prot · GC09111 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:111 Förhandlingarna leddes till en början av förste vicelalmannen. 1 § Föredrogs och hänvisades 1988/89:147lill utrikesutskollel 2 § Föredrogs och hänvisades 1988/89;Sk61fill skatteutskottet 3 § Föredrogs men bordlades åter Jordbruksuiskoltetsbelänkanden /89:JoU16, JoU17 och JoU20 Bostadsulskollelsbelänkande 1988/89;BoUll 4 § Förelogs lill avgörande skatleutskoltels belänkandenl988/89;SkU30, SkU26, SkU29 och SkU27, försvarsutskottets betänkanden1988/89:FöU13 och FöU16, jordbruksutskottets belänkande 1988/89:JoU 15,socialförsäkringsutskotlets betänkande 1988/89;SfU20 saml finansulskoUdsbelänkanden /89:FiU31 och FiU26 (beträffande debatten i dessa ärenden, seprol. Mom. 2(slopande av bilaccisraballen m.m) Ulskotlds hemslällan - som slälldes mot reservation 1 avGösta Lyngå i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 3 (ändrad beräkningsgrund för bilaccis) Ulskoltets hemställan bifölls med 279 röster mot 20 förreservation 2 av Gösla Lyngå. Prot.1988/89:111 Mom. 5 (skattelättnader och slimulanser för miljöförbättrandeåtgärder på vissa bilar m.m.) Ulskollels hemställan - som slälldes mol reservalion 3 avRolf Kenneryd och - bifölls med acklamation. Mom. 6 (bilaccisen vid import av veleranbilar) Ulskollels hemställan bifölls med 237 röster mot 62 förreservation 4 av m.fl. Mom. 7 (vägirafikskatlen för veleranbilar) Utskottets hemställan bifölls med 207 rösler mol 95 förreservalion 5 av m.fl. Övriga moment Ulskollels hemställanbifölls. Mom. 1(inkomslprövningen av pensionärernas exlra avdrag i allmänhet) Utskotlelshemställan bifölls med 207 rösler mol 93 för reservalion I av m.fl. Mom. 2 (inkomslprövningen av pensionärernas exlra avdragvid skaliefria inkomster) Utskollels hemslällan - som ställdes mot reservation 2 avBo Lundgren m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3 (ulredning av beskattningsreglerna för pensionärer) Ulskoltets hemslällan bifölls med 211 rösler mot 90 förreservation 3 av m.fl. Mom. 4 (förvärvsavdrag för pensionärer) Utskottels hemslällan - som slälldes mol reservation 4 avKjell och - bifölls med acklamation. Mom. 6 (skattefrihet för hemsjukvårds- och hemvårdsbidraglill pensionärer) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservalion 5 avBo Lundgren, m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7 (förmögenhetsprövningen av pensionärernas exlraavdrag i allmänhet) Först biträddes reservation 6 av m.fl. imolsvarande del med 137 rösler mol 20 för reservalion 7 av Gösla Lyngå imolsvarande del. 146 ledamöler avsiod från all rösla. Härefler bifölls ulskollels hemslällan med 154 rösler mol131 för reservalion 6 av m.fl. i molsvarande del. 18 ledamöteravstod från att rösla. Ulskollds hemslällan bifölls. Mom. 2 (resor mellan de nordiska länderna) Utskottets hemställan - som slälldes mot reservation 1 avBo Lundgren rn.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3 (resor från ort i till Röros) Ulskollds hemslällan - som ställdes mot reservation 2 avBo Lundgren m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 1(allmän energiskall på lälldiesel) Försl biträddes reservalion 1 av m.fl. med 76röster mot 17 för reservation 2 av . 209 ledamöter avsiod från allrösla. Härefter bifölls ulskollels hemslällan med 226 röster mol76 för reservalion 1 av m.fl. Mom. 2 (drivmedelsbeskallningens miljöprofil) Ulskoltets hemställan ~ som ställdes mot reservalion 3 avLars Bäcksiröm - bifölls med acklamation. Mom. 3 (drivmedelsbeskallningens nivå) Ulskoltets hemställan - som slälldes mot reservation 4 avGösla Lyngå -bifölls med acklamation. Mom. 4 (beskattningen av ullandsregistrerade personbilarsom ankommer till ) Ulskollels hemslällan - som slälldes mol reservation 5 avGösla Lyngå -bifölls med acklamation. Mom. 5 (beskattningen av bilförmån) Utskotlels hemställan - som ställdes mot reservation 6 avGösla Lyngå -bifölls med acklamation. Mom. 6 (elbilar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avGörel