prot · GC0987 · 1988-12-31 00:00:00 — Genom avtalet med har EG:s fiske är 1989 av torsk ochlax i del av den f.d. "vita zonen" reducerats till entredjedel resp. hälften av tidigare genomsnittliga fångster, somSverige fäll avsevärda och delvis nya fiskekvoter i . Sammantaget innebär de internationella överenskommelsersom slutit på fiskets omräde en avsevärd förbättring av detsvenska fiskels resurssiluation, inle bara i utan också genom utökademöjligheter till fiske i . Möjligheterna att förbättra beståndssiluationen iÖstersjön, särskill när del gäller de hårt utsatta fiskslagen torsk och lax,har ökat avsevärt efler upphörandel av det hell oreglerade"rovfisket" i den f.d. "vita zonen". Det hade väl ändå varit klädsamt om hadesagl någonting om detta positiva. Jag vill bestämt tillbakavisa påståendet att jag icke har ägnat 19 Om , EG och EFTA fisketnägot intresse - jag har dessutom engagerat mig personligen i en av de mestavgörande frågorna och åstadkommit vad alla partier har menat var en brauppgörelse för . vill jag svara alt det vid en tullunionär en nödvändighet för oss alt få etl neutralitetsförbehäll. Vi kan somneutralt land icke della i ett handelskrig. Däremot gör jag den bedömningen altvi har goda möjligheler att fä elt neulralitetsförbehåll. Jag tror inte att detkommer att stå och falla med den frågan - det blir snarare de villkor som iövrigt är förknippade med en tullunion som kommer alt avgöra om vi kommer atlanse det vara en bra dellösning eller en dålig dellösning. Tullunionen är nalurligtvis inte enbart en ekonomiskfråga, men den är ändå lill sin karaktär så begränsad att vi aldrig kan nöjaoss med en lullunion. Det finns områden utanför lullunionen som det är avväsentligt intresse för oss alt åstadkomma ett samarbete omkring. Det är därförsom vi ibland använt en mer heltäckande definifion - att vi önskar någon formav ramavtal som täcker de fyra friheterna och ytterligare ell anlalsamarbetsomräden. Jag vill i del här sammanhanget sammantaget besvaraLennart , och inlägg ochfrågor om tullunion. liksom hennes partiledare frågan om tullunion mycket hårt, sä långt att de t.o.m. menar atl vi iOslo borde ha uttalat oss för och bundit upp oss för tullunionen. Jag vill sägaatt det inle funnits något stöd för detta hos övriga partier. ger uttryck för en mycket mera negativoch skeptisk inställning lill lullunionen. Jag upplevde det inte så att Per-OlaEriksson vände sig till statsministern med sitt mera kritiska lal om tullunion,utan det var i realiteten lill och . Min och regeringens inställning är att vi skall pröva omen tullunion är ett rimligt inslag i en framlida överenskommelse. Men jag harprecis samma uppfattning som : vi är icke beredda atl säga jaeller nej lill detta . Del är inte vi som har den uppfattningen, utan delär . Mitt problem består i att försöka hålla samman ochmoderaterna omkring en gemensam fortsatt linje. Jag har beskrivit del som nihittills har gjort som vissa ylterskär, men jag har inte för min del någonmöjlighet atl garantera all enigheten består. Jag hoppas atl den skall göradel, och jag kommer att anstränga mig till det yttersta för della. Jag ber alt få återkomma. När jag får sä mänga frågor somjag här fält kan jag inle besvara alla i milt första inlägg. 12 PER (): Det var ju synd att statsministern inte ficklid all svara på våra frågor. Del var väl en tillfällighet, förstår jag. (StatsministerIngvar : Jag kommer tillbaka.) Jag utgår från det, och därför skall jag ytterligarekonkretisera det väsentliga. Det talas här om att vissa konstitutionella aspekter påverkarschweizarnas agerande i delta sammanhang. Del finns en konstitution i Sverigeockså. Del har kommit ul en ny upplaga av dem. I Sverigesgrundlagar heter del bl.a. att beslutanderätt som direkt grundar sig påregeringsformen, dvs. beslutanderätt som tillkommer , regeringen m.m."kan i begränsad omfattning överlåtas lill mellanfolklig organisation förfredligt samarbete, till vilken riket är eller skall bliva anslutet, eller lillmellanfolklig