prot · GC0991 · 1988-12-31 00:00:00 — I moment 6 har vi all ta ställning till hur länga krigs-och avspärrningsperioder vi skall planera för. beslut innebärplanering för elt är med minskad import och några månaders krigstillstånd, mendet anser vi inom helt otillräckligt. Visst skall detta utredas nuav den sillande försvarskommiltén, men vi anser att nuvarande situation äroförsvarlig. Jag yrkar därför bifall till reservation 5, där man föreslåralt vårberedskap byggs upp med tanke på en treårig krigs- och avspärrningsperiod. Sedan finns det tre reservationer angående samhällelssårbarhet. Som framgår av etl särskilt yttrande kommer miljöpartiels förslagupp i annat sammanhang. 1 föreliggande betänkande yrkar jag bifall tillreservation 8 från vpk, och i andra hand reservation 7 frän . Vidareyrkar jag bifall lill cenierreservationerna 15, 16 och 17. När det gäller planeringsramarna för den verksamhet sombudgeteras över i huvudsak ÖCB och bör det ske en rejäluppräkning. Vi föreslår 390 miljoner för kommande budgetår, plus ytterligare300 miljoner i en annan motion, för landsbygdsutveckling av ur försvarssynpunkthög angelägenhetsgrad. Utbyggnaden av befolkningsskyddet - skyddsrummen - mästeskyndas pä. Hemskyddsverksamheten i Civilförsvarsförbundels regi bör fäytterligare medel. Beredskapshänsyn i samhällsplaneringen mäsle stödjasekonomiskl. inle bara den kommunaltekniska. Vi föreslär atl 80 miljoner avsättsför alt ÖCB skall kunna göra akuta insatser exempelvis inomlivsmedelsförädlingen för alt främja en försvarbar struktur. Del skall inlevara sä alt mejerier försvinner i och ulan altberedskapshänsyn tas. Jag yrkar bifall till reservationerna 11 och 14 som gälleruppräkning av ramen för de civila försvarsmyndigheierna. 1 ell flertal motioner från olika partier föreslåsåtgärder mol miljöfarliga Iransporler till lands och sjöss. Utskottet understryker viklen av åtgärder men avstyrker motionerna med hänvisning lill fjolårets behandling av ärendet. Därmed kan man låta sig nöjas med förhoppningen alt rejäla förslag till åtgärder snarl kommer från berörda myndigheter, exempelvis 102 . Så hälsar jag med tillfredsställelse all vår motion och enliknande socialdemokratisk motion om en stående svensk styrka förinternationell räddningstjänst redan blivit rätt väl tillgodosedda genom alträddningsverket fick elt utredningsuppdrag. Saken borde ligga rätt vällill efter erfarenheterna frän och med tanke på arméns kommandeomorganisation. , herr talman! kan försvaras om vi färell samhällsbygge som är försvarbart ur ekologisk synpunkt och blirmera resistent mol militära angrepp. Lål oss börja flytta resurser frånJAS-projektet lill robusla och trovärdiga försörjningssystem. Planering och anslag för totalförsvarets civiladel, m.m. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 94ROLAND (): Vi behandlar nu försvarsutskottets betänkande12 som berör en begränsad del av totalförsvaret, nämligen den civila delen.Delta lill trots har ell stort antal reservationer fogats till belänkandet. Tvåav dessa hör enligt min mening mera hemma under frågor som rör det militäraförsvaret och dess utveckling . Jag avser då den moderata reservationenI om säkerhetspolitikens grunder och reservation 2 av som gällergranskning av bevis angående ubåtskränkningar. Utöver behandlingen av dessareservationer kommer jag att redovisa utskottsmajoriletens syn pä de frågor somföranlett reservationerna 3, 4 och 5. Resterande delar av belänkandet kommerför vär del att behandlas av . Bakom utskottets skrivning stär en bred majoritet. Inle inägol fall har oppositionen samlat mer än tre av utskottets 17 ledamöter bakomsamma reservationer. Det är ell bevis sä goll som nägol all inriktningen avregeringens politik har elt brett stöd och ger garantier för stabilitet iplaneringen av det civila försvarels fortsatta utveckling. Samma breda stödfinns för svensk säkerhetspolitik, men trots detta har ansett sigtvungna all markera en annan mening under avsnittet som handlar omsäkerhetspolitiken. Delta är anmärkningsvärt med tanke på alt värl senasteförsvarsbeslul i fråga om de säkerhetspolitiska grunderna utgick ifrån 1984 ärsförsvarskommiltés säkerhetspolitiska rapport, som framlades under politiskenighet. 