Thurdin och - bifölls med acklamation. Mom. 9 (en landstingskommunal drivmedelsskatt) Utskottets hemställan bifölls med 285 rösler mol 18 förreservalion 8 av . Prot.1988/89:111 Mom. II (fordonsskaUen för lyngre fordon) 10 maj1989 Utskottets hemslällan - somställdes mol reservalion 9 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom. 12 (miljövänlig molorsägsbensin) Ulskollels hemslällan bifölls med 206 röster mol 95 förreservalion 10 av m.fl. 1 ledamot avsiod från alt rösta. Övriga momenl Ulskollels hemslällanbifölls. Mom. 2 (lagförslagen) Ulskollels hemslällan bifölls med 284 röster mot 18 förreservationen av . Övriga momenl Utskotlels hemställanbifölls. Utskottets hemslällan - som slälldes mol reservationen avPaul Ciszuk -bifölls med acklamation. Mom. 1 Ulskotlds hemslällanbifölls. Mom. 2 (stöd lill häslaveln m.m.) Ulskotlds hemslällan bifölls med 172 rösler mot 129 förreservationen av m.fl. Mom. I(översyn av stalsbidragsreglerna m.m.) Först bilräddes reservalion 1 av och med 5\ rösler mot 16 för reservalion 2 av Margö . 234ledamöler avsiod från alt rösta. ((rn) anmälde alt hon avsett att avslå frånalt rösta men markerats ha röstat ja.) Härefler bifölls utskottets hemslällan med 251 rösler mot36 för reservalion 1 av och . 16 ledamöter avstodfrån atl rösta. Mom. 2 (KBT vid undantagande från ATP) Utskottets hemställan bifölls med 154 rösler mol 149 förreservalion 3 av m.fl. Mom. 3 (KBT vid jordbruks- ellerrörelseinkomsl) 6 Ulskollels hemställan - somslälldes mol reservalion 4 av m.fl. -bifölls med acklamation. 4(KBT vid förmögenhdsinnehav) PrOt. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avGullan m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5 (översyn av avlrappningen av KBT) Utskottets hemställan bifölls med 266 röster mot 36 förreservation 6 av och . 1 ledamol avstod från aurösla. Mom. 6 Utskottets hemställanbifölls. Mom. I(sparstimulanser och ägandespridning) Utskottels hemslällan bifölls med 174 rösler mot 129 förreservation 1 av m.fl. Mom. 2 (mål för hushällssparande) Utskottets hemslällan - som ställdes mol reservalion 2 avAnne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5 (ekologiskt sparande) Ulskoltets hemslällan - som ställdes mot reservafion 3 avCarl -bifölls med acklamation. Mom. 7 (personliga investeringskonlon m.m.) Först bilräddes reservalion 4 av m.fl. med 97rösler mol 37 för reservalion 5 av och . 169 ledamöleravsiod från alt rösla. Härefter bifölls utskottets hemställan - som ställdes molreservation 4 av m.fl. - genom uppresning. Mom. 8 (bosparande) Utskottets hemslällan - som ställdes mot reservalion 6 avLars m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 9 (slartsparande) Utskottets hemställan - som slälldes mol reservation 7 avAnne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 10 (försäkringssparande) Ulskoltets hemslällan - som ställdes mot reservalion 8 avLars m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Prot.1988/89:111 betänkande 26 Mom. I b(översyn av byggnadsslyrelsens status och organisation) Ulskollels hemslällan - som slälldes mol dels reservalion1 av m.fl., dels reservation 2 av - bifölls medacklamation. Mom. 4 (försäkringskassornas lokalanskaffning) Utskotlels hemställan - som slälldes mol reservalion 3 avLars m.fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 7 (prisregleringslagen och hyrorna) Ulskotlds hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som slälldes mot utskottets hemslällan med godkännande av,den ireservalion 4 av m.fl. anförda motiveringen - bifölls medacklamation. Övriga momenl Utskotlels hemställanbifölls. 1988/89:LU30Skydd för företagshemligheter (prop. 1987/88:155). 