prot · GC09129 · 1988-12-31 00:00:00 — En sådan politik skulle Prot.1988/89:129 dock onekligen leda till en överhettning i ekonomin totalt sett.Det skulle bli effekten av det förslag som harutarbetat tillsammans med socialdemokraterna och som i stället syftar till endärnpning. Det är en mycket inkonsekvent politik som förespråkar -i varje fall strider det som han här säger mot det som morgondagens beslutgäller. Vi moderater har talat om behovet av en ökad produktivitetinom den kommunala sektorn i jämförelse med den privata. Produkfiviteten inomden kommunala sektorn minskar ju . Även om resurserna i kronoroch ören räknat ökat har serviceutbudet minskat. Men om man kan ökaproduktiviteten, förbättras serviceutbudet. Det behöver inte kosta mera pengar.Detta har vi klart redogjort för i vår motion. Med en sådan politik är detmöjligt att genomföra vad vi har förespråkat. 127 () replik: Två saker vill jag ta upp med anledning avvad sade. För det första vill jag göra ett klarläggande. Vi ifolkpartiet avvisar inte mera pengar till barnomsorgen. Tvärtom vill vifaktiskt att mera pengar anslås fill denna, vilket jag också sade i mitthuvudanförande. Vad vi avvisar är finansieringen. Jag tänker då på de 8 örenaper skattekrona. Vi väljer att finansiera detta på ett annat sätt. För det andra visade idel välvilja gentemotkommunerna. Dessa skulle få expandera och få allt större resurser. att höjda energiskatter, höjda arbetsgivaravgifter osv. skulle varanågonting positivt för kommunerna. Jag undrar om har så godkännedom om den verklighet som kommun- och landstingspolitiker verkar i. Jaghar ställt en konkret fråga: Hur är det med den analys av konsekvenserna somnämns i reservation 24 och som anser bör finnas när manlägger fram förslag? Eftersom tydligen är så övertygad om attförslagen i fråga är bra för kommunerna, måste han ha gjort en analys. Det voreintressant om kunde tala om för kammaren varför det plötsligtskulle vara så bra för kommuner och landsting att få höjda energiskatter ochhöjda arbetsgivaravgifter. 128 () replik: Den analys som gjordes när det gäller detursprungliga förslaget visade att kostnaderna i form av en ökad belastning förkommuner och landsfing stannade på 4,4 miljarder. Enligt det nu aktuellaförslaget ger energiskatterna 210 milj. kr. Man har sagt att det härsäkert innebär en mycket posifiv utdelning för kommunerna genom att det blirett ökat utbud av arbetskraft. Dessutom finns det här flera mänskliga aspekter,t.ex. att många kan börja arbeta igen. Sammanfattningsvis, , är det förslag som vi härlägger fram mycket positivare än tidigare förslag. Kommunerna måste jubla överdetta förslag när de jämför det med det ursprungliga förslaget. Vi är helt överens, , om att det behövs en ökadproduktivitet i kommunerna. Jag har talat mycket för en sådan. Jag har själv viss erfarenhet 145 10 protokoll 1988/89:129 frånkommunal verksamhet, och jag vet därför litet grand om hur sådana här frågorbör Och kan hanteras. Vi ägnar oss inte åt drömmerier eller verklighetsflykt,! Om man verkligen menar allvar med talet om att köerna inomsjukvården skall bort och att det skall finnas tillgång till barnomsorg, måste- tyvärr- extra resurser avsättas till kommunerna . Vi ärfullt medvetna om att det innebär en ansträngning av ekonomin. Men det går inteatt säga att de behov som finns skall tillgodoses, som resurser drasin motsvarande netto . i ökad utdebitering. Den sortens matematiktycker jag är så oärUg och orikfig att jag inte kan låta bli att påtala detta. 129 () replik: Jag tror att man ute i kommunerna skulle havarit allra gladast om man slapp de 4,4 miljarder som nämnde. Dethade varit utmärkt. Det håller vi i folkparfiet med om. Det hade alltså räcktatt säga nej till skattehöjningarna. påstår att kommuner och landsting skullejubla över och socialdemokraternas förslag. Men det är inte sant. Jagkan inte föreställa mig att någon kommunalpolitiker tror att det t.ex. blirlättare att få personal fill vård- och omsorgsarbete bara därför att man läggerpå en extra löneskaft. Kan förklara för mig hur en höjning avkostnaden för arbetskraft kan göra det möjligt att få fler människoratt ägna sig åt de angelägna uppgifterna inom vård- och omsorgsområdet? 