prot · GC09114 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag fick inget svar på mina frågor. Den enafrågan gällde om utplanlering av l.ex. conlorlatall är förenlig medståndpunkterna inom lUCN, där är medlem. Den andra frågan gällde omministern länker lillåla en fortsall utplanlering. Jag tyckte atl ministerns argumenlalion stärkte mininslällning, att det faktiskt inte är förenligl med synpunkterna inom lUCN attplanlera ut contorla. I skriften Translocation of living organisms frånseptember 1987 förklaras Inlernalionella nalurvårdsunionens inslällning. Manhar där delat upp olika typer av biotoper i tre olika klasser. En klass gällersemi-nalural habital. Del är en typ biotop som den svenska skogen kan ansesutgöra. Där slår - det är alltså samma skrift som hänvisade till: "No alien species should be inlroduced inlo asemi-nalural habital unless there are exceptional reasons for doing so, andonly when the operation has been comprehensively invesligaled and carefullyplanned in advance. A semi-nalural habiiai is one which has been ddeclablychanged by man's aciions or one which is managed by man, bul slill resembles analural habilal in the diversily of ils species and the complexity of theirinlerrelalionships." Det är precis som den svenska skogen är. Vilka starka skälkan del egenlligen finnas för atl planlera ul contorla? Vilkamiljökonsekvensbedömningar har gjorts? Jag lycker att ministern redan harsvarat alt det inte gjorts nägra miljökonsekvensbedömningar. Ändå forlsäller ulplanleringen. Ministern säger i sill svar atl införande av främmandeirädslag mäsle föregås av sludier av både virkesproduktion ochmiljökonsekvenser. När del gäller virkesproduktion har del gjorts sludier meninle när del gäller miljökonsekvenser. Ministern säger också att det måstegöras en allsidig bedömning av nyttan och riskerna. Det har inle gjorls någonallsidig bedömning. De ekologiska konsekvenserna är inle alls beaktade. Sedansäger minislern atl kunskaperna när det gäller contortalallen är varkenfullständiga eller lillräckliga. Ändå vill inte minislern stoppa en forlsallutplanlering. Skogsnäringen är en mycket långsiktig näring. Del är intefråga om bara de ekologiska riskerna utan även de ekonomiska. Om vi fortsätterpå detta sätt kommer vi kanske alt ha av contortatall. Vad händerom vi fär en bakslag? Vi har redan fält ett bakslag i kärva klimatlägen, sä allvi har fäll Sloppa ulplanlering där. Conlorlan skulle ju bli räddningen så atlman skulle Omförbud mot införande av främmande Irädslag kunnabedriva skogsbruk även i de fjällnära känsliga skogarna. Men del fungerade heltenkelt inle. Beträffande de ekologiska konsekvenserna vill jag fråga: Vadkommer de täta bestånden all belyda för andra arter? Del vet man myckel litetom. Än sä länge är det väldigt långl mellan de olika bestånden. Men vad kommeratt hända när vi får ännu mera contortatall utplanterad? De negativa konsekvensernahar i andra länder visal sig efter väldigl läng lid. I har contorlaplanteringarna drabbats av svårainsektsangrepp, så atl man måste bedriva elt skogsbruk med betydligt merkemikalier. På har conlorlan vandrat in i nalurreserval, så att manmåste röja där. Visserligen får man inle planlera contorla så näranalurreserval i , men det finns inga barriärer som hindrar att contortanvandrar in ändå. sade skogsfolk alt conlorlan inle självföryngrar sigsä effektivt. vel man att det inte är sä. Contortan kan självsprida sigmycket effeklivl. Del är en viklig princip att man tar reda på förhållandenaså myckel som möjligl innan man genomför sädana här förändringar i naluren.Egenlligen kräver en majorilel av riksdagspartierna miljökonsekvensbeskrivningari dag. Del bara socialdemokralerna som inle gör del. Trols del fortsätterulplanlering av conioria. Jag skulle vilja fråga represenlanler för de partiersom är för miljökonsekvensbeskrivningar: Varför stödde ni inle ochvpk i jordbruksutskottet när vi sade all vi vel alldeles för lilel för allfortsätta planlera ul contorla? Sammanfattningsvis kan jag säga all pä min förslå fråga omden svenska polifiken är förenlig med synen inom lUCN, den inlernalionellanalurvärd-sunionen, har minislern indirekl svarat nej. Ministern har ocksåsvarat nej indirekt på min fråga huruvida utplanleringen skall fortsätta,eftersom ministern inte har sagt att den skall stoppas. Det är tydligen sä atlSverige medvetet bryter mol sina åtaganden. 