1 FÖRSTE VICE TALMANNEN: I detta ärende har framställts yrkande enligt 2 kap. 12 §regeringsformen av m.fl. om all förslagel till lag om skyddför förelagshemligheler skall vila i minsl . Del har gått mer än elt år sedan regeringen lade fram silllagförslag om skydd för förelagshemligheler. Det är inle mänga lagförslag somblivit föremål för en så omfattande diskussion som detta. Men diskussionen harmesl handlat om en enda sak, nämligen om rällen all avslöja olaglig verksamhetinom ell förelag. Jag vill för min del försl la upp en annan, meragrundläggande fråga som delvis har kommit i bakgrunden. Den frågan gällerbehovet av en ny lagstiftning. Det finns de som har ställt frågan varför delöver huvud lagd skall behövas lagbestämmelser på del här områdel, när deltvärlom är en öppen och fri debatt som behövs i alla möjliga frågor. Vad del emellertid handlar om är alt det måste råda eneffektiv och sund konkurrens mellan olika företag inom näringslivet. Och etlförelags konkurrensförmåga beror i myckel stor utsträckning päkunskap-informalion-om produktion, utveckling och förnyelse. Troligen går ulvecklingendärhän alt kunskaperna inom företagen bara blir viktigare och vikiigare förkonkurrensförmågan. Och därför är det vikligl atl förelagen fär ell rimligtskydd för sina kommersiella förelagshemligheler, lika väl som del finns ellskydd exempelvis för de maleriella egendomarna. finns det beslämmelser som ger etl visslskydd för förelagshemligheter. Men de beslämmelserna finns lag omillojal konkurrens sorri dels är otidsenlig, dels ger ett otillräckligt skydd.Det finns ocksä etl kompletterande skydd genom bestämmelser i brollsbalken, mende täcker inte alla slags angrepp på företagshemligheter. Den splittrade lagregleringen ger alltså ellbräckligl skydd för förelagshemligheler. Vad som är särskilt betänkligt är attdet är svårt atl komma ät den konkurrent som tillgodogör sig effekterna av atlen företagshemlighel har avslöjats på ett olagligt sätt Man kan alllsä i bästafall lägga ett ansvar pä den som har avslöjat eller stulit hemligheten men merasällan på den konkurrent som sedan utnyttjar hemligheten ekonomiskl. En annanbrisl är all lagstiftningen inte gör det möjligt alt ingripa snabbi ocheffeklivl mot ell sådanl ulnylljande. Regeringens förslag innehåller först en definition avbegreppet företagshemlighet. Kärnan i den definitionen är atl del skall varafräga om information som förelaget håller hemlig och som typiskl sell är av delslagel all förelagels konkurrensförmåga minskar om informationen blir känd.Vidare innehåller lagförslaget en straffbestämmelse om förelagsspioneri. Meddel menas all någon olovligen bereder sig lillgäng lill en förelagshemlig-hel,exempelvis genom inbroll eller vanlig stöld. Det finns yllerligare enslraffbeslämmelse i lagen, och den handlar om olovlig befallning medförelagshemligheter. Med det menas all nägon anskaffar en fördagshemlig-hel medvelskap om all någon så all säga i tidigare led har kommil över hemlighetengenom siraffbarl förelagsspioneri. Del är alllsä fråga om en motsvarighet tillhäleri. I lagförslaget finns vidare beslämmelser omskadeståndsskyldighd dels för den som har brulil mol slraffbesiämmelserna, delsför den som avslöjar en förelagshemlighet som har anförtrotts honom såsommotpart i en affärsförbindelse eller som anslälld hos förelaget. Det finnsocksä en skadesländsbes-lämmelse som riklar sig mol ulomsläende som ulnylljarinformalion som har kommil pä avvägar i slrid mol lagen, exempelvis genom alten anslälld pä etl annal förelag har svikil ell visat förlroende. Erfarenheten visar all det är svårt atl exakl preciseraoch bevisa vilken skada som har uppkommil därför all en företagshemlighel harröjts eller ulnyiljals. När man beslämmer skadeståndets siorlek skall mandärför kunna ta hänsyn ocksä till företagets intresse av att hemligheten interöjs och till andra omständigheter än sädana som är av renl ekonomiskbetydelse. Om etl angrepp pä en fördagshemlighel leder lill all denulnylljas som eu illojall konkurrensmedel är del inle tillräckligt med slraffoch skadeslånd. Del är minsl lika vikligl all man snabbi kan sloppa denillojala konkurrensen. Lagförslaget innehåller därför en bestämmelse omviiesförbud som fär meddelas av domslol. I vissa fall kan domstoleninterimistiskt - alllsä redan innan frågan slulligl