prot · GC0999 · 1988-12-31 00:00:00 — Derastillgångar återgår i utländsk ägo, och hotas folksuveräniteten iu-länderna. Regeringen och utskottsmajoriieten länker fortsälla attstödja och anpassningprogram och utförsäljning avu-ländernas tillgäng-ar. Man anvisar 640 milj. kr. till delta, men man avstårklokt nog från alt precisera hur de skall användas. Man anslår 150 milj. kr.lill IMF. Någon större kritik riktas inle mot dessa tvä organ. Man säger attderas verksamhet visst bör kritiseras, men inget mer. Man gör ingenprecisering. Vi har hört representanter för och moderaternafrän denna talarstol orda om de faltiga och förtryckta och om dessa tväpartiers solidaritet med dem. De har talat om mänskliga rättigheter, och del ärbra. Det är en oerhört viktig bit när det gäller biståndspolitik ochsolidaritet med fattiga och förtryckta i tredje världen. Men lät mig säga ensak: Jag hade väntat mig all få höra representant säga någoniingockså om sin partibroder och dennes företags brutalitder molarbetarna i . Lilel städning framför egen dörr skadar inte. Vpk föreslär att del anslås nära tvämiljarder kronor för skuldavskrivningar till länder i södra och till deländer som utsatts för ekonomisk blockad och utländsk aggression, inte pä detsättet att vi ju skall ta allt från andra biståndsanslag utan genom höjning avbiståndsanslaget så att det utgör av bruttonationalinkomsten. Vi föreslår vidare att ullalar all de avriksdagen antagna bislåndspoliliska målen skall ligga till grund för Sverigesagerande för all lösa skuldproblem och all bör verka förallmän avskrivning av län till de fattigaste , framför alll i . Vi föreslår också att de 640 milj. kr. som anslås avregeringen för, som det heter, särskilda insatser i skuldtyngda länder icke fåranvändas för struktur- Vi anser vidare att dessa pengar skall disponeras avSIDA och UD och inte av . Det är SIDA och UD som sköterbistånds- och utrikespolitik. 9 () replik: hade vänligheten alt nämnamitt namn. Visst, Berfil Måbrink, förekommer del rovdrift på miljön ochövergrepp mol miljön av både människor och företag på olika håll i världen. Detär också så, , att fattigdomen i sig kreerar miljöförstöring avdet helt naturliga skälel att människor kämpar för sin överlevnad. Man sökerbrännved, man försöker klara sig, och dä är villkoren så svåra att man ocksåförstör miljön. Del är faktiskt därför som en majoritet i denna kammare -ochfill slut hela kammaren, förhoppningsvis - kan ena sig om all så kraftigtförstärka miljö- och markvårdsanslaget. Därvidlag är vi eniga, . Men jag måste säga att jag blir ganska upprördnär jag lyssnar fill . Att kunna stå här i talarstolen och hamage att l.ex. lyfta fram ett land som , som är ett av de fådemokratiska, fredliga länderna i som t.o.m. noterar tillväxt! Icke ettord, , om var miljöförstöringen är värst, nämligen i desocialistiska länderna. Icke elt ord, , om att fattigdomenstärker sitt grepp i de socialistiska länderna. Där noteras inga framsteg. Det är alll en bakvänd världssyn som . Men jag hade väntat mig litet mera intellektuell hederlighet. 10 () replik; Det är faktiskt på temat intellektuellhederlighet som jag också vill kommentera anförande. Jag konslalerar att den bild som gav avutskottets inställning till var ganska falsk. ju inbilla kammaren att ulskollel okritiskt ställer upp påVärldsbankens sätt alt agera. Men den som i likhet med - hoppas jag - BertilMåbrink har läst utskottsbetänkandet vet att så inte är fallet. Ett typexempel på detta är när vill citerautskottet och anför att vi har sagt all det är fel att tro att de sämst ställdagrupperna har nackdel av strukturanpassningsprogrammen. Han är upprörd över attvi skulle ha sagt detta. I själva verket är citatet följande; "Det är felatt tro all de sämst ställda grupperna enbart har nackdel avstrukturanpassningsprogrammen." Och det är en stor skillnad. Det innebäratt vi är medvetna om alt de har slora nackdelar. Men det finnsockså exempel på att de kan ha fördelar, l.ex. av höjda jordbrukspriser, somger