prot · GC0925 · 1988-12-31 00:00:00 — Det har också tillsatts en arbetsmiljökommission. Jagtycker nog att socialdemokraterna skapar enbart dimridåer när del gäller dessafrågor. Därmed vill jag ha sagt att jag på intet sätt förringar arbetsmiljönsbetydelse och vikten av att man utreder frågor som har anknytning till den. Mentyvärr har dagens bedömning när det gäller arbetsskadeförsäkringen lett fillatt man från arbetarskyddsstyrelsen har sagt att arbelsskadelagen tyvärr inlehar någon effekt när del gäller att skapa bättre arbetsmiljö. Om man godkänner90 % av alla ansökningar är det inle något incitament till att förbättramiljön. Vadär för resten arbetsskador och arbetssjukdomar, ? Skadornaminskar inle, säger . Därom tvistar kanske de lärde. LO harju drivit på så att det inte finns någon regelrätt medicinsk bedömning i mångaav de här ärendena. Det har i stället blivit en försäkringspolifisk bedömning,eftersom man har tagit bort läkarrepresen-lanterna isocialförsäkringsnämnderna. I dessa nämnder ingår således representanterför arbetsmarknadens parter. De är ofta mycket benägna att yrka bifall. Det kanväl ändå inle vara så, , att vi har så förfärligtdåliga arbetsuppgifter och dåliga arbetsmiljöer att allt arbete är farligt. Vidlagens tillkomst uttalade det dåvarande statsrådet i förarbetena: Det kan inteaccepteras att sjukdomar som drabbar den försäkrade oavsett om vederbörandeförvärvsarbetar eller ej skall kunna godkännas som arbetsskada. Del ärfakfiskt precis vad som händer , eftersom man godkänner så gott som varjeförsUlningsskada. Det är skador som och jag mycket välskulle kunna ådra oss även om vi bara låg hemma på våra soffor. Det är såledesinte medicinskt bevisat. Detär tråkigt alt en i alla fall riktig lagstiftning har urartat på det här sättet.Jag hoppas att ekonomiska skäl kommer att göra att ni till slut besinnar er ochgenomför en ordentlig utredning om arbelsskadeförsäkringens framtid. Salsapengarna där de behövs, . Då är vi moderater med pä det. Viställer oss dock inte bakom det monster till försäkring somarbetsskadeförsäkringen har urartat till att bli. AnL 39 (vpk): Arbetsskadeförsäkringen och dess hantering har debatterats flera gångerhär i kammaren och del är väl dokumenterat, det kan jag hålla med om. Jag villockså hålla med när han säger att vi måste slå vakt omarbetsskadeförsäkringen och dess betydelse. Om man skulle ta bortarbetsskadeförsäkringen eller försämra den, skulle det få katastrofala följder. Jagförslår emellertid dem som vill ta arbetsskadeförsäkringen ifrån arbetslagarna,eftersom den belastar en del av de sociala avgifter som företagen betalar. Detskulle vara ett bra sätt att slippa undan alt betala, och liksom räkna med attarbetsmiljö och arbetsskador inte hänger ihop. De hänger intimt samman, och detfinns del dokumentation på. Det finns också utländsk dokumentafion från länderdär man inte har arbetsskadeförsäkringar. Arbetsskadorna blir inte färre föratt man inte har någon försäkring. Att säga att man skulle få färrearbetsskador om man tog bort arbetsskadeförsäk- Prot.1988/89:25 ringen är att försöka slå blå dunster i ögonen på folk. I dennafråga är vi helt 16november 1988 överens. Vi borde också kunna vara överens om all man inle kanacceptera de långa handläggningsliderna . Jag saknar alt det i betänkandetinte finns någon målsättning beträffande hur det skaU få la från detall man anmäler en skada fills ersättning utgår. Eftersom vi - ävenom det var - fattade ett beslut och gav regeringen i uppdragatt göra en analys, trodde jag i min enfald att man samfidigt skulle hanågonfing att komma med i det här betänkandet. Del finns inte någonriktig analys, trots att vi begärde det. Kommer del någon analys, arbetar manöver huvud taget med det här? Det tycker jag också är viktigt. AnL 40 (): Jag välkomnar det inifiativ som Nils-OlofGustafsson presenterade när han sade att han var beredd att låta oss iutskottet få en rapportering om vilka resultat man kommit fram till ianalysarbetet. Jag upplever