1 denna säkerhetspolitiska rapport redovisades eninträngande analys bl.a. av de strategiska förhållandena i närområde,varvid inte minsl de mililärstralegiska relationerna mellan nord- ochcentraleuropeiska områden belystes i olika avseenden. I direktiven årsförsvarskommitté hänvisas lill den förra försvarskommitténs arbete med dessafrågor såsom i allt väsentligt giltigt som underlag för nästa försvarsbeslut.Enligt direktiven bör försvarskommilté "granska den tidigareanalysen och med utgångspunkt i denna ta hänsyn till sädana förändringar isäkerhetspolitiskt, militärslrategiskt, försörjningsmässigt, tekniskt ellerannal avseende som kan förutses fä konsekvenser för vår framfidasäkerhet". försvarskommilté ges alltså i regeringensdirektiv uppdraget all vidareutveckla den föregående kommitténs analyser ochslutsatser. Prot.1988/89:91 skäl finns det enligt utskottets mening ingen anledning förriksdagen att göra efi uttalande av det slag som yrkasi motionen Fö204 och reservation 1. \ Yrkandet bör således avslås. Planeringoch anslag talman! I en motion frånmiljöpartiet tas frågan om svenskt agerande jorotaiforsvare s anledning av ubätskränkningarna upp. Motionen följs upp i en la del, m.m. reservation. Här konstateras alt frågan omundervaltenskränkningar och andra kränkningar av svenskt territorium är avgrundläggande och vital betydelse för samlade säkerhetspolitik. Vårförmåga alt i fredslid avhålla främmande makter från all kränka Sverigesterritoriella inlegriiel har uppenbart en avgörande betydelse för tilltron i omvärldenlill vår vilja och förmåga alt fullfölja vär neutralitetspolitik vid kris ochkrig i vär omvärld. Av avgörande betydelse för vår säkerhetspolitik är, sä somfastslagits av regering och riksdag , atl vi förbehålleross rätlen alt själva utforma dess mäl och medel. Vår samlade säkerhetspolitikförutsätter också att vi förbehåller oss rätten atl själva bedöma faktiska ochmöjliga hot och själva göra den lämpliga avvägningen mellan säkerhetspolitikensolika instrument. Härvid är, som nämnts i det föregående, den breda enighet somfinns i vårt land i sig en betydande säkerhetspolitisk tillgäng. Denna enighetomfattar de konstateranden som gjorts av regering och riksdag vid olikatillfällen pä grundval av överbefälhavarens rapportering om förekomsten avkränkningar av territoriella integritet. Utskottet anser mot denna bakgrund att del vore olämpligtoch i strid med grunderna för den svenska säkerhetspolitiken atl såsommotionärerna yrkar överlämna underlaget för svenska uttalanden och åtgärderrörande under-vattenskränkningar till internationellgranskning och skiljedom. Del är en självklarhet atl för svensk säkerhetviktiga frågor inte kan avgöras av utländska instanser. Det är likaledes ensjälvklarhet att misstänkt säkerhelshotande företeelser måste lillmälas viktinom ramen för beredskapsplaneringen. Ulskotlet anser följaktligen atlriksdagen bör avslä samtliga yrkanden i motion FÖ205 och i reservation nr 2. I etl anlal motioner berörs frågor om säkerhetspolitisktunderlag ärs försvarskommilté inför näsla försvarsbeslut. Del finns,menar motionärerna, stora behov av atl bedriva studier i frågor rörandeavspänningen, beroenden och position i del globala samfundet, m.m.,för att vi med ny kunskap som underlag skall kunna utforma en ny och bättresvensk försvarspolitik. För alt bidra till delta bör utöver militären ävenoberoende forskare, institutioner i och utomlands, politiker och andradelta. Motionärerna föreslår all beslula alt ge den arbetandeförsvarskommiltén i uppdrag alt ulföra sådana säkerhetspolitiska studier ochverka för ell sädanl allsidigt sammansatt säkerhetspolitiskt underlag ochbeslut. Genom försvarskommilléns arbete säkerställs ettparlamentariskt inflytande över hela förberedelseprocessen inför etl sådantbeslut. Tillförsvarskommilléns förfogande slär civil och militär expertis frän departementoch myndigheter, och del slär kommittén fritt alt härutöver inhämtaall den information och det underlag den bedömer som erforderlig. 