prot · GC09120 · 1988-12-31 00:00:00 — Men vi politiker är satta all åtgärda saker och ling som är fel, att göra saker och ting bällre. Vi kan inte 54 bortse från att det särskill underdet senasle halvårel har förekommil ganska kraftigalärar- och elevreaktioner, och att del i den allmänna debatten har kommil framsaker som också socialdemokraterna har sagt är fel. Del är della vi måsledeballera, och del är detta vi måsle göra någoniing ål. Vi måste erkännaproblemen, och vi måste göra någonting ål dem, säger alt människor inle ärindivider i den moderala skolpolitiken. Hon citerar något jag har sagl i enannan debatt. Citatet är riktigl. Del är taget från en diskussion vi hade omallmän och Särskild kurs. Allmän och särskild kurs är i stort sett de endavaimöjiigheier som elever i har . Del jag sade var att om vi ökarmöjlighelen all välja grupp och svårighetsgrad, ökar vi möjligheterna atllyckas väl för de elever som det annars inte går bra för. Del är precis del somvi moderaler för fram. Del är del vi arbetar för. Vi vill öka möjligheterna allvälja, öka möjligheterna för skolan atl kunna ta hänsyn lill varje elev, attmöla varje elev och ge varje enskild elev undervisning efler dennesförutsättningar och anlag. Individualiseringen inom klassens ram är ell myckelvackert begrepp, men det begreppel kan bara vara en realitet för superpedagogeroch naturbegåvningar när det gäller undervisning. Med sin bakgrund vet välMargarela också alt del i praktiken är myckel svårt all åstadkommaen individualisering inom klassens ram, en individualisering som tar fasla påvarje elev. Ni socialdemokrater lyfter inte fram den svage. Den svage elevensitter och känner sig svag. Eleverna vet myckel väl hur de klarar sigoch hur de slår i förhållande till de andra. Vi vill öka möjligheterna för allaatt välja och få en utveckling så långt som möjligt utifrån sina förutsättningar. Vi har valt en helt annan leknik än cash limit för alllösa problemel med anslagen till skolan. Vi tycker inte att systemet med olikaanslagsposter är bra, utan vi vill föra över pengarna till undervisningen.Margarela står för etl genomdetaljeral system med en reglering ochen slyrning där väldigt mycket också försvinner i administration. Vi vill gepengarna till undervisningen. Vi tror att lärarna kan ordna undervisningen såatl den får god kvalitet, så att de kan ordna gruppstorlekar som är lämpligaoch så att de kan se till att alla elever får den undervisning som var och enskall ha. jag en fråga som Margarela Hemmingssonvisserligen berörde men inte svarade på; Varför vill ni inte öppna för allaelever att välja skola? Varför vill ni inle låta statsbidraget följa eleven,såall alla, oberoende av föräldraekonomi, kan välja en skola som de tror på ochmed en inriktning som de tycker är bra? Varför vill ni inte göra delta, är delinte ett rättmätigt jämlikhetskrav av gigantiska mått alt alla elever kanvälja? Ger inte detta det verkliga föräldrainflytande som del är så vikligl atlåsladkomma i den svenska skolan? Anslag tid grundskolor m.m. 34LARS (): Det ligger väl i sakens nalur atl endiskussion i koncentreras på brisler. Debatterna skulle bh rätttrista och långa om alla också gick igenom det som är bra inom det ämne som mandiskuterar. Jag håller med om atl del kan medföra ell vissl problem, nämhgenatt de som är verksamma på området får en felaktig bild av verkhghelen. Men vikan väl ha Prot,1988/89:120 den arbetsfördelningen alt , så länge honlillhör det regeringsbärande partiet, kan lamed elt kort avsnill i debatterna om att det naturligtvisockså finns mycket som är bra i skolan. Min bedömning av själva verkhghdsbilden är, som jag sade imitt huvudanförande, att myckel av de positiva känslor som fanns efter beslutetom Lgr 80 har försvunnit. Ett grundläggande problem i skolan är att lärarnakänner bristande uppskattning, bristande inspiralion. De lycker att det är såmyckel i samhället omkring skolan som släller orimliga krav på dem och alt deinle har molsvarande förutsättningar