domstol". Om man nu skall inrätta en gemensam beslutsordningoch gemensamma institutioner med den överstal-liga organisationen , är delinte då en sådan överföring av beslutanderätt som beskrivs i regeringsformens 10kap. Jag skulle vilja ha ett mycket klart svar på den frågan frånstatsministern. Är det inte så? Jag tycker att det är självklart atl det är pådel sättet. Lål oss anta att det är så. I regeringsformen stadgas attför beslut i fråga om överlåtelse gäller vad som är föreskrivet om stiftande avgrundlag, och om detta stadgas atl grundlag stiftas genom två likalydandebeslut. Del andra beslutet fär ej fallas förrän det efter det första beslutethållits val till i hela riket och den nyvalda samlats. Är det dä inte så att om regeringen tänker sig gemensammabeslutsordningar och gemensamma institutioner tillsammans med den överstatligaorganisationen , är det fråga om beslut som måste fattas i dennagrundlagsenliga ordning, nämligen med mellankommande val? Kan vi få ett klartsvar på frågan om det är så som statsministern tolkar detta? Om del är pä det sättet, måste dä inle delta rimligen bliföremål för en valdebati? Är inte själva poängen med dessa stadganden för hurgrundlagar ändras och därmed ocksä hur man överlåter beslutanderätt tillöverstatliga organisationer atl de beslut som fattar skall därefterframläggas för folket i en valrörelse, sä att sedan eventuellt kanbekräfta sitt beslut eller - om får en annan sammansättning -förkasta detta? Är det något fel på min tolkning? Och om del inte är någotfel på den, måste inle denna fräga grundlagsenligl bli föremål för en rejälvaldebatt? Eller vad tänker regeringen annars göra? Ni tänker väl inte slinkaundan från grundlagen på nägol sätt? Om , EG och EFTA Anf.13 (): Statsministern tar upp de bilaterala avtal som vi har träffatmed EG och andra länder och framhåller att vi har gjort sådana byten atl vi kanfiska i . Ja, del stämmer, men det är då fråga om bilaterala avtal därvi bytt fiskerätt mot fiskerätt och krona mot krona. Om statsministern tyckeratt det är bra, delar jag hans uppfattning. Vi har kommit ell stycke pä väg,men det har egentligen ingenting att göra med dessa frågor. Statsministern säger också atl jag tiUhör ett parti somvill närma sig , och det är alldeles rikligt. Men vi skall inte närma ossEuropa på ett sådant sätt all fisket slås ut, så att fisket får betala vaddetta kostar. Del var egentligen del som hände i . Del enda man egentligenvar fullt överens om var atl man skulle liberaHsera handeln med fisk och marinaprodukter. hade där allt att förlora och de andra länderna allt attvinna. , som ock.så kunde ha blivit en förlorare, fick sädana undantagatt finnarna själva kan bestämma hur de vill genomföra sin avtrappning. När detgäller den vila zonen sade statsministern atl han Otn , EG och EFTA kan se degotländska fiskarna i ögonen, och det förstår jag all han kunde göra.Förhandlingarna skedde den gängen i samförstånd och samarbete mellan regeringenoch del svenska fisket. Vi tyckte också atlavlalet på den punkten var det bästasom vi kunde fä vid del tillfället. Men jag är tveksam om statsministern nu kan gå ut och sede svenska fiskarna i ögonen, om han inte gör nägot annal än kommer överens omen fullständig liberalisering av handeln med fisk och produkter. 14 (): Först vill jag säga att jag tycker att det ärbra att slalsminislern här säger att han bedömer del som möjligt alt uppnå eltneulralitetsförbehåll i en förhandling om tullunion. Den bedömningen delar vi. Vidare blev jag nägot förvånad över att hörastatsministern säga att det inte var etl svenskt förhandlingsmål inför altuppnå en formulering om lullunion. Jag trodde faktiskt att så var fallet. Dessutom är det kanske inte så viktigt vem som driverfrågan om tullunion. Viktigare är väl själva sakfrågan, dvs. om tullunionkanske - vilkel vi tror- är en förutsättning för all uppnå mål försvensk Europapolitik. Under sädana förhållanden är ju frågan om tullunionmyckel viktig för . Jag vill upprepa min fråga till statsministern omalternativet tullunion är aktuelll för EFTA. Det vore viktigt atlfå besked på den punkten här . 