prot · GC09125 · 1988-12-31 00:00:00 — ansökan om asyl på en ambassad, finns inte.Flyktingkvoterna är för små, alldeles för små, och de räcker inte till för skall ta om hand om spontanflyktingarna, när en akut situation uppstår, ochnär det är tidsnöd. Av dem som kan komma till om den nya lagen gårigenom återstår de ekonomiska flykfingarna, de som har förbindelser och pengar,de som har råd och kan skaffa sig pass och nödvändiga handlingar, och dit hörnog även de som man vill stoppa genom krafttag mot dokumentlösheten, nämligeneventuella terrorister. De har inte så svårt att få falsk identitet ellerfalska pass. Som sagt, lagen kommer att bli mycket användbar för attminska antalet personer som söker asyl i . Men är det verkligenavsikten? Lagen innebär ju dessutom en EG-anpassning. Vi stänger dörrarna motde delar av världen som har de stora flyktingströmmarna och verkligaflyktingproblemen och öppnar våra gränser mot . - som är en sargad och fattig världsdel medekonomiska, ekologiska och stora politiska problem i t.ex. , ,och , och , , m.fl. länder- har genomOAU-konventionen en mycket generös flyktingpolifik, även om det är oerhörtsvåra förhållanden i de läger där flyktingarna ofta får mer en än tillfälligvistelse. Men även den inhemska befolkningen har det svårt. För människor från , övriga , Syd- ochMellanamerika och kommer flyktvägen fill att bli stängd. Den harinte heller fidigare varit helt öppen, men blir den så gott som stängd. 1lagen pekas riktningen alldeles tydligt ut - öppna gränser mot , stängdamot öst och framför allt mot den övriga världen utanför . Den här lageninnebär ett trendbrott mot principen om ett fritt folkutbyte. Jag skall ge en historisk återblick. gälldeinskränkningen för resande till och från , men också för resande inomlandet. Resande skulle vara försedda med resepass utfärdade av konungensbefallningshavan-de. För utlänningar som kommit till fanns bådesärskilda förmåner Ny utlänningslag, m.m. Ny utlänningslag, m.m. ochinskränkningar för t.ex. bergsmän från och valloner från Frankrikeeller . Judar som drev handel i städerna fick under långa fiderej innehaandra ämbeten än köpmannens, osv. Men upphävdes de generellarestriktionerna och ersattes av principen om ett fritt folkutbyte mellanländerna, men man kunde utvisa lösdrivare av utländsk härkomst. Även svenskarsom ansågs som lösdrivare greps och kunde bestraffas. Det är alltså 75-årsjubileum av svenskutlänningslagstiftning. kom den första utlänningslagen, menprincipen om fritt folkutbyte kvarstod ända till lagen av årgång. 1914kunde vissa grupper av icke-önskvärda utlänningar avvisas redan vid gränseneller därefter. Sedan kom lagarna ganska tätt: 1927, 1937, 1945,1954 och 1980. Däremellan har en hel del förändringar gjorts. Alla dessa lagar hänger samman. De har som mål att skyddaSverige och svenskarna mot skadlig inverkan av utlänningar eller utnyttjande avlandets tillgång på arbete, ekonomi osv. Detta kan man se om man läser förarbetenatill de olika lagarna. 1 utlänningslag gällde det att skydda vårt landmot zigenare och lösdrivare av olika slag och även mot dem som "sökaförvärva sitt uppehälle genom att på ett för redbara svenska handelsmänillojalt sätt utöva en affärsverksamhet- ".Man kunde alltså utvisa även andra. lärer deticke gå för sig att göra avvisningsinstitutet tillämpligt i fråga om samtligade grupper av invandrare vilka äro att beteckna såsom icke önskvärda." Rätten till avvisning kom alltså under lagärendets gångatt utsträckas från zigenare och bettlare, vilka man var enig om var omedelbartdiskvalificerade för inresa till , till att även omfatta andrakategorier, såsom människor, som ville få sin utkomst här i landet men där detfanns skälig anledning anta att de saknade möjlighet därtill, och dessutomvissa kriminella och asociala personer. Detta är vad lagstiftaren senare komatt kalla materiella awisningsgrunder. Att en utlänning saknadelegitimationshandling tillmättes dock ännu inte någon självständig betydelse.