att leva upp lill de kraven. Jag har ingenting emol alt göra mig lustig när jag hålleranföranden, men tyvärr tror jag inte att det var min avsikl att göra mig lustigöver skolministerns tidigare arbele som kommunalråd i . Det var mestetl konstaterande av del faktum atl med har kommunali-seringenblivit etl centralt begrepp i socialdemokratisk skolpolitik. Hans företrädareägnade sig dä och då ål alt ulveckla nackdelarna med en för långtgåendekommunalisering. finns det, som säger, ettintresse runl om i landet alt pröva olika varianter av gruppstorlekar. Detingår i strävan all individualisera. Jag lycker atl det är något orimligt atlställa begreppet individualisering emot mindre grupper. Mindre grupper kan oftavara ett instrument som kan användas för alt åstadkomma individualisering. Mendet finns en statiig bestämmelse som säger all på elt visst sätt fär man inteanvända förstärkningsresursen för all åstadkomma en annan gruppindelning.Huvuddelen av förstärkningsresursen får inle varaktigt användas för atlåstadkomma mindre undervisningsgrupper. I det ligger all vi här anser oss vetabättre hur gruppindelningen skall göras runt om i landel. Del tror inte jag.Jag tror atl det är där man känner de lokala problemen och de lokalaförutsättningarna som man är bäsl skickad alt avgöra hur gruppindelningen skallske. Det är därför vi så länge det nuvarande statsbidragssystemet gäller villrensa borl förbudet atl använda förstärkningsresursen för atl minskagruppstorlekarna. 35 (vpk); Margarela gör ett stort nummer avden dåliga och förkastiiga cash limit-metoden, som socialdemokralerna i dettabetänkande har tagit avstånd från. Det är tur att det inle är MargaretaHemmingsson som skall försvara de socialdemokratiska färgerna i deballen omgymnasieanslagen, för där är cash limit-metoden lydligen en mycket bra metod, ägnar sig huvudsakhgen ål allkritisera de borgerliga förslagen från , folkparliel och . Jag tycker att hon gör det mycket bra. Hon för fram en bra kritik mot deras förslag. Men man kan fråga sig vad socialdemokraterna vill göra. Om vi erkänner all del finns brister i den svenska skolan, trots att myckel är bra, kunde det vara inlressanl att i alla fall peka ut några små tankar om äl vilket håll man vill gå för alt förändra denna skola. Det vänlade jag mig alt få höra någonting om, eller att några kommentarer skulle göras lill de förslag som 56 vpk har fört fram. Men del blev viutan. 36EVA GOÉS (mp): Jag skall ta vid där slutade.Kjell-Olof har nämhgen i sagt atl man vill lägga fram ellförslag om att staten skall betala en viss summa för varje elev, i ställd försom för lärarnas löner. Del är precis del som de gröna vill.Om vi får ell elevrelaleral statsbidrag, behöver vi inte hålla på medkonstruktionerna att la från förstärkningsresursen för atl kunna skapa mindregrupper. Jag sade , och jag betonade atl man i ett övergångsskedekanske måste nyttja del här sättet att verka. När man kommer ul i skolan finnerman ju all detta är en realitet. Man måsle väl utgå från verkligheten och inlegöra en skrivbordsprodukt. Jag anser atl man inle skall ha förbud ulan att manmåsle pröva varje gång. Jag betonade också vikten av atl det var den lokalaskolan och slyrelsen på skolan, där också eleverna har inflylande, som skallbestämma. Jag anser inte alt man tar från de svaga och ger till de siarka ulanalt detta gagnar alla. Annars skulle jag inle ställa upp på det. Jag tror all vad miljöparliels nytänkande innebär och vadvi kan göra är atl försöka överbrygga avståndet mellan moderaler ochsocialdemokrater, eflersom jag ser väldigt många likheter. Tag della allsocialdemokralerna inför profilskolor! Del är ju ell säll all justera, så filialer litet mer flexibilitet och en annan skola. Ni är på god väg, menni behöver ju inle ta stegel fulll ut lill höger. 