill service av olika slag. Bosladsområden och arbdsplalserär inle samordnade, och del finns inle möjlighet att i efierhand anpassadetta. Dessulom händer det ju all människor byter anställning, alt medlemmarnainom samma familj färdas åt olika håll och atl de flyttar. Om man nu kan använda kollektiva färdmedel, vilket är braom del går, innebär del ofla onödigt länga, tidsödande resvägar, kanskeberoende pä vägsystem och kollektivtrafikens uppläggning. Människor slits aviröllsam-ma resor, och slöseriet med mänsklig tid är stressande. Kollektivtrafiken,som dessulom inle ulan bdydande ekonomiska sals- ningar kansvälja ell ökal anlal resande, är ofla uppbyggd med hjälp av bussar, vilka ju iallra högsla grad är beroende av goda vägar. Hur vi än resonerar är goda vägar,bältre vägar, en förulsältning för atl samhällel skall fungera bra. All kommunikation är egentligen kollektiv. Det finns ingenväsentlig skillnad mellan en taxibil, en personbil och en normalbesall svenskbuss. De dellar alla i ell kollektivt transportarbete. Del är endastägandeform, resursulnylljande och koslnader som skiljer. är personbilenden bästa lösningen, i de fall ingen förare finns eller när del finnsparkeringsproblem kan exempelvis taxi vara den bäsla lösningen. ärspårbunden trafik den bäsla lösningen. Del sägs inle heller ofla i deballen all de slörrekollektiva transportmedlen - SJ och flyget - är beroende av alt resenärerna kankomma lill anslulande terminaler l.ex. med buss eller bil. Dä behövs vägen. Vi har från moderal häll i är föreslagit besparingar påandra områden lill förmån för framför alll vägunderhålld. Vi vill satsa 1 miljardextra pä vägar och länstrafikanläggningar. För att klara de underhålls- ochreparationsarbeten som anser nödvändiga skulle emellertid långlslörre summor behövas. Det är fråga om 50 miljarderkronor. Vi moderater, fru lalman, salsar 1 miljard extra på vägnälei. All bygga och förbättra vägar är lönsamt. görocksä avkastningsberäkningar för olika vägprojekt. Tyvärr fär inle dessaberäkningar slå igenom när det gäller prioriteringen på den rikslisla somupprättas, utan vägar som ger sämre avkastning byggs av hänsyn lill andrafaklorer före dem som ger bällre avkastning, har väg- och Irafikinstiluldkonslaleral i en ulredning. I reservalion 1 lar vi moderater upprätlsaspeklerna för den enskilde och för berörda inlressenler i samband medvägbyggen. Rällsaspek-lerna rnäsle vara vägledande, och del som las upp somexempel i reservafionen är alllsä vägen på väslkuslen, Reservalion 5 behandlar vägverkels avkastningsberäkningarsom enligl vär uppfallning i högre grad borde vara styrande för ordningen överriket än vad som är fallel. Vi menar alltså atl man skall bygga vägar där debäsl behövs och mesl efterfrågas. Vi säger i reservalion 7 nej lill avgifisfinansiering avbefinlliga vägar och broar, men markerar i reservalionerna 9 och 10 vårpositiva inställning till atl vägprojekt finansieras av privala inlressenleroch därefler avgiflsbeläggs. Österleden är etl sådant exempel och också, vilkelsägs i reservation 9, etl exempel på en nödvändig kringfarlsled. Vi vill ha en ulredning om ändrad verksamhetsform förvägverket, vilket vi säger i reservalion 12. Reservalion 15 anbefalls varmt fördenna kammare. Reservationen innebär ell rned 740 milj. kr. ökal anslag lilldrifl av slalliga vägar jämfört med regeringens förslag. I proposilionen föresläs aulomalisk haslighelsövervakning,någol sorn vi vänder oss emol. En sådan rymmer åtskilliga juridiska problem,och rätlssäkerhetsaspekterna för den enskilde måste säkras. Detta skriver vi ireservation 19. I reservation 26 föresläs ett ökat anslag om 150 milj. kr. och i reservalion 33 föresläs ell ökal anslag om 110 Prot.1988/89:107 milj- kr. lill enskilda vägar. Jag har rned förvåning noteratatt cenlern. folkpartietoch som är sä kriliska lill anslagsgivningen inle har kunnalslödja del moderata förslagel - della gäller också anslagel lill enskilda vägar. Jag yrkar bifall lillsamlliga reservafioner där moderala ledamölers namn återfinns och i övrigt lillutskollels hemställan. 