prot · GC0942 · 1988-12-31 00:00:00 — Oavsett vad som i detta'fall skett, skall mantolka justitieministerns svar så att fegeringen inte är beredd att framlägganågot förslag om lagändring utan att mycket noga ha tagit del av de synpunktersom handikapporganisafionerna m.fl. har framfört? Med andra ord, behöver déhandikappade och de som organisationerna företräder inte längre känna någonoro? 1988/89:42, 9' Orhfängelsestraff kommitténs inställning tilidödshjälp, m.m. 1988/89:42 Anf.140 Justitieminister : 9december 1988 Herrtalman! Med anledning av fråga om det finns Om fängelsestraffkommitténs inställning till dödshjälp, m.m. anledning att känna oroför utvecklingen vad gäller rättstillämpningen enligt den lagstiftning vi har , vill jag för egen del säga att jag inte tror att det finns någon som helstanledning att känna oro. Det är en gammal tradition i vårt rättssystem somlämnar domstolarna möjlighet att ge påföljdseftergifter i exceptionella fall,då det skulle vara uppenbart stötande för den allmänna rättskänslan att påföljdutdöms; Det finns också möjligheter att välja lindrigare påföljd än man annarsskulle gjort och att ge lägre straff än normalt i sådana situationer där det ärfråga om exceptionella omständigheter. Jag tror att vi med förtroende kanöverlämna tillämpningen av den lagstiftning vi har till våra dömande instanser. Närdet gäller fängelsestraffkommitténs förslag kan jag inte göra något definitivtställningstagande förrän vi avslutat det remissarbete som pågår. Remissvarenfortsätter att komma in. Men jag ville säga till både och att jag anser det helt naturligt att i denna fråga med allvar ocheftertanke lyssna till just de handikappades uppfattning. Anf.141 (): Jag vill än en gång stryka under det märkliga förhållandet att dennautredning presenterade sig under den tvetydiga rubriken . Vad gäller den punkt vi nu diskuterar, aktiv dödshjälp, har denverkligen levt upp fill den rubriken. Jaganser att det är upprörande att man utan hänsyn fill den stora grupp som dehandikappade utgör lägger fram.förslag som får dem att känna sig så hotade. 1den situation som uppstått skulle det vara värdefullt om justitieministerntog klart avstånd ifrån detta förslag , före beredningen idepartementet. Jag menar att man inte alls behöver invänta den byråkratiskagången för att göra detta. uppstår situationer som påkallar omedelbarareaktioner. Att behandla ett förslag som detta på det byråkratiskt gängsesättet i stället för att och starkt reagera, upplevs av dehandikappade, som har erfarenhet av den livssituation som det här gäller, såsomen förnärmelse och ett första steg mot något som hotar deras trygghet, särskilti gränslandet till döden. Härkrävs mycket större intjänad kunskap med moralisk stringens och ansvar än vadutredningen kunnat prestera. Möjligenkan man ursäkta sig med att man inte tänkt på de handikappades situation. Detär en stor grupp, och den blir större genom att det blir fler äldre i vårtsamhälle som är beroende. Men det är ändå en dålig ursäkt och innebär inte inte nu definitivt och med kraft kan ta avstånd från förslaget. Utredningenborde ha insett att i då absoluta normer inte längre finns, utan alltingär relativiserat, så finns det risk att man öppnar dörren för ett stort mått avgodtycke och frihet från ansvar. Jagvill än en gång ställa frågan om jusfitieministern är beredd att lyssna på de handikappades argument, som är sprungna ur djupt känd oro för situationer som de har erfarenhet av. Villjustitieministern , före beredningen,- ta avstånd ifrån fängelsestraffkommitténsförslag på denna punkt? väger evetituella positiva remissvar, mycket lätt.-:.\':;\:c : :'- '.-!,-; :Nr- -.Ti-,i:: i..:,;;. ; -'c:i-,.\ :': .1: ' 'yt ' );. .: \ , -i -.Anf. 142 :(s):- V'!-. = - v-;.-/':;::;-:-.-;. ;..'.h; Jag ber att fåtacka justitieministern, fördet förtydligande ochkompletterande.svaret på mina frågor. Jag'delar;dén ujDpfattning somiUlläTilländer har framfört, att det är oerhört vikfigt att principen om ;allamänniskors Hkai värde::kommer-till uttryck tydligt, och,konkret. Det"ärangeläget att den kommer frarn i olika. ; sammanhang; jnte-minst-här. ;'-.