15 (): Jag vill fråga statsministern vad han trorhänder med de svenska småföretagen och med småföretag i övriga EFTA-länder vidden tilltänkta harmoniseringen med de helt öppna gränserna för bl.a. kapitaloch varor. Är det statsministerns uppfattning att storskalighetenökar och att flera stora företag tycks växa genom fusioner och uppköp? Man talar om de öppna gränserna för varor och kapital ochom all de öppna gränserna skall öka möjligheterna all utnyttja de komparativafördelarna. Vilka näringar skall vi ha kvar i ? Vad händer t.ex. med detsvenska jordbruket, speciellt med de smä jordbruken och deras innehavare? Omman tittar på övriga har del där varit samma tendens som här, dvs. mångasmå jordbrukare har fått "lämna in" och ägna sig åt andra saker. Jagvet att man i , och oroar sig för atl de smäjordbruken som finns kvar kommer all gå förlorade vartefter man i dennaintegration, de fyra friheterna, också lar in jordbruket. Jordbruket har juvarit en svår stötesten i EG-arbetel. Anf.16 (): Även jag är glad över stalsminislerns klara besked om attvi behöver ett, och skall ha ett, neulraliletsförbehäll om vi går in i entullunion. Jag är också glad över hans tro på att vi kommer att uppnå delta.Frän mina utgångspunkter är det rätl alt anse att tullunionen är en i förstahand begränsad ekonomisk fråga, även om den kan ha en symbolbelydelse i eltvidare sammanhang. Del är på sä många andra områden som vi mäsle samarbeta. Jagtror all vi även i riksdag, när vi fattar våra beslut i olika frågor,måste inse alt på många områden räcker inte nationalstaten lill för altåstadkomma resultat som människor kräver. Vi måste samarbeta regionalt iEuropa. Del är därför som vi behöver det bredare samarbete som vi i dagdiskuterar, bl.a. när del gäller formerna. Det har varit intressant atl notera den argumentation somförs frän sida om fisket. EFTA:s pariamenlarikerkommitlé har enhälligtställt sig bakom frihandel med fisk. Där satt parlamentariker frånsocialdemokraterna, och . Huruvida var medkan jag inte komma ihåg, men har inte rest några större invändningar iefterhand. Vi fattade ett enhälligt beslut vid ett sammanträde i i Norgeom att gä fram med förslag till ministerrådet i EFTA angående frihandel medfisk . Det är vidare intressant att noteramiljöpartiets slora engagemang för , när miljöpartiel talar omatl man är mycket utåtvänd och inte isolalionislisk. är ell mycketkapilalägar-vänligt land. Landet för en stenhård invandringspolitik mot svagagrupper i , och det är etl land som inle ens har ansett sig kunna gå medi FN. Detta är miljöpartiels idealland när del gäller frågor om inlernationelltsamarbete. Jag ber kammarens ledamöter atl notera detta faktum. 1988/89:8723 mars 1989 Om , EG och EFTA 17BIRGER (): Jag tänker inte lägga debatten på sä läg nivåsom har gjort. Statsministern säger atl han har tidsbrist, men del finnsflera ministrar. Regeringen har ju kollektivt ansvar för EG-politiken, så uppoch svara på frågor ni andra. Jag tänker fortsätta med en hjärtefråga, nämligenarbetsmiljön. Jag ställde en mycket konkret fråga: Är det på pin kiv Danmarkförsämrar arbetsmiljön? Är det på pin kiv man plockar bort cancermärkningen pådel ena lösningsmedlet efter det andra? Eller har detta möjligtvis med EG atlgöra, ? När det gäller miljön svarar alt någraförsämringar skall inte göras, som etl led i anpassningen till EG - nu gick enminister! Men delta är egentligen lögn. Redan nu gör vi detta - vi försämrarmiljön som etl led i anpassningen till EG. Nästan 6 000 milj. kr. satsar vi påatl öka bärigheten på våra vägar, som elt led i EG anpassningen så atl EG:sstora, långa och tunga långtradare kan åka pä våra vägar och ta mer gods frånjärnvägen. Anpassningen sker ju . , innebär inte dettaförsämringar för miljön? Så till konsumentskyddet. Stalsminislern hävdar isvaret att regeringen inte är beredd atl acceplera sämre konsumentskydd Om , EG och EFTA som ett