att arbetsskadeförsäkringen och utvecklingen på detområdet är en av de vikfigaste frågor som vi har att hantera isocialförsäkringsutskottet under det närmaste året. Del gäller särskilt medtanke på alt vi rör oss med mycket stora kostnader, både när det gällerkostnaden för själva försäkringen och för administrafionen. Del vore därförnaturligtvis mycket värdefullt om vi snabbt kunde få en sådan rapportering. Jaggläds därför åt det initiafiv som säger sig vara bereddatt ta här. När del sedan gälleregenföretagarna hänvisar till alt han under hand harinhämtat att man i det arbete som pågår i också skallkomma in på livräntorna. Vi är emellertid litet luttrade på den punkten. Vi harnämUgen tidigare fått preliminära besked om att man i ett arbete också skall sepå kringliggande områden och effekter. När vi sedan har fått slutresultatet hardel ofta visat sig att man inte har fått med det, eftersom man inle har haftett direkt uppdrag att titta på det. Vi har därför tagit det säkra före detosäkra och i en reservation sagt att del borde ingå i arbetsuppgifterna attockså la fram redovisning av hur man skulle kunna ändra reglerna för att få enbättre anpassning till livräntorna. Förhoppningsvis når denna debatt och vårreservation dem som sitter och arbetar, så att de känner ett, om inte annat,moraliskt tryck all se till att få den här frågan löst. AnL 41SIGGE GODIN (fp): säger alt vi inle fårglömma bort all många har fått en god ekonomisk kompensation. Nej, vi skallsjälvfallet inle göra det, . Vi får emellertid inte hellerglömma bort alla de människor som väntar på besked och den oro och denförvärring av skador och sjukdomar som det kan innebära. Jag tror att det var som sade att mankan få vänta uppemot . Det är oförsvariigt att ha så långa väntetider.De som vi talade om i utskottet var ett genomsnitt. Ett genomsnittär ju alltid ett genomsnitt. Vi kan faktiskt inte räkna med den siffran,. Riksförsäkringsverketsäger att även om man får nya tjänster så hjälper det inle, eftersomärendemängden bara ökar. Riksrevisionsverkel säger att den rationaUsering somman ändå har gjort, är vad man kan göra med det här systemet. Trots detta sägerni från majoritetens sida att det får räcka med de insatser som har gjorts. Vivet alla i denna kammare att det inte hjälper. Vi kommer inte att klara detta.Del måste till andra insatser. Därför har vi från sida begärt skall göra en förutsättningslös översyn. Detär litet konstigt att man inte försöker väga in arbetsmiljöaspektema i enöversyn och att man inte ser till rehabiliteringsinsatserna. På vilket sättskall försäkringskassorna klara av dem? Skall man exempelvis också fåarbetsskadeersätlning vid olycksfall under färd till eller frånrehabiliterings-stället? , är inle detta oerhört viktigafrågor som vi borde ta seriöst på, i stället för att bara säga att vi kan läggadem åt sidan, eftersom de inte är intressanta. Sedanvill jag säga några ord om de utredningar som gör åt AMF. Detfinns en kungörelse. Jag kan dock inte alla de siffror som upp här. Däremot är jag av den uppfattningen att det faktiskt finns ensådan överenskommelse. AMF skall betala detta. Jag tycker därför att det ärlitet konstigt alt vi inte från sida kan säga att det är ensjälvklarhet att AMF i denna akuta situation skall ersätta de utredningar somförsäkringskassan gör. Är inte detta en självklarhet? RuneBacklund fick svar beträffande den analys som regeringen skall göra och detinitiativ som skall ta. Det hade varit mycket bra om detsvaret hade kunnat komma i utskottet och det hade stått i betänkandet att ettenigt utskott tycker att vi skall få en sådan analys. Jag inbillar mig- även om det kanske är förmätet att göra det - att ett uttalande från ettenigt utskott tar mycket bättre än ett uttalande från en begränsad del av ettutskott. AnL 42 NILS-OLOFGUSTAFSSON (s): tog upp den överenskommelse som faktiskt finns mellanriksförsäkringsverket och AMF om att reglera de här kostnaderna. Det är enöverenskommelse som finns, och det är bara en