har avgjorls - förbjuda allförelagshemligheien ulnylljas vidare. är den kanske vikligasle påföljden.Del finns också en bestämmelse om att föremål eller skriftliga handlingar sominnefattar förelagshemligheter och som har kommil på avvägar skall återlämnaslill rällsinnehavaren. Enligl minmening fyller lagförslagd del behov som finns av en modern sammanhållenlag om skydd för förelagshemligheler. Del framgår av vad jag redan har sagl alllagförslagel innebär en förslärkning av påföljderna, så all del verkligen finnsmöjligheter all snabbi och eftertryckligt ingripa mol illojal konkurrens av delakluella slaget. På en punkl innebär förslagel emellertid atl påföljden mildrasjämförl med vad som gäller . Del är atl straffansvaret skall avskaffas föranställda som avslöjar förelagshemligheler som har anförlrolls dem i derasanslällning. Lagförslagel innebär alllsä allmänl sell en förslärkningav sanktionerna för den som obehörigen ulnylljar eller röjer kommersiellaförelagshemligheler. Men - och del är vikligl all framhålla efter all dendeball som har varil -lagförslagel innebär inle alt det blir elt slörre ulrymmeför hemlighållande av olika uppgifler i elt företags verksamhet. Lagförslagetomfattar inte och skyddar alltså inte andra uppgifler än dem som redan i dagälnjuler lagens skydd. konsiaierande leder mig över till just den frägasom deballen har gällt, nämligen om lagförslagel skyddar uppgifter omolaglighder och liknande i ell förelags verksamhet. Den allmänna debatten och molionerna med anledning avproposilionen har föranlell lagulskottd all göra en i mitt lycke myckelnoggrann och förtjänstfull genomgång av de frågor som uppkommer. Lagulskoltetsbetänkande grundas inle bara på proposilionen utan också på en inom ulskollelupprätlad promemoria, som har granskats av lagrådet, och på etl yttrande av konstilulionsulskollel.Denna noggranna beredning har resulterat i atl propositionens lagförslagföreslås blir kompletterat med en ny paragraf som klargör all lagen bara gällerobehöriga angrepp på förelagshemligheler. Genom den nya paragrafen klargörsockså all det inle anses som ett obehörigt angrepp atl någon exempelvis röjeren företagshemlighel för all avslöja någol som skäligen kan misstänkas utgöraetl allvarligare brott eller annal allvarligl missförhållande i förelagetsverksamhet. För egen del kan jag till alla delar ansluta mig lilllagutskotlels förslag och lill de ulialanden som utskoltd har gjort i sittbetänkande. Jag vill i del här sammanhanget än en gång betona vad som har saglsflera gånger tidigare, nämligen all avsiklen med proposilionen aldrig har varilatl olagliga eller på annal säll oacceptabla förhållanden skulle skyddas genomden nya lagstiftningen. Det jag har sagt nu framgår i och för sig för den somläser proposilionen noggrant. Och som har framhålliis av lagrådetkonslitutions-ulskoltd och lagutskottet innebär redan propositionens definitionav begreppet förelagshemlighet, all lagen över huvud laget inle omfaltar, ochdärmed inle skyddar, uppgifter som avser brottsliga eller pä annat sälloacceptabla förhållanden. Men del hindrar ju inle all saken kommer till direktuttryck i lagen. Jag delar hell lagutskollets slutsats all del är angelägel allså sker. Den debatt som har varil visar ju att lagförslagel har missförstålts,och etl förtydligande på den punkten är därför viktigt Sammanfattningsvis kan sägas atl den föreslagna lageninnebär en förslärkning av skyddet för företagshemligheter ulan atl den ulgörnägol hot mot den fria opinionsbildningen. Till den slulsalsen har också enbred majorilel inom lagulskollel kommil. Del lycker jag är myckel glädjande menegenlligen inte förvånande. När det i den allmänna debatten har rests krav påall propositionen skall återkallas, har regeringen gjort den bedömningen, alt etlförtydligande av lagen myckel väl kunde göras under riksdagsbehandlingen.Händelseutvecklingen visar atl den bedömningen var riklig. Del finns i alla fall de som menar atl man inle skallinföra den nya lagen . Man skulle i stället invänta resullal av delutredningsarbete som pågår inom meddelarskyddskommittén. Skälet härför skullevara atl del föreligger ett samband mellan lagförslaget om företagshemligheteroch meddelarfrihden enligl iryckfrihelslagstiflningen. Enligl min mening finnsdel inget skäl för all se saken på del sättet När det gäller anställdasmöjligheler all påtala och offentliggöra uppgifler om brott och andramissförhållanden innebär lagförslagel orn förelagshemligheler faktiskt enförbällring i förhållande lill nulägel. arbele kantänkas resultera i atl man senare lar ytterligare steg i den riktningen. är ju inget argumenl mot all redan nu införa lagen om förelagshemligheler.Som jag fidigare har sagl är del en angelägen reform. 3 (): skall nu behandla förslagel lilllagom förelagshemligheler, sorn populärt går under namnel lex Bralt Del kommersäkerl alt bli en ingående deball, och jag nolerar med gillande alljuslilileminislern är närvarande i kammaren och väl beredd atl della idebatten. Lål mig lill en början en gång för alla faslslå följande.Folkparliels ulgångspunkl är all gällande lagsliflning om förelagshemligheler,som i sina cenlrala delar härrör frän 1919, är i behov av modernisering. Vi ärhell överens om della. Men framför alll föreligger ell uppenbarl behov av enbalansering mellan elt rimligt förelagsskydd och den självklara yttrandefrihetsom kännetecknar ell öppel demokraliskl samhälle. Folkparliel har under hela ärendets gång framförl intensivkrilik rnol lagförslagel både beiräffande den formella handläggningen ochbeiräffande det materiella innehållet Denna kritik skall fullföljas här. Lagslifiningsärenden skall givetvis alllid handläggasomsorgsfullt. Delta lagförslag är etl myckel kompliceral ärende. Därför slällsextra krav på omsorg, särskill beroende pä all här berörs grundlagsfästarättigheter, i detta fall yttrandefriheten. Ärendet började med en ulomordenlligl dåligregeringsproposition, sorn döptes till "munkavlelagen".Trols upprepade och hårda krav, särskilt från , återkallades intepropositionen. Följden blev därför oundviklig: propositionen""mosades"' av lagutskottet, lagrådet och konslilulionsutskollel.Efler en fullständig omarbetning ligger nu pä bord etl hell nylllagförslag. omarbetade lagförslag är visserligen bättre änregeringsförslaget, men det var väl heller inle förvånande. äremellertid ulskotlsförslagd behäftat med en grundläggande svaghel. Skyddet förförelagshemligheler är inle synkroniserat med etl meddelarskydd på enskildaseklorn. Dessa ivå frågor hänger oskiljaktigl ihop och varken kan eller börbehandlas var för sig. Delta inser nästan alla som är intresserade avproblematiken. Dessulom underlättas denna nödvändiga samordning genom alt enutredning redan pågår om meddelarfrihd pä enskilda seklorn. Trots deltaavstyrktes folkparliels yrkande om samordning mellan företagsskydd ochmeddelarskydd. I detta läge framförde alt del av en mindregrupp poliliker inom lagutskottet helt omarbetade förslagel skulle ålminsloneremitteras lill alla berörda parter, alltså lill företagen och deras anställdasaml massmedia och dömande instanser. Men även detta yrkande avstyrktes. Det ärbåde obegripligt och odemokratiskt Sammanfallningsvis kan ulan överdrifl fastslås allhandläggningen av della lagstiftningsärende har varit undermålig i särklass. majoritet beslående avsocialdemokrater, moderater och centerpartister har lagt fram sitt förslaglill lag om förelagshemligheter. Mot detta har minoriteten framfört sinareservationer. huvudskäl för sitt ställningstagande är atl enlagsliflning om förelagshemligheler måste samordnas med en reglering avmeddelarskydd på enskilda seklorn. Därigenom kan man säkerställa den viktigabalansen mellan yttranderätt och företagsskydd. Utskotlsmajoritetens förslag ulgör ett"hopplock" frän proposition, från lagutskoilds kanslipromemoria, frånlagrådels ullalande och från konslilu-tionsulskoUds yllrande. Man har alltsåbildligt talat försökl plocka "russin"" från olika häll ochsedan försökl "baka en egen kaka", men produkten blev som väntalknappast en särskill välsmakande anrällning. har inte kunnal stoppa dettalagförslag i avvaklan på meddelarfrihetsutredningens förslag. I denna silualionfår vi nu övergå lill all krifisera liggande lagförslag i sak. Det nu akluella förslaget är som sagt naturligtvis bällreän propositionen, vilkel i och för sig inte säger så myckel. Den grundläggandeförbättringen är dock atl den s.k. munkaveln ersatts av en säkerhdsvenlil -f.