130 () replik: talade om viljan att bygga bortköer i kommuner och landsting och om att det är möjligt endast om resursernautökas . Men det är ju precis vad man har hållit på med under de senasteåren, och vad har inträffat? Jo, man har inte klarat av situationen. Köernairiom den offenfiiga sektorn har ökat. Vårdproblemen har förvärrats.Produktiviteten har blivit mindre. Man måste alltså pröva en annan väg. I viss mån har själv varit inne på detta médavreglering. De specialdesfinerade bidragen skall bort. Kommunerna skall självafå bestämma i större utsträckning. Då kan man få en ökad produktivitet. Det ärden väg som vi moderater har förespråkat. Vi säger alltså att resurserna inomkommunsektorn inte kan utökas ytterligare, för det skulle medverka fill deekonomiska problem som jag fidigare har påtalat. Men har infebemött mina uppgifter i det avseendet. Om man väljer väg, bidrar man till ökad inflationoch större problem inom kommunsektorn, men kan.inte öka utbudet av service ochklarar inte av att hjälpa de människor i vårt samhälle som behöver hjälp. Nej,vi måste välja en annan väg, som bygger på ökad konkurrens. Slutligen tycker jag, , att man när man görjämförelser åtminstone skall räkna rätt. Det har inte gjort. 131IVAR () replik: och jag får ta itu med matematikenefter debatten - detta för att inte ta alltför mycket av kammarens tid ianspråk. resonemang får mig att tänka på bonden som skulle dra nedpå kostnaderna. Han vande sin häst vid att inte äta. Men hästen dog och då sadebonden; Han hade nog klarat sig om han hade vant sig vid att inte hellerdricka. När det gäller kommunerna för ungefär sammaresonemang som bonden. Enligt gäller det att ta bort det somkommunerna skall leva av. vill liksom sänkaskatten på arbete. Men vi redovisar dessutom delvis hur finansieringen skall gåtill, nämligen genom höjningen av energiskatterna. De pengar som man därigenomskulle få in kunde användas till att finansiera sänkningen av skaften påarbete. Då går det inte att undvika höjda skatter. Det är förklaringen tillförslagen till höjda energiskatter. En sådan åtgärd skulle få positiva effekterockså ur styrningssynpunkt, vilket ytterligare talar för den här åtgärden. vice talmannen anmälde att anhållit.attfill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. 132MAGGI (vpk): På detta näst sista dag - ellermöjligen nästnäsf sista dag - har vi att fa ställning till finansutskottetsbetänkande om den kommunala ekonomin. Men ett betänkande sorn handlar omkommunal ekonomi inkluderar faktiskt också synen på den offentliga sektorn. Detär alldeles uppenbart att regeringen även i detta avseende är på väg från ettsolidariskt samhälle - där den offenfiiga sektorn skall vara en garant för attmänniskor behandlas lika och där alla, oberoefide av plånbokens tjocklek, skallgaranteras rätfen till likvärdig service, sjukvård och omsorg- och mot ensamhällssyn som innebär att man anammar den borgerliga propagandan om att denoffenfiiga sektorn skulle vara tärande och ineffektiv. Det är dock inte bara dagens beslut som påverkarkommunernas ekonomi. Även kompletteringspropositionen, som vi skall fattabeslut om , innehåller förslag till pålagor för kommunerna. Men dessahar vi i vpk sagt nej till. Jag tänker närrnäst på den s.k.arbefsmiljöavgiften, som i prakfiken innebär att staten drar in pengar somt.ex. skulle ha kunnat användas fill högre löner för de anställda inom kommuneröch landsting. Vi har från vpk;s sida krävt att kommuner och landsting skallundantas från denna avgift. Det innebär självklart inte att kommuner ochlandsting infe skulle kunna få del av de arbefsmiljösatsningar som utlovas. När man hör de borgerliga företrädarna, specielltmoderater och folkpartister, kan man undra vad vi skall ha en offentlig sektorfill i . Som vpk ser