förhandlingsprodukt som skalltill. Vi har redovisat det, och vi har också noterat att riksförsäkringsverketdefinitivt inte tycker att man har för mycket pengar, medan jag tror att AMFhar det ganska hyggligt ställt. Jag tycker att det borde vara ganska lätt attklara ut den här frågan. Del handlar om två fullvärdiga parter, och det finnsen överenskommelse att förhandla kring. Då tycker jag inte alt skallspringa med pekpinnar i onödan och vara överklok. TillGullan : Naturligtvis oroar den ekonomiska utveckUngen inomarbetsskadeförsäkringen oss alla - det är ingen tvekan om det. Jag skall dockerkänna att det som kanske oroar mig mer är att antalet arbetsskador och arbetssjukdomarökar. Jag tror att ni oroar er mer för ärendebalansens ökning, kostnaderna förförsäkringen osv. och därför kanske inte oroar er tillräckligt för det som ärgrundorsaken till den här ökningen beträffande både balanser och kostnader,nämligen att antalet arbetsskadefall ökar. GullanLindblad sade något som jag uppriktigt måste säga stötte mig litet grand. Hontalade om den "gökunge" som arbetsskadeförsäkringen är enligt Prot.1988/89:25 hennes uppfattning. Hon sade att det hade blivit en tummelplats förfacket -ungefär så uttryckte hon sig, och det skulle då handlaom fackets aktiviteter i socialförsäkringsnämnderna, de nya organ där vi skallreglera de här frågorna. Jag fick för mig att detta var i motsats till denordning som gällde när läkarna satt med. Jag tror inte att den medicinska bedömningen på något sättär sämre nu än när läkarna var med vid beslulstillfället. Det är minerfarenhet, utifrån att ha suttit med i en socialförsäkringsnämnd sedan detillkom. Det är åtskilliga gånger som ett ärende får bordläggas ochåterremitteras, just därför att vi skaU få en bättre medicinsk bedömning än densom finns med första gången. Jag tycker att underlaget successivt har blivitbättre och bättre, och jag vågar påstå all del är bra i vår nämnd nu och attbedömningarna görs på en säker medicinsk grund. Vad som har tillförts är kunskap om arbetsmetoder,arbetsmiljöer och sättet att vara, så att man nu kan ta ställning ufifrån ettmyckel bredare underlag . Då är det väl inte så underligt om antaletgodkända fall har ökat. Det tycker jag är ganska naturligt, eftersom kunskapenom hur det ser ut på arbetsplatserna har blivit större. Jag förstår inte hellervarför man måste ondgöra sig över att del har blivit så. Jag tycker kanske attdet finns anledning all också reflektera något över det måhända orättvisa somhar funnits i den bedömning som gjorts tidigare, när man inle har haftmöjlighet att ta hänsyn fill sådana här aspekter. När man hör på debatten får man intrycket att om dedrabbade inte får rätt i att det handlar om en arbetsskada, då skulle ingenersättning utgå. Men dessa människor är ju sjuka, och det skulle under allaförhållanden utgå sjukpenning, förtidspension osv. Då är det väl rimligenmellanskillnaden som man skall se på när man laborerar med dessa höga siffror. Sedan kan jag inte inse all det skulle bli någon avgörandeskillnad i de här frågorna om privata försäkringsbolag skulle görabedömningarna och privata försäkringsanställda jobba med dessa frågor i ställetför de som jobbar på försäkringskassorna. Det begriper jag helt enkelt inte.Det innebär ju bara att man flyttar över jobb från ett ställe till ett annat. Det sägs att det inte görstillräckligt och att människor sitter med armarna i kors. Men jag tycker attdet har gjorts en hel del för all komma till rätta med balanserna, och jagupprepar gärna än en gång att vi måste göra det, eftersom det är otillständigtmed dessa långa väntetider. Många av åtgärderna börjar verka först , och detär inle i något sammanhang särskilt vällovligt att bara pumpa in nya resurserutan all se på hur de används. AnL 43SIGGE GODIN (fp): säger att del inte harblivit full effekt av åtgärderna . Det är riktigt, men man skall samtidigtväga in alt säger att insatserna inte kommer all räcka.Och säger också att rationaliseringar har gjorts så långtdel