63ANDERS CASTBERGER (fp): Skogen ger råvaror. Men skogen ger ocksåsysselsällning och exportinkomster som stärker vår bytesbalans. För de allraflesla svenskar är dock skogen mycket mer än ett virkesförråd och en högresttall mycket mer än en timmerstock på rot Skogen är en biotop, ett hemvist förälgar och ormbunkar men även för sällsynta mossor och utrotningshotadehackspettar. På något enstaka slälle där del finns berghyllor är skogen ocksål.o.m. ett hemvist för pilgrimsfalken. Skogsbruket skall bedrivas rationellt Men mäsleman la hänsyn tilldel faktum atl skogen fyller många funktioner bäde förnaluren och för oss människor. Sådana hänsyn kan innebära all de mesl radikalamdoderna inle lillämpas i områden som har särskilda natur- ellerfriluftsvärden, alt hyggenas siorlek begränsas - att man låter bli all avverkai vissa känsliga områden - och atl ursprungliga skogstyper bevaras. är delocksä angelägel atl införandet av nya slarkl markomvandlande brukningsmetoderl.ex. föregås av grundliga miljökonsekvensanalyser. Vi i har undermånga är upprepat vårt krav pä miljökonsekvensanalyser, eftersom vi vill alleffekterna på miljön av de olika ingreppen och brukningsmeioderna I normalfallet skall della naturligtvis ske innan åtgärdervidtas. I flera fall har vi i t.o.m. ansett alt delinte är tillräckligt med analyser. I stället måsle en prövning enliglmiljöskyddslagen fill. Senasl upprepade vi vårl krav påmiljökonsekvensanalyser. Vi vill alltså ha noggranna miljökonsekvensanalyserföre införandet - till skillnad från vad som gäller contortan, som redan harinförts i vårl land - av etl främmande Irädslag i . Med lanke pä vadjordbruksminislern sade tidigare här måste han faktiskt också svara på fråganom det inte nu finns skäl all slälla krav på noggranna miljökonsekvensanalyservid införandet av främmande trädslag i . Omförbud mot införande av främmande trädslag 64 (): Contortalallen är inte del enda exemplet påstorskalig inplaniering av främmande Irädslag i . har viplanterat ul barrträd av främmande proveniens i vårt land. Del är säkert myckelolyckligl för vår miljö som nedsmutsas alltmer. Känsligheten när del gällerbiologiska störningar blir myckel stor i och med de här främmande träden, trädsom är anpassade till hell andra klimatiska förhållanden än de som gäller iSverige. Vi har alltså all anledning att följa IUCN:srekommendationer och avstå från inplaniering av främmande växtmalerial. Såledesär det all sloppa den här verksamhelen. Jag är myckel förvånad överjordbruksministerns medgivande, alt vi inte har vare sig fullständiga ellerlillräckliga kunskaper om contortalallen. Del tyder pä att okunskapenockså är slor i fräga om andra trädslag. Det förslärker verkligen min oro.Således finns del all anledning alt definilivi sloppa introduktionen avfrämmande irädslag och atl följa . Hanlalar utomordentligt varmt och kärleksfullt om behovet avmiljökonsekvensbeskrivningar och om deras fantastiska betydelse vidintroduktionen av främmande irädslag. Men nog hade det varit klädsamt om AndersCastberger hade samtyckt med oss i och dem i vpk som ijordbruksulskoltd ville sloppa utplanleringen av conlorlan. Del skulle ha varillogiskt, med lanke på resonemang här alldeles . Först till fråga om lUCN. Del ärinle så, som kanske kunde framgå av det som sade, alt det är frågaom ell slags åtagande från sida som stal i ell inlernalionelll organsom man här skulle frångå. I stället handlar del om ell policyullalande frånnämnda organ. Såvill jag förslår siktar man in sig på den okontrolleradeinförseln av främmande arter. Liknande uttalanden har vi slälll oss bakom iandra sammanhang. All man inle