104 direktiven för sittandeförsvarskommilté förutsätts atl kommitténs förslag avseendesäkerhetspolitikens grunder och inriktningen av totalförsvarets fortsattautveckling kommer atl undergå en bred remissbehandling. Kommittén kommerdessutom, enligt vad utskottet erfarit, atl i likhet med tidigareförsvarskommittéer inbjuda oberoende forskare och experter all vid ett särskiltseminarium inför kommittén redovisa sin syn pä olika säkerhetspolitiskafrågor, varefter bidragen kommer all utges i bokform. Dessa olika förhållandenoch åtgärder torde enligt ulskottels mening motsvara även mycket högt ställdakrav på brett och förutsättningslöst säkerhetspolitiskt underlag för försvarskommillénsförslag i olika skeden och inför slutliga ställningslagande till ettnytt försvarsbeslut. Berörda motioner och reservation 3 bör med hänsyn lill detanförda avslås. Med anledning av reservationerna 4 och 5 av moderatasamlingspartiet resp. vill jag erinra om atl två gångertidigare på förslag av utskottet avslagit framförda motionsförslag om enomprövning av de i det senaste försvarsbeslutet fastlagdaplaneringsförutsättningarna rörande krisers och krigs varaktighet och karaktäroch därmed sammanhängande importanlaganden. Utöver de skäl som dä angavs mol ensådan omprövning under löpande försvarsbeslutsperiod har tillkommitall försvarskommilté påbörjat sitt arbete. I kommitténs uppgifteringår bl.a. att ange planeringsmälen för beredskapen inom det civilatotalförsvaret och dess olika funktioner. Även nu bör med hänvisning till det anfördaavslä reservationerna. Med det anförda yrkar jag slutligen bifalltill utskottets hemställan på samtliga punkter. Planering och anslag för totalförsvarets civiladel,171.m. 95BJÖRN KORLOF (m) replik: För alt del inte skall råda något tviveleller kvarstå någon missuppfattning om vad den moderata reservationen nr 1angående säkerhetspolitiken handlar om vill jag gärna säga följande. beskrev framför allt densäkerhetspolitiska utvecklingen i omvärlden. Det är riktigt som RolandBrännslröm säger all den tidigare försvarsutredningen var enig om vilkaslutsatser man skulle dra av omvärldsulvecklingen. Men vad reservation nr 1handlar om är vilka konsekvenser vi skall dra av vår egen deklareradesäkerhetspolitiska linje och vilka krav den linjen ställer pä sammansättningenav värl totalförsvar. Reservationen gär alltså ut pä all den politik som underlång tid förts här i landet har medfört atl det militära försvaret relativtomvärlden blivit alll svagare. Det gäller också de civila delarna avtotalförsvaret. är en politik som pä läng sikl kan rubba tilltron tillvär egen deklarerade säkerhetspolitiska linje. Det är detta som är innebörden i reservationen. Jag villgärna säga att vi är helt överens om de slutsatser som den förraförsvarskommittén drog av omvärldsulvecklingen. På den punkten finns det.sävitl jag förstår, goda förutsättningar all vi skall komma fram lillsamstämmiga bedömningar även i del utredningsarbete som förestår. Prot.1988/89:91 Anf. 96 ()replik: 6 april1989 Herr talman! Del gläder mig attBjörn Köriof ger uttryck för all han slår Planering och anslag för totalförsvarets civi la del, m.m. fasl vidden ståndpunkt han hade om den säkerhetspolitiska bakgrundsbedömningen när vifattade det senaste försvarsbeslutet. Vad som ändå nu kan vara viktigt alt hamed sig i bedömningen är all någon förändring i negaliv riktning inte kanavläsas i den omvärld vi diskuterar. I varje fall kan jag inte göra det, utandel är snarare tvärtom. Då borde det vara rimligt atl man ger sig lill tålstill dess kommittéarbetet kommit in i del skede där kommittén enligt direktivenhar att bedöma den aktuella omvärldsulvecklingen och slutgiltigt göra desäkerhetspolitiska bedömningarna inför ett nytt beslut . Jag tycker alt det hade varit klädsamt om gett uttryck för alt en sådan möjlighet finns i stället för att alltförkritiskt granska nuläget när del ändå skett en positiv förändring avomvärldsutvecklingen. 