prot · GC0986 · 1988-12-31 00:00:00 — "Vär stund på jorden, kamrater, skall bli den stunddä vi återupprättar respekten för människan och naturen i samspel! Vi skallunder vår livstid återskapa vår barndoms gröna ängar, rena friska luft ochklara källsprång." Citatet härrör frän socialdemokraternas senaste kongress.När sagt detta danade applåderna bland kongressdeltagarna, om jaginte minns fel. Kanske t.o.m. några av socialdemokraternas ledamöter i skatteutskottetapplåderade för fullt. Det minister hävdade före valet handlade omen historisk omvändelse inom socialdemokratin, en historisk uppgift försocialdemokratin, nämligen att ta miljöfrågorna pä allvar. undrar jag omsocialdemokraterna i skatteutskottet med i spetsen förståttinnebörden av uttalande. Det finns tyvärr inget tecken som tyderpä det i det aktuella utskottsbetänkandel. I stället avstyrker man varjemiljöintention. Ordsvallet var imponerande i valrörelsen, ochorden blev allt starkare för varje säl som flöt i land på . servi facit, inte bara i form av våldtäkt av Bratteforsåns dalgäng och inte bara iform av en handelspolitiksom göder miljöförstöringen, inte bara i form av en mycket tafflig miljö- ochenergipolitik, utan också inom skatteområdet. Det finns förmodligen en riksdagsmajoritet som tycksställa sig bakom en modell för en fastighetstaxering, som innebär att miljö-och energiinvesteringar straffbeskattas i stället för att uppmuntras. Enriksdagsmajoritet tycks ställa sig bakom dagens betänkande, i vilketmajoriteten avstyrker att miljömål skall införas i skattepolitiken. Det tyckerjag är häpnadsväckande. Varför avstyrker socialdemokraterna i skatteutskottetkravet pä att miljömål skall införas i skattepolitiken? Jag vill fä ett konkretsvar pä den frågan. En riksdagsmajoritet hotar att ställa sig bakom enbeskattning av tjänstebilar, nägot som faktiskt leder till ökad bilism, ökadekoldioxidutsläpp och ökade kväveoxidutsläpp, trots att vi i harbeslutat att kväveoxiderna skall minska och att koldioxiderna inteskall öka. Det märkliga nu är att en majoritet inte är villig att setill att kvävenedfallet minskar genom den lilla åtgärd som det står iskatteutskottets betänkande alt vi kan vidta. Övergödningen i havet beror framför allt på kvävet, ochkvävet kommer främst från bilismen. Jag tycker det vore lämpligt att enriksdagsmajoritet gav sitt stöd åt de grönas reservation nr 25, som innebär ettlitet steg av alla de små steg som måste tas för att komma till rätta medkväveoxidutsläppen, dvs. stoppa schablonbeskattningen för tjänstebilar. Är intemiljön värd detta lilla, lilla steg, , , Bo Lundgrenoch ni andra? Miljöpolitiken är inget isolerat. Det är ingen sektor medvattentäta skott mot andra politiska sektorer. vill intedebattera miljöpolitik, och han förstår inte att skattepolitik och miljöpolitikhänger ihop. Det är tragiskt. Miljö- och naturresursmäl måste alltså varamålsättningar för skattepolitiken. Grundläggande för en skattepolitik som är miljörelateradär att skatt och avgifter på arbetsfiden sänks radikalt, att kostnaden förarbete sänks och att skatter och avgifter på energi höjs lika radikalt. Låga energipriser har varit en målsättning bäde förindustri och den politiska makten . Ännu ,efter den s.k. oljekrisen, innehåller den förda politiken föga somuppmuntrar till hushållning och renare energiformer. Tvärtom har vi enfasfighetstaxering på gång som kommer att göra investeringar i ny energiteknikmer eller mindre olönsamma. En analys av kostnadsutvecklingen när det gäller energi åden ena sidan och arbetskraft å den andra talar sitt klara språk. I fastpenningvärde har energipriserna generellt sett ökat med sedan 1950.För arbetskraften har kostnaderna och i fasta priser ökat med 375 %under samma tidsperiod. Av denna ökning är ungefär två tredjedelar ökadeskatter och ökade avgifter. En sådan utveckling i kostnadsrelationerna ledernaturligtvis till en stor inverkan på samhällsstrukturen. Hela miljörörelsen reagerar mot det här. Detgäller de gröna. med ispetsen, och det gäller resursekonomer och humanekologer världen över. Varförgör vi då det? Jo, återvinning, återbruk, reparation, kultur, värd ochundervisning är arbetskrävande verksamheter. arbete ochenergi har inneburit att energiintensiv nytillverkning har gynnats på bekostnadav arbetskraftsintensiv återvinning och underhäll. Det betyder attprylkonsumtionen baserad på ändliga naturresurser har gynnats på bekostnad avresurshushållning. Slit-och-släng-mentalitet och trendprylar har gynnats, medankvalitet har missgynnats. Allt detta är en följd av bl.a. skattepolitiken. Vihar fått en politik som präglas av tillväxtfundamentalism i stället förekonomisk-ekologisk realism. , numera ordförande i , säger så här, och då vill jag att speciellt Bo Lundgrenhör på, eftersom är en gammal moderat kompis till honom: "Helt avgörande är inställningen tilltillväxtsamhället, dvs. villigheten att ta upp en seriös diskussion ommaterialismens avigsidor, om nödvändigheten av att modifiera både livsstil ochkonsumtionsmönster." Inget av de gamla riksdagsparfierna har stötttanken på att förändringar i vårt sätt att leva är nödvändiga. Ni villtydligen, framför allt och och tyvärr ävensocialdemokraterna, inte acceptera att miljökrisen till väsentliga delar är ettresultat av vår ständiga jakt på materiell tillväxt. Självklart är den härdiskussionen mycket obekväm, särskilt i en valrörelse, men den måste ändå kunnaföras. Vi måste inse att det konsumtionsmönster vi i en liten del av världenägnar oss ät är orimligt i global skala. Jag skulle vilja få ett svar fränframför allt de tre partierna i den grå triangeln, , folkparfiet ochsocialdemokraterna, om ni anser att värt konsumtionsmönster är realistiskt attöverföra i global skala. Är det realistiskt eller inte? Om inle, varför sägerni dä att vi skall ha mer av samma konsumtionsmönster? Det är faktiskt sä att vi tillhör det folk pä jorden somskitar ner mest per capita, som slösar mest av jordens ändliga naturresurserper capita och som mal ner naturresurser snabbast till avfall och rök. Det ärfaktiskt sä att naturresurserna har haft årmiljoner på sig att växa ochproduceras. De här gör vi slut på under nägra fä historiska ögonblick, bl.a.med hjälp av den skattepolitik som inte minst den grå triangelns partierförordar. Jag beklagar att framför allt och är sä extrema tillväxtfundamentalister som de är. Jag tror att manmåste börja diskutera tillväxtens innehåll och inte vara sä fruktansvärtpräglad av fundamentalism. I miljöfrågorna är socialdemokraternavågmästare. De har att söka stöd hos moderater och folkpartister eller hos detgröna bältet. Tyvärr väljer de nästan konsekvent att söka stöd så att miljönblir förlorare. Inom fördelningspolitiken är det samma sak.Socialdemokraterna är vågmästare. Antingen söker de stöd hos Bildt ochWesterberg eller ocksä kan de söka stöd i det gröna bältet. Jag tror det ärviktigt att det gröna bältet i - miljöparfiet de gröna, ochvpk - gemensamt försöker ta ett ansvar för att förmå socialdemokraterna atttänka om. Partiegoismen måste vika för en gemensam regnbågsfront mot den gråtriangeln Feldt-Westerberg-Bildt i fördelningspolitiska frågor. , vpk och de gröna har förvisso olikagrundvärderingar i en rad frågor, men det finns ocksä gemensamma tungagrundbultar när det gäller fördelningspolitiken. Vi borde kunna bilda engemensam regnbågsfront när det gällermomsen bort pä mat, skatteutjämning och en inkomst-skatteskala somskyddar låginkomsttagare. Parfierna har litet olika infallsvinklar och olikafinansieringsalternativ inom dessa tre områden. Det är förvisso sant. Men nogär skillnaden mindre mellan oss tre än den spännvidd som råder inomsocialdemokratin. Jag är också övertygad om alt stora grupper inomsocialdemokratin, inte minst inom fackföreningsrörelsen, skulle ställa sigbakom en regnbågsfront, även om den skulle utmana den nuvarandesocialdemokratiska ledningen med i spetsen. Jag anser att partiegoism måste vika för sakpolitik ochför vårt gemensamma ansvar att skydda de sämst ställda i samhället, när nu dengrå triangeln allt klarare framträder som bärare av de sämsta sidorna hostraditionell högerpolitik. Det framgår av skatteutskottets betänkande att det grönabältet anser att skattepolitiken skall inriktas på tre mäl - vilket vi ocksåhört här- miljömål, fördelningspolitiska mål och regionalpolitiska mål. Dettasynsätt skiljer sig radikalt frän den grå triangelns värderingar därtillväxtfundamentalism och konventionella tillväxtmäl är helt dominerande. Jag vill än en gäng betona att socialdemokraterna ärvågmästare. Ni skulle tillsammans med en regnbågsfront driva frågan om enrättvis fördelningspolitik. Ni har själva att välja att antingen söka stöd hosfolkpartiet och eller hos oss andra. Miljömål, fördelningspolitiska mål ochregionalpolitiska mål är viktiga för skattepolitiken. Jag yrkar därför bifalltill de grönas reservation nr 5, vilket innebär ett stöd för såväl enmiljöpartimotion som en centermotion. När det gäller inkomstskatten för yrkar jag bifalltill reservation 11, vilken bl.a. innefattar krav på ett ordentligt höjtgrundavdrag och endast marginella skattesänkningar för höginkomsttagare. En annan fördelningspolitisk fråga är momsen pä mat. Jagyrkar bifall till reservation 14 från de gröna, och jag hoppas att det är sislagången som , vpk och går ut med olika reservationer resp.ett särskilt yttrande i den här frågan. Vi borde på något sätt kunna skriva ihoposs. Denna fråga kommer att utvecklas vidare av i hans inlägg. I reservation 17 yrkar , moderatasamlingspartiet och att en utredning bör se över barnpensionerna.Jag instämmer i detta fall i argumentafion. I reservation 21 behandlas frågan om förmän av fritjänstebil. Eftersom det är en miljöfråga har vi kommit i total konfrontationmed moderata samlingspartiet. Det är tyvärr inte helt ovanligt. harbeslutat, även och , att kväveoxiderna skall minskamed fram till är 1995. Samma riksdag har beslutat, även , att koldioxidutsläppen inte får öka. Man mäste dä vidtaåtgärder för att hejda bilismens tillväxt. Vi måste komma ner till samma niväpå bilismen som rådde år 1981-1982, dvs. Vi var inteförskräckligt fattiga, och vi hade det inte förskräckligt eländigt år1981-1982. Om vi inte klarar av detta, klarar vi absolut inte heller av att nåde mäl som naturen sätter. Bilismen ökar ärligen . Kväveoxidutsläppen fränbilismen ökar trots införande av katalytisk avgasrening, och koldioxidutsläppenkommer vi tyvärr inte alls åt med rening. brukar i denna kammaren hårt driva frågan omkoldioxidutsläpp. av koldioxidutsläppen kommer frän bilismen, och jag haröver huvud taget aldrig hört någon moderat säga något om hur man skall kommatill rätta med de ökade koldioxidutsläppen från just bilismen. Det vore kul atthöra redogöra för detta. Det vore mycket intressant. Skall vi inte ha ekonomiska styrmedel, som brukartala om, exempelvis höjd skatt pä bensin? Vad är det annars för vits med att hamål om man inte på nägot sätt försöker uppfylla målen? Jag yrkar bifall tillreservation 21, och jag tar för givet att många andra ledamöter också kommeratt rösta för den vid voteringen. Jag yrkar också bifall till reservation 32, i vilkenmiljöpartiet föreslår - i enlighet med vår syn på global solidaritet - attavdrag för gåvor till tredje världen accepteras. Vi är principiellt emotavdragssystemet, men just detta fall är det gyllene undantaget. Jag hoppas vifår stöd av vid voteringen, eftersom faktiskt har sammainställning. I reservafion 35 föreslår och attett sårskilt inkomstslag införs för kulturverksamhet. Jag yrkar bifall till denreservafionen. har gått samman med folkparfiet och moderatasamlingspartiet om reservation 36 som gäller krav på utredning om införande avs.k. Vi från de grönas sida ser problem med detta och villdärför ha frågan utredd. Det är värt en utredning om man genom ettnyetableringskonto kan ge människor möjlighet att utnyttja sin kreafivitet. Vibehöver fler småföretag i landet, och vi behöver ta till vara idéer.Småföretagen med sina idéer och sin kreativitet behövs som en motvikt till denkonservatism, stelbenthet och oförmåga till nytänkande som dominerar bland destora bolagen. Jag yrkar bifall till alla reservationer som harundertecknat. I övrigt anser jag att kärnkraften snarastskall avvecklas, eftersom ingen mänsklig varelse, inte ens politiker, kan taansvar för dess följder. 91 BOLUNDGREN (m) repHk: Jag blir uppriktigt sagt skrämd när jaglyssnar till hur utvecklar sin retorik om tillväxtsamhälletsfasor. Man kan diskutera hur den ekonomiska tillväxten används. Men denekonomiska tillväxten har ändå gjort att vi i inte längre lever i ettfattigdomssamhälle. Jag vill fråga : När skulle tillväxten hastoppats, 1880 eller 1925? Var det så skulle se ut ? Hur sersituationen ut i ett land som med låg tillväxt och dålig ekonomi? Därklarar man inte att lösa nägra miljöproblem, eftersom det krävs resurser förinvesteringar i miljövänlig teknik, något som vi är ganska duktiga pä iSverige. Hur skall man i tredje världen klara sig frän svälten omman inte har tillväxt i de länderna? förordar att man i Sverigeskall få rätt fill avdrag för gåvor till tredje världen. Men han förnekar däalldeles uppenbart möjlighetenatt dessa länder genom egna insatser kan komma ifrän sitt fattigdomssamhälle. talar om en regnbågsfront. Men det gälleratt dä komma ihåg vad en regnbåge egentligen är. Många försöker nä fram fillregnbågen, men det klarar man aldrig eftersom regnbågen egentligen inteexisterar. Det är fråga om ett optiskt fenomen som försvinner i intet. Man måste ha en helhetssyn när det gäller miljöpolitiken.Det är intressant att här talar om säldöd och de salar som flöti land. Det var nägot som politiskt exploaterade taktiskt,eftersom det är ett politiskt parti med taktiskt tänkande. Man exploateradedetta för att skapa miljödebatt när det i realiteten var fråga om en ensjukdom. Det var en sjukdom som kunde ha bekämpats med en sådan teknik somBirger ville förbjuda forskningen att utveckla. talar om kväveoxiderna från bilismen. Ettsätt att förbättra situationen vore naturligtvis att ersätta en bil utanavgasrening med en ny bil som har avgasrening. Man måste även ha en helhetssynnär det gäller koldