prot · GC0997 · 1988-12-31 00:00:00 — Frågan om rätten att välja skola berördes också iregeringens proposition 1988/89:4 om Skolans utveckling och styrning. Därframhölls i ett sammanhang all del blir "naturiigi att istörre utsträckning än tillgodose elevers och föräldrars önskemål om attfå välja en viss skola". Några förslag till regelförändringar framfördesemellertid inte, utan ansvarel lades på kommunerna. Del konstaterades alt ävennu gällande regler, särskill efler en förändring , kräver avskolmyndigheterna all de skall la hänsyn till elevers och föräldrars önskemål.Om man l.ex. känner stark otrivsel i sin skola, framhåller propositionen, kanelevernas önskemål om all få byta skola tillgodoses . Mot bakgrund av de anförda citaten ("i högre grad äni dag", "i slörre utsträckning än ") ler sig ettintervjusvar av statsrådet i nr 9/89 förvånande. Somsvar pä fråga om rätlen alt välja skola säger ; "Jag trorinte detta kan bli någon slor verksamhet. Del är mest fråga om alt kommunernaskall vara generösa om en elev vill byta skola på grund av vantrivsel ellerkamratrelationer eller dylikt." I samma resonemang säger statsrådet att omman "skulle släppa loss den processen" - all ge föräldrar och eleverrätt och möjlighet att välja skola genom elt statsbidrag byggt påelevpengsprincipen - "kommer man snabbi i konflikt med principen om attskolklasserna ska vara socialt allsidigt sammansatta". Uttalanden synes motstridiga. I sammanhang där regeringenvill ge intryck av att ha anammat moderna idéer om den offentliga sektornsförnyelse och konsumenlorientering används slörre valfrihet i skolan somexempel. Men i sammanhang där tankarna skulle kunna omsättas i praktiken ochinför företrädareför producentinlresset tonas förändringen ned lill den grad att ingentingåterstår. Den andra frågan som skall behandlas här hänger delvissamman med den första. Den gäller statsrådet och regeringens syn påföräldrarnas roll i skolan. Också den frågan behandlades något i den tidigare nämndaskolpropositio-nen frän 1988. Mönstret frän den relaterade problemalikengår igen. Det finns allmänna positiva uttalanden om föräldramedverkan, men dekonkreta förslag som framförts i debatten och i statliga utredningar, l.ex. attföräldrarna skulle få sitta med i lokala styrelser som skulle inrättas förvarje skola, avvisades. får i den åberopade inlervjun en frågaom vilka krafter som släpps fria vid en decentralisering. Statsrådet svarar däbl.a. följande; "Min egen erfarenhet är att lärarna ofta är de mestprogressiva i skolans värld. Många föräldrar är det inte." Slalsrådel anser alltså alt föräldrarna sällan tillhör"de progressiva krafterna" i skolan. Även om uttalandet görs som svarpå en egendomligt formulerad fråga ler det sig märkligt. Enligl underlecknads erfarenhet och uppfattning harföräldrar i allmänhet en stark känsla för sina barns bästa. Många är bereddatill stora uppoffringar av både lid och pengar för att barnen skall fä en brastart i livet. Denna känsla för sina barns bäsla finns i alla samhällsklasser. I skolpolitik spelar föräldrarna en centralroll. Ett ökal engagemang från deras sida är en av de viktigasteförutsättningarna för att skolans problem skall kunna lösas. En ökad roll förföräldrarna är också ell inslag i de skolreformer som genomförsi vissa andra länder. Att föräldrarna skulle vara en negativ kraft, som bromsarförbättringar av skolan, förefaller vara en myckel förvriden bild avverkligheten. Det motsatta förhållandet måste vara långt vanligare. Föräldrarförsöker, ensamma för sina egna barns räkning eller i grupp för hela klassen,genomdriva förbättringar som skolan av olika skäl inte kan åstadkomma. Det bästa vore om statsrådet kunde avfärda uttalandet somen felsägning som svar på en egendomligt formulerad fråga. Men tyvärr finnsdet, som nämnts, indicier som lyder på att uttalandet är representativt försocialdemokratisk politik. Jag syftar härvid pä motståndet mot alt låtaföräldrarna vara med och bestämma i vilken skola deras barn skall gä ochmotståndet mot "skolråd" (bestyrelse, skolnämnd - olika benämningarhar använts ) på varje skola, där föräldrar skulle få sittamed. Medanledning av delta vill jag ställa följande frågor lill statsrådet: Anser statsrådet att föräldrarsoch elevers rätt alt välja skola bör utvidgas jämfört med dagslägel? Anser slalsrådel alt föräldrarsmedverkan i och inflytande över skolarbe tet bör öka jämfört med dagsläget? 1988/89:202 av (vpk) lill civilminislern omEG-anpassningen och den kommunala verksamhden; En stalligulredning arbetar med all se över den gällande Prot.1988/89:97 kommunallagen, med sikte pä att lägga fram förslag på en nylag. uttalande från civilministern är en av de viktigaste frågorna iutredningen ' ' ~r. anpassningen till EG. Meddelande om frågor t- . . . u f * i i . j chefsjurist som ar sakkunnig i ulrednrngen kommer kommuner och landsting alt förlora sin frihet atthell på egen hand köpa varoroch tjänster om anpassar sina lagar lill EG. En följd av detta blir alt upphandlingen måste annonserasoch då kan även utländska anbudsgivare delta. Som exempel har nämnts stadenMilano, som dömts till skadestånd därför all endasl ilalienska företag ficklämna anbud på elt reningsverk. framlidsperspektiv väcker en rad frågor som jag nuvill slälla till civilministern; Vad kommer en EG-anpassning få för effekter på den offentliga sektorn? Hur kommer enEG-anpassning påverka möjligheterna att förhindra en privatisering av olikadelar av den offentliga sektorn? Vad blir detför regional- och arbetsmarknadspoliliska konsekvenser om inte kommuner ochlandsting fritt kan stödja olika verksamheter? Blir delmöjligl att förhindra utländskt ägande av delar av den offentliga sektorn viden EG-anpassning? 32 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1988/89:581 av () till justitieministern omtystnadsplikt inom församlingsvärdande arbete i : För präster inom svenska kyrkanfinns regler om lystnadsplikt vilka är av utomordentlig betydelse för depersoner som söker prästens råd och stöd. Inom församlingsarbetet finns numeramånga andra kategorier av anställda och frivilliga medarbetare som på grund avarbetets karaktär också borde ha lagstadgad tystnadsplikt. Från sida har tillregeringen framförts önskemål om tillägg lill sekretesslagen. Skrivelser iärendet års och kyrkomöte överlämnades till 1982 årskyrkokommitté. Kyrkomötet tillskrev regeringen och föreslog dl lagsladgalsekretess-skydd för uppgift om enskilds personliga förhållanden. I departementspromemorian Vissa ändringar i sekretesslagen(DsJu 1987:3) redovisas att yttranden över kyrkokommitténs skrivelse inhämtats från några olika håll. Tanken pä elt sekretesskydd inom församlingsvärden fick då stöd. I den nämnda departementspromemorian fanns förslag till bestämmelser om sekretess inom del församlingsvärdande arbetet, vilka skulle införas i sekretesslagen. Promemorian remissbehandlades , 76 men ännu har ingel lagförslag lagtsfram. Från dem som arbetar inom svenska kyrkansförsamlingsvårdande verksamhet har oroliga frågor ställts om varför Prot.1988/89:97 ingenting händer. Med hänvisning till ovanstående vill jag frågajustitieminis- 14april 1989 tern följande: När kan ett förslag förväntas om sekretess inomförsamlingsvårdande arbele i ? 1988/89:582 av Margö (vpk) lilljuslilieminislern om slraffreg-lerna för kvinnomisshandel: I ett domslut från en tingsrätt iett kvinnomisshandelsmål har rällen bedömt alt kvinnan inte är helt ulan skuldlill misshandelns uppkomst pä grund av sin provokativa politiska agitation. Avser juslilieminislern att vidlanågra åtgärder för all en misshandlad kvinna inle skall anses ha egen skuldtill misshandeln på grund av exempelvis provokativt politiskt uppträdande? 1988/89:583 av () till slalsrådel om hjälpsändningarna lill nödlidande i södra ; Enligl uppgift vägrar Eliopien atttillåta FN att ulföra hjälpsändningar till södra och utsätter därmed desvällande i den krigshärjade regionen för ännu svårare lidande. Vad avser regeringen att göra föratt medverka lill alt hjälpsändningar kan nå fram till de nödlidande i södraSudan? 1988/89:584 av () till socialministern omprivatpraktiserande sjukgymnasiers ekonomiska villkor: Alt de privatpraktiserandesjukgymnasterna har en mycket besvärlig ekonomisk situation framgår av denkostnads- och intäktsundersökning som har utfört påuppdrag av regeringen. Vilka åtgärder - förutom sedvanlig taxerevision mol bakgrund avgällande kostnads- och prisökningar - tänker regeringen vidta för att förbättrade privatpraktiserande sjukgymnasternas ekonomiska villkor? 1988/89:585av (vpk) till ulrikesminislern om remissbehandlingen avutredningsbetänkande om utrikesförvaltningens inriktning och organisation: I SOU 1988:58 utrikesförvaltningensinriktning och organisation redogörs för dl framlida utrikesdepartement med enförändrad organisation och en förändrad politisk inriktning. Förslaget har skickats ut på remiss, men listan päremissinstanser upptar så goll som enbart slatliga myndigheter och föreningarsom företräder kommersiella intressen. Organisationer med internationellinriktning i sitt arbele och/eller organisationer som är beroende avanslag från UD har ej Prot.1988/89:97 beretts tillfälle att yttra sig. Freds-, solidaritets-,invandrar- och miljöorgani- sationer, politiska ungdomsförbund,kvinnoförbund, kyrkliga organisalio- I ner, dvs. ° Skall enbart de med rentorganisatoriska och kommersiella inlressen avge synpunkterpå UD;s framtida politiska inriktning, kommer vikliga kunskaper ocherfarenheter att gå förlorade. Min fråga är därför: Är utrikesministern beredd attvidla åtgärder för alt korrigera den ovan beskrivna obalansen? 1988/89:586 av (vpk) fill statsrådetMaj-Lis Lööw om behandlingen av flyktingar från : är ett för de flesta svenskarokänt och slutet land. Ändå kommer ett antal flyktingar hit därifrån. I enrapport från påtalas att det begås uppenbara brott mol demänskliga rättigheterna i . Mol den bakgrunden är det exlra viktigt att flyktingarfrån som blir utvisade kan garanteras en säker tillvaro i efleråterkomsten dit. Jag villdärför fråga invandrarministern: Kan invandrarministern garanteraall flyktingar som utvisas lill tillförsäkras grundläggande mänskligarättigheter och inle riskerar sina liv vid återkomsten till ? 33 § Kammaren åtskildes .