ö. en modell som jag personligen framförde i en deballarlikel redan undersommaren 1988. Men i lagförslaget kvarslår mänga oroande punkler. Delgäller just denna säkerhetsvenlil. Ulgångspunklen är all straff och/ellerskadestånd för röjande av företagshemlighet skall utdömas endasl vid"obehöriga" angrepp. Alllsä: Del är tillätet atl röja brott ellerandra allvarliga missförhållanden som förekommer på elt förelag. Men här finnsen viktig begränsning. Rätlen all avslöja brott som inle har fängelse istraffskalan fär belraklas som illusorisk. Här skall nämnas några exempel påsådana brott: Brott molhälsoskyddslagen, dvs. bedrivande av rörelse utan all göra anmälan därom ellerinrällande av avloppsanordning ulan lillslånd. Broll mollivsmedelslagen, dvs. underlåtenhet alt lämna upplysningar lilltillsynsmyndighet. Broll molarbdsmiljölagen, dvs. borllagande av skyddsanordning utan gilligl skäl,orikligt uppgiftslämnande till tillsynsmyndighet, underlåten-hel all rälla sigefler meddelad föreskrift saml anlitande av minderårig. Broll molarbetslivslagen - i vissa fall. Ulöver del jag har räknal upp finnsdel mänga andra liknande broll. Inga av alla dessa broll kan och bör betecknassom bagalellariade förseelser. Dessa broll har nalurliglvis i många fallallmäninlresse, men kan likväl i realiteten inle röjas av en anslälld ulan riskför påföljd. I den nu akluella säkerhetsventilen krävs inte hellerullryckligen all skyddsbehovei skall vägas mol yttrandefriheten i del enskildafallet. föreslogs av lagrådei och fasislogs av konstitutionsulskotlet.men slopades av lagulskottd. Del belyder alllsä atl del lagutskotlsförslag somnu har lagls på bord inte är granskat av konslitufionsulskotlet. En ny form av säkerhetsventil föreslås nu av regeringen ien annan proposition, nämligen proposilionen om sekretesslagen. Där skallinrättas en annorlunda ventil. Av proposilionen framgår det atl uppgifler om""hemliga" förelagsförhållanden som framkommit vidmyndigheternas lillsynsverksam-hel skall i forlsällningen fä lämnas ul om delhar "allmäninlresse". Härigenom blir det svårförståeliga ;Olikhelerom en ""företagshemlighel" läcker ut direkt från företaget ellervia en myndighet. Samordning mellan dessa säkerhetsventiler borde naturligtvisske, dvs. mellan sekretesslagen och fördagshemlighetslagen. För övrigl måsle belönas all ingen säkerhetsventil ivärlden, oavsell ulformning, kan ersälla meddelarskydd pä den enskilda seklorn.Dena är ell ofränkomligi faktum som tydligt påvisar svagheten i den nu akluellalagregleringen. Ocksä en annan och försåtlig punkl i lagförslaget måsleuppmärksammas. Den som ulan behörighet bereder sig tillgäng lill eller larbefattning med företagshemlighel drabbas av straff och skadestånd. Men delgäller inte i de fall uppgiftslämnaren har hafl publiceringssyfte. I dessa fallkolliderar lagförslaget med grundlagen, och lagförslaget måste då naturligtvisvika. Resultatet blir alltså frihet från såväl slraff som skadeslånd. En särskild skadeslåndsfräga är exlra oklar. Enligllagförslagel, och ocksä av vad vi har hört här av justitieministern, skallskadestånd utdömas med högre belopp enligl denna lag än enligt allmännaprinciper. Av denna anledning införde lagutskottet - pä socialdemokralernasinilialiv - en möjlighel till jämkning av skadeslåndsskyldighden, om del kundeanses skäligt i det enskilda fallel. Framför alll gäller del om en anställd riskerarall drabbas av skadeståndet Dä skall enligt utskottet jämkning ske "eftermönster av 60 § Medbestämmandelagen".