pris atl betala i förhandlingarna med EG. Det är intressant.Men redan nu har regeringen accepterat detta. S-märkningen är etl exempel somkonsumentverkets generaldirektör tar upp. Generaldirektören - tillsall förövrigl av regeringen - hävdar atl slopandet av S-märkningen är en eftergift förEG. Vidare hävdar han i en intervju i attslopandet av S-märkningen är en försvagning av produktsäkerheten. Statsministern säger att detta skall vi inte göra -men det sker numitt framför våra ögon! Regeringen är uppenbarligen beredd att sänkakonsumentskyddet. Del är uppenbart atl del kommer att uppfattas somhandelshinder om vi har kvar våra normer när del gäller atl skydda barn molvarma spisar, lällöppnade tvättmaskiner etc, etc. Det är klart att del är handelshinder.Slalsminislern säger vidare atl regeringen inle är beredd all sänka kraven.Självfallet är det delta som är utgångspunkten i förhandlingar, dvs. att maninte är beredd att sänka kraven. Jag har suttit i etl antal fackligaförhandlingar. Offentligt hävdas alltid atl man inle är beredd atl sälja ulviktiga saker. Del vel också. Men det är en avgörande skillnadpå att inle vara beredd och atl försäkra nägol. Kan regeringen försäkra atl man inle skall göra avkall pådessa saker, som man säger att man inte är beredd alt göra avkall pä? 18 (): Slatsministern talade om ylterskär fråncenterns sida. Jag tror att statsministern denna skärtorsdag är ute på djuptvatten. Del är väl närmast ett blindskär det gäller. Vi står bakom kompromissen, dvs. riksdagsbeslutet 1988.Men det får inte innebära alt vi inte kan ha synpunkter. Vi måste ha del påframtida utvecklingoch på samarbetet mellan och EG. Jag hoppas alt viskall kunna kosta på oss den öppenheten även allt framgent. Jag ställde tre frågor till stalsminislern, och den endajag egentligen fåll svar pä gäller självbestämmanderätten ochneutralitetsförbehället. Det är bra. Jag vill upprepa de andra delarna sedan. Det är viktigare att säga atl lullunionen bara täcker endel av det samarbete vi behöver med andra länder ute i . Vi behöverintensifiera allt samarbete pä utbildningsområdet - när det gäller forskningoch mycket annat. Den som tror att vi mäste ha en lullunion för att klara svensktnäringslivs konkurrenskraft glömmer nog bort alt vi redan har en stark och brakonkurrenskraft från svensk sida i EG-omrädel. Men för att behälla denkonkurrenskraften är del viktigt all vi här hemma intensifierar insatserna försmåföretagsutveckling, liksom för utveckling av mindre och medelstora företag. Jag lolkar inläggen från exempelvis talare idenna debatt som alt moderaierna egentligen önskar svenskt medlemskap i , menman gömmer sig bakom tullunionen. Jag tycker att det är en farlig vägefiersom man spräcker den breda enighet som bör råda i en sä allvarlig fräga.Om inle vill lyssna pä , bör de kanske lyssna påIndustriförbundet. Förbundet tycker alt man skall välja den väg som bestämdes , 1988 . Jag vill fråga slatsministern om han gör den bedömningenatt del icke skall bli en diskriminering gentemot omvärlden i det fall att viväljer tullunionsalternativet. Vilken analys gör man? Kan man garantera all viinte skall dras in i handelspolitiska konflikter och liknande? Hur ställer sigen tullunion gentemot vår strävan alt samarbeta och kunna sluta frihandelsavtalmed länder i andra delar av världen, l.ex. med länderna i och med öststalsländerna?Detta är något som vi också måsle ha med i analysen. Jagskall inle, herr talman, förlänga debatten dennaskärtorsdag. Jag avser inte att gå upp i nägra fler repliker. Jag har hundramil hem. Om , EG och EFTA 19 (): I anledning av del som sagts nu i slutet av debatten villjag la upp frågan om tullunionens betydelse för moderata samlingsparliel. Låtmig genast slå fasl att vårt parli lojalt ställer sig bakom 1988 ärsriksdagsbeslut. Därom skall och får ingen tvekan råda. Men det är givet att detriksdagsbeslutet innehåller en målsättning, och i den män den politik som detriksdagsbeslutet fastställde inle ger det resultat som moderata