97 () replik: Jag delar i och för sig syn på de senaste 1 1/2-2 årens utveckling i omvärlden. Det råder ingatvivel om atl denna utveckling har inneburit avspänning som ocksä kommer osstill godo. Men både och jag vel alt man inte bygger upp etltotalförsvar , utan del är en verksamhet som lar 15, 20, kanske 30år alt genomföra om alla system skall fungera. Därför vill jag faktiskt hänvisa lill det som såväl RoineCarlsson som har sagt, nämligen att trots atl utvecklingen ärposifiv - vilket vi skall vara glada över - så gäller det att sitta stilla ibåten. Vi mäste som stöd för vår säkerhetspolifik bibehålla en konsekvent,stabil och långsiktig försvarspolitik. Vi moderater menar i vår reservationatl vårt land kanske inte har gjort på det viset , eftersomtotalförsvaret har blivil relativt försvagat jämfört med omvärlden. Delta kaninnebära Irovärdighetsförlusler, om vi inte nu genom näsla års försvarsbesluträttar till en hel del av de brister som finns. 98 () replik: Om hade yttrat detta ianslutning lill en debatt senare i vår om det militära försvaret, hade jag haflstörre förståelse för atl reservationen ser ul som den gör. Det vi nu behandlarär ju de civila delarna av totalförsvaret. Såvitt jag har förstått ärskillnaden mellan majoriteten i utskottet och reservanterna i detta avseende 21milj. på årsbasis, vilkel inte torde utgöra den stora skillnaden somallvarligt förändrar bedömningen av i varje fall dessa delar av totalförsvaret. När vi senare i vår återkommer för att diskutera denmilitära delen av totalförsvaret där skillnaden säkert är större, hade delocksä funnits starkare skäl att frän moderat håll markera den här skillnaden. När detgäller den militära delen, delar jag del synsätt som vi från socialdemokratiskthåll alltid har företrätt. Man skall akta sig för alt med snabbasvängningar förändra den långsiktiga politiken. vill jagframhålla de uttalanden som gjorts av försvarsministern och från En långsiktig, stabil inriktning är av värde för filltron till vårsäkerhetspolitik. Det som vi behandlar ger egentligen uttryck förmycket små skillnader. Del hade varit värdefullt om också moderatasamlingsparliel ulan markeringar hade slutit upp bakom de säkerhetspoHtiskagrunder som har möjliggjort en bred enighet vid bedömningen avförutsättningarna. vice talmannen anmälde atlBjörn Köriof anhållit att lill protokollet få antecknat all han inle ägde rätltill ytterligare replik. 99 (): Försvarsutskottels betänkande 12 behandlarplanering och anslag för totalförsvarets civila del. Sammantaget har 96motionsyrkanden behandlats av utskottet. Jag har tolkat antalet mofioner somindikation på etl ökat intresse för del civila försvaret och för hur det civilasamhället kan och skall ta beredskapshänsyn i sin planering så, alt sårbarhetenminskas. Vi kan självfallet inte skapa etl samhälle anpassat förkrig och kris. Men med gemensam planering kan vi anpassa de fredstidaönskemålen om minskad sårbarhet sä, att de passar in i en kommunalhandlingsplan. 1 detta avseende delar jag syn, att det ärbättre atl planera i lid, för då behövs del mindre ekonomiska satsningar närkrisen kommer. Jag avser att kortfattat beröra moiionsbehandlingen,speciellt de avsnitt där del finns reservationer och särskilda yttranden. Jagbörjar med motionerna angående utländska långtradares trafik i , des.k. , trots atl utskottet i två belänkanden under de senaste årenbehandlat frågan och därmed uttalat sig för en skärpning av de befintligareglerna för trafik och uppföljning av denna. Anledningen till att jag tar upp denna fråga är all delånyo avgells motioner i delta ämne. har som varit en flitigmotionär och debattör när det gäller har också vunnit en framgånggenom sin argumentation när vi under den senaste liden har diskuterat dessalånglra-darbilar. återkommer med etl yrkande i sin