-En i svensk poHtik var dock lagd. kom regleringen om pass och visum: "Utlänningsom ankommer till riket skall vara försedd med pass eller annanlegitimationshandling, som enligt Konungens förordnande må gälla som pass. Legitimationshandlingskall, där Konungen det förordar, vara försedd med påteckning av svenskmyndighet (visering). Utlänningmå vid ankomsten fill riket eller därefter av polismyndighetenavvisas, om han ejär försedd med legitimationshandling," - Känns det igen? -"om hanslegitimationshandling icke är, där så erfordras, försedd med bevis ellervisering (arbetstillstånd) eller om hanuraktlåter att vid sin ankomst fill riket för polismyndighet i denort, dit han från utlandet först anländer, uppvisa sin legifimationshand-ling,ävensom meddela de upplysningar polismyndigheten begär eller vid fullgörandedärav, mot bättre vetande lämnar orikfig uppgift." Av uttalandet framgår alltså att regeln tillkommit i syfteatt upprätthålla utlänningskontrollens effektivitet. lag infördes begreppet politisk flykfing, någotsom dagens och morgondagens utlänningslag när det gäller flykfingar nästan helt bygger på. De skilda staterna såg sig nödsakade, därför att hade börjat med restriktiv invandring, att kontrollera och ransonera inflyttningen. Principen härvidlag var allestädes att arbetstillfällena i första hand borde förbehållas det egna landets inbyggare och att på social- eller kriminalpolitiska grunder icke-önskvärda utlänningar skulle hindras att komma in och slå sig ned i landet. Här i landet har man åter, då man icke velat släppa tankenpå en återgång till förkrigstidens fria folkutbyte, först genom administrativabestämmelser från genom provisoriska lagar givit föreskrifterför behandlingen från immigrafionspolitisk synpunkt av utlänningar här i riket. Angående frågan om pohtiska flyktingar anfördedepartementschefen bl.a. följande: "Såsom de sakkunniga påpekat harproblemet med de politiska flyktingarna vunnit ökadaktualitet, ehuru, såsom av de förut lämnade uppgifterna framgår, antaletflyktingar som sökt sig till varit relafivt ringa. Flyktingproblemetär av synnerligen ömtålig beskaffenhet." Ej heller, ansåg man, fick manlämna ur räkningen att mindre nogräknade personer skulle kunna missbruka dylikalagregler. är rädslan stor för att någon som kanske inteär polifisk flykfing skall slinka in. "Finner polismyndighet anledningfill avvisning men påstår utlänning att han av politiska orsaker flytt frånannat land och att han ankommit därifrån eller från land, varest han kanantagas icke åtnjuta trygghet mot att bliva återsänd till förstnämnda land"- det är första-asylland-principen, -" skall polismyndigheten, därej med skäl kan antagas att påståendet är oriktigt, ofördröjligen göra anmälanhos , som beslutar om avvisning skall ske. I avvaktan påsocialstyrelsens beslut äger polismyndigheten taga utlänningen i förvar ellerställa honom under uppsikt; och skall polismyndigheten därom ofördröjligenunderrätta ." Med utbytande av vissa ord som motregeringen och mot invandrarverket kan stycket sättas in i dagenslag. lag skedde inga stora förändringar, endast av endel omformule-ringar. lag gavs tillåtelse för nordiska medborgare attäga fritt tillträde till riket. Det var en stor öppning fill . "Åandra sidan bör det finnas en legal reglering av utlännings möjligheter attuppehålla sig här i riket, varigenom det stadgas rättsliga garantier motgodtycklig behandling och i största möjliga utsträckning ges en tryggadställning också för ufiänning. Det är utlänningslagstiftningens uppgift attskapa ett sådant rättsskydd." "Vid tillämpningen av denna lag skall iakttagas attutlänning icke i vidare mån underkastas inskränkning i sin frihet än som ivarje särskilt fall finnes vara av nöden." Även sådana fall då ufiänningen uppenbarligen har föravsikt att livnära sig på brottslig verksamhet faller under detta stadgande.Lagen ändrades i flera avseenden, men de grundläggande tankarna bakom lagenkvarstod. 1980 blev det dags för ytterligare en ny utlänningslag.Enligt föredragande statsråd blev lagen med tiden "svåröverskådlig ochsvårläst, vilket är otillfredsställande, eftersom det gäller en centrallagstiftning som reglerar ett Ny utlänningslag, m.m. Prot.1988/89:125 stort antal enskilda människors fundamentala rättigheter iförhållande till vårt land och det vidare är frågaom en lag som skall tillämpas av ett "betydande antal myndigheter". lag ersattes 1980 av en ny lag. Lagen innebarinte något avsteg från de principer som den tidigare vilat på. En nyhet i lagen var att en utlänning, som avser att bosätta sig iSverige, skall ha sitt uppehållstillstånd ordnat före inresan.Undantag gjordes för bl.a. flykfingar och vissa andra skyddsbehö-vande samt förnära anhörig. Skyddet för flykfingar förstärktes med denna lag, det var enöppnare lag än den tidigare. I propositionen uttalades i fråga om andraskyddsbehövande grupper än flykfingar att dåvarande bestämmelser skullebehållas i avvaktan på att principerna för invandringen till särskiltutreddes. infördes Genévekonvenfionen om flyktingars rättsliga ställningin i lagen. Den nu gällande invandringspolitiken kan sammanfattningsvissägas utgå från två principer: den fria rörligheten inom och denreglering av den utomnordiska invandringen som vår utlänningslagsfiftningförutsätter. lag var ett steg mot det fria folkutbytet, dvs.att gränserna var relafivt öppna. 1989 årslag är den vi har framför oss att besluta om . utlänningslagstiftning utmynnar i den föreslagnalagen, och i den har man kringskurit möjligheterna att komma hit så kraftigt,att flygbolagen på främmande mark avgör vilka som skall få söka asyl i Sverige.Detta var alltså en tillbakablick på grund av 75-årsjubileet av svenskutlänningslagstiftning. Är vi fillbaka till med passtvång ochreseförbud även för svenskar? Är vi på väg att exportera"Värstingar", som man gjorde med engelska fångar till ?Utrangerade fartyg som seglar jorden runt med kriminella i arkipelagerna! De ärju fakfiskt temporärt utvisade. Vi saknar grundläggande rättigheter även försvenskar och särskilt för de svagare grupperna i samhället. Det är konjunkturbetonaderättigheter. - Kanske är majoriteten lika fördomsfull som man en gång i tidenvar vid tillkomsten av de gamla lagarna? Då var det statsnyttan, jobben. ärdet bostäderna, rädslan att man missbrukar gästfriheten. Inte ett enda av denuvarande argumenten är nytt. De har förekommit och dykt upp i de nyalagförslagen för att försvinna . Inte enbart ekonomiska lagar, arbetsmarknadspolitiken,handelspolitiken och socialpolitiken utan också i allra högsta grad utlänningspolifiken är konjunkturkänsliga - känsliga när det gäller behovet av arbetskraft. Detta märks tydligt på de vågor av arbetskraftsinvandring fill landet som har förekommit. Men då har man inte talat om "invandrarproblem". Vi skall komma ihåg att dessa människor var vad vi tycker är något fult som ekonomiska invandrare - liksom de flesta svenskar som utvandrade fill var. Både invandrare till och våra utvandrare från , främst till , har i resp. land hjälpt fill att bygga upp det land som tagit emot deras arbetskraft. Men i och med de stora problem som funnits i stora delar av världen och som accelererat sedan har flykfing- skarorna växt och medfört stora bekymmer, mänskligt och ekonomiskt. Dessutom har detta bäddat för så gott som olösliga materiella och mänskliga 38 problem. Utbildningen av nästa generation har blivit eftersatt.Tillgången på arbete och bostäder samt möjligheten att ge dessa människor enframtid är ytterligt begränsade. Ett litet antal av dessa många flyktingar - 15miljoner brukar vara det antal som nämns - kommer till och . Vibistår med katastrofhjälp i flykfingläger. Men vi skall också ta vårt ansvarför dem som knackar på vår dörr, och det är här som vår aktiva flyktingpolitikkommer in. Vi i miljöparfiet de gröna anser att humaniteten ochmedmänskligheten ytterligare sätts ur spel med denna nya lag. Det handlar ju omvåra medmänniskor. Ett samhälles kvalitet kan mätas efter hur vi behandlar