lantbrukarna bättre betalt. Likaledes hånar Berfil Måbrink utskottet för att vi sägeralt det inte är Världsbanksgruppen som bestämmer med vilka åtgärder man skallbidra. Han menar att länderna i praktiken inle har något val. Just del - precisså säger också ulskollel. Det står nämligen i utskottels betänkande: "Någraalternafiv finns sällan. IMFs villkor har därför ofta upplevts som tvingandeoch opåverkbara av mottagarlandet." detta,hade han fått lov att stryka en stor del av sitt anförande, där han gav sken avalt vi inte var medvetna om den här problematiken. Isjälva verkel andas utskottets skrivningar en omfattande kritik motVärldsbanken för dess brister när det gäller sociall ansvarstagande ochekologiskt hänsynslagande - och siarka krav på att skall agera för altfå en annan inriktning av verksamhet. Jagsympatiserar med mycket av den krilik som ger uttryck för närdet gäller Världsbanksgruppens sätt att arbeta med sina strukturprogram. Menjag tycker alt man bör föra den här deballen med blanka vapen och redovisa vadde olika parterna i deballen faktiskt står för. Närdet gäller ytterligare detaljer i fråga om skuldavskrivningsprogrammet kommerBirgitta att ta upp dessa senare i debatten. 11 KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp) replik: I milt inledningsanförande log jag upp just skuldkrisen i de faltigaländerna, och jag håller med om att del är stora bekymmer medskuldkrisen. Detta är kanske ett av 90-talels stora problem. Mendärifrån till alt dra de slutsatser som drar - det är väl ändåatt gå lilel väl långt. Vi vet alt det ena landet efter del andra i dagensAfrika lämnar socialistiska och kommunistiska lösningar på sina ekonomiskaproblem. De är nu mer öppna för marknadsekonomiska lösningar och får därmedockså ett öppnare och friare samhälle. Jagtror att det som förordar när han drar sina slutsatser, nämligenmer av reglering, mer av socialistiskt och kommunistiskt styre i dessa länder,inte löser problemen - tvärtom. Vi skall nu i samband medslrukturomvandlingsprogrammen underlätta för dessa länder att bemästra denegativa verkningar som kan följa. Vi måste ge generösa bidrag. Även bankernamåsle naturligtvis ta sitt ansvar och göra generösa skuldavskrivningarframöver. Därom är vi väl ense. Men alt gä så långt som vill,när han säger att han gärna ser att också bankerna går omkull, det löser inteproblemet, såvitt jag kan se - det förvärrar problemet. Anf.12 (vpk) replik; har vihört de tre intellektuella giganterna uttala sig. Jagangriper, , inte . Det har totalt - medvetet, såvitt jag förstår. Jag angriper , somger lån och ställer sådana villkor all , för alt klara sina skulder,tvingas föda upp biffkor för att exportera köttet lill . Vad jagangrep var alltså , som driver en sådan politik mot fattigau-länder. Man hotar naturligtvis på det sättet demokratiska system. Sedanmå och tala hur myckel de vill om vad somstår i utskottsbelänkandet. Jag har citerat från utskotlsbetänkan-det, och jagstår för det. Jag kan fortsätta. Så här står det också i ulskottsbelänkandet;"Självfallet måsle strukturanpassningen ske i socialt acceptabla former.Utskottet har som nämnts uppfattningen att Väridsban-ken numera agerar meddessa mål för ögonen." Vill ni precisera er ochpå någon punkt visa att och Internationellavalutafonden i praktiken driver sin verksamhet i socialt acceptabla former? Jag har ingenting emot marknadsekonomi - men underförutsättning alt länderna och ländernas folk och regeringar får sköta den. Jaghar ingenting emot marknadsekonomiska inslag i socialistisk ekonomi. Del ärmycket bra med en sådan blandning, tror jag, för mänga länder. Och inte minslVietnam har bestämt sig för all tillämpa detta i slällel för den stelastatsbyråkraliska planering som man hade och som inte var så särskiltframgångsrik. Men det är en annan sak än att låla de transnalionella förelagengä in i de olika och exploatera deras mineraler för att föra dessalill den rika världen. Del är del sistnämnda förhällandet som jag