motion,att allmänheten skall ges periodiska och samlade redovisningar kring iakttagelserrörande misstänkt verksamhet i från utländska långtradare. Utskoltel anser alt en föreskrift från sidainle är ändamålsenlig. Del bör i stället ankomma på resp. myndighet atl bedömahur allmänhetens information skall ske. Därmed avstyrker utskottet motionernasom rör . Utskottet behandlar sårbarheten i samhället i två avsnitt:dels de övergripande mälen, dels den kommunallekniska försörjningen. Tilldessa avsnitt finns etl anlal reservationer fogade. Utskottet ägnar ett stortintresse ät dessa frågor och har i olika sammanhang behandlat dem. Under dennabehandling har vi också naturliglvis uppmärksammat alt 1987 årsförsvarskommitté initierade vikfiga beslut för all se till alt minskasårbarheten, l.ex. när det gäller sjukvården, teletrafiken och annat. , , ochräddningsverket har också fått i uppgift alt ägna särskild uppmärksamhet åtsårbarhetsfrågorna. Planering och anslag för totalförsvarets civiladel, m.m. Planering och anslag för totalförsvarets civiladel, m.m. tycker attdel är bra att vi har två verk som med särskild uppmärksamhet kan arbeta meddetta. Vi lägger ocksä över elt stort ansvar pä dessa verk, som ocksåden nytillsatta försvarskommittén behandlar dessa frågor. Man har ägnat storstädernas sårbarhet särskilduppmärksamhet och studier, vilket även tog upp. Man harundersökt följden av befolkningskoncentralionerna och hur man skall klaravattenförsörjningen och elförsörjningen. IÖCB:splan är dessa frågor högtprioriterade. Man har tagit elt särskilt initiativ just när det gällerstorstädernas sårbarhet. Beträffande kommunerna och kommunernas arbete med dekommunallekniska försörjningen har det i någon reservation tagits uppnågonting som kallas för KRAS-projektel - vi är ju mycket för det här medförkortningar -vilket innebär riskanalys för fred, kris och krig. Därulvecklas metoder för en integrerad riskhantering för atl tillgodose behovet avreservanordningar och för atl öka uthålligheten när det gäller försörjningen.Dessa projekt bedrivs i samarbete med , ,statens energiverk och . Del är nog förnuftigt att väntapå resultatet av detta arbete och se vart det leder. Därför har vi avstyrkt demotioner som behandlar dessa frågor. Del är ofta sä, atl när kommunerna talar om atl manbehöver ha beredskapsålgärder i händelse av krig, handlar det egenfiigen omberedskapsålgärder inför kriser i fredslid som ju är lika resurskrävande.Dessa diskussioner har inle alltid den dignitet som vi, som arbetar medtotalförsvarets civila del, kanske skulle önska. Men vi vet ocksä alt när dethänder någonting som berör många människor, t.ex. ett elavbrott, sätts det igång en hög aktivitet även ute i kommunerna. Jag önskar självfallet inte nägraelavbrott, men vi kanske skulle nyttja dessa situationer för information om vadsom kan hända även i fredstid. Den civila beredskapen handlar mycket omsårbarhetsfrågorna. Flera av de lalare som sitter i utskottet har också berörtdessa frågor. I stort sett har vi inte nägra delade meningar. Uppdragen i dessa frågor, lill ÖCB i första hand, räknarvi med atl bli redovisade för utskottet. Och de uppdrag som försvarskommilténhar kommer vi självfallet all redovisa för vid elt senare tillfälle. I det här belänkandel behandlas ocksä de motioner somberör befolkningsskydd och räddningstjänst. Som tidigare framhållits har allvarligt pä de påtalade bristerna i undsättningsenheterna, som skallkunna göra omedelbara insatser efler mobilisering. Men vi hoppas också attolika älgärder, bl.a. fler övningar, skall åstadkomma en förbättring, ulan altriksdagen behöver uttala sig i frågan. Sedan finns det också ett avsnitt där vissa utbildnings-och personalfrågor beträffande brandpersonal och räddningstjänst behandlas. Ulskoltsmajoritetenhar avstyrkt motionerna dels pä grund av den ambiiionshöjning som åsyftas medden nya räddningstjänsllagsliflningen, dels på grund av det nyautbildningssystemet för räddningsljänstpersonalen. Vi avvaktar ytterligareerfarenhet när det gäller dessa frågor. har ju ocksä bland sina ordinariearbetsuppgifter mänga som berör t.ex. räddningstjänst i glesbygd. Därföravvisar vi också de Planering och anslag för totalförsvarets civiladel, m.m. motionsyrkandensom har att göra med räddningstjänsten i glesbygd. 