prot · GC0992 · 1988-12-31 00:00:00 — har, efter samråd med ,fastställt en skötselplan för vård och förvaltning av nationalparken.Skötselplanen utgår från att området i huvudsak skall bevaras i ett naturligt ellernära naturligt tillstånd. I ett av skötselområdena finns en koncentration avfrämmande trädslag, ett s.k. arboretum. De träd som växer där avses enligtskötselplanen få finnas kvar. Föryngring får dock inte ske. De nu gjordaavverkningarna berör inte detta skötselområde. Omständigheterna kring de nu aktuella avverkningarna anserjag dock vara sådana att en översyn av skötselplanen bör övervägas. Jag hardärför tagit upp denna fråga med och . Omförbud mot viss avverkning av barrträd i Stenshuvudsnationalpark 43 (): Jag tackar för detta svar, somär positivt på slutet. När det gäller skötselplanen är jag inte säker på att viär överens. I denna ingår det område, skötselområde 39, som är i fara. Detgäller 500-700 främmande barrträd, som kommer att avverkas , enligtplanerna. Det skall vi ha med i bagaget här. Det som redan har avverkats kan viinte göra mycket åt, men det är inför höstens planer som jag vädjar tillstatsrådet att göra någonting beträffande skötselområde 39. Stenshuvuds nationalpark måste betraktas som kulturområde.Den förvaltas av domänverket. Förvaltningsåtgärderna sammanfattas i skötselplanen,som jag har framför mig här, och enligt denna skall fruktodlingar och främmandeträdslag avvecklas successivt. Det är alltså skötselområde 39 som är i fara,och det ligger i norra del i det område som benämms Hällevik.Det är en plantering som i huvudsak är koncentrerad till ett arboretum, medfrämmande trädarter. Huvuddelen av denna mer exotiska flora inplanterades och det är av stort värde att de främmande trädslagen bevaras,dels ur kulturhistorisk synvinkel, dels mot bakgrund av att flertalet arter ärbetydligt äldre än de inhemska arterna i samma område. Det hade också varit intressant attdiskutera varför man inte tog hänsyn till allmänheten när frågan gick ut påremiss. Jag kan återkomma till det. 44Miljö- och energiminister : Jag tycker att av det som har hänt i dennafråga har vi fått en ganska nyttig läxa om hur vi skall se på saken. Vanligtvisbrukar just företrädare för naturvårdens intressen hävda att man över huvudtaget inte får förändra den ursprungliga och faunan genom någon form avpåverkan, inkl. inplantering av främmande arter. Så brukar diskussionen gå, ochdet är grunden för bevarandearbetet. skall man som alltid försöka använda sig av sitt godaomdöme. Hade så skett fullt ut skulle inte vare sig potatis, pioner ellerkungsängsliljor ha tillåtits. Det hade varit mycket synd, tycker jag, för detsvenska samhällets utveckling. Jag villsäga till att när vi har diskuterat med och Prot.1988/89:92 har det framkommit att det inte skall skenågon avverkning . Det är ett resultat. Dediskussioner som har tagits upp syftar till att Om den planerade utbyggnaden av kraftstationen i man ännuen gång skall se över skötselplanerna. Det skall ske med hänsynstagande tillvad som har kommit fram i diskussionen och vad vi kan ha lärt oss avdiskussionen. 45KAJ (): Jag noterar på nytt den positivainställningen från statsrådets sida. Där finns redan 400 m' virke som kommeratt användas till pappersmassa. Utvecklingen i fråga om de främmande barrträdentycker jag inte är precis så lustig. Jag kan inte förstå varför en storopionsbildning är på gång. Man tänker faktiskt genomföra stora demonstrationerför att rädda området. En så stor opinionsyttring som är på gång kan ju så attsäga inte vara utan eld. för förslaget om en ny aktuellskötselplan restes flera röster mot föreskrifterna för att avveckla området medde främmande trädslagen och fruktodlingarna. Det väcktes andra förslag om vadman skulle kunna göra, bl.a. att man skulle kunna plocka ut området urnationalparken. I så fall skulle man kunna använda området så som man vill hadet . Man föreslog alltså att det skulle upprättas en speciell skötselplanför området med de främmande arterna, alternativt skulle man avgränsa området. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på fråga 1988/89:561 om den planeradeutbyggnaden av kraftstationen i 46 Miljö- och energiminister : har frågat mig vilkamiljöpolitiska överväganden som ligger bakom regeringens beslut att säga jatill utbyggnaden av . skall anläggas i , som redani dag är utbyggd för vattenkraft. Anläggningen berör en älvsträcka som ärårsreglerad. I beslut fann regeringen att ett projektavseende utbyggnad av inte var tillåtligt enligtvattenlagen. Beslutet byggde på att tidigare hade avstyrktprojektet. Vattenkraftsberedningen tog upp frågan om ett kraftverkoch fann att det skulle vara möjligt att, under förutsättning av att ekonomininte försämrades, bygga ett modifierat kraftverk i Klippen. Regeringen föreslog sedan i prop. 1983/84:160 om fortsattvattenkraftsutbyggnad att ett Klippen-projekt skulle ingå ivattenkraftsplanen. delade denna bedömning (BoU 1983/84:30, rskr.388). Jag vill här påminna om att en grundläggande utgångspunktför den av beslutade vattenkraftsplanen var att den skulle innebära minsta möjliga miljöpåverkan. 24 Vad regeringen nu har tagitställning till är således ett nytt Klippen- projekt.Vid sin prövning fann att projektet var tillåtligt. Det nyaprojektet skiljer sig på flera punkter från det gamla. De största skillnadernaär att man utnyttjar den damm som finns för den årsreglering som redan bedrivspå älvsträckan och att man således undviker dämning. har också gjortlångtgående anpassningar och eftergifter till skydd för bl.a. landsksapsbilden,fisket och rennäringen. Jag är medveten om att medför ingrepp imiljön. Det avgörande i sammanhaget är att ingreppen är så begränsade attprojektet vid en avvägning av alla motstående intressen kan godtas. Det ärdenna avvägning som legat till grund för regeringens beslut. Om den planerade utbyggnaden av kraftstationen iUmeälven 47SIW (): Jag ber att få tacka för svaret. Att ödelägga natur genom att bygga kraftverk och dammar ärsom att riva sidor ur en bok och bränna dem för värmens skull. Boken är skrivenpå ett sådant språk att vi kan läsa bara några enstaka ord och meningar. Någotsammanhang går det inte att få. Vi kommer inte heller att få det på grund av devattendrag som byggts ut och byggs ut. Vattenkraften har verkligen gett oss tillgång tillavsevärda mängder billig energi. Otyglade älvar och fria forsar får emellertidinte bara ses som terrawattreservoarer. Exploateringsintressen får inte vägatyngst. Det anser i alla fall vi i . Regeringen sade nej til därför att manansåg det för dyrt. är dyrare än det ungefär lika stora Fatsjö-projektet.Det är det dyraste vattenkraftsprojektet. ansågs det med viss tvekan ekonomiskt tillåtet medden billigare dammen. anses projektet ekonomiskt tillåtet med dendyrare tunneln. förstör mer ur miljösynpunkt änFatsjö-projektet. Hemavandeltat blir påverkat på ett oförsvarbart sätt.Turisterna får klart försämrade möjligheter till naturupplevelser, ochrennäringen blir ytterligare inskränkt. Man talar om vattenspeglar ochinplanterad fisk som naturupplevelser som torde uppskattas av turisterna.Varför tror man egentligen att folk åker upp till fjällvärlden? Är det för attuppleva kulisser eller naturlig miljö? Projektet är inte särskilt annorlunda och mindrepåverkande än det tidigare förslaget. Oavsett om det är överdämning ellertorrläggning blir det faktiskt förändrade livsbetingelser för växter och djur.De som finns där kommer inte att finnas . Nej, , de miljöpolitiska övervägandena vägdeän en gång lätt i miljöministerns vågskål. Vad är minsta möjliga miljöpåverkanegentligen, miljöministern? Hur nytt är egenthgen? Överläggningen var härmed avslutad. Prot.1988/89:92 ll § Svar på fråga 1988/89:482 om aluminiumhalten idricksvatten ;:; ; ~ 7~, r Anf. 48jordbruksminister : Om aiuminiumhalten t , . , Herr talman! har frågat mig om jag kommer att tainitiativ till en studie om sambandet mellan aluminiumhalten i dricksvatten ochförekomsten av Alzheimers sjukdom. I frågan