går. Jag vet alt är en mycket tryggperson, men det förvånar mig faktiskt att han har fått hela densocialdemokratiska gruppen att vara lika trygg och sitta med armarna i kors - som vitycks vara överens om all vi skall uttrycka det. Överenskommelsen med AMF finns. Och om en överenskommelsefinns är det också en självklarhet att den skall följas, och då skall pengarnabetalas ut, speciellt när saknar medel, som Nils-OlofGustafsson säger. Man skall alltså få ersättning när man har gjort rejälautredningar. Sedan vill jag fråga: Vore del inte rimligt ufifrånarbetsmiljöaspekler att arbelsskadeförsäkringen fick vara ett incitament ochalt reella rehabiliteringsinsatser från sida kunde varaviktiga, att hela problemafiken kunde ses över i en förutsättningslösutredning? Skulle ni ändå inle kunna börja tänka i de termerna, så all vikanske kan komma en bil på väg i nästa debatt i den här frågan? AnL 44 (): fick epitetet"trygg" - jag hade antecknat att han var tålmodig och trots alltganska nöjd. Detta är kanske kännetecknande för honom. Men det oroar mig att sitter här ochväntar på olika utredningar som har lagt fram sina förslag ellerutredningar som har fillsalls. Del gäller t.ex.rehabiliteringsutredningen, som väl skall komma . Jag håller med om att det oftast rörsig om sjuka människor. Men det är detta som bekymrar oss reservanter såmycket. Dessa människor tillåts ju alt gå i månader och år- ända upp till fyraeller kan det dröja innan ett ärende är slutligt avgjort iförsäkringsöverdomslolen -medan de knappast får någon som helstrehabilitering. Detta oroar mig. Det gäller iframför allt de sjuka människorna,men det är också samhällsekonomiskt vansinne all i stället för att ge dessamänniskor rehabilitering passivisera dem och tvinga dem gå sjukskrivna, därföratt ärendena inte är avgjorda och kassans resurser inte räcker till. Jag sade att detta var en tummelplats för facket, och jagstår för det. Det är ingen hemlighet att LO har varit oerhört starktpådrivande, inle minst på socialdemokratin, i den här frågan, och det är därförsom man inte har vågat la itu med snedutvecklingen beträffande arbetsskadelagen- utvecklingen har gått fel. Tyvärr är det inte rent arbetsmedicinska bedömningar somgörs utan försäkringspolitiska. Detta har vi en expertpanels ord på. Densamlades i , och då var verkligt sakkunniga tämligen enigaom att det inle är arbetsmedicinska bedömningar som sker ulan att det har blivUfråga om försäkringspoliliska. påslår alt del har skapats bredareunderlag för beslut. Men i mina kontakter med mina f.d. arbetskamrater påförsäkringskassorna har jag faktiskt fått höra att det är tvärtom. Man anser att det är tämUgen meningslöst att göra långa och utförligaarbelsmiljöutredningar. av ärendena godkänns ändå oavsett vilketunderiag som föreligger. Detta är orimligt! Jag hoppas all kommer att bli litetmera otålig och att finansministern skall se över detta ärende. Jag ärövertygad om alt 7 protokoll 1988/89:23-25 Gustafssonnog får tycka som hans socialdemokratiska kamrater gör i den motion som vi nubehandlar. Motionärerna hävdar att stora grupper löntagare genomavtal har tillförsäkrats en full ersättning för inkomstbortfall vid sjukdom.Mot den bakgrunden begär motionärerna en översyn av arbetsskadeförsäkringen.Mofionärerna håller alltså med oss reservanter. Det borde vara ett litetobservandum för utskottsmajoriteten. AnL 45 (): Jag tar inte ansvar för vad varje partiväntill mig tycker. Den motion som vi nu behandlar tycker jag är felaktig.Motionen har inte heller rönt någon förståelse i utskottsbehandlingen.Utskollsmajoriteten har avstyrkt den med samma glada själ som en hel del andramofioner från den socialdemokratiska sidan. Jag tycker alt vi måhända kan lämna därhän vilken typ avpersonlighet jag har, dvs. om jag är trygg eller otrygg i min tillvaro. Det hörinte riktigt hit. Det är inget man kan göra något ål heller. Jag är som jag är. sade att arbetsskadeförsäkringen är ettincitament för skadeförebyggande åtgärder - och del är precis