41KENTH SKÅRVIK (fp): Bäde och har vi debatterat järnvägarnasbetydelse för iransporler av personer och gods. Vi är nog alla övertygade omall järnvägen har slor belydelse, men vi är inte överens om hur myckel denbetyder. skall vi slä ell slag för bältre och ändamålsenligavägar och dl bättre fungerande vägnät. Hur mycket som skall salsas pä vägarnaoch hur vägarna skall se ut är vi däremot långt ifrån överens om mellan depolitiska partigrupperna. Vägen har alllid haft stor belydelse för människorsmöjligheter all la sig fram. Vägarna har förbältrals efler hand. Givetvis hardetta i slor ulslräckning varil beroende på de medel som vi människor haranvänt oss av för atl komma fram. I denna liksom i många andra frågor är vi häri inle ell isoleral land som enbarl kan se lill våra egna inlressen. Vimåste ocksä ta hänsyn till vad som händer ulanför våra gränser. Vi märker dåall del i jusl dessa frågor, alltså frågor som gäller vägar ochkommunikationer, händer myckel, och ulvecklingen gär snabbt. Vi behöver elt bra och väl fungerande vägnät i ,liksom vi behöver ell bra och fungerande järnvägsnät. Underhållet av våra vägarhar eflersalls. Delta gör all mänga av vägarna ulgör entrafikfara med späriga och trasiga vägbanor. Många av de olyckor som sker skulle ha kunnal undvikas omvägarna haft en bättre slandard. hade sparal en ansenlig summa pengarlill slalskassan, pengar som hade kunnal användas på bällre säll. Del är ganska läll all konsiaiera all del inle endast ärhaslighderna som medverkar lill farorna på våra vägar. Med della vill jag inlesäga all inle alldeles för mänga kör för forl och inle följerhaslighdsbesläinmelserna. All avstå från alt bygga bra vägar, som minskartrafikskadorna, dämpar irritationen och ökar framkomligheten, innebär ipraktiken alt miljön försämras. Till della kommer ökade koslnader föriransporl. minskad samhällsekonomisk effeklivild och ökade irafikskador. Bra vägar är därför bra och nödvändiga för miljön. Dåligavägar är dåliga för miljön. Våra slora, eller rättare sagl slörre, kommuner lider av mycken trafik inne i själva kommuncentrumen. Därför anser vi allregeringen bör la ell ordenlligl inilialiv till att uireda och se över hur vårakommuner fungerar i della avseende. Vi fär hoppas och iro all storsladslrafikkommiltén ocksåkan komma fram med realistiska förslag i denna fråga i sitt utredningsarbete, Kringfarlsleder förbi såväl större städer som mindre orlerökar säkerhelen, effektiviteten saml är en god miljöinvestering. fråntrafiksäkerhdssynpunkl och dimensionerade för aktuell trafikmängd Prot.1988/89:107 innebär möjlighel lill jämn hastighet. Jämn hastighet är inlenödvändigtvis delsamma som hög haslighd. Frän folkpartiels sida anser vi det nödvändigt med bravägar och rikliga kommunikationer. Vi kan vid nybyggen av slörre vägar ochbroar länka oss nägon form av avgiftsuttag. Detta skall inte ske för underhälloch driftskostnader. Detta har vi utvecklat tillsammans med moderalerna ochcenlern i reservalion nr 7. Diskussionerna om nya vägbyggen har under senare lid varilslora. Mänga gånger har delta fördröjt och fördyrat nödvändiga vägprojekt. Det är givet atl miljökraven bör väga lungl när det gällervilka ingrepp man tänker göra och vilka vägar man länker bygga, mensammavillkor skall gälla vid järnvägsbyggen och andra invesleringar dä del gälleringrepp i naturen. Vi anser all en allsidig belysning ochkonsekvensbeskrivningar är vikliga för att vi i framliden skall kunna utföravägbyggen pä etl för miljön acceplabell säll. Prövningen ger dessulom sammainsyn och möjlighel lill påverkan som all annan elablering av verksamhet medrisker för miljön. fru talman, yrkar jag bifall tillreservationerna nr 2, 7 och 19. 