skulle fä införa främmande trädslag i form avkullurskogar överensslämmer däremol inle med vår lagstiftning och polilik. lUCNsäger i det Position Stalement som lalade om atl della får ske baraom det föreligger exceptionella skäl. Vi i accepierar emellertidexoter, Omförbud mot införande av främmande trädslag intemöjligt atl göra det inom överskådlig tid. Det är riktigt, som minislern säger, atl det här inle ärnågot direki åtagande i Internafionella naturvårdsunionen. Men är jumedlem där, och brukar annars vilja vara ell föregångslandinternationellt. Ålminslone beskrivs del så från regeringens sida andra gångeri . Här talar jordbruksminislern om att har en annanlagstiftning än de principer som gäller inom Internafionella naturvårdsunionen.Det är ärligt atl säga det, men det är beklagligl att det är så. Det är inle korrekt, som minislern säger, att principernai innebär ett absolut förbud, men del krävsmycket starka skäl innan man får planlera in främmande arter i ett sådanlekosystem som de svenska skogarna utgör. Konsekvenserna skall vara mycketnoggranl utredda . Verkligheten skiljer sig något mindre"slam vid stam" än vad det ibland kan förefalla för den som lyssnarpå del som vi jusl nu debatterar. Del är förbjudet all planlera contorla isödra och i kärva klimallägen. Restriktionerna har ökal i omfattning. lämnar en ny redovisning, därvi får se om man eventuellt vill gå ännu längre och kräver atl del slopp somgäller i och i kärva klimallägen också skall gälla i övrigl.Bakgrunden lycks vi vara ganska överens om, nämligen all man på 70-lalet fästeför lilel vikl vid miljöstudier när man startade en mer intensivconlortaplaniering, men det fanns även då restriktioner. Del är någol av exegdik som AndersCaslberger frågar om. Är en miljökonsekvensanalys starkare än det uttalande jaghar gjort i interpellationssvaret? Jag menar alltså all del finns anledningatl mycket tidigare fästa slörre vikt vid miljökonsekvenserna om del skulle blifråga om förslag lill introduktion av ett nytt irädslag än när contortanintroducerades. Jag lycker alt ullalandd är klarare. 70ANDERS CASTBERGER (fp): Först vill jag ta upp påhoppen frånmiljöpartiet de gröna, som brukar säga lill oss andra att vi skall slula allprofilera oss och i stället jobba tillsammans, särskill med dem som anser sigsjälva gå före. Den uppmaningen har jag all grund alt fulll ut returnera tillmiljöpartiet de gröna. Del handlar om logik. Del är inte så atl en analysautomatiskt skulle leda till ett förbud, . Del kan t.o.m. blitvärtom. lyssnade kanske inle tillräckligt uppmärksamt lill miltinledande inlägg, där jag påpekade jusl att det naturligtvis är myckelangelägel atl del även görs en miljökonsekvensanalys av vad som händer med dencontorla som redan finns i . Därav behöver man inle automatiskt dra den slutsals somlyvärr också drog, som han anklagade för attlänka fel, nämligen att contortan skall förbjudas, när man inle ens velhuruvida den är farlig eller inle. Del som sägs i den ursprungliga interpellationenvisar på en lång rad olika problem i andra länder, och vi vet bara lill en delvilka Därför vill vi i gärna se till att få frammiljökonsekvensanalyser. Till jordbruksministern vill jag säga att del inle alls ärfråga om exegdik. Jag vel fortfarande inte om vi skall tolka jordbruksministernså all socialdemokraterna anser att del skall göras miljökonsekvensanalys vidl.ex. inplaniering av nya Irädslag och en del andra ingrepp i naturen och i vårmiljö. Om det är sä, är vi i folkparliel naturiigtvis nöjda med att socialdemokralernapå mindre än en månads lid har svängt hell om och kanske är beredda alt gåmed på den linje som drevs av folkparliel och flera andra partier när fråganbehandlades senasl. Om det inte är sä, är vi i naluriiglvis ifortsättningen lika krifiska till regeringens inställning, och vi anser inleatt formuleringen "fästa slörre vikl vid" är till fyllest. Vi anserockså all man skall fäsla stor vikt vid detta -gärna en slörre vikl - men omman inle vet vad konsekvenserna blir när