har angripit.Om man inle angriper exploateringen och och den internationellavalutafondens medverkan lill den blir problemel med fattigdomaldrig lösl. 13MARGARETHA AF () replik: Det var trevligt all i senareinlägg få höra alt han åtminstone var för glasnost. Del läl inte så i delförsta inlägget. Del är möjligt att är specialist påBotswana. Den senaste gången jag hörde om läget i ekonomi var detsnarasl så, alt man hade ett exporlöverskolt och att del gick myckel bra. Jagundrar om det verkligen är så att dikterar del som skallgöra med sin ekonomi, men del är möjligl all har informalion avsenare datum än vad jag har. 14 () replik; All försöka ge en bild av innehållet i entext genom att citera utvalda meningar och avslå från alt citera andra meningarär elt klassiskt debatlknep, men del är inte uttryck för någon störreintellektuell hederlighet. Del går alt finna positiva formuleringar omVärldsbanken, och citerar dessa och gör sedan sken av alt detinte finns någon krilik. Men det framgår tydligt av utskottets belänkande attvi anser att det också finns allvarliga brister i Världsbanksgruppensslrukturanpassningsprogram och alt måste agera kraftfullt för all fä enannan inriktning inom dessa områden. Varför citerar inle dedelarna orn han vill ge en hederlig bild av det vi slår för? frågade efler sociall acceptabla inslag istrukluranpass-ningsprogrammd. Ett sådant inslag är just all se till allbönderna får bättre betalt för sina produkter sä att de kan producera merlivsmedel. På det sättet underlättar de en lösning av livsmedelskrisen. Del ärett exempel pä de positiva inslag som finns i de härslrukluranpassningsprogrammen. Lika väl kan man rada upp exempel på sådant somär negativt. Det är den avvägningen som vi har försökt göra: visa all det finnspositiva inslag men alt det fortfarande finns väldigt mycket all kritisera. Jaganser all vi bör diskutera ulifrån det som ulskollel säger och anser, inleulifrån elt urval som gör i avsikt att skapa en felaklig bild avutskottets inslällning. 15KARL-GÖRAN BIÖRSMARK (fp) replik: Jag tycker att i sin repliklitet grand tonade ned det han sade i sitt anförande. Han gick t.o.m. så långtatt han sade: Jag har ingenting emot marknadsekonomin. Del var intressant atthöra från en kommunist. De kanske får gå hem och skriva om partiprogrammetefter det uttalandet. sade att vi måste lindra de effekter somett strukturomvandlingsprogram åstadkommer. Det är precis del vi som försökerfinna konstrukfiva lösningar säger. Berfil Måbrink sade i sillinledningsanförande att del vore bättre om bankerna gick omkull. Vad för slagskonslrukfivl tänkande finns i della? Vem vinner på att bankerna skulle gå ikonkurs? En sådan inställning leder väl inte till någon bättre ulveckling.Försök att i stället vara konstruktiv och gå in för alt försöka lösa problemel.Den inslällningen har vi från vårt håll. När vi får negativa konsekvenser till följdav programmen skall vi stödja och hjälpa till med bidrag. 16 (vpk)replik; Innan jag diskuterar vpk:spartiprogram med kräver vanlig hederlighet att Biörsmarkförsl läser vårt partiprogram, efter det skall jag diskutera med honom. Det är mycket intressant att sägeratt det är brännved som är del stora problemet. De fattiga skövlar skogarna pågrund av att de är fattiga och måsle ha brännved. På det sättet reducerarMargaretha hela delta giganfiska problem med regnskogarna osv. Honorkar inte, vågar inle eller vill inle över huvud laget ta upp någon som helstkrilik av de transnalionella förelagens verksamhet i . Hon kritiserarinte heller eller som ju har ungefärsamma inriktning i sin polifik. Jag kan mycket väl läsa sida efler sida iulskottsbelänkandet. Det finns när det gäller ochInternationella valutafonden vissa till intet förpliktande formuleringar iulskottsbelänkandet. Men det är ju ingenting i jämförelse med det somutskottet egentligen borde vara skyldig alt skriva när det gällerInternationella valutafondens och strukturanpassningsprogram. gör inle detta. Ni beviljar nya medel, och några slörre krav släller niinte. Ni säger att man skall arbeta för den här inriktningen, men del har nisagt varje är. Problemen blir värre och värre för de fattiga i de fatfigau-länderna, och och förändrar intesin politik. Det är detta det handlar om. Varför vågar ni inte ta upp problemen och ordentligtgranska och krifisera Internafionella valutafondens och Världsbankenshänsynslösa polifik gentemot de skuldsatta ? Varför gör ni inledella? Talmannen anmälde att afUgglas, och anhållit att till protokollet fåanlecknal att de inte ägde rätt lill ytterligare repliker. 