det är den offentliga sektorn basen för vårvälfärd. Den är uppbyggd för att skapa ett demokratiskt och rättvist samhälle.Den är inte till för att bära sig i ekonomiska termer. De senaste fio-tolv årenhar denna sektor varit utsatt för en väldig poUtisk attack, främst förstås frånborgerliga partier, men även tyvärr även från regeringen. Under denna periodhar miljoner kronoromfördelats från offentlig fill privat sektor. har det förts enåtstramningspolitik som har drabbat den offentliga sektorns kvalitet. Det harkommit larmrapport på larmrapport i massmedia. Det handlar om allt från trasigaskolböcker, fallfärdiga skollokaler, köer inom sjukvården och äldre som intefår någon hemtjänst. Jag tycker att redovisade de brister och deproblem som finns på ett bra sätt. Däremot tycker jag inte att slutsatsen ochanalysen av orsaken var speciellt bra. Om det är brist på platser och personal,om de offentligt anställdas löner har släpat efter och underhållet av lokalerhar släpat efter, kunde det infe ligga nära till hands att tro att det beror påbrist på ekonomiska resurser, och att man av den anledningen inte skall ta ännumer pengar från kommunerna? Ett av de stora problemen är svårigheten att rekryterapersonal. Det finns flera anledningar till det. Att arbetet inom den offentligasektorn är tungt och lågavlönat, att det till största delen utförs av kvinnoroch.därmed infe uppskattas till sitt fulla värde är några av skälen. Jag hadetänkt citera en artikel som , ordförande iKommunalarbetareförbundet, har skrivit. Men jag skall infe göra det, för detdrar ut för långt . Det hade kanske annars Varit nyttigt att höra denarfikeln. När regeringen i propositionen och finansutskottetsmajoritet i betänkandet talar om att den kommunala konsumtionen skallbegränsas till och att de stora och omvälvande förändringar som denkommunala verksamheten står inför skall ske genomeffektiviseringar inom gällande ekonomiska ramar, har jag faktiskt svårt attriktigt tro på att man vet hur verkligheten ser ut. Äldreberedningens förslagkommer, om det går igenom, att innebära mycket stora förändringarinom sjukvård och äldreomsorg. Hur tror ni i utskottsmajoriteten attlandstingen skall kunna avstå tillräckliga resurser till kommunerna för detta?Ta som exempel gruppboendet för senildementa! För detta saknar landstingenredan i dag resurser. Det är kanske en av anledningarna till att man villflytta över ansvaret till kommunerna. Men varifrån skall pengarna fas? Kraven på en begränsad konsumtion slår direktemot löneutvecklingen inom den offentliga sektorn. Jag tycker att det skullevara intressant att höra vad utskottets företrädare har att säga om betydelsenäven stark offenflig sektor och hur ni socialdemokrater tänker er att man skalllocka människor att arbeta inom skolan, vården och omsorgen . Som en motvikt till denna negafiva bild vill vi i vpkutveckla den offenfiiga sektorn till att bli just den garant för demokrati ochrättvisa som den faktiskt var ämnad fill när den en gång växte fram iarbetarrörelsens kamp för bättre villkor. Vi vill satsa pengar på ett kommunalinvesteringsprogram för att klara de efteratta behoven. Vi menar att kommunerasekonomi måste bli så bra att man har råd att betala rimliga löner och att skapabra arbetsförhållanden för sin personal. Det kostar pengar, givetvis. Menpengar saknas inte i . Det är fördelningen av pengarna som det ärfel på. Jag har redan stått här i talarstolen detta år och sagtungefär samma sak som . Faktum är att har inte någon sagt emot migpå den punkten. Jag skulle också här vilja höra frånutskottets företrädare varför man infe bara accepterar försämringar inom denoffentliga sektorn. aktivt bidrar till att försämra den. Från vpk:s sida har vi ställt kravdels på en engångsskatt, dels på en permanent vinstskatt på företagens vinsteruppgående till 10 miljarder. Vi tycker infe heller att man kan ställa snävaeffektivitetskrav, om effekfiviteten på den offentliga sektorn enbart mäts iekonomiska termer. Det finns studier som