våraminsta, svagaste och mest utsatta människor - dvs. barn, gamla och handikappade- och efter hur vi tar emot dem som flytt från sina hemländer som befinner sigi en utsatt situafion och som ibland blir desperata. De kan vara torterade ochde är ofta ensamma, utan sin familj och sina vänner. De flesta som får stannaupphör att vara så utsatta. De anpassar sig i vårt samhälle och gör så snabbtde någonsin kan en insats här. Men det är ju i sitt livs sårbaraste ögonblicksom de begär skydd hos oss - utlämnade och beroende samt rädda att sändasfillbaka av ett oförstående lands representanter. Är de som lyckats ta sig hit plötsligt för många? Anserlagomlandet att flyktingarnas antal bör begränsas - och det redan ihemlandet genom transportörernas ökade kostnadsansvar? Detta är knutpunkten ilagen, för denna punkt kommer att hindra flyktingarna att komma hit. De kommeralltså inte att kunna söka asyl här eller att få möjlighet fill en utredning.Alla andra punkter i lagen kan bedömas mer eller mindre generöst. Men här ärdet stopp. En lag kan således bedömas på många olika sätt. Sedan skall jag kommentera reservationerna i de bådabetänkandena. Jag har redan yrkat bifall fill de reservationer som kommer ifråga. Jag börjar med SfU18 som handlar om flykfingpolitiken.Miljöpartiet, och vänsterparfiet kommunisterna har en delgemensamma reservationer här. Dessutom finns det några enskilda reservafioner. Reservation 1 handlar om att skall tainternationella initiativ till en generösare flyktingpolifik. Vi har en fintradition i som vi kan åberopa, även om det finns både äldre och yngreskamfläckar i denna vår historia. Jag tänker då på de zigenare som utvisats, påde judar som sändes tillbaka fill Nazityskland, på baltutlämningen och på"dagens händelser" beträffande palestinier, libaneser, kurder frånTurkiet och de invånare från som gripits och fängslats omedelbartvid ankomsten till . Dessutom gäller det en del försvinnanden. I reservafion 4 säger vi i att harråd att föra en mer generös flykfingpolitik med hänsyn till ekonomin,levnadsstandarden och det stora behov som finns hos världens flykfingskaror. I reservation 5 betonar vi att genom UNRWA skallöka sitt stöd, både personellt och ekonomiskt, till de palestinska flyktingarnai . Med hänvisning till vår motion Sf545 yrkar vi imiljöpartiet att alla asylsökande flyktingar sorn vistats i ett åreller mer skall få generellt uppehållstillstånd. Har det funnits ett problem inågot fall, borde man ha hunnit lösa detta . Det skulle ju dessutomfå god effekt på balanserna. Ny utlänningslag, m.m. Prot.1988/89:125 Slutligen vill vi i genom reservafion 8, som viframställt fillsammans med vpk, erinra omvikten av att det förs en forfiöpande statistik Ny utlänningslag, m.m. över förvarstagandetav barn. Denna reservation kan stödjas om nu , folkparfiets ochvpk:s gemensamt framställda reservafion i SfU19 skulle avslås. Vi vill alltsåatt olika grader av förbud införs när det gäller att sätta barn i förvar. Vivill således ha ett totalförbud här. Så övergår jag till SfU19. På s. 13 i betänkandet står detatt "vad som i prakfiken är huvudregel bör anges i lag". Det märksatt saker som varit praxis i betänkandet har upphöjts filllag. Som framhålls i betänkandet på s. 25 lagfästes krigsvägrares och defacto-flyktingars rätt till asyl 1976, och det är bra. Vi i vill ha viseringsfrihet som grundprincipoch viseringsskyl-dighet som undantag. Vidare motsätter vi oss den nyaviseringsskyldigheten för chilenska invandrare eller presumtiva flykfingar. Vi vill också att tvåårsregeln för äktenskap oftast medufiändska kvinnor skall ses över i syfte att ge dessa större möjligheter attstanna i även om förhållandet skulle spricka innan har gått. Sysslolösheten är mycket påfrestande för de asylsökandesom väntar på utredningar. Om väntetiderna kortas ned, finns det ändock mångasom får vänta upp . Dessa bör kunna få någon formav meningsfullt arbete eller undervisning. För de homosexuella är situationen oerhört svår i mångaländer. Det