17MARIANNE (); Jag vill börja med att yrka bifall tillsamlliga de reservationer som de gröna ensamt eller tillsammansmed andra partier skrivit under. Jag vill helt korl nämna någol om hur degrönas budgetförslag ser ut i förhållande till regeringens förslag. Vi har ivårt förslag avsatt ulöver det belopp som regeringen föresläratt vi skall använda lill regnskogarna. Vi kan inle längre blunda för deeffekter som skövlingen av regnskogarna får för vår jord. senare i sitt anförande att ta upp mer om regnskogarna och vikten avdem. I vårl förslag är miljöanslagel kraftigt ökal iförhållande till regeringens förslag. När del visade sig all utskottet kundeenas om en höjning med 100 milj. kr. i förhållande till regeringens förslagvalde vi dock att slödja detta förslag och överföra resten av våra miljöpengartill regnskogsanslagel. de gröna anser att biståndet successivt skallökas. Men det är då viktigt att vi börjar diskutera kvaliteten i biståndet. Medtanke på delta har vi avgell en motion i vilken vi föreslår att man skalltillsätta en parlamentarisk grupp för att utreda hur det kommande anslagetskall användas. Vi fick dock inte gehör för detta i ulskollel, vilket jagtycker är myckel märkligt. Framför alll lycker jag att del är konsligt attfolkpartiet, som har pläderat för en höjning av anslagsdelen avbiståndet, inte vill diskutera innehållet i biståndet. Eftersom vi alltså inte har fått gehör för våra synpunkterhar vi bestämt oss för all i stället stödja reservation 16 som innebär att enparlamentarisk utredning skall ompröva det svenska utvecklingssamarbetetsinriktning och arbetsmetoder. Vi utmanar nu vpk och att också stödja dennareservation, sä att vi verkligen får till stånd en diskussion om innehållet ibiståndet. Vi har i våra motioner tagit upp de mer övergripandeidéerna kring och målsättningarna för biståndet. Vi har därför inle diskuteratsä mycket kring frågorna om länderramarna. Vi har ju alla partier vårafavorilländer som vi vill skall få slörre anslag - av olika anledningar. Vi harhoppats och vi tror att SIDA klarar av att göra avvägningarna på dl bra säll,sä att biståndet kommer de människor till del som behöver det. pågår en ulveckling som ökar den orättvisafördelningen av världens fillgångar. Världens materiella standard bygger tillstor del på utsugning av falliga länder, bl.a. med hjälp ay en orättvisvärldshandel. Vi måste ändra vår ekonomiska politik och handelspolitik, så atten mer rättvis fördelning av världens inkomster och tillgångar kan komma tillstånd. En mer rättvis fördelning av världens resurser skulle medföra sänktmateriell standard för oss - något som vi måsle acceplera. Hur kan det komma sig att vi har den ojämlika fördelningav resurser i världen som vi har ? När vi i i-världen byggde upp vårl industrisamhälle,gjorde vi de länder som vi kallar till råvaruproducenter. Alladessa länder var självförsörjande när vi upptäckte dem, som del så vackert heter.Genast säg vi fill all ta av dem del vi ansåg oss behöva. Vi tvingade dem allodla exporlgrödor på åkrar där de fidigare odlat sin egen föda. Jo, lilel betalning fick de - så pass att vi kunde fäavsättning för en del av våra industriprodukter. Ju mer beroende man blir av omvärlden, desto sämre blirens självförsörjning, självförtroende och självlillit. Vi borde naturligtvisrestaurera självförsörjningsförmäga inte bara nationellt utan ävenregionalt och lokall. Del är bl.a. därför som vi i hävdar attsjälvlillit skall införas som ell själle bislåndsmål. har siluafion förvärrats. länderna lånar ul pengar, så alt blir ännu mer beroende av oss;deras utlandsskuld ökar medan vi lever golt på produkter från dessa länder. För att döva vårt samvete för den orättfärdigavärldshandeln försöker vi trösta oss med att vi är dukfiga, nu har vi lyckatsavsätta av vårl överflöd för alt göra hjälpinsatser, betala tillbaka tillbanker osv., allt medan vi tär på kommande generationers miljö, råvaror m.m.Jorden skulle inte klara sex miljarder svenskar! Tredje världens skuldkris har växt och blivit ell av destörsta hindren för ulveckling i de fattigaste länderna. De ökande räntorna har lett fill att nettoflödet avkapital i världen har bytt riktning. Det går frän till i-världen.Som exempel kan nämnas att flera länder i avsätter av sinaexportinkomster lill att betala räntor och amorteringar lill i-världen. Kraftiga åtgärder måste vidtas för att lösa skuldkrisenför de fattigaste länderna och för all ändra den orättvisa handelspolitik somlill slor del tvingar fram lånekarusellen. Den lösning som regeringen tänkt sig och som skulleinnebära att biständsmedel direkt eller indirekt skulle användas lillälerbetalning av skulder kan vi i de gröna inle acceplera. Delskulle i realiteten innebära att svenska biståndsmedel används lill alt betalatillbaka skulder till banker i , och . Ett mer tilltalande sätt att lösa l.ex. orimligaskuldbörda har skisserats av biståndsexperlen . Hans förslaggår ut på att vi till att börja med officiellt tillstår att skulderna inte kanbetalas och att vi förespråkar en internationell samling för en mer ellermindre fullständig avskrivning. Därefter skulle ge ett påtagligt bidraglill en sådan lösning. anslår genom betydande summorlill en verksamhet som lill lika stor del är ägnad att främja svensk export somulveckling i . Del biståndet går lill en liten del till . BITShar en ointecknad reservation på ca 600 milj. kr. Den reservationen kanomedelbart föras över och användas lill skuldavskrivning. Vidare föresläs altBITS verksamhel läggs i malpåse , så alt ytterligare 500-600 miljonerkan användas lill skuldavskrivningar. Om man också höjer biståndet med kanske till 1,5 %skulle man kunna få pengar att avsätta till skuldavskrivningar. Detta skullebli en internalionelll uppmärksammad manifestation frän sida av vårvilja att bidra till skuldkrisens lösning. Det skulle mana till efterföljd frånandra länder och kunna leda lill en slutgiltig lösning. Detta och andra förslagär frågor som den föreslagnautredningen skulle kunna arbeta med och hitta bra lösningar på. Menlåt oss fill dess inse att den procent som har avsatts skall användasoavkortat fill de fattiga och inte gå till bankerna. Ensvårighet med det statliga u-landsbiståndet genom SIDA är att biståndsmedlenmåste kanaliseras via mottagarländernas myndigheter. Det är ingen hemlighet attdessa ofta är korrumperade. Biståndsmedlen kommer därför inte alltid fram tillde målgrupper de egentligen är avsedda för, nämligen den fattigaste delen avbefolkningen. Den sociala strukturen med stora klyftor mellan denprivilegierade överklassen och de egendomslösa i många bidrar ocksåtill att det stadigt administrerade biståndet lätt hamnar i fel fickor. Detbistånd som lämnas av enskilda organisationer, ofta med hjälp av medarbetarestationerade ute på projekten, har därför som regel slörre förutsättningar attkomma de människor till godo som det egentligen är riktat fill. SIDA:ssamarbete med enskilda organisationer har visserligen utvecklats och ökat iomfattning men är ännu en mycket liten del av det totala biståndet. Enav anledningarna till detta kan vara dessa organisationers begränsade fillgångpå personal för att administrera biståndsprojekt. En annan orsak kan vara attSIDA kräver en egeninsats av organisafionerna motsvarande av den totalaprojektkostnaden. Troligen skulle de enskilda organisationernasbiståndsinsatser kunna öka om de fick hjälp att bygga upp sin