1988/89:91 harredan fått i uppdrag att senast vid utgången av redovisa de 6 april1989 åtgärder som man avser atl vidta för all förbättra räddningstjänsten ivåra glesbygder. Även frågan om katastrofhjälp har tagits upp, och SRV harfått uppgiften alt utreda framlida katastrofhjälp. Över huvud taget har vi lagl mänga av uppgifterna pä SRVoch ÖCB. Som har framhållits sköter försvarskommittén mänga av deutredningar som rör det civila försvaret. Vi har alltså behandlat det civila försvaret med denrespekt som det kräver. I de flesta fall har ocksä utskottet enats omskrivningarna. När det gäller reservationerna har inte flera partier gätl samman.Vi kan nog säga alt utskottsmajorileten står bakom förslagen i belänkandet. Med del sagda yrkar jag avslag på reservationerna ochbifall lill utskottets hemställan. 100 () replik: stod här och sade alt del inleråder några delade meningar om det civila försvaret. Men del handlar ju ändå omatt för myndigheternas räkning ställa resurser lill förfogande, sä allmyndigheterna kan utöva sill,myndighetsansvar och klara de uppgifter somriksdag och regering har ålagt dem. Det gäller både ÖCB och SRV. Del måsle ändå förefalla utskottsmajorileten egendomligtall myndigheten måste gå lill regeringen och begära att fä pengar för altutföra de studier som vi föreslog i en motion fill fjolårets . Del sker nu en redovisning i rapporter. Slorsladsrapporlenhar några av oss sett, och del kommer fler. Studiearbetet.är en direkt följd avde förslag som vi har framlagt i den motion som majoritet avslog viddet ifrågavarande tillfället. Jag undrar om det inte känns litet egendomligtatl myndigheten sedan mäste vända sig lill regeringen för att få särskildapengar. Man fick pengarna, och känns det bra att de sårbarhetsstudier som vihar pekat pä kommer lill stånd, studier som är så nödvändiga alt göra. Delhandlar alltså om all ge resurser för de uppgifler som har ålagts en myndighet.Här har regeringen brusfit i vissa avseenden, och del mäste ändå påtalas. 101 () replik: Det är väl bra,, att det kan bli en positiv förändring. Jag förstod också atlGunhild lycker detsamma. Det kan väl också vara bra för enförvaltning, i detta fall en myndighet som ÖCB, att göra en omfördelning inomramen och fullgöra de arbetsuppgifter som man själv prioriterar. 102MONA SAINT (): Min motion 1988/89:Fö719 tycks inte rätt hakunnat klargöra innebörden av räddningstjänstförordningens effekter pä de småkommunernas möjligheler all klara av räddningstjänstens befälsproblem. Riksdagenantog den nya räddningsljänsfiagen . Planering och anslag för totalförsvarets civiladel, m.m. sambandmed detta underströk utskottet vikten av att det finns kompetent befäl förräddningsverksamheten i kommunerna och förutsatte dä att detta skulle nogaövervägas i arbetet med lillämpningsföreskrifierna. Utskottet säger nu att det vill avvakta ytterligareerfarenhet av det nya utbildningssystemet och avstyrker därför min motion. Jag känner väl till det ställningstagande som SRV:sulbildningsdelegation och dess dispensgrupp har bestämt sig för i detta ärende,men sakförhållandena bHr inte klarare för den skull. Bara har gått sedan utbildningsreformen genomfördes- det är hell riktigt. Därmed närmar vi oss också tidpunkten för den oro somutgör grunden för min motion. Vad händer nämligen i de drygt 200 kommuner iSverige som inte har heltidskårer? Det är med andra ord merparten av landetskommuner. Delfidsbrandförmän med den gamla avskaffade A-utbildningen försvinnersuccessivt ur kårerna. Kvar finns då det faktum alt dessa kommuner meddeltidskårer därefter saknar föreskriven befälstäckning. Flera kommuner harredan hunnit till denna krifiska punkl. Kommunerna har då två alternativ atl välja på.