hänvisar till enengelsk undersökning som kommit fram till resultat som tyder på ett visstsamband mellan Alzheimers sjukdom och aluminium i dricksvatten. Det är enligtmin mening viktigt med denna typ av undersökningar, där det studeras eventuellasamband mellan ämnen i livsmedel och olika sjukdomar. Nya forskarrön som kanbidra till att finna orsaker till Alzheimers sjukdom är av största vikt. Det dagliga intaget av aluminium via livsmedel är mellan 5och . Gränsvärdet för aluminium i dricksvatten är 0,15 mgper liter vatten. Med en normal konsumtion av dricksvatten på upp till vatten per dag får vi från vattnet i oss av den mängd aluminium vi totaltfår i oss från livsmedel. Vanligen ligger givetvis aluminiumhalten betydligtunder gränsvärdet, varför vattnets bidrag oftast är lägre. Att notera i sammanhangetär att vi genom vissa typer av vanliga magmediciner kan få i oss tusen gångermer aluminium än genom födan. I den brittiska studien finns inga data om intaget avaluminium från någon annan källa än vatten, och utredarna planerar att gåvidare i en studie där sambandet mellan det totala intaget av aluminium ochAlzheimers sjukdom undersöks. Det är givetvis bra att utredarna går vidare meden sådan bredare studie. följer noga de engelskaforskningsresultaten och har beredskap för att ta initiativ till svenskaundersökningar om nya uppgifter föranleder sådana åtgärder. 49 (): Tack för svaret, statsrådet . Det är värdefullt att statsrådet ser positivt påundersökningen om sambandet mellan olika livsmedel och sjukdomar. Senast i dagkom en rapport om att födan troligen leder till mer cancersjukdomar än t.o.m.tobak. Jag var när jag ställde frågan något tveksam om den skulle riktas tilljordbruksministern eller socialministern. Demenssjukdomar är ju ett allt vanligare medicinsktproblem. Ca 100 000 människor i är drabbade. Alzheimers sjukdom är denvanligaste. Demenssjukdomar för med sig många lidanden och stora krav påvårdapparaten på grund av patienternas bristande möjlighet att ta vara på sigsjälva. Dessa frågor känner sjukvården väl till, men man klarar inte alltid avdem. Orsaken till ökningen av demenssjukdomar vet vi däremotmycket litet om. Här kan livsmedelsverket, som återfinns inomjordbruksministerns ansvarsområde, uppenbarligen göra en insats. I den engelskastudien har visats att risken att få Alzheimers sjukdom ökar i områdenmed höga aluminiumhalter. Det skulle vara utomordentligt intressant ur medicinsksynpunkt med en motsvarande svensk undersökning. Men även av andra skäl är det viktigt att kommunerna seröver aluminiumhalten. Förhöjda värden kan ge problem med slambildning ochbakterietillväxt i ledningsnätet. Dåligt dricksvatten, som har uppmärksammatssom ett problem i många kommuner, kan alltså ha denna grund. Att aluminium frigörs i marken med tilltagande försurningär ett välkänt faktum. Åtgärder mot försurning kan därigenom också varaen väg att minska Alzheimers sjukdom. För andra projekt tillsätts ibland arbetsgrupper frånolika departement, t.ex. statssekreterargrupper för sysselsättning i utsattaområden. Kan man tänka sig en tvärdepartementalarbetsgrupp från jordbruks-, miljö- och socialdepartementen avseende Alzheimerssjukdom? Om aluminiumhalten i dricksvatten Två frågor togs upp. En engelsk forskargrupp, som arbetar med just denna fråga,anser sig ha funnit en koppling mellan aluminium i vatten och Alzheimerssjukdom. Men dessa forskare vill gå vidare och se på aluminium i mat,aluminiumintaget totalt sett. I stället för att göra en motsvarande svenskundersökning skall vi ju ändå tro på ett internationellt forskningssamarbete.Livsmedelsverket följer detta arbete mycket noga. Det är inte säkert att det ärbästa sättet att använda den miljon som verket har fått för att studeramiljögifter i samband med sjukdom att göra samma sak som de engelska forskarna.Så mycket bör vi väl rimligen utnyttja internationellt forskningssamarbete ochtillgodogöra oss vad man kommer fram till i andra länder. seralltså mycket noga på de engelska resultaten, och självfallet är man, om detdär framkommer fastare uppgifter, beredd att gå vidare i . Sedan är det glädjande nog så att vi har ett mycket brasamarbete mellan departementen. Vi har gemensamma beredningar mellan våradepartement! många olika frågor. Däremot tror jag att det är viktigt att manvet var ansvaret ligger. Jag tycker att frågeställaren själv tog upp det på ettbra sätt. Kommunerna är ansvariga för dricksvattnet. Dricksvatten är livsmedel.Dricksvatten hanteras enligt livsmedelslagen. Därmed är det viktigt attkommunerna har klart för sig att deras vattenverk så att säga lever på sammavillkor som en livsmedelsindustri, som skall kontrolleras i vad gällerprodukternas kvalitet, gifter och annat. Därmed är det väsentligt attkommunerna känner ett ansvar. Dricksvatten är alltså livsmedel,och det hanteras enligt livsmedelslagen. Därmed har kommunerna genom sinavattenverk skyldighet att agera på samma sätt som en industri som gör andralivsmedel. arbetar mycket intensivt med att verkligen få framkänslan för detta och få ansvaret att fungera hos kommunerna. 51 (): Jag tycker precis som statsrådet det är mycket positivt att man utnyttjar internationell forskning. kan ju vara ganska olika i olika länder, och det förtjänar attbeaktas. Jag nämnde också försurningen. kommer rapporter om ökadförsurning i . Kunde det inte vara lämpligt att göra åtminstonenågra Meddelande om interpellationssvar. Om principerna vid försäljning av statliga företag stickprovsmässigaundersökningar om huruvida aluminiumhalten i vattnet ökat. T.o.m. livsmedelsverketsäger att kommunerna inte alltid följer dessa gränser så noga, eftersom maninte har betraktat aluminium som så farligt. Man kunde kanske på någrautsatta punkter undersöka om Alzheimers sjukdom förekommer i ökadutsträckning, om det finns mer aluminium i vattnet och om det där är fråga omförsurning av marken. För det skulle man kanske inte behöva ta i anspråk såmycket av den här miljonen. När det gäller undersökningar av försurningeni marken så utförs förvisso ett mycket intensivt arbete med att kartläggadetta. Det aren i och för sig mycket allvarlig fråga - aluminium är en del avden. Och där förekommer alltså en ordentlig kartläggning. Jag tycker inte attdet är vare sig jag eller som här i skallha en uppfattning om var man bör ta stickprov. följer mycketnoga de engelska forskningarna. har fått 1 milj. kr.av regering och riksdag för att intensifiera sitt arbete med miljögifter ochsjukdomar. Jag tycker att vi i det här skedet skall överlåta åt forskarna attbestämma var de skall ta stickprov. Det har de möjlighet att göra, om de anseratt detta är det viktigaste att använda pengarna till. 53 (): Vi brukar inte komma med fullt så konkretaförslag här i , men vi kan ju väcka tanken. Jag tyckeratt man, medbeaktande av de stora svårigheter som vården står inför med den kraftiga ökningenav demenssjukdomar, verkligen bör ta itu med detta på det tvärdepartementalasätt som statsrådet säger i och för sig redan förekommer. Jag hoppas att hantrycker på ännu mer om detta. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Meddelande om svar på interpellationerna 1988/89:175och 179 Jag vill anmäla att om plågsamma djurförsök och interpellation om förbudmot inplantering av rådjur på på grund av arbetsbelastning inte kommeratt besvaras inom föreskriven tid. Jag kommer att besvara dessa interpeliationerden . 13§ Svar på fråga 1988/89:552 om principerna vid försäljning av statliga företag har frågat mig vilkaprinciper som är vägledande för industridepartementet vid försäljning avstatliga företag med hänsyn till frågor rörandekonkurrensbegränsning, de anställdas intressen och lokalbefolkningensintressen. Statenäger direkt många företag. Ägaransvaret utövas dels av regeringen genom olikadepartement, dels av affärsverk. har uttalat att försäljningav aktier i av staten direkt ägda företag bör underställas prövning.För några få företag har regeringen i varje särskilt fall fått bemyndigande attsälja aktier