42ANNA (); Med mänga av oss i kammaren är det sä all vihar boll vid en landsväg i hela vårt liv och sett människor komma och gå. Såvar det på tid. Om man ser någon pä vägen, utgår man frånatl han eller hon har fåll molorslopp. Vi skulle kunna pråla om vägar länge,egenlligen i , men del kommer vi alllsä inle all göra, parli måsle beslämma sig för vilken typ av samhälleman vill ha, och sen måste vägpoliliken liksom alla andra frågor inordnas idella samhälls-mönsler. Cenlern vill ha ell decentraliserat, miljövänligt ochmindre sårbart samhälle. Det är främst i det perspektivet som vi harulformalvår vägpolilik, Samhällsforskare lalar om viklen av godakommunikationer som en av de viktigaste delarna i ett decentraliserat samhälleför en god regionalpolitik. Det hjälper inle med lokaliseringslån,lokaliseringsbidrag, länsanslaget etc. hur vikliga de än är, om del inle finnsen väg för del förelag som ullokaliseras eller för människorna som skallpendla, för de människor som skall göra vår landsbygd levande. Vi vet allihop att vägtrafiken slår för den störstaandelen av de utsläpp som vi svenskar förorsakar. För all fä bukt med detta ärdel ålgärder pä bilområdet som vi skall sälla in, men del är ju inte del viegentligen skall tala om här . Del vi kan nämna när del gäller vägen ochmiljön är all del är i släderna som irafiken förorsakar de störstamiljöproblemen. säll au lösa dessa problem är alt salsa på förbi- ochkringfarlsleder. På den punkten häller jag alltså med . annal sätt är alt salsa pä del mindre vägnälei, därförall etl decentraliserat samhälle i sig är etl mer miljövänligt samhälle. En framälsyflande irafikpolilik måsle också beaktaberedskaps- och särbarhelsaspekler. Kommunikationerna måste kunna fungera ocksånär påfrestningarna blir slörre. De vägar som ingår i de planer som militärenhar måsteruslas redan i fredslid, annars häller inte den militära planeringen. Sedan början av 1970-lalel har en alll mindre del avlandets resurser använts till saisningar pä vägar. harinte rner än av BNP avsatts för väginvesleringar, i huvudsak på vårahögirafikera-de vägar. Den här utvecklingen medför alt det svenska vägkapiialdminskar, och ökar bäde person- och godslrafiken på vägarna. har personirafiken ökal med . Delenskilda resandei mätt i mil per person har ökal frän 1970 lill1 1987. Samfidigt som vi investerar i bilar,investerar vi ca i vägsyslemd. Laslbilslrafikens lolala transportarbete har ökal från ca3 miljarder tonkilometer 1950 till ca 25 miljarder . De långvägagodstransporterna har ökal snabbi, från cirka en miljard lonkilomeier i börjanav 1950-lalel lill drygl 18 miljarder lonkilomeier 1987. Men när vi ulformar vägpoliliken kan vi inte bara se lilldessa siffror och göra en prognosmässig framskrivning av transportbehoven ochde olika transporlslagens andel av del lolala transportarbetet. Som jag sadetidigare måste vi beslämma vilken sorls samhälle vi vill ha och däreflerplanera väginvesteringarna. Om vi då planerar för ell decenlraliseral samhälle,planerar vi samiidigi för ell samhälle där vi minskar behovel av bädeperson-och godstransporter. T.ex. är vi i cenlern inte övertygade om atljusl-in-lime-filosofin - där förelagen för ut sina lager på vägarna, vilket isin tur leder till flera och tätare transporter - är samhällsekonomisktvettigt. Vi är inle heller övertygade om alt del är samhällsekonomiskt rikliglatl lägga bebyggelse och arbetsplatser sä långt ifrån varandra som . Nej,med tanke på miljön, vägslitagd och på människors välfärd som helhel, bör viplanera för ell samhälle som minskar Iransporlbehoven, Jag vill ocksä besiäml deklarera all vi i ärövertygade om all ingel parli kommer alt klara problemen med vägslitagd,kornmer aldrig alt klara atl upprätthålla ell fillräckligl bra vägnäl,om inle belydligl fler resande och framför alll fler lunga transporter försöver pä järnväg och annan kollektivtrafik. Jag är därför förbluffad över atlsocialdemokralerna säger ja lill all föra över vagnslasllrafik lill väg och nejlill en bällre regional fördelning av vägmedlen. Jag vill gå över lill de konkreta förslag som harlagl fram på vägpolitikens område. Vi kan i alla parlier gemensamt konstateraall underhållet av våra vägar är mycket eflersall. Regeringen har ökat påsumman för underhåll. Från sida vill vi dock lägga till ytterligare400 milj. kr. till just vägunderhåll. Vi vill föra över bärigheisanslagel lillelt nytt anslag, nämligen Drifl, underhäll och modernisering av statliga vägar.Varför vill vi göra del? Del finns egenlligen tre skäl. För det första kommer bärighelsupprustningen enbarlbroarna lill godo. Det säger sig självt all om de vägbilar som finns pä ömsesidor om broarna inle rustas upp på samma säll sorn broarna, kommer inte denökade bärigheten för broar all medföra mindre ornlaslningsproblem. För del andra har, som vi konslaierade , denslörsla delen av bärighelspengarna i gäll till de stora vägarna utmedkusten. anser alldel hade varil bra myckel bällre om medlen fördelats jämnare mellan inland ochkuslbygd. För det tredje finns del skogslän även söder om ire Smälandslänen slär för en slor del av skogsproduktion. Mednuvarande beslämmelser för bärigheisanslagel kan man inle använda del anslagellill de mindre och medelslora vägarna där. Jag vill fästa uppmärksamheten pä alt vi alltså inteföreslär all pengarna skall las bort. Vi föreslär atl de läggs till anslagetUnderhåll av statliga vägar och på del visel kan användas mera flexibelt och päflera olika slällen i . Det anslag som vi nu föreslär lill Drifl,underhäll och modernisering av statliga vägar skulle enligt värt förslag uppgålill 6 482 milj. kr. Av dessa pengar hade vi tänkt oss all 500 milj. kr. skallanvändas till förstärkning och asfallering av grusvägar under näsla är. Förnärvarande saknas det beläggningar på 3 länsvägar, och del ärregionalpoliliskl förödande. Även bilar och människor slits, och del bidrarinle lill ell decentraliserat samhälle. Till skillnad frän anser vi atl del är demänniskor som inle har fillgång lill kollektivtrafik, dvs. tunnelbana, spårvagnoch järnväg, och inle heller tillgäng till nägon flygplats, som i första handskall ha en skaplig väg atl la sig fram pä. Det kan inle vara rimligt all enfamilj ule i bygden kan fä beiala . till en kollektivtrafik som manaldrig ser röken av och tvingas att åka pä en dålig väg. Del äralltså där vi nu skall sälla in vara resurser. I del här sammanhanget vill jag säga all del är glädjandeall kommunikalionsminislern har kommil hil . Del menar jag uppriktigt.Del känns alllid mer roligt all föra en debalt i kommunikationsministernsnärvaro. Jag vill slälla en fråga lill kommunikationsministern, alternativtlill . När vi diskulerade järnvägar i kammaren , sadeRune vid ell lillfälle och kommunikalionsminislern vid ivä fillfällenall våra förslag när del gäller