förekommer t.o.m. dödsstraff om deras läggning upptäcks. Vi anseratt det behövs ett svenskt initiativ på internafionell nivå. Vi i miljöparfietyrkar bifall fill den folkpartireservafion som gäller denna fråga. Flyktingkvoten bör ökas kraftigt. Det skulle ha varitgjort redan när vi behandlade invandringspolifiken om inte hade motsattsig detta. är med på reservationen i denna fråga, så det är baraför att i voteringen ansluta sig till reservation 11. Ni röstade juförra gången för en ökning. Vad gäller första-asyHand-principen måste vi vara noga.Ingen skall sändas tillbaka när risken finns att vederbörande återsänds filldet land som han eller hon har flytt från. Vi i har också hävdatatt ingen skall sändas tillbaka till ett land som inte skrivit underGenévekonventionen och accepterat denna i dess helhet. Sedan har vi den viktiga reservafionen 15, där viframhåller att en utlänning skall upplysas om sin möjlighet att söka asyl, såatt det inte blir bortglömt och ufiänningen direktavvisas utan att ha fåttframföra sina flyktingskäl och utan att ha fått tillgång fill den tolk och detjuridiska biträde som varje asylsökande enligt oss i miljöparfiet skall ha rätttill. Alla känner ju infe till detta och alla är inte så smarta. Man kommerbara hit och kommer sig inte för att begära hjälp. Därför har en hel delmänniskor sänts fillbaka. Vi i miljöparfiet anser inte att flyktingen skall mötas avpolis som första beslutsinstans utan av civila personer. Barnen bör betraktas som individer och inte som somföräldrarna har med sig. Detta är viktigt. Dessutom tycker vi att särskilda barnutredning ar med speciellt utbildad personal skall göras. 40 Reservation 25 handlar om förvar avvuxna. Där framför vi att vi vill att man skallvara oerhört restriktiv i detta avseende. Endast då det finns anledning attbefara att flykfingen kommer att begå brott skall han eller hon kunna tas iförvar. När det gäller barn vill vi ha ett totalförbud i detta avseende. Kroppsvisitation och omhändertagande av returbiljett ärytterligare exempel på att flyktingar behandlas som grova brottslingar.Dessutom har flyktingarna inte sekretesskydd i samma utsträckning som svenskarnär det gäller socialnämndens handlingar och sjukhusjournaler. När det sedan gäller verkställigheten av ettutvisningsbeslut skall sådan aldrig få ske innan beslutet har vunnit lagakraft. Den det gäller skall ha skälig tid på sig för förberedelser införhemresan. Vi i miljöparfiet vill att terroristparagrafen stryks ochatt särskild hänsyn tas för att minska de skador som den kurdiska folkgruppenhar lidit på grund av PKK-spåret i spaningarna efter mördare. Vi måste vara medvetna om att det här handlar om etttypiskt etiskt ställningstagande. Därför borde varje riksdagsledamot röstaefter sitt eget samvete vad gäller alla reservationer. Vår statsminister har talat om att det här rör efiskafrågor och vår inställning fill människor när det gäller liv och död och närdet gäller barn, flyktingar och hjälpbehövande människor. Vi i yrkar med åberopande av 2 kap. 12 och 20§§ regeringsformen att 5 kap. 2 § såvitt avser kroppsvisitafion, 6 kap. 2 §första stycket 1 och 2 (förvar av vuxna) samt 6 kap. 3 § (förvar av barn) isocialförsäkringsutskottets förslag till utlänningslag enligt 1988/89:SfU19skall vila från . Ny utlänningslag, m.m. I detta anförande instämde , ,, , , , afRantzien, , Per och (alla mp), ()samt (vpk). När jag kom in i arbetet med de här frågornapå allvar , hade jag självfallet följt debatten underflera år, inte minst när det gäller barnens situation vid flyktingmottagandet.Inte långt efter det att jag hade blivit utsedd fill statsråd med ansvar fördessa frågor kom den första debattartikeln med påståenden om att vi var på vägatt brutalisera flyktingpohtiken gentemot barnen. Det var i ett läge närlagtexten prövades av lagrådet. Jag förstod att jag alltså hade tillfälle, närden kom fillbaka från lagrådet och proposifionsskrivandet skullesätta i gång, att påverka hur förslaget skulle se ut när det