man l.ex. inför etl nytt trädslagmåste man försl ta reda på del. Del är del som en analys syflar till. 71 (): Del är rikligt, som jordbruksministern säger,all del nu har införts mer reslriklioner när del gäller utplanleringen av nyaträdslag. Del är lilel av eftertankens kränka blekhet över regeringens polilik.Det är bra all miljömedvdandei ökar. De ändrade reglerna har införts efler bakslag i odlingenav contorla. Varför skall man dä fortsätta atl planlera ul contorla i delar avlandet, så att del kanske blir ännu slörre bakslag med ekonomiska ochekologiska konsekvenser, som kan bli myckel allvarliga ? Erfarenhetenfrån andra länder är, som jag har sagl, alt de allvarligasle bakslagenhar kommit efter myckel . Jag vill säga lill atl det självfalletinte är säkert alt en miljökonsekvensanalys kommer all leda till förbud, menanalysen skall ändå göras först, innan elt trädslag planteras ul. Dd har juinle gjorts några miljökonsekvensanalyser, och dä skall man inle fortsätta allplanlera ul contorla, liksom man inte skall planlera ut nya trädslag.Folkpartiets resonemang är inte alls logiskt. När man bara kan visa upp sinmiljöpolitik i ord kan man brodera ordentligt. När del kommer till konkrelabeslut, som alt vi skall sluta plantera ut etl irädslag för vilkelmiljökonsekvensanalyser inle har gjorls, hänger folkparliel inte med. Jag kan ge milt slöd när del gällerkravet på miljökonsekvensanalyser. Till jordbruksminislern vill jag säga altmiljökonsekvensanalyser eller miljökonsekvensbeskrivningar är ell myckelspeciellt krav på beslutsunderiag som skall las fram. finns inte della iden svenska miljölagstiftningen, med undanlag för i viss mån i väglagen. Del ärslor skillnad mellan del jordbruksminislern säger och del . Omförbud mot införande av främmande trädslag Försle vice lalmannen anmälde an aU fill protokollet få anlecknal att han inle ägde rätt lillyllerligare inlägg. Överiäggningen var härmed avslutad. Prot.1988/89:114 12 § Svar på interpellation 1988/89:207 om aktiv dödshjälp har frågat mig om jag är bereddalt entydigl och klart ta avslånd från "akliv dödshjälp". Margil lar i sin inlerpellalion bl.a. upp denopinionsundersökning om vårddiska frågor som lälit utföra.En av frågorna avser just akliv dödshjälp. Enligt Landstingsförbundetsredovisning av enkätresultaten ansåg av de tillfrågade all läkare börkunna ge akliv dödshjälp. Själv anser jag alt den här typen av frågor intelämpar sig särskill väl för opinionsundersökningar. Frågor om liv och död äralllför komplicerade för alt kunna besvaras i enkäter. Enkätresultaten diskuterades pä Landstingsförbundetskongress för nägra veckor sedan. slyrelse slog då fasl allhälso- och sjukvärden inle kan medverka i akliv dödshjälp. Kongressen ansåg attstatens medicinsk-eliska råd bör la fram ell kunskapsunderlag som en del i enbred information lill allmänhelen. redovisade ocksä sininslällning till akliv dödshjälp vid . Rådduttalade all man lar slarkl avslånd från den inslällning som majoriteten av delillfrägade i enkäten hade. Rådd sade också i sill uttalande att man anser detvikligl att deballen breddas och fördjupas och ser del som en viktig uppgiftatt medverka i det arbetet Senast togs frågan om akliv dödshjälp uppi en inlerpellalionsdeball häri kammaren. Min förelrädare, ,framförde dä all del var hennes bestämda avsikt alt motarbeta alla förslag somgår ul på alt legalisera dödshjälp. Jag instämmer lill fullo i hennesuttalande. Även jag tar således klarl avslånd från alla tankar på aktivdödshjälp. Jag vill i det här sammanhanget också ta upp frågan omsmärtlindring och vård i livets slutskede. har helt nyligenmeddelat allmänna råd om smärtbehandling i livets slutskede (1989:1) samtunderlag till vårdprogram för vård i livets slutskede. Socialslyrelsen säger i publikationen om smärtlindring attsmärtan i samband med döendet är allas vår största skräck och en av orsakernatill all dödshjälpsdebaiien hålls levande. finns del kunskaper och medelalt lindra smärta i livets slutskede. Men del behövs, enligl ,fortfarande insalser för alt sprida denna kunskap inom hälso- och sjukvården.Socialstyrelsens allmänna råd är ell led i del arbetet 73 (): Jag ber all få tacka statsrådet för svarel.Jag hade väntat mig ell kraftfullt uttalande för länge sedan, när enkätenoffenlliggjordes. Jag fick vänla, och kraften, den saknas . Socialminislern konslalerar all tidigarehar tagit och han själv nu tar avstånd från aktiv dödshjälp. Han anser inte atl den här lypen av frågor lämpar sig särskill väl för opinionsundersökningarDet är verkligen 60 elt halvhjärtat uttalande. Läggmärke lill orden "särskill väl". och slälldeen fråga som går mot mångiusenåriga etiska regeler och mot rikes lag.De var inte obekanta med detta, utan de började sitt frågande med upplysningenatl akliv dödshjälp är förbjuden enligt lag. Dessutom var frågornasformulering ledande, så man kunde inle få andra svar än dem man fick. Del behövs, jag beklagar alt jag måste påpeka della,belydligl slarkare ord för all ta avslånd från Landstingsförbundetsobetänksamhet, ja, oindömes-löshet Jag lycker också all del behövs siarka ordför all la avslånd frän denna fråga, särskilt som hadeuttalat sig sä klart , herr socialminister, behövs del klara och starkaord. Del fordras faktiskl ett hårt och fasl avståndstagande. Del fordras nästan är oförsonlig, om jag får uttrycka mig så hårt Del finns dolda faror som myckel hänger ihop med slorabyråkratiska organisationer och etl avkönat språk. Farorna är inle minsl avelisk nalur. Med avkönade ord lyckas vi dölja konkrel och ofla hård verklighel.Människor blir resurser. mellan liv och död blir prioritering och, för allla mänsklighetens ytterlighetsfall, döden blir slutlig lösning för miljonermänniskor och för många obotligt sjuka. Del bäsla skyddet mol den här lypen avavhumanisering är all byråkratisera mindre och att låla läkare och patient fåett förtroendefullt samarbele, utan att staten och byråkratin kommer inemellan. Läkarna behöver kunna följa den mångiusenåriga elik som finns inomderas yrke. har en myckel långl driven offentlig slyrning avsjukvården, nästan fullständigt monopol. Det är därför frågor om aklivdödshjälp kan både inge farhågor och skapa stor rädsla. Varför, lät egenlligen ställa frågan?Vad skulle svaret användas till? Vilket var syftet? Nägol syfte måsle ju hafunnits. Socialminislern måste själv ha frågat sig; Varför slällde man dennafräga? Vad är del för kunskapsunderlag som skall återfinnas i en bredinformalion lill allmänheten? Räcker inle den judisk-kristna diken, som vibl.a. har i lio bud? Räcker den inle även i dagens ? Jo, jag trordel. I annal fall vore del illa. Nej, det är ingen bred och förnyad deball sombehövs. Del är något myckel enklare: atl vi människor accepierar vårl arv avmångiusenårig beprövad vishet. Det var därför jag hade vänlat mig kärvare ordav socialminislern. Politikerna använder ljumma ord, men statsmannen måste lalai klartext - i alla fall ibland - kärvt och rakl på sak. Det är bra all socialministern berör smärtlindring iinterpellalionssvard. Vi är alla rädda för smärta. Dessvärre fick vi ett byråkratiskt mode där smärtlindring i alla dess formerfördömdes. Säkerligen hade smärtlindringen missbrukals. Dess värre kom en radmyndighetspåbud, som gjorde all många läkare avsiod från all lindra smärta därden borde ha lindrats. har nya insikter trängt in i socialslyrelsen. Men sensmoralen borde vara - här som inom andra områden - all vi skallakta oss för alllför mycken centralstyrning uppifrån. Del jag har velal säga till herr socialminislern om ordsbetydelse, om faran att dölja en ofta hård, svår och oskön verklighel bakomeufemismer, bakom abslrakla ultryck är alt det till detta egenlligen krävskonslnärer, all del krävs förfallare. De har känsligare hud, och de vädrarinhumanism fidigare än vi andra. De vel och kan ge uttryck ål dd som ärmänniskans lott En ung Prot.1988/89:114 svensk författare, , har skrivii en kort novellsom han kallar Livsverket.Den finns i en antologi. Jag skulle önska att herr socialminislern läste den. Ta till slalsmannaord! Fördöm enkätenoch ifrågasätt över huvud lagd verksamhet. Jag lycker har trampat över gränsen. 74 (): Del är mycket märkligl all Landstingsförbundetger sig till atl ställa sådana här frågor. Från ministerns håll borde mankanske verkligen la ilu med detta. Minislern säger i svarel att "döendetär allas vår slörsla skräck". Jag lycker att det är en mycket underligformulering. Jag tror inle atl vi är så rädda för döden, och jag tycker att detär konstigt atl la upp döendet i detta sammanhang. Vi kanske i så fall är merrädda för dödshjälpen, när den över huvud taget las upp till debatt. All dö ennalurlig död är kanske det som vi alla ser fram emot. Att behöva utsättas för en debalt om dödshjälp, där manbörjar fundera över om det är våra organ och hjälpen atl dö som är del viktiga,skapar en otrygghet. Man bör över huvud lagd inte ställa enkätfrågor omdödshjälp. Sådana frågor måste tas upp på etl helt annal säll, om man överhuvud lagd skall deballera dem. Annars skapar man otrygghet hos människor, enotrygghet som del inle finns någon anledning all skapa, eflersom minislernlydligen slår fast vid alt dödshjälp inte skall ges. Det är kanske betryggandemen trols allt någol vagt svarat. Det här är så otroligt vikligafrågor all jag håller med om all de verkligen inle lämpar sig förenkätundersökningar. Det är viktigt all vi häller pä elik och ansvar även närvi gör enkäter. Del finns kanske andra saker som skapar större rädsla ochskräck än döden, l.ex. den miljöförslöring som pågår och som vi som sitter häri verkligen måste la itu med. Jag förstår att Margil har ett slarklengagemang i den här frågan. Jag har inte mycket atl erinra mol vad hon sade isitt inlägg. Man kan nalurliglvis alllid diskutera ordval och om orden ärtillräckligt starka. Men någon halvhjärtad inställning ligger inte bakom dettainterpellationssvar - del kan jag försäkra. Därför tycker jag inte all delstämmer riktigl när Margil dels säger atl pä sin lidgjorde etl klarl uttalande, dels säger alt det är oklart när jag till fulloinstämmer i uttalande. Jag kan inle göra mer än inslämma iGertrud uttalande och göra det sä lydligl som möjligt. Det finnsinle någon åsiktsskillnad oss emellan i det avseendel. Sedan kan vi nalurliglvis fråga oss varförLandstingsförbundet hade med den här frågan i sin enkät. Vi kan nalurliglvisocksä vara kriliska mot att man har med den här typen av frågor iopinionsundersökningar från sjukvårdshuvudmännen. Den kriliken fårLandstingsförbundet la, men som både och velhar inte regeringen alt beslämma över vilka enkäter som Landstingsförbundetskall göra. Eftersom vi inte blir tillfrågade i förväg kan vi lyvärr bara ullalavår åsikl i efterhand. förbundethar inte konsulterat innan man gick ut med den Prot.1988/89:114 här enkäten. När går vidare och säger atl det egenlligeninte behövs något ytteriigare kunskapsunderlag, att det egentligen inle behövsnägon Om aktiv dödshjälp information, då är jag litet mer betänksam inför denslutsatsen. Oavsell om det var fel eller rätt all gå ul och fråga om delta -formuleringen av frågan kan också diskuteras - så visar ju svaren, så som dehar getls, all det uppenbarligen behövs både ytterligare kunskap ochytterligare informalion i den här debalten. De som förespråkar akliv dödshjälpavslår ju inte från all gå ut och plädera för sina åsikter. Även om jag kanförslå motivet till atl Margil säger atl det räcker med tio budoch en mångiusenårig elik på detta område, så tycker jag inle alt del ärsjälvklarl all del gör det. Del kan vara bra om , delmedicinsk-etiska rädel och andra även i fortsättningen deltar i den härdiskussionen för alt klara ut begreppen. Inte minsi svaren på enkäten visar välatl del finns behov av ytterligare informalion. Även om del är självklarl förnågra av oss vad det här handlar om, så är det tydligen inle del förmedborgarna i allmänhet. 76 (): Det är rikligt alt socialministern tar avståndfrån akliv dödshjälp. Det borde ha gjorts tidigare, direki dä enkätenoffentliggjordes.