-.i ,;;-',::;.''....,.!/-i;;-;'. ', i.r, :;;..?.:;.:>. ::?. ;' -;.!';;.;. '..:' Jag tolkar jusfitieministerns svar så; iatt'.hon, i-praktiken; sågar av fängelsestraffkommitténs betänkande i detta avseende. Jaghoppas att kommitténs förslag i denna fråga verkligen hamnar i papperskorgen,.- Anf, 143 Jusfitieminister : i v.- ;;;;..;.- Till vill jag säga.att jag tycker attjag.har klargjortmin inställning mycket tydligt gehöm ätt i mitt svar säga att jag aiiser det varaen självklarhet att man inte skall utforma regler som ger fog för krifik av detslag som bl.a. har tagit upp.. :A 144 (): Då tolkar jag - i likhet med -justitieministerns svar som att hon redan nu har föregripit beredningen idepartementet och tagit avstånd från fängelsestraffkommitténs förslag i denfråga vi diskuterar. Överläggningen var härmed avslutad. Prot.1988/89:42 9UéCemberl988 Om fisket i Kattegatt- 21 §Svar på interpellation 1988/89:86 om Tisket i Hans Leghammar har frågat mig hur jag tänkerstödja de fiskare som har ekonomiska problem till följd av att syrebristen ihavet drabbat fiskbeståndet. För att kunna lösa de arbetsuppgifter som ankommer påarbetsmarknads-poHfiken, förfogar vi över ett antal medel och stöd, som normalthandhas av berörda verk och myndigheter. Dessa medel och stöd, som omfattarbl.a. arbetsförmedling, arbetsmarknadsutbildning och kontant. arbetslöshetsersättning,syftar fill att främja en god och balanserad arbetsmarknadsutveckling ochytterst till att upprätthålla den fulla sysselsättningen. Jagbehöver inte närmare förklara arbetsförmedlingens uppgifter. Arbetsmarknadsutbildning beviljas av arbetsföi-medlingen.Huvudregeln är att den sökande skall vara eller löpa risk att bli arbetslös ochatt utbildningen kommer att förbättra den sökandes möjligheter till stadigvarandearbete. Arbetslöshetsersättning kan utgå till yrkesfiskare enHgtvissa bestämda villkor. För anställda yrkesfiskare lämnas arbetslöshetsersättningvid permit- 7 protokoll 1988/89:42-43 tering och dåanställningen upphör. Även för yrkesfiskare som är egna företagare kan arbetslöshetsersättning lämnas vid arbetslöshet; Styrelsen för fiskares erkända arbetslöshetskassa bestämmer tillsammans med i vilka situationer som ersättning skall lämnas utöver de allmänna grundvillkoren. Enligt piraxis kan dessa yrkesfiskare få arbetslöshetsersättning vidbl,a, dåHgt väder och då is lägger hinder i vägen; .-.'." ;:;; ..,. ,; De medelijagnii nämntoch andra inom kompetensområde; t.ex, de insatser som gjorts för att främja kombinations sysselsättning, skall användas för att stödja berörda fiskare då det behövs på grund av arbetsmarknadssituationen, -r > 146 HANS LEGHAMMAR(mp): Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret. Det som statsrådet härhar tagit upp är dét väiiliga skyddsnätet vi har när det gällerarbetsmarknadsfrågor,: Tyvärr hjälper inte det vanliga skyddsnätet vid enekologisk kollaps - det är fakfiskt en sådan vi ställs inför när det gällerfiskdöden ute i , : Jaghoppas att det här i riksdag finns en majoritet för att vi skyndsamtskall komma till rätta med de problem som har uppkommit i våra hav. Vi fåraldrig acceptera det läge som har uppstått. Jag hoppas att det är övergångsbestämmelservi skall ha, tills vi har kommit rätta med de stora havsproblemen. Under tidenbehövs stöd för dem som har blivit utsatta. Jaghoppas att jag har gjort fru statsrådet uppmärksam på dessa problem och på attvi behöver kompletterande regler som kan hjälpa bl.a. fiskarna utefterHallandskusten. Vi behöver nya grepp och lösningar. Jaghoppas också att arbetsmarknadsministern här kan lova mig ett initiativ idenna fråga och att hon skall informera sig om fiskarnas speciella problem. Jaguppmanar arbetsmarknadsministern att bjuda in fiskarna från bl.a. föratt diskutera deras specifika problem. Jag vet att de är på väg hit, om intearbetsmarknadsministern själv bjuder in dem. Jag hoppasatt vi kan få en snabblösning, framför allt på miljöproblemen, men även på de akuta problem somfiskarna har fått på grund av syrebristen i havet. Anf.147 (): Jag ber