utan att detta utnyttjats omdelbart. I alla övriga fall harriksdagen möjlighet att ta del av skälen för en föreslagen försäljning ochbesluta i frågan. Utgångspunktenför regeringens ställningstagande vid beslut om försäljning av statligaföretag har varit en strävan att skapa bästa möjliga förutsättningar förföretagens fortsatta utveckling. Detta betyder att ambitionen varit att finnaägare som kan tillföra företaget kompetens och stabilitet, vilket gagnar såvälanställdas som lokalbefolkningens intressen. Närdet gäller dotter- eller dotterdotterbolag till av staten direktägda företagankommer det på resp. moderbolag att besluta i fråga om försäljning avföretagets egendom. Även här gäller att de principer som är vägledande för demsom fattar besluten bör vara att köparen kan tillföra företaget kompetens ochha en finansiell styrka och vara beredd att driva verksamheten vidare ochutveckla den. Vadgäller det av påtalade fallet med Verkstad så är det dessägare som fattar beslut. Enligt vad jag har erfarit är deprinciper som jag redogjort för vägledande för ägarensställningstagande. Eftersom köparen i detta fall är ett s.k. kontrollsubjekt,kommer frågan om tillstånd för förvärv av Verkstad att senare prövas avregeringen. vice talmannen konstaterade attfrågeställaren ej var närvarande i kammaren och förklarade överläggningenavslutad. 14 § Svar på fråga1988/89:563 om har frågat mig vilka åtgärder regeringen, somföreträdare för staten i egenskap av ägare till , avser vidta medanledning av beslut av . Isin fråga påstår , med anledning av mitt frågesvar torsdagenden , att jag förmedlar dubbla budskap. Om nogaläser protokollet från denna debatt skall han finna att vidmötet inte skulle avgöra lokaliseringen av produktionen avmarina fartyg. Så skedde inte heller. Däremothar styrelsen i fattat beslut om att bilda ett nytt bolag i vilketCelsius varvsresurser skall sammanföras. Ledningen för bolaget, liksomenheterna för utveckling och marknadsföring, kommer att vara placerad i Malmö.Frågan om lokaliseringen av konstruktion och nyproduktion av fartyg är alltsåinte avgjord. Jag vill ännu en gångpoängtera att jag ägnar situation stor uppmärksamhet och attsamråd även i fortsättningen kommer att ske med i denna fråga. Anf.57 (): Jag tackarindustriministern för svaret. Beslutetav av var enligt min mening i många stycken olyckligt ochborde därför inte ha fattats. Tolkningen av vår debatt behöver vi kanske intediskutera ytterligare . Något bindande beslut skulle inte fattas avstyrelsen, står det i protokollet. Svenskförsvars- och säkerhetspolitik bygger på två mycket viktiga principer, nämligenprincipen om allmän värnplikt och principen om en inhemsk försvarsindustri. Detär mot den bakgrunden jag menar att regeringen inte tar sitt ägaransvar när detgäller Kariskronavarvet. Det är i grunden fel att låta styrelsebestämma utvecklingen beträffande den framtida örlogsfartygsproduktionen.Beslut om den skall fattas av ledamöterna i riksdag. Regeringen måsteinse sin skyldighet i det här avseendet; skapa handlingsfrihet och enligt minmening i första hand beställa kustkorvetter och i andra hand entledigastyrelsen i . Detta bör vara ett led i en större insats för att bryta utKarlskronavarvet och ur ; jag tror inte de har där attgöra - de kan placeras på ett annat och bättre ställe. 1988års försvarskommitté måste ges tillfälle att belysa det framtida behovet avinhemsk produktion av örlogsfartyg. Givetvis måste också försvarskommittén göraen bedömning av hur våra befintliga produktionsresurser bäst utnyttjas.Karlskronavarvet är det enda varv i vårt land som har en allsidig kompetens närdet gäller örlogsfartygsproduktion. Det är det enda varv som är utrustat för ensådan produktion. behövs som underhållsvarv. Karlskronavarvethar ett skyddat läge i anslutning till örlogsbas syd. Alla sakliga skäl talarför att skall utvecklas som försvarspolitisk resurs, somnybyggnadsvarv när det gäller örlogsfartyg. Detkrävs handling från regeringens sida. Kan industriministern ge ett klart beskedom att handlingsfrihet skapas, så att på ett förutsättningslöst sättges tillfälle att besluta om den framtida inhemska örlogsproduktionen och varden i så fall skall ligga? Överläggningen varhärmed avslutad. 