lades påriksdagens bord. Och självfallet gjorde jag, mot bakgrund av den debatt vi hadefört, mot bakgrund av de påståenden som hade framförts och den krifik som jaghade hört mot både lagstiftningen och fillämpningen, en noggrann genomgång avvad det här lagförslaget skulle innebära när det gällde barnen. har jag frågat mig, precis som KarinIsraelsson: Är det samma lagförslag vi diskuterar? Jag har haft anledning attställa mig den frågan när jag har läst alla upprop och flygblad, och också såsent som i den här kammaren . Prot.1988/89:125 Jag skulle vilja att vi på den härpunkten, när det gäller barnen, försöker få 31 maj1989 en hederligare debatt än den somhar förts i massmedia kring lagförslaget. A'>' utlänningslag, m.m. Jag önskaratt vi hade kunnat börja med - den chansen tycker jag redan har flugit sin vägi de inlägg som har gjorts - att vara överens om att skilja på allt det vi harhört talas om och vad det nu gäller. Det har sagts att man skulle låsa in barn,ta barn i fängsligt förvar, sätta barn i fängelse, häkte eller arrest, osv. Detsom vi nu talar om är barn i förvar, och formerna för detta har vi försöktbeskriva. Det firins bra exempel - barn i bevakad paviljong, varvid de kan rörasig fritt ute och inne. talade om en moder och frågade vad honskulle säga fill sitt barn. Hon skall kunna säga till barnet: Du kan också gåutomhus och leka. Jag tycker alltså att vi skall skilja på att låsa inmänniskor och ta dem i förvar. Om vi nu gemensamt skulle försöka hitta varmeningsskiljaktigheterna går i den här kammaren - för de finns ju, och då harvi väl tillräcklig anledning att diskutera dem. Som jag ser det gårskiljelinjen mellan dem som helt vill förbjuda möjligheten att ta barn iförvar, också under de här formerna, och oss som ändå inte tror att vi kanavhända oss den möjligheten därför att vi i vissa lägen, vissa undantagsfall -och jag skall återkomma till det - behöver ha den möjligheten. Jag har respekt för att man kan ha den åsikt somreservanterna uttrycker i reservationerna 26 och 27 - att det över huvud tagetinte skall förekomma att barn tas i förvar. När det gäller vpk:s reservationhar jag litet svårare att förstå hur den egentligen skiljer sig frånmajoritetsskrivningen. Men den måste uppenbarligen göra det alldeles våldsamt,eftersom vpk:s inställning innebär att vi i alla fall, i stället för att få deförbättringar som regeringen och utskottsmajoriteten nu föreslår, skallha kvar ett sämre alternativ. Nåväl, jag accepterar att ni tycker så, men min invändningär att jag inte tror att det vore lyckligt, för barn skulle kunna bli ettredskap i sammanhanget. Det som gör mig så upprörd är alltså att man inte törs diskutera- eller inte har hederligheten att diskutera - det verkliga innehållet iutskottsmajoritetens och regeringens alternativ, att det framställssom en försämring av nuvarande lag, när vi i själva verket på en rad punkter,som jag har redovisat, förstärkt barnens rätt och kringgärdarmöjligheten att ta i förvar med ytterligare restriktioner. Jag har pekat på - och det handlar då om litet mer ändetta med förvar - att vi faktiskt i lagen talar om att barnkan ha egna skäl i asylsökandet vid sidan av föräldrarnas. Sedan är utgångspunkten att uppsikt om möjligt skallväljas före förvar. Och om detta inte är möjligt, begränsar vi ändå möjlighetenatt ta barn i förvar till att det måste föreligga en uppenbar risk förundanhållande. Dessutom är oklar identitet inte längre en grund för attta barn i förvar. I detta sammanhang vill jag hänvisa till de siffror från Arlandapolisen som anförde. Jag kan inte på rak arm vidimera att de är riktiga. Han sade att av barnen tas i förvar. Detta måste vara ett exempel från mottagningsskedet, när man tar i förvar på grund av oklar identitet. Regeringen och utskottsmajoriteten föreslår alltså nu att vi skallta 42 bort den möjligheten. Ni är på väg,genom att låta förslaget på denna punkt blivilande, att slå vakt om den möjligheten i ytterligare . Det tyckerjag att ni skall betänka.