också att få tacka för det svar har lämnat. Jagtycker att läget är förtvivlat, efter att ha varit nere och träffat dessafiskare.och forskare, och- kunnat. konstatera att vi människor' har åstadkommitden situation de står inför, alltså att havet har dött på grund av syrebrist.Vi måste se till att reglerna ändras när det gäller arbetslöshetsunderstöd. Vihar bidragit till situationen. Detär inte klokt att det skall vara som , så att det enda som ger rätt tillarbetslöshetsersättning är dålig väderlek, ishinder, maskin- eller båthaveri,motor- eller vinschbyte och drivmedelsbrist på grund av importsvårigheter: Vilever ju i en dynamisk tid. Den s.k. utvecklingen har gått dithän attdét intefinns någon fisk att ta upp för fiskarna. Det är ju inget som de har önskat.Det är inte heller dé själva som har ställt fill med denna ekologiska kollaps.Deras problem är intesjälvförvållade. De'har bedrivit ett kustnära fiske, ett ekologiskt'rikfigt fiske, : .-il: -i,, :;, . . i. ' Detsom händer är att de får ersättning i de fall jag har nämnt. Om de säljerbåten får de KAS. Hur mycket är då KAS? Jo, det är . Dettaskall:jämföras med arbetslöshetsersättningen, som är . Hurskall fiskarna kunna klara sig? Någon kanske svarar att fiskarna kan fara tillÖstersjön och fiska. Först och främst är vi som bor vid intebetjänta'avatt-det kommer stora trålare - vi-upplever ..nämligen dessa trålaresom stora - och fiskar ut torsken; Det är vad som har hänt uppe i ;Dessutom är deras båtar inte avpassade för att de skall ligga ute till havs ochfiska i veckor; De har inte de inrättningarna på båtarna. Jaghar träffat unga fiskare med familjer, med småbarn. De är förtvivlade . Vad skall vi göra för att rädda dem i ett övergångsskede? De vill ha sitt yrke kvar, men vi människor har ställttill den situation som de befinner sig i. De kan inte bedriva något fiske. Och så skall de inte få någon arbetslöshetser sättning! ' - . . ; . Jaghar själv som lärare varit arbetslös. Jag bytte kommun och fick börja räknafrån O poäng. Man har stora klasser, med 30 elever. Kompetenta lärare hamnarvid sidan om och de lärare som har arbete får jobba ihjäl sig. Vihar ställt till:med dessa problem för fiskarna. Det är vår skyldighet i-samhäUet att se till att de får ersättning. Vi kan inte hålla på med dettaresursslöseri i det svenska samhället. Hur skall vi kunna ändra reglerna, såatt de anpassas till dagens situation, och inte till gårdagens? 1988/89:42 9déceinbérl988 Anf.148 Arbetsmarknadsminister : Herr talman! Hans Leghammar sade attdet är det vanliga skyddsnätet som träder till och att det väl är bra. ärinte detta skyddsnät särskilt vanligt. Vi har ett mycket bra skyddsnät iSverige med en lång rad olika åtgärder. Och i sådana situafioner skall mannaturligtvis använda samtliga dessa åtgärder i olika kombinationer. Jag vet att man på och pålänsarbetsnämnden är klart medveten om dessa begynnande problem. I andra delarav landet - där man har liknande bekymmer; dock inte på fiskets område; meninom skogen, inom turismen och inom områden där man är beroende av oHka typerav väderleksförhållanden eller naturresursförhållanden pågår försök. På dessaställen har man utvecklat kombinafionsarbeten som innebär att människor ärverksamma inom olika typer av arbeten vissa delar .av året och går tillbakat.ex. till fisket när det är möjligt. Den:typen av flexibilitet tycker jag skall ha även när det gäller fiskarna i , 149 HANS LEGHAMMAR(mp):. Kan jag tolka arbetsmarknadsministern svar på det sättet att hon haruppfattat detta som ettspecifikt problem och att fiskarna kommer att få enrättmätig;ersättning, så att de inte bHr satta på bar backe? De är i daglivrädda för den situafion som de. har ställts inför. De bHri ett mycket fidigtskede tvungna att sälja sina båtar, och vem vill köpa en fiskebåt oni det intefinns någon fisk att dra upp?. Med tanke på vad en fiskebåt kostar kommerfiskarna tyvärr att bli alldeles barskrapade och drabbas av ekonomisk Prot;1988/89:42 konkurs.Jag:'hoppas att -arbetsmarknädsrriinisterni och méd-detta svar kommer att göra allt för att det inte skall bli på detta sätt;.