samlingspartieteftersträvar kan vi komma atl ompröva vär inställning. Självfallet skallregeringen först få anstränga sig för att fullgöra det uppdrag som riksdagengivit och pröva sin förmåga att nå den framgång som önskade. När det gäller frågan om tullunion, herr talman, vill jaggärna påpeka att begreppet tullunion definieras i GATT-stadgans artikel 24. Jagskulle gärna vilja veta - av statsministern, eller av Lennarl , somju här talar om behovet av etl neulralitetsförbehåll - vad i arfikel 24 somförbehållet skall gälla. Vad i svensk neutralitet låter sig icke förenas med entullunion? Exakt vad är det i GATT-stadgans definition av begreppet tullunionsom inte passar socialdemokraterna? Den överenskommelse som slöts iHamar av parlamentarikerna var- herr statsminister och . Men den hade i alla fall det goda med sig atl den kopplade detsvenska deltagandet till överläggningar om "processed food", och detär en hållning som har bekräftats i parlamentarikerkommittén. Ominte dess ordförande har uppfattat det förhållandet lycker jag atl han skallvända sig lill sin partikamrat , vilken representerar kommitténi de fortsatta överläggningar som lyvärr blott kommer att omfatta "processedfood" och inte längre fisket. Beträffande tullunionen skall jag återigenuttrycka mig alldeles klart. Det var etl önskemål frän svensk sida alt denskulle finnas med som en möjlighet atl pröva i det fortsalla samarbetet. Men viskulle icke från svensk sida, som jag upplevde det, binda oss för alt införa entullunion. Med anledning av miljöpartisternas inlägg vill jag sägaföljande. Det har varit tre stycken inlägg i denna debatt. bermig att utveckla min syn på den svenska jordbrukspolitiken med hänsyn till EG.Jag har för atl besvara den frågan och ell tjugotal andra frågor sex minutertill mitt förfogande. Jag konstaterar bara att om man skall ställa den typen avfrågor fär talarordning ändras sä atl jag fär rimlig tid på mig. Jaghar icke en chans alt besvara den typen av frågor . Om , EG och EFTA Jag finner det ocksä orimligt när i sammaämne säger alt andra statsråd kan hoppa in i debatten. Jag har varit beredd attsvara på frågor. Försvarsministern eller justitieministern, som finns här ikammaren, kan då inte plötsligt gä in i debatten. I den här frågan kan manverkligen tala om debattnivå. Per har tagit upp frågan om tillgång tillmaterial. Vi har för inte så länge sedan i samband med partiledaröverläggningarlämnat över etl malerial som, såvitt jag förslär, övriga partier i varje fallförklarat sig vara utomordentligt nöjda med. Per Gahrlon frågar vad uttrycket gemensamma institutionerbetyder. Del belyder att vi nu i fortsättningen tillsammans med EG skallförsöka diskutera oss fram till hur vi skall klara av gemensamtbeslutsfattande, vilkel ju är önskvärt och nödvändigt. Om det i dettasammanhang kommer in vissa inslag av överstatlighet, ämnar vi icke kringgågrundlagen. Vi kommer självfallet att respektera den. Låt mig lill säga att jag känner en starkoro när det gäller den arbetslöshet pä i genomsnitt som finns i Europa.Jag vill därför att vi skall delta i elt väsleuropeiskt samarbete, och av denanledningen utformas en socialdemokratisk och en fackligstrategi för alt bekämpa arbetslösheten i . Vi vill vara öppna mot den övriga europeiskaarbetarrörelsen. Men och medicin är atl man skallisolera sig. Vi kommer inte att kunna lösa de framtida sysselsättningsproblemenäven om vi isolerar oss. Vad tror kommer att hända om vi frånomvärlden blir utsatta för en diskriminering av svensk industri? Vad trorBirger kommer alt hända med vår induslri om vi icke fär en rimligöverenskommelse med EG? Vi skall väl inte bygga upp murar och med våld försökahålla kvar sysselsättningen i ? Vi skulle dä fä del verkliga hotet molsvenska arbetares och svenska tjänstemäns anställningstrygghet. Men della ärett problem som över huvud tagel inle inlresserar miljöpaniei, och man kandärför driva sin förenklade agitation, vilkel Per Gahnon och hargjort här . Jag är intresserad av en diskussion i