37 (): Ni behöver ju inle gå fulll ul lillmoderalerna, säger , som hon lalar om all på den brygga somskall leda oss från vår ylterlighelsståndpunkt till högerkanlen skallmiljöparfiet ligga som ell grönt maskrosblad, som vi skall klättra på. Nej, dethåller nog inle rikligl, . Jag tror all vi måsle sälla upp förbud ivissa fall för alt man skall kunna pröva sig fram. Om den lypen av prov skallgå ut över de svaga eleverna, då måsle vi säga ifrån. Del finns nalurliglvismånga möjligheter atl göra ohka variationer av tester, men de får inle gå utöver de svaga. säger alt deballen blir så trist och lång,om vi tar med det som är bra. Men hur är det om vi tar med det som är dåligt -blir den rolig och kort då? Jag vel inle. Men jag lovar atl säga någoniing ompositiva saker, så får vi se hur det går. sade apropå skolministern - jag beklagaratl vi kommer in på honom igen - alt det var för alt skolministern varkommunman som vi nu helt plötsligt hade börjal diskutera kommunalisering avskolan. Då undrar jag: Är det därför att är företrätt av en man somarbelar på Managemenlgruppen som vill ha in mer av privatautbildningsföretag i den offentliga skolan? Del är ju ungefär samma sak. Så till Ann-Calhrine . Elevernas enda möjlighel attvälja i skolan är atl välja mellan allmän och särskild kurs, säger . Det är inle sant. Det går ju att skapa mängder av val inom skolan. Menvalen skall vara så drastiska, stora och betydande nästan för hela livel, om deskall räknas i den moderata skolan. Men del går ju atl göra mängder av sakerockså inom klassen och inom undervisningen - del vel . Mendet är så bra, menar moderalerna, att man måste komma ner Anslag tdl grundskolor m.m. Prot.1988/89:120 på de här små grupperna. Då undrar jag: Hur små grupper skall detbli? Och vad skall det vara för lyp avindelning? Enklast är väl att göra olika grupper - Anslag lill grundskolor m.m. en grupphär, där eleverna får undervisning och sedan etta i betyg, och en annan grupphär, där eleverna får tvåa i betyg, när de gäll ut skolan. Det är enklast förläraren och bäsl för eleverna också. Dessutom kan man spara in påföräldrasamtal, för man kan ju redan från början göra upp om hur del blir. Ärdet så ni vill ha del? Sedan har ni ju, , när det gäller cashlimit reserveral er mol vårl avslagsyrkande. Jag vill gärna säga till YlvaJohansson all jag inle gör något stort nummer av cash limit, dess vara ellerinte vara. Jag gör etl stort nummer av att moderala samlingspartiet i januarivar ule och svängde sig i deballen med i spetsen och sade: Del härär minsann någoniing som vi inle skall ställa upp på, ulan vi släller upp förskolan. Men hur är del när det kommer till faklum? Ni har inle yrkal avslag påalt-satserna. Del är ju moderalerna som förespråkar dern. Jag skall citera urutbildningsutskottets belänkande nr 13: "Utskottet finner att föreslagen typ av utgiftsraminte är lämplig på omräde." anser samlliga parlier utommoderalerna. Vidareslär del i betänkandet; "--------------------------- och föreslår atlriksdagen avslår samlligatre förslag i proposilionen som rör sänkt veckotimpris m.m. och under anslagelBidrag till driften av grundskolor m.m. anvisar 167 milj. kr. utöverregeringens förslag för att läcka kostnaderna för etl återställtveckotimpris." Detta har moderata samlingspartiet reserveral sig mol. Dåundrar jag: Vad gäller? 38 (): Ja, , beskrivningen avmitt arbete, att det går att göra mycket inom den ordinarie skolan, är okej.Det var bara det atl jag bröt mol reglerna. Det var jusl de här förbuden somjag satte mig upp emot, när jag satsade pengar från en påse lill en annan. Jagtömde alla påsarna i en säck, och sedan utnyttjade jag del. Jag utgick frånbehoven i klassen - i samråd med eleverna, i samråd med föräldrarna, i samrådmed personalen. Jag var alltså tvungen alt bryla mol förbud, men del som jaggjorde var riktigt. De elever som var med de här tre åren, specielll del sislaåret i sjätte klass i en nu nedlagd skola, kan inlyga all det var det bästaårel i deras liv. Så kände de det därför all de var delaktiga i besluten. De vardelaktiga i budgetarbetet. De fanns med hela liden. De bestämde vilken personalvi skulle ha. Alll dellog de i. Men del skall jag säga, att hade rektorn varilen paragrafryttare, så hade han kunnal stoppa mig. Varför inte ta bort dummabeslut och dumma regler, när de inte är till nylla för skolsituationen? 