prot · GC0987 · 1988-12-31 00:00:00 — Eftersom eleverna vid TFHS och färstudiemedel borde det inte vara otänkbart att studiestöd också skulle utgä förkvalificerad pilotulbildning utomlands. Vad gäller de amerikanska flygakademierna,har de sannolikt en ganska ojämn kvalitet vad beträffar utbildningen. Med delgår att utröna. Etl sätt vore alt uppdra ål luftfartsverket atl studeramarknaden och söka upp de bäsla akademierna i för alt också eventuelltanpassa sitt program efter luftfartsverkets krav och därmed ge dem etlgodkännande. Härefter skulle en möjlighet finnas att ge studiestöd till enskildutbildning vid utländsk flygakademi, lätta bördan för de unga som gör en sådansatsning och snabbare klara att fylla de brister som hotar vad gäller antaletpiloter. Är kommunikationsministern bereddatt pröva möjligheten alt låta luftfartsverket "godkänna" vissautländska flygutbildningar och att göra utbildningen vid dessa berättigad lillstudiestöd? 1988/89:171av () till kommunikationsministern om körkortsutbildningen: Trafiksäkerhetsverkel har förberettoch ämnar införa en ny kursplan för körkortsutbildning. Den nya kursplaneninnefattar kursmoment i psykologi, som enligt professorn i psykologi, GöteHansson, kräver alt undervisningen ombesörjes av "väl kompetentalärare" under en 3-6 veckors utbildning,på heltid. Detta innebär en kraftig utökning av den tidkörskoleeleven skall tillbringa på skolbänken och givelvis en avsevärdfördyring - uppåt . Huruvida körskolornas lärarkår kantillägna sig sådana kunskaper dels i psykologi och dels i den erforderligapedagogik som kan ge dem omdömet "väl kompetenta lärare" undandrarsig milt bedömande men förefaller osannolikt. Utöver den fördyring och tidsförlust som den enskildeeleven får utan alt med någorlunda tillförlitlighet kunna skaffa sig adekvatakunskaper i psykologi enligt kursplanen finns andra besynnerligheter i arbetelmed den nya kursplanen. TSV har anlitat en konsult, en högskolelärare, som förutomalt han deltagit i framtagandet av kursplanen också åt , Sverigestrafikskolors riksförbund,författat de läromedel, varpå undervisningen skall baseras. är en av fleraläromedelstillverkare och har härigenom fått en avsevärd konkurrensfördel,vilkel NO-anmälts. Flera av kraven i den nya kursplanen ligger på en högabstraktionsnivå. Det belyder att de som har liten fallenhet för teoretiskastudier kommer atl få mycket svårt att klara körkortsprovets teoridel. Riskenfinns ocksä atl flera av de en- och tvåmanstrafikskolor som finns i - isynnerhet i Norrlandslänen - slås ut, eftersom man där saknar både praktiskaoch ekonomiska möjligheler att hålla de minst 20 teorilektioner per elev somenligt kursplanen erfordras och som enligt professor ändå är pä lok förlitet. Eftersom man kan ifrågasätta om enkursplan med så osäkra faktorer bör genomföras och då de inslag avnäringsfrihetsbegränsning och olillböriig konkurrens som finns inle synes anståelt statligt verk, vill jag fräga kommunikationsministern om dessa förhållandenkan väntas föranleda några regeringens åtgärder. 1988/89:172 av () till finansministern omvalutaregleringen: I en interpellationsdebatt inovember , som främst handlade om den fortsatta avregleringen avvalutapolifiken, betecknade finansministern ett seriöst meningsutbyte om deteuropeiska monetära systemet (EMS) som värdefullt. har riksdagengett klartecken för valutaregleringens avskaffande. Arbetel med att undanröjagränshinder har drivits vidare i GATT-förhandlingarna och i förhållande lill EG.Tanken på en svensk anknytning till EMS har vunnit ökat slöd. När 1977 utträdde ur "valutaormen", somvar EMS:s föregångare, konstruerades en korg av utländska valutor, vilken sedandess bildat utgångspunkt för angivandet av den svenska kronans värde. Dennalösning har dock inte kunnat förhindra tämligen stora kursfluklualioner mellankronan och andra valutor, bl.a. som en följd av dollarns kraftiga svängningaroch dess dubbla vikt i korgen. Kursrelalionerna har då varit mer stabila inom EMS. början justerades pariteterna tämligen ofta, men mer än tvä är har nuförflutit sedan den senaste förändringen ägde rum. Förklaringen är främst enökad konvergens av den ekonomiska politiken i de olika EMS-länderna, vilkeninte minst tagil sig uttryck i en avsevärt lägre prisstegringslakt i tidigarehöginflalionsländer. är ett gott exempel. En anknytning till EMS är naturliglvis inte någonpalenlmedicin för atl dämpa prisstegringen. Men om den ekonomiska politiken iövrigt inriktas på en effektiv kamp mot inflationen, skulle ett sådant byte avvalutapolitisk regim utgöra ett gott stöd. Som påpekas i en bilaga till denstatliga långtidsutredningen skulle en anslutning till EMS mer än någonannan enstaka åtgärd markera att menar allvar med den fastaväxelkursen. En förändring av detta slag skulle också skapa en fastareförankring av kronans värde. Stabila växelkurser gentemot europeiska länder ärav stort värde, eftersom mer än hälften av export går till EG och trefjärdedelar till . Ytteriigare en fördel är atl vi skulle kunna räkna med stöd fråncentralbankerna i EMS-länderna vid en spekulativ attack mot den svenskavalutan. Sverigehar angett som mäl atl delta i det västeuropeiska integrationsarbetet så långtdetta är möjligt utan att vår traditionella utrikes- och försvarspolitikstörs. Monetärt samarbete kan inte gärna ha något med neutralitetspolitik attgöra. En svensk EMS-anknytning ligger därför i linje med den av våren1988 uppställda målsättningen för vårt lands medverkan i Europa-samarbetet. deklaration som regeringschefer ställde sig bakom i den15 mars anges som särskilt angeläget atl utveckla samarbetet med EG genom bl.a."utökade konsultationer på den ekonomiska och monetära politikensområden". Enligt den senaste aktivitetsrapporten från har denna speciella kontakter med . har ettliknande arrangemang . Mot denna bakgrund villjag ställa följande frågor lill finansministern: Följer det inte av mål för medverkani det västeuropeiska integrationsarbetet att en anknytning av kronan till EMSbör eftersträvas? År finansministern beredd att i enlighet medOslo-deklarationens förord för vidgade konsultationer låta etableraliknande kontakter med den monetära kommittén som norska och österrikiskamyndigheter redan har? 16 8 Kammaren åtskildeskl. Förteckningöver talare Prot. (Siffrorna avser sida i protokollel) 1988/89:87 ,() 43 ,, statsminister 3, 19, (20), 25, 31 ,, försvarsminister 41, 42 ,Hädar (fp) 17, 30 ,() 39, 40 ,(vpk) 41 ,() 34, 36, 38 ,() 10, 21, 29 ,() 13, 24 ,, justitieminister 32, 35, 37, 38, 39, 40 ,Per (mp) 7, 20, 27 ,() 16, 25 ,() 30 ,() 33, 36, 38 Orring,() 33, 36, 38 ,, statsråd 43 ,Lennarl (s) 12, 23, 29 ,() 8, 23, 28 Skånberg,Krisler (mp) 18, 22 af ,() 15, 22, 29 ,() 44