beläggningar av länsvägar skulle kosla 58miljarder kronor. Jag skulle myckel gärna vilja vela var del beloppet kommerfrän. Del kvillar vem som svarar, men jag vill gärna vela hur ni har räknal. Del finns enskilda vägar, och för närvarandefår 7 av dessa vägar slalsbidrag. Men del finns många fler vägar som ärberäiiigade till statsbidrag, men som inte kommer in i systemet på grund avpenningbrist. Vad beträffar de vägar som fär slalsbidrag, skulle barauppfyllandel av den allra lägsta ambitionsnivån, nämligen all lyfia upp myckeldåliga vägar lill godlagbar slandard, kosla 1 600 milj. kr. All lyfta uppmycket dåliga och dåliga vägar till godlagbar standard skulle kosta 4 500 milj.kr. Trots dessa belopp, och många fler som del skulle kunna gåalt plocka fram, har regeringen inle föreslagil mer än 439 milj. kr. i är lilldel enskilda vägnätet. Om man ser fill procentsatsen och till inflationen ärdet i realiteten en minskning, och del innebär atl man inle kan underhälla deenskilda vägar som redan har slalsbidrag och ännu mindre la in några nya isystemet. Jag skulle vilja fråga socialdemokralernas talesman om det kanvara rättvist och rimligt all de människor som bor ulefler sådana vägar inleens skall kunna få stalsbidrag för all kunna lyfla vägarna lill godlagbarslandard. Kan det vara rättvist och rimligt att människor som bor utefter enväg, som borde vara berättigad till statsbidrag, på grund av regeringenssnålhet och oförmåga alt förslåproblemel med enskilda vägar inle kan få vägen in i slalsbidragssys-temet? föreslår en uppräkning av anslagel med 100 milj.kr. Vi har med glädje konslaleral all har räknat upp anslagetväsenlligl . År efter är har vi skällt på moderalerna för all de inle harlämnat något högre bidrag till enskilda vägar, och är plötsligtförvånade över att vi inte har råkat hamna pä precis samma anlal miljonerkronor som de. Jag kan trösta med alt vi, om vär reservalion nr 34faller, kommer atl rösla pä reservation nr 33. Jag länker inte ta någon kamp med de andraoppositionspartierna när del gäller anslaget lill enskilda vägar. Del är minförhoppning all vi näsla är skall kunna skriva ihop oss om ell anslag tillenskilda vägar, om inle regeringen har tagit sitt förnuft till fångaoch höjt anslaget. Regeringen införde förra årel ett nyll anslag, B 4Byggande av länslrafikanläggningar. Inom della anslag skall rymmas byggande avlänsvägar, länsjärnvägar, slatskommunvägar, kolleklivtrafikanläggningar,saisningar pä miljövänliga trafikmedel och byggande av cykelleder. Regeringenföreslär i är alt della anslag förs upp med 970 milj. kr. Frän cenlerns sidatyckte vi att anslagel borde delas upp centralt i sex olikadelposter. Vi anser att i vilken lakl man bygger, var man bygger och vad sorningår i LTA-anläggningar har myckel stor belydelse för hur samhälld ulformas.Del är därför vi lycker all del är vikligl och rikligl all larslällning till huvudinriktningen genom att dela upp anslaget på specificeradedelanslag. Vi har då föreslagil atl länsvägarna fär 400 milj. kr.,länsjärnvägarna 300 milj. kr., slatskommunvägarna 100 milj. kr.,kolleklivtrafikanläggningar 300 milj. kr., miljövänliga trafikmedel 85 milj.kr. och cykelleder 20 milj. kr. Del blir sammanlagt 1 205 milj. kr., eller 235milj. mer än vad regeringen har föreslagil. Våra anslag är ocksåfinansierade, , De 300 milj. kr. lill länsjärnvägarna visar vilkenvikl vi fäster vid alt huvudmännen fär sina länsjärnvägar upprustade, och de400 milj. kr. lill länsvägarna hoppas vi skall leda till etl bättre SOT-nät.Häromdagen lärde jag mig atl denna förkortning betyder sekundär- och lertiärvägar.Det lycker jag är en myckel praktisk förkortning.