39 (): Det viktiga är naturligtvis alt diskuteraolika förslag i sak. Del är givetvis hell ointressant vad ohka förslagsställare har haflför arbele. Jag uppfattar det heller inle som någon som helsl krilik mot all han har varil kommunalråd i - jag bara påpekade del i förbigående. Men, som sagl, jag skall i fortsättningen 58 koncentrera min kritik på hansförslag, som ju i mycket handlar just om atl kommunernai fortsättningen skall spela en större roll i skolpolitiken, och på den sakligasubstansen i argumenten. Jag håller med och andra, som har påpekat altdel finns väldigl litet av framåtsyftande idéer i det som . Jag tycker att det är betecknande, eftersom socialdemokratiskskolpolitik är ganska idéfallig. Det som säger är ocksä mycket intressant Det bekräftaren erfarenhet som jag också har, nämligen alt del allt som oftast händer atlman, när man reser i landet, iräffar på exempel på lokala utvecklingsprojektsom är mycket spännande. Men när man frågar mera om dem och Iränger djupare ini dem, visar det sig rätt ofta att de har lillkommil i strid mot överordnadeinstanser och ibland renl av i slrid mot gällande regler. Jag tycker atl delär, precis som säger, en indikation på all vi skulle kunna rensaväldigt radikall i regelfloran. Jag hoppas verkligen att den nya skolministern,vilket yrke han än har haft tidigare, skall åsladkomma del. Anslag tdl grundskolor m.m. 40ANN-CATHRINE (): Margarela sade apropå frislåendeskolor atl det behövs förbud i vissa fall, när elever med särskilda behovdrabbas. Jag skulle då vilja erinra om exempelvis Montessoriskolan.Moniessorimdoden hade inte uppkommil, om det inte hade funnils barn medsärskilda behov. arbetade med mentalt efterblivna barn, ochdet sporrade henne till att starta en revolution inom undervisningen. Den melodsom hon skapade används väldigt mycket inom särskolan bland barn medsärskilda behov. Moniessori är en lyp av fristående skolor, som har kommit lilldärför alt den hjälper barn med särskilda behov. Många andra frislående skolorhar också uppkommit ur särskilda behov av nägol slag. Skall de inle ha rätttill en behandling likvärdig den som skolor inom det allmänna skolväsendet får?Jag lycker det är märkligt. Jag har ännu inte fåll svar på frågan, varför niinle vill låta alla välja. Varför skall del vara beroende av föräldrarnasinkomst eller engagemang? talade om drastiska val med följderför hela livet. Hon förde en, om uttrycket ursäktas, ganska barnslig diskussionom grupper som skulle få betyget 1, betyget 2, osv. Del exemplet är faktisktovärdigt en seriös deball om hur man skall fillgodose alla barns behov, hur manskall kunna åstadkomma en skola med valmöjligheter. Vilka valmöjligheter skall finnas, frågade . Ja, del skall finnas valmöjligheter. En och samma elev kan, somjag sade i mitt inledningsanförande, välja en kurs av en svårighelsgrad i svenska,en kurs av annan svårighetsgrad i engelska eller matematik, osv. Ochsjälvfallet skall man kunna komplettera. Vi har i vårt förslag när det gällertillvalen på högstadiet också tillfogat en möjlighel alt komplettera för eleversom vill och behöver del. Så tillbaka till grundskoleanslagd. Vi har reserveral ossför en annan lösning, . Vi förordar en annan lösning avproblemet med ekonomi. Vi accepterar inte del socialdemokratiskasätlel alt hantera anslagen för skolan. Ni föreslog en besparing som skulledrabba undervisningen. Vi vill förslärka undervisningen. Vi anser att skolan Prot.1988/89:120 skall ge kunskaper och färdigheter, att skolan skall meddela undervisning.Vi vill förstärka undervisningen -därför har vi lagt fram vårt paket, som skall ses Anslag tid grundskolor m.m. Den helheten kommer vi moderater att rösla för i denna kammare. Vianser att del är skolans huvuduppgift att förmedla kunskaper och färdigheter. Jag vill så ålerkomma till alla de frågor som jag harslällt. Jag har ställt frågor om vad ni vill göra för atl åstadkomma enavreglering, om vad ni vill göra ål statsbidragssyslemet och ål målen. Nisocialdemokrater har ändå i debatter och i ohka propositioner kommil medantydningar, men vi har inle fått vela någoniing. Jag har inte fått något svarpå mina frågor, t.ex. om hur ni ser på föräldrainflylandel, klasslorleken,skolans huvuduppgift och möjligheterna lill val för olika elever. Jag vill instämma i den fråga som slällde;Vad vill ni socialdemokrater egentligen? Margarela har inle givilen enda ledtråd när det gäller vad socialdemokraterna vill göra åt problemen-de problem som enligt vad Margarela ändå erkände finns i densvenska skolan. 41 (); Självfallel kan nya ideér fåträngas med gamla. Sä är det mycket rikfigt, som påpekade,för en del av de specialpedagogiska utbildningsmetoder som finns inom defrislående skolorna. Det är också just därför som vi socialdemokrater har valtall slödja vissa av de frislående skolorna. Vi har sagl all de skall ha delslödel därför alt de har en annan pedagogik och elt annal säll all arbeia.Andra kan ha arbetssätt som vi kan dra nytta av och lära oss all använda ocksåi den allmänna skolan, och det kommer då alla lill del. Har socialdemokraterna inga mål för sin skolpolitik, frågadesdet här. Jag blev väldigt förvånad över den frågan. Under de år som jag harvaril med i - del är - har vi behandlal en mängd förslagsom gälll förändringar av skolan på olika nivåer. Del har handlat om en ny lärarutbildning för lärarna pågrundskolan - del var en mycket stor förändring med klara målsättningar allskapa både en mer sammanhållen grundskola och en mer individualiserad och allunderlätta för lärarna alt arbeia med nya arbetsformer, fattade vi beslut om del nya styrsystemet förgrundskolan, som på sill sätt helt vänder upp och ned på beslutsfattandet - delvar någon som tidigare nämnde behovel av det. Inom det nya styrsystemet liggerjust de lokala skolplanerna, och genom de lokala skolplanerna skapas på ellhell annal sätt möjligheter alt åstadkomma förändringar lokalt. Där kan jag någol knyta an lill del som log upp.Med hänvisning lill vad jag sade om all man i vissa fall kanske behöver haförbud sade hon alt det hon berättat om skelt i strid med gällande regler. Detär jusl del jag menar: Med elt annal styrsystem, som kommer ut mer lokall, kanman gemensaml arbeia för förändringar inom den ramen. Då sker de efler delokala behoven, och styrs och regleras inle uppifrån. Vi har också beslulal om förändringar inom gymnasieskolan.Vi har haft 60 ell slorl reformprogram. Vi harförsöksverksamhet med treårig yrkesutbild- ning för en förändring avgymnasieutbildningen på den sidan. diskuterades den s.k. mellaningenjörsulbildningen.Vi har diskuterat styrsystem när del gäller högskolor och avskaffande avregionstyrelser och andra sätt att fördela medel lill högskolorna än viaregionslyrelser. Dethär är inle bara målbeskrivningar - det är praktisk polilik som visar hur visocialdemokrater på olika sätt arbelal för all reformeraskolan. På det sättet måsle vi naturligtvis gå vidare. Imångt och mycket är det här exempel på att vi fillsammans har arbelat förförändringar av skolan och åstadkommil dem genom samarbele mellan partierna.Jag tycker egenlligen alt det fina med arbetet i utbildningsutskottär all vi åsladkommer en utveckling av skolan genom samarbele mellan partierna. 