EG-frägan, och jaghar i hög grad medverkat lill den diskussionen pä olika säll. Jag har lagl nedoerhört mycket lid för alt vi skall fä till stånd en dialog ocksä pä delinternationella planet och för atl vi i omvärlden skall få en förståelse förden svenska neulraliieispoliii-ken. Men jag ser inget egenvärde i all vi skallgöra neutralitetspolitiken och dess roll i Europapolitiken till en stridsfråga.Jag har den förhoppningen att vi pä sädana grundläggande områden skall kunnaåstadkomma en bred enighet. Om man inle kan göra distinktionen mellan all föraen intensiv debatt och all få information i EG-frägan och inse atldel finns vissa saker i del här samhället som vi vill slä vakt om, är detheller inte så myckel bevänt med viljan alt förstå motståndaren. Jag vill till och säga atlregeringen önskar ell tidsprogram som innebär att vi skall kunnakomma in i ganska konkreta överläggningar med EG. Vi förväntar oss en förstareaktion frän EG . Vi har alllsä ambitionen att ha elt lidsprogram. men del ärinle något som vi ännu kunnat komma överens med EG om. Vi kan förhoppningsvisfå reakfioner pä delta senare under vären. Del vi skall diskulera är sädana frågor som alla lalarehär har tagil upp och om möjligt begärt ytterligare information om. Del handlarom hur man skall kunna lösa tvister om man kommer i en sådan situation - jagtror att del var Per Gahrlon som log upp den frågan - och hur man skall kunnaäsladkomma etl gemensaml beslulsfatlande. Vi har då nalurligtvis möjlighel atlpåverka sä all vi skall få ell så stort inflytande som möjligt över denprocessen. Vi vet inte om vi kommer tillräckligt längt pä . Detär ju detta som vi genom diskussionerna med EG skall försöka skaffa oss en bildav. Jag är efler Oslomölel mer optimistisk när del gäller de möjligheierna. Jag vill slufiigen säga till atl vi faktiskthar inskrivet all vid risk för allvarlig marknadsslörning kan införaimportrestriktioner fram lill . Om , EG och EFTA 21PER (): Det är nog läge för talmannen atl ha en kursi debaltordning med stalsminislern. Det är ju stalsminislern själv som har vallatl besvara alla dessa frågor och inlerpellalioner i ell sammanhang och därmedskapal en debattordning som förvisso är orimlig. Han kunde ha tagil dem en ochen, sä hade vi kunnat betat av ämnena ordentligt. Jag tror inte all det hadetagit mer lid, faktiskt. Sedan tycker jag att statsministern skall sluta med dethär isoleringssnacket. Det håller inle. Det är inle irovärdigt. Alll flermänniskor börjar nu inse alt den gröna rörelsen är internafionell. Vi har nyssmed 17 parfier, även i , skrivit ihop oss i etl gemensaml program omsamarbetet i . Det är inle samarbetet som sådant det handlar om - vi villsamarbeta minsl lika myckel som ni - utan det är formerna, om det skall varaJacques Delors Superimperium som skall vara huvudformen för del europeiskasamarbelel. Dä handlar del om de konkreta effekterna för löntagare ochmänga andra, och dä vill vi ha malerial. Oslomalerialet har vi fäll, och vitackar för del -lyvärr var del hemligstämplat, så vi kunde inle citera ur del.Däremot fär vi inle konsumentverkels utredning om de konkreta effekterna avEG-anpassning. Jag tycker att skall informera sig om del, omhan inte är tillräckligt informerad, och prata med , som gav ettlöfle här i alt delta skulle upp och vi skulle fä fullinformation . Här gäller det inle allmänna handlingar. Vi begär deninformationen i egenskapav riksdagsledamöter och riksdagsparti. Varför kan vifä Oslomalerialet men inle konsumentverkels interna utredningar om konkreta effekter? Så detta med grundlagen. Jag noterar tacksamt allslatsministern säger all han inle tänker kringgå grundlagen. Det hade ju varitsensationellt med varje annan sorts besked. Men svara dä pä min beskrivning avdet här: Är del inle sä att gemensam beslutsordning innebär sådant överförandelill överslatlig organisation sorn grundlagen stadgar om? Måste ni dä inle selill att varje sådan proposition till antas i grundlagsenlig ordning,med mellankommande val? Om , EG och EFTA