15 § Meddelande om svarpå interpellationerna 1988/89:141 och 142 Jag vill meddela att jag inte inom den föreskrivna tiden kommer attkunna besvara interpeliationer om ett uttalande rörande utländskaförvärv av svenska företag och om verksamheten vid patent- ochregistreringsverket. Anledningen är att är förhindrad att ta emotsvaren vid det planerade tillfället. Jag har kommit överens med omatt interpellationerna skall besvaras . 16 § Svar på fråga1988/89:560 om vissa åtgärder för att minska antalet asylsökande till har frågat mig om regeringen avser att vidta någraåtgärder med anledning av ett påstått uttalande från Ariandapolisen. Alltfler personer som reser in i saknar handlingar som styrker derasidentitet. saknade av de asylsökande på Arlandasådana handlingar. Detta innebär att asylutredningarna försvåras och atthandläggningstiderna därigenom förlängs. Det är inte acceptabelt attasylsökande som under resan innehaft identitietshandlingar, kastar, förstöreller på något annat sätt undanhåller dessa vid ankomsten till . Jagvill emellertid understryka att det naturligtvis också förekommer att den somflyr från förföljelse saknat möjligheter att förse sig medidentitetshandlingar. Föratt reglera den internationella flygtrafiken finns såväl överenskommelsermellan stater som nationella regler. I Chicagokonventionen reglerasflygbolagens skyldigheter beträffande internationell passagerartrafik. Konventioneninnebär i denna del att bolagen ansvarar för att endast sådana passagararebefordras som har rätt att resa in i det land som är resans slutmål.Utlänningslagen (1980:376) och utlänningsförordningen (1980:377) ställer ettantal formella krav som en utlänning måste uppfylla för att få resa in iSverige. Om dessa krav inte är uppfyllda kan han eller hon avvisas. Enligt 82och 99 §§ utlänningslagen är transportören skyldig att på egen bekostnad sändatillbaka en resenär som avvisats från . Polisenhar till uppgift att sköta gränskontrollen. Det är därför naturligt attflygbolagen diskuterar tillämpningen av reglerna med polisen. Attupprätthålla internationella överenskommelser och nationella regler ompassagerarbefordran med flyg, kan inte anses som brott mot 1951 årsGenévekonvention om flyktingars rättsliga ställning eller strida mot vårflyktingpolitik. Tvärtom är det viktigt att även de asylsökande i så storutsträckning som möjligt har erforderliga handlingar. Regeringen avser inte attvidta någon åtgärd på grund av fråga. Anf.60 (): Jag villtacka invandrarministern för svaret på min fråga. Imåndags framträdde en Arlandapolis i . Han läste bl.a. högt ur sin dagbok.Han var alldeles oförblommerat ärlig, både när han skrev dagboken och när hantalade med journalisten. Han berättade om "kärror" - flygplan -somvräkte av ett femtontal iranier i rad, vilket han tyckte varalldeles oacceptabelt. Det föranledde honom att ringa till flygbolaget i frågaoch tillhålla dem att sluta vräka av iranier. Arlandapolisenupplever det uppenbarligen som en naturlig del av sina arbetsuppgifter att setill att asylsökande inte kommer till . Uppenbarligen anser ocksåinvandrarministern att det i polisens arbete med att sköta gränskontrolleningår att se till att flygbolagen inte vidarebefordrar sådana asylsökande sominte har dokument. Det är en mycket obehaglig mentalitet som håller på att utvecklasi . Jag skulle för säkerhetsskull vilja fråga : Vad har problemet Omvissa åtgärder för att minska antalet asylsökande till Om vissa åtgärder för att minska antalet asylsökande tillArlanda meddokumentlöshet egentligen med min fråga att göra? Är det så att numerakräver pass och giltigt visum av asylsökande? Om inte, hur kaninvandrarministern försvara att polisen på ringer till flygbolagen ochsäger åt dem att de icke skall släppa av asylsökande utan papper?