administrationoch om man sänkte kraven på egeninsats för organisationer vilkas förmåga attförvalta biståndsbidrag är känd av SIDA. Tillde ursprungliga fyra biståndsmålen har relafivt lagts ett femte,nämligen miljömålet. Det innebär att varje nytt projektförslag skall prövas, såatt det inte får någon negativ inverkan av betydelse för miljön. Tyvärr visarerfarenheten att sådana miljökonsekvensutredningar alltför ofta utförs förstsedan man i praktiken redan bundit sig för att stödja projektet. En sådanbeslutsordning är naturligtvis oacceptabel. Det är av den anledningen vi intekan acceptera i . Detborde också vara möjligt att i större utsträckning än stödja projektsom direkt syftar till att förbättra miljön eller fill att bevara skyddsvärdamiljöer. Ett föredömligt exempel på det senare är bidrag till föratt möjliggöra inköp av tropiska skogar som sedan avsätts fill nationalparkeroch på så sätt bevaras för framtiden. Detta kan vara ett sätt att rädda detropiska skogarna som är en omistlig naturresurs men som hotar att försvinnagenom människans rovdrift på naturen. Dettraditionella u-landsbiståndet har vanligen fill mål att utveckla u-landet påett liknande sätt som den industrialiserade delen av världen har utvecklatsfrån jordbruks- till industrisamhälle. Huvudvikten har därvid lagls pästorskaliga projekt på relativt hög teknisk nivå. Resultatet har ofta blivitdåligt fungerande anläggningar, som saknar förankring i folkels kultur ochtraditioner. De har gjort landet beroende av utländsk expertis och import avdrivmedel och reservdelar. har jordbrukssektorn försummats.Landsbygden har utarmats, och landets förmåga att försörja sig självt mednödvändiga livsmedel har minskat. Det är bl.a. sådana erfarenheter som liggerbakom miljöpartiels krav på att självfillit skall tas upp som elt sjättebiståndsmål. En utveckling av industrin i tredje världen är av ringa värde, omsamfidigt landels förmåga att försörja sig med livsmedel minskar. Vi menar därför inom alt biståndet skallföras över till stöd åt basnäringarna pä landsbydgen: jord- och skogsbruk.Produktion av livsmedel och vedbränsle för lokala behov bör prioriteras. Dettaär en produkfion där kvinnorna sedan gammalt haft en stor uppgift alt fylla.Stor vikt bör därför läggas vid att finna former för stöd som kommer kvinnornatill godo och underlättar deras slora arbetsbörda. En ökad satsning på landsbygden kan också leda till attströmmen till städernas slumområden upphör och att människorna återvänder tillsin hembygd, där de kan få en värdigare lillvaro. Vi måste värna om attbiståndet kommer de fattigaste människorna till del! 18STIG ALEMYR (s): Tillåt mig att försl yrka bifall lillulrikesutskoltds hemslällan på samtliga punkter. I mitt anförande kommer jag att ta upp några av de problemsom har berörts av de tidigare talarna. När del gäller de allmänna principiellasynpunkterna på biståndet kommer biståndsministern att framföra socialdemokratinssyn. I övrigl, när det gäller att bemöta reservationerna från ohka partier, harvi gjort en arbetsfördelning inom utskottsgruppen så att vi har delat upp demmellan oss. Det är sålunda ingen oartighet mot mina meddebatlanter att jag inteberör alla de frågor som vi har tagit upp, för det kommer andra av minakamrater senare att göra. Jag vill gärna inslämma i vad sade isitt anförande om all det råder mycket större enighet mellan partierna ombiståndet än vad som framgår av de 93 reservationerna. En allmänhet som hörtalas om alla dessa reservationer kan ju tro alt det är mycket slor strid om biståndeti den svenska . Det är på vissa punkter vi strider, men antaletreservationer kommer sig av att vi har olika synpunkter på hur många miljonersom skall gå till den eller den anslagsposten. Det är detta som avspeglas pådet här sättet i betänkandet. Vi föreslår att än en gång skall fastslåenprocentsmålet för biståndet. Del leder till att det anslag som utskottet nuföreslår att skall anvisa är 11 660 milj. kr. - del är av densvenska brultonafionalin-komslen.