-; . 150 (nip): -".-; i--:; Jag frågar samma sak: Vem.skall förafiskarnas;talan? 'De fiskare som har arbetat i har inte-längre någotarbete där. De har inte ens éristark fackförening som kan föraderas talan. Dehar redan fått börja änvändasig av ;dessa kombinationsarbeten som derekommenderas.- Länsarbetsnämnder-runt oni i kommératt få fulltupp att,göra, eftersom'détta kommératt drabba fiskare-inte bara på västkustenutan även efter hela ostkusten och-nere i . Reglerna måste aUtsåanpassas efter dagens samhälle'och inte efter gårdagens. Vad kommératt göras,från fiksdägéris sida; dvs. från statUgt hålL-ochinte från länsarbetsnämndernashåll?- " ;- -. >.. '. .' :. ' ;,- ;. .' 151 Arbetsmarknadsminister : Herrtalrhan! är en del av den statliga myndigheten.Länsarbetsnämnden är den lokala delen av den stafiiga myndigheten; följer de regler som har fattat beslut om.Länsarbetsnämnden är alltså föriängda arm. Det finns, som jag sade inledningsvis, en lång rad olikakombinationsmöjligheter; och jag är övertygad om att länsarbetsnämnden ocharbetsmarknadsstyrelsen kommer att använda sig av all möjlig flexibilitet föratt underlätta situationen. Jag vet också att man i andra liknande situationerhar klarat denna typ av kombinationer mycket bra. Tredje vice talmannen anmälde attEva Goés anhållit att till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt tillytterligare inlägg. Överläggningen var härmed avslutad. 22 § Föredrogs och hänvisades 1988/89:63till näringsutskottet 23 § Anmäldes och bordlades medanledning av prop. 1988/89:52 om vissa personalfrågor inom försvaret m.m. 1988/89:Föl av ()1988/89:Fö2 av m.fl. (c) 1988/89:Fö3 av m.fl.(fp) 24 §Anmäldes och bordlades betänkande 1988/89:KU13 Nafionaldagen som helgdag, m.m. 1988/89:SkU3 Ändrade regler för skogskonto betänkande 1988/89:JuU10 TilläggsbudgetI 1988/89:LU12Dödsboägande och samägande av jordbruksfasfighet m.m. betänkanden /89:SoU6 Äldreomsorgeninför 90-talet 1988/89:SoU9 Ny smittskyddslag 1988/89:JoU6 Särskilda åtgärder med anledning avalgblomning och säldöd 1988/89:NU2Ändring i lagen om beslutanderätt för exportråd beträffande handelssekreterare m.m. 1988/89:NU3 Ettkontobaserat system för registrering av aktier m.m. 1988/89:NU4 Godkännande av1987 års internationella naturgummiavtal 25 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1988/89:338 av (vpk) tillkommunikationsministern om åtgärder för att förhindra utförsäljning av SJ:sverkstäder: Det har framkommit att SJ avser attsälja sina underhållsverkstäder i fill multinationella ABB, Förslagethar mött starka protester från de anställda, som befarar att försäljningenkommer att genomdrivas mycket snabbt. Trots att en riksdagsmajoritet genomdrivit kravet att SJskall drivas främst utifrån "affärsmässiga" principer behöver detnaturligtvis inte innebära att verksamhet privatiseras. Tvärtom finns det allanledning att behålla verksamhet som är av vitalt strategiskt intresse och somdessutom rimligen kan skötas minst lika bra i samhällelig regi. Regeringen harockså att godkänna eller förkasta förslaget om försäljning, och den kan göraandra överväganden än SJ, som ser ut att drivas hårt efter striktamarknadsekonomiska principer. Motbakgrund av ovanstående vill jag fråga kommunikationsministern: Avser regeringen att förhindra att SJ säljer verkstäderna? 8 protokoll 1988/89:42-43 1988/89:42 1988/89:339 av Per () till statsrådet om kontroll av 9december 1988 verksamheten vid krigsmaterielinspektionen: Meddelande om frågor Enligt tidningsuppgifter i daghar krigsmaterielinspektionen varit medveten om vapensmuggling från Boforstill och - båda vid den aktuella fidpunkten förbjudna försvensk vapenexport. Uppgifterna bygger på dokument som medborgarkommissionenhaft tillgång fill men icke redovisat. Mot denna bakgrund vill jag fråga: Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för attkontrollera om KMI i ytterligare fall varit medveten om illegal utförsel avsvenska vapen? Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta med anledning av KMI:suppenbara opålitlighet? 26§ Kammaren åtskildes .