42 (): Margarela inslämmer alltså i vad jag tidigare sade,nämligen alt styrningen skall ske lokalt. Jag påpekade ju jusl atl om man villanvända förstärkningsresursen för atl skapa mindre grupper skall det skelokalt. log upp lärarulbildningen. Vi anser också all del ilärarulbildningen borde ingå alternativ, l.ex. jusl specialpedagogik som harmed Waldorf att göra. Jagvill avsluta med atl säga all skolan är till för atl lära för livet, varaallmänbildande och ge bildning. Eller som har sagt: Bildning är detvi har kvar sedan vi glömt allt vad vi lärl. Anf.43 (): sade alt nya ideér kan få trängas med gamla. Detlåter nog bra, men i prakfiken är det ju så all socialdemokralerna bara siödervissa fristående skolor. Dessulom stöder man de fristående skolorna så snåltatl de i praktiken är elt alternativ bara för människor som har råd alt beialaeller som har ell alldeles speciellt engagemang för sina barns skolgång. Nisocialdemokrater ger ju inle de frislående skolorna ett likvärdigt stöd! Därförkan frislående skolor aldrig bli ett alternativ för alla. Ni siöder bara vissafrislående skolor, som behagar er. lalade om de slora målen och socialdemokraternas visioner och togupp del styrsystem som man lade fasl genom slyrproposilionen. Denpropositionen var full av vackra ord, men den hade föga av konkrel innehåll.Del var mycket få konkrela förslag i den; bl.a. saknades förslag omstatsbidragen, som faktiskt är det viktigaste när del gäller styrningen avskolan. lalade vackerl om den utveckling som skolplanerna skall innebära.Vad är det för revolution som skolplanerna kan ge? Mer byråkrati, ja, och fleramänniskor som blir sysselsatta med att formulera skolplanerna. Men tror inteMargarela att man har planering för sin verksamhet ulei kommunerna? Vad är del för revolution som skall komma i och med skolplanerna?Nej, jag vill upprepa den fråga som har ställts förut: Vad vill egentligensocialdemokraterna? Anslag ull gymnasieskolor, m.m. Överläggningen i detta ärende var härmed avslulad. (Beslul fattades efter debatten om utbildningsutskottetsbelänkande 15.) Kammaren övergick lill attdebattera utbildningsutskottets betänkande 15 om anslag till gymnasieskolor,m.m. Anslagtill gymnasieskolor, m.m. 44 (): I utbildningsutskottets betänkande nr 15behandlas en del ärenden som rör gymnasieskolan. Min avsikt är alt främslberöra de frågor där vi moderater har en annan uppfattning änutskottsmajoriteten. Lål mig dock, herr talman, först få säga nägra ord omdimensioneringen av den s.k. direkiramen. Vi hälsar med lillfredsslällelse allutskollel har bifallit våra motioner om en oförändrad dimensioneringsram bädeför /90 och för /91. Som kammarledamöterna säkerlkommer ihåg fattade beslut om 127 000 inlagningsplalserför de båda budgetåren. Regeringen föreslog i årels anslagsframslällning ättramarna skulle minskas med 2 000 resp. 4 000 intagningsplatser jämfört medriksdagens beslul. Några nya avgörande skäl för att ändra beslulinnehåller inle budgetpropositionen. Vi anser därför, herr talman, atl ävenregeringen bör respektera beslul. När beslöl all rullandefastställa slutgiltiga ramar och en planeringsram för det tredjeårel var avsiklen att ge kommunerna en fast grund för sin planering avgymnasieskolan under elt någol längre tidsperspektiv. I regeringens förslagskulle skolhuvudmännen ivingas till drastiska ingrepp i sin organisation medmycket korl lidsvarsel. Utskottets nu fattade beslul ger dem en drygivåårsperiod för alt anpassa sin organisation. Det anser vi vara till gagn förkommunerna. Jag vill efter denna inledning la upp denviktigaste frågan, som ulskollel behandlar i detta betänkande, nämligen denframlida utformningen av gymnasieskolans yrkesutbildning. Vi moderaler sägernej till regeringens och utskottsmajorilelens förslag om en ulökning av den nubedrivna försöksverksamheten. Vi gör det inle därför att vi motsätter ossförändring. Tvärtom är vi del parti som än något annat avriksdagens parlier påvisade svagheterna i del nuvarande systemet Vi gör deldärför alt ÖG Y-förslagel, som ligger lill grund för försöksverksamhelen, harför slora brister och inle ger den kvalilel i ulbildningen som vi önskar. Modellen innehåller oacceptabla schabloniseringar, däringen egentlig hänsyn las lill de olika yrkesutbildningarnas speciellakaraktär. De arbels-platsanknulna inslagen riskerar genom elevens slällning påarbetsplatsen all bli en förlängd praktisk yrkesorientering. Förlängningen avutbildningstiden lar inle hänsyn lill de olika utbildningarnas fakliska behovav yllerligare undervisningslid.