talar om effekfivitet, men det ärmycket svårt att förstå riktigt vad som menas. Jag skall inte fa upp mångaexempel, det kanske kommer att finnas anledning att göra det sedan. Vi tycker att de specialdesfinerade statsbidragen skallvara kvar, så att man fåren jämn utveckling i alla kommuner. Jag kommer frånVästerbottens län. I finns de i folkmängd räknat tre minstakommunerna i landet. Vi har också de till ytan största kommunerna i landet.Till det kommer en sned åldersstruktur, med en relativt sett äldre befolkningän landet i övrigt i några av dessa kommuner. Då räcker det inte medskatteutjämningsbidrag. Det behövs också specialdesfinerade statsbidrag. Ocksåde barn som faktiskt finns i , som är minsta kommun,måste få en rimlig möjlighet att ta del av en kommunalt utbyggd barnomsorg. Jag villcitera några rader ur vår reservation på den här punkten: "Bidragen (de specialdesfinerade) är ett avstatsmakternas instrument för att påverka utformningen och omfattningen avolika verksamheter inom kommunsektorn. Det är inom vissa områden, t.ex.skolväsendet, angeläget att en godtagbar och enhetlig standard kanupprätthållas i hela landet. De specialdesfinerade bidragen bidrar också tillatt stärka ekonomiskt och politiskt svaga gruppers livsvillkor och ekonomiskasituation, t.ex. för barn, gamla och handikappade." Detta citat, som ingår i vår reservation, ärhämtat ur finansutskottets betänkande 1987/88:19. Det var utskottsmajoritetensom hade denna uppfattning den gången. Jag vill fråga i Gamleby:Varför har ni ändrat er på den här punkten? Varför tycker ni inte längre attdessa saker är vikfiga? Den kommunala ekonomin och de olika transfereringarnamellan stat och kommun är onekligen komplicerade. Men det får infe leda tillatt vi accepterar de nya ekonomiska strömningar som leder till störreklasskillnader, som ger sämre möjligheter för vissa grupper att hävda sinrätt, som leder till utslagning av människor från arbetslivet och regionalaorättvisor. I vpk vill vi stärka den offentliga sektorn. Vi vill öka deenskilda människornas möjligheter fill inflytande. Vi vill att kommunerna skallha ekonomiska mojligheter att hålla i gång den offentliga sektorn. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till dereservafioner till betänkandet som vi från vpk har undertecknat. 1988/89:129 6junil989 133ANNE () replik: En mycket liten sak. För undvikande av allamissförstånd vi)) jag bara tala om för att ickehar föreslagit några indragningar av medel från kommunsektorn. Det verkar somom hon trodde det. Prot.1988/89:129 Anf. 134 () replik: De specialdesfinerade bidragen vill vpkbehålla, sade . De leder till utjämning mellan kommunerna. Jagber att läsa rapport om statsbidrag tillkommunerna. Han visar på ett oantastligt sätt att skillnaderna blir större,inte tvärtom, som försökte låta påskina. 135 (vpk) replik: Till vill jag säga att jag intehar påstått att ni vill göra indragningar i den kommunala ekonomin. Däremotanser ni helt uppenbart att den offentliga sektorn är för stor, och ni villminska den. Ni vill öka de privata inslagen. Det har jag alldeles klart för migefter att ha tagit del av era åsikter i övrigt. Till vill jag sedan kontra med att säga att detfinns andra skrifter som jag kan rekommendera honom att läsa. Men det är välsom med och replikskifte, att vi kanske skall ta dendiskussionen efteråt. 136 () replik: Vill verkligen säga att detär ett riktigt sätt att ha specialdesfinerade bidrag på skillnaden mellan Sjöbooch kommuner, en skillnad som är i storleksordningen . Är det en sådan skillnad som bidragen är till för att skapa? 137 (vpk) replik; Jag vet infe om RuneRydén har varit i , men det har jag varit. 