vad jag försöktesäga i mitt första inlägg och som vi är rädda om. Del är därför som vi såenvetet slår vakt om den arbetsskadeförsäkring vi har. Det är viktigt altarbetsskadeförsäkringen även har ett syfte i del förebyggande arbetet. Ingen som håller på med dessa frågor kan vara till fredsmed handläggningstiderna och väntetiderna. De är för långa. Vi som håller påmed detta vet att de åtgärder som har satts in och kommer att sältas in kommeratt ta tid. Det tar tid, men utvecklingen kommer att vända även i del härfallet. Jag tycker att syn på de fackligaledamöternas arbete i socialförsäkringsnämnderna är orättvis. Jag har oftatillfälle att överlägga med dessa kvinnor och män. Det är ett mycket engageratgäng som lägger ned ett stort arbete på sina uppdrag i nämnderna. De harnaturligtvis de försäkrades och medlemmarnas bästa för sina ögon. Många skullenog arbeta på samma sätt som dessa ledamöter gör och hävda sina intressen ochbjuda på de stora kunskaper de har om hur det ser ut på arbetsmarknaden. Vi måste vara överens om att vi skall korta nedhandläggningstiderna och effektivisera handläggningen. Det är klart att vi intekan komma överens om åtgärderna. vill ju försämra försäkringen.Gullan sade att de flesta fallen genom ökad samordning skulleförsvinna. Ja, det gäller de fall som skall behandlas men inte de fall sominträffar. Vi socialdemokrater vill komma åtdetta genom att göra försäkringsapparaten effektivare och förbättrahandläggningen på olika sätt. Får vi ned antalet skador får vi också nedbalanserna och kostnaderna. Då kan finansministern, som oroarsig för, också känna sig på bättre humör. Men främst får vi en minskning avantalet människor som drabbas av skador och sjukdomar på sina arbetsplatser ochfår lida för det. En satsning på arbetsmiljöer och rehabilitering måste vararätt väg för att komma till rätta med detta, inte alt försämra försäkringen. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om näringsutskottetsbetänkande 1.) Kammaren övergick till att debatterasocialförsäkringsutskottets betänkande 3 om medborgarskapsfrågor. AnL 46 i (m): Jag skrev en motion angåendemedborgarskapsfrågor. Under årets motionsperiod följdes den motionen upp avännu en motion. Jag fick även att skriva på denna motion. Vi hade fått uppfattningen alt många människor som justfått svenskt medborgarskap ville ha något bevis på sill medborgarskap förutomdet brun-gräa brev som man får . Vi ansåg att man ute i kommunerna bordet.ex. en gång kunna anordna någon form av ceremoni, så att människorsom blivit svenska medborgare skulle kunna känna på samma sätt som i andraländer. I t.ex. , , och får man delta i enceremoni när man får sitt nya medborgarskap. När denna fråga debatterades hade man iutskottet tyvärr inte läst igenom motionen. När utskottet mofiverade sittavstyrkande sade man alt det skulle kosta för mycket för kommunerna attgenomföra ett sådant arrangemang. Jag vill då påpeka, fru talman, att vi i vårmotion skrev att detta skulle vara ett frivilligt åtagande dels för kommunerna,dels för de nya svenska medborgarna. Vi har svårt att förstå varförsocialförsäkringsutskottet inle kan fillstyrka denna, som jag menar, ytterstrimUga begäran att åtminstone förorda en höglidlighel. Man skriver ibetänkandet all kommunerna har möjlighet, om de så finner lämpligt, altanordna en högtidlighet. Jag tycker att del är bra att den möjligheten finns. Men jag kan inte förstå - och, fru talman, säkert mångamed mig - varför socialförsäkringsutskoltet eller inte kan göra ettuttalande om att det är bra all kommunerna kan förorda en sådan högtidlighetför nyblivna medborgare i . Det är frivilligt för kommunerna, och del ärfrivilligt för de nya svenska medborgarna. Varför vill ni inte stä bakom ettsådant uttalande? Ett sådant uttalande skulle innebära ett stöd för kommunerna,men framför allt tror jag att de som har blivit nya medborgare i skulleuppfatta det som positivt om riksdag ställde sig bakom ett sådantuttalande. AnL 47 (): Det är ju så, som i Malmösäger, all det är frivilligt för kommunerna att anordna en högtidlighet för dekommuninvånare som beviljats svenskt medborgarskap. Jag vill också påpeka förSten att utskottet har ställt sig positivt fill förslaget och uttalari sitt betänkande: "Utskottet vill dock erinra om all kommunerna harmöjlighet, om de så finner lämpUgt, att anordna en högtidlighet för sådanakommuninvånare som beviljats svenskt medborgarskap." Med del, fru talman,vill jag yrka bifall till utskottets hemställan. AnL 48STEN i (m): Jag har noterat och refererat utskottetsbetänkande, men min fråga är denna: Varför kan inte socialförsäkringsutskottetinitiera ett riksdagsultalande med innebörden att anser att det vorepositivt att kommunerna medverkade till en högtidlighet för de människor somblir nya medborgare i ? Del skulle fortfarande vara frivilligt, men jagtror att ett riksdagsultalande skulle vara ett litet tryck på kommunerna.Framför allt tror jag att det skulle ge en större självkänsla hos de människorsom blir medborgare i , om man mot bakgrund av ett uttalande av riksdagenhade möjlighet alt anordna en sådan här ceremoni. AnL 49MAUD BJÖRNEMALM (s): Det här handlar också om den kommunalasjälvstyrelsen, kommunernas rätt att själva besluta om sina egnahögtidligheter. Jag tycker ändå alt utskottet har uttalat sig posifivt tillkommunernas möjligheter att anordna sådana här höglidUgheter. AnL 50 i (m): Även den som bara med ett öra har lyssnat påden här debatten har fått klart för sig att jag icke på något sätt harförespråkat någon form tvång. Däremot anser jag att ett uttalande frånriksdagen i denna fråga hade haft stor dignitet. Framför allt tror jag attmånga människor som blir medborgare i skulle se det som en stor förmånatt riksdag gjorde ett uttalande i denna fråga. Jag vill, fru talman, återigen betona att det inte finnsnågot i min motion som säger att detta skulle vara en tvingande verksamhet varesig för kommunerna eller för de människor som blir medborgare i . AnL 51 (): Jag tycker att utskottet har sträckt sig sålångt som det är möjligt i sin posifiva skrivning ulan att därför trampakommunernas självstyrelse pä tårna. AnL 52 i (m): Del är möjligt att min fattningsförmåga ärbegränsad, men vad skulle det innebära för negafivt, , dels förkommunerna, dels för nya svenska medborgare att ställde sig bakom ettuttalande att man önskade att kommunerna i de fall där detta ansågs möjligtarrangerade en ceremoni för nya svenska medborgare? Del handlar icke på minstasätt om något som helst tvång för någon som helst kommun. Jag tycker att detförsvar för utskottets ställningstagande som här åberoparfakfiskt är ganska dåligt. AnL 53 (): brukar inte använda pekpinnar fiUkommunerna. AnL 54STEN i (m): Prot. går jag kanske något ifrån frågan, men den senaste 16november1988 replikenfrån saknade grund, för om del är något som riksdagenblir beskylld för så är det just för alt använda pekpinnar. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om näringsutskottelsbetänkande 1.) Beträffande socialutskottetsbetänkande 3 konstaterade förste vice talmannen alt ingen talare var anmäld. Kammaren övergick därför till all debatteratrafikutskottets betänkande 1 om trafiksäkerhet och trafikföreskrifter. AnL 55VIOLA (vpk): Jag skall fatta mig mycket kort.Riksdagsbeslutet om särskild skyddsanordning för barn i bil tyckte vi i vpk varen framgång. gäller det att följa upp att bilar och sådan utrustning ocksåkan användas på ett säkert och enkelt sätt. I vpk-mofionen T404 lar vi uppbrister som vi menar måste åtgärdas. Utskottet framhåller i betänkandet det angelägna i alt desärskilda skyddsanordningarna förbarn utformas så, att de kan anpassas fillsätena och bilbältena i olika bilar. Det är bra att utskoltsmajoriteten gördetta uttalande, men jag tycker inte att det är tillräckligt. Vpk menar alt vibehöver ställa krav på dem som fillverkar skyddsutrustningen och påbilfillverkarna, så att alla bilar års modell som säljs i Sverigehar sådana riktiga fästen som vi har efterlyst.