138CARL (): Det är de grönas uppfattning attdet finns en schizofren inställning till kommunerna och den kommunalasjälvbestämmanderätten. Den senare hyllas i de flesta fall, men när det kommerfill ekonomin då kommer pekpinnen fram, som om man menar att kommunerna infekan fa ekonomiskt ansvar. Det är viktigt, menar , att skilja mellanvad en kommun får göra och vad man kan tycka att det är önskvärt att den gör. har allt fler uppgifter i samhälletlagts över på kommunerna, och det ser ut att bli mycket mer av det slaget. Vi imiljöpartiet ställer oss bakom denna utveckling. Det är viktigt att beslutfattas så nära de berörda som möjligt. Påverkansmöjligheterna ökar ju på detsättet. Därför blir det underligt när kommer medförmaningar om i vilken takt som man anser att den kommunala ekonomin får lovatt expandera. Ett skattestopp i moderat tappning är fullkomligt orimHgt. Viser ju att stora delar av den offentliga sektorn styrs av två starkatendenser i det svenska samhället. Den ena är att det nu föds mycket fler barnän fidigare, och den andra tendensen är att det svenska folket ett tag tillkommer att fä allt fler äldre. Möjligen kan den senare tendensen brytas, när degenerationer som har växt upp i en alltmer försmutsad miljö kommer upp imedelåldern och kanske dör tidigare än vad man gör . att detsom fog upp om livsstilens betydelse var intressant. Jag tror attdet finns utomordentligt stora möjligheter att spara pengar inom denoffenfiiga sektorn, om vi själva börjar lägga om vår livsstil på ett sådantsätt att vi äter riktigare, dricker bättre och kör försiktigare i trafiken. Det är inte bara de här sakerna som kommer att påverka denkommunala ekonomin framöver. Vi vet att man i storsfäderna har oerhört storamiljöproblem på grund av trafiken. Det kommer att kosta utomordentligt mycketpengar att i storstäderna komma till rätta med dessa problem. Därför har viföreslagit en miljö- och trafikavgift, som vi kommer att debattera . Dessutom vet vi att de kommunala vatten- ochavloppssystemen står inför en nära nog total renovering, i de flesta kommuner.Det kommer också att kosta fantastiskt mycket pengar. Därför ser det ut attvara väldigt svårt att säga hur mycket kommunernas ekonomi får lov attexpandera. Det måste ju avgöras av de faktiskta förhållandena i kommunerna. Detgår inte att sitta i och säga: Aja, baja, inte elleringenting alls! Det är naturligtvis de faktiska omständigheterna som fälleravgörandet var man hamnar någonsfans. Vill man klara vatten- ochavloppsproblemen, måste man lösa dem, såvida inte människor skall fara illa avdet vatten de dricker. Man måste lösa problemen till följd av trafiken istorstäderna, om man vill att människor skall få behålla sin hälsa och om maninte vill att kulturskatter och annat skall vittra bort av avgaserna, osv. Detta gör att vi måste överlåta den kommunala ekonomin medförtroende till de folkvalda i våra kommuner. Vi måste kanske återigen se överskattesystemet, så att kommunerna får tillbaka sin beskattningsrätt för företagoch fastigheter för att långsiktigt kunna klara de arbetsuppgifter som de har. har också föreslagit att det med hjälp avhöjda energiskatter skall vara möjligt att sänka arbetsgivaravgiften inom vårdoch omsorg. Det kan också positivt påverka kommunernas ekonomi. Kommunerna med den service som de kan ge är ju basen förindustriernas möjligheter att verka. Därför är det rimligt att företagenbetalar skaft i de kommuner där de bedriver verksamhet. är också för att man skall se över despecialdesfinerade bidragen och hellre i princip ger bidragen i klump.Samtidigt måste man se till att det finns garantier för att kommunerna följerde lagar och förordningar som finns, dvs. att man kan garantera ett minimum somligger inom lagens gränser. Det är de grönas mening att frågan om denkommunala skatfeufjämningen är viktig. Därför menar vi att frågan måste tas upppå nytt. Vi vill att en utredning skall vara inriktad på att bygga upp ettinterkommunalt skatfeufjämningssystem, där kommunerna själva svarar föromfördelningen. Frågan om de statliga bidragens framtid bör också utredas ochdå ses över i samband med att företagsskatten och fastighetsskatten erläggs ikommunerna. Vi tycker att det är svårt att acceptera den nu utvidgadesärskilda skatfeutjämningsavgiften, som speciellt drabbar kommunerna iStockholmsområdet. Vi anser, som jag har sagt tidigare, att det är viktigt meden kommunalskafteutjämning, men att nu i samband med att kommunerna arbetar med sinbudgetprocess komma med den här formen av skatfeufjäm-ning anser vi är attutsätta kommunerna för dramatiskt ändrade ekonomiska villkor. Det är infeschyst. Den behövliga utjämningen skall inte bedrivas i former som upplevs somstötande och som kan leda till onödiga motsättningar mellan rika och fatfigakommuner. Det falas väldigt mycket om den kommunala produktivitetenoch om vad som händer i kommunerna. Då talar man mycket om det som sker ivården. har vi fenomenet att antalet sjuka stadigt ökar - vi har mångafler sjukskrivningar nu än fidigare. Det kommer också att påverka det antalmänniskor som jobbar inom vården. Jag tror dessutom att det är väldigt svårtatt på ett rationellt och vettigt sätt mäta produktiviteten inom vården. Detstår visserligen i en del böcker att man kan göra det. men jag drar detverkligen i tvivelsmål. Man kan sitta bakom skrivbord och filosofera om detta,men i praktiken kan man inte springa runt och tömma pottor med ökad hasfighet.för då skvimpar det över. Då blir det obehagligt, och man får springa efter medsvabben. Det är alltså infe så enkelt att öka snabbheten och produktiviteten pådet här området. Med det anförda vill jag yrka bifall till de reservafionersom de gröna står bakom i detta betänkande. 139ARNE i (s): och inledde sinahuvudanföranden med att tala om att de skulle begränsa sig. Jag konstaterar attden tid som de sparade tog de i stor utsträckning igen i replikomgången. Detvar ganska bra, för replikskiftet var i viss mån klargörande. betänkande nr 29 är betitlat "Denkommunala ekonomin", vilket också ansluter fill proposition 150.avsnittet Kommunernas ekonomi. Egentligen är det en mycket pretentiösrubricering, eftersom kommunernas ekonomi är väldigt mycket mera än det somberörs i proposifionen och utskoftsbefänkandet. Det finns skäl att kortfattat redovisa något omutvecklingen när det gäller statens transfereringar fillkommunsektorn och de förändringar som beslutats. Med den stora ekonomiskaomslutningen i den kommunala verksamheten är det självklart att ekonomin ikommunerna har stor, för att infe säga avgörande betydelse i den totalasamhällsekonomin. Lika självklart är det att regering och riksdag fattar beslutsom gör att synkroniseringen med den totala ekonomin blir så god som möjligt, I bidrag från staten och socialförsäkringssektornutbetalades 69,3 miljar-derjr 1987, överfördes 74.1 miljarder och förår 1990 beräknas 77,4 miljarder att överföras. Härtill kommer attskatteinkomster för kommunerna beräknas öka med och med 11,5 %nästa år. Detta är genomsnittligt sett. En del kommuner kommer att ökaskatteintäkterna med avsevärt större procenttal, bl.a. kommunerna i deöverhettade områdena. Man kan säga att kommunernas ekonomi generellt sett ärhygglig, för att inte säga god. Men det finns markanta undantag från denregeln. har omfattande insatser gjorts för attutjämna kommunalskatterna mellan landets kommuner. Trots detta kvarstår storaoch betydan- Skillnaden mellan den kommun som far ut högst kommunalskaft ochden som tar ut lägst kommunalskaft ligger . För att öka effektiviteten i skatteutjämningssysfemetföreslås nu två åtgärder. Den betalning som kommunerna gör fillskatteutjämningssysfemet sker i fortsättningen endast på grundval av den egnaskattekraften. Dessutom föreslås utvidgning av den särskildaskatfeutjämningsavgiften så, att alla kommuner som infe fårskatteutjämningsbidrag får vara med och betala. De steg som föreslås kommer bättre att återspegla nivån påservice och kvalitet snarare än skattekraften hos invånarna. Om man så vill ärförslagen ett avsevärt bidrag till en bättre fördelningspolitik. En viktig del i propositionen och i utskotfsbetänkandet ärförslagen som innebär tryggande av en fortsatt snabb utbyggnad av barnomsorgen.Därför föreslås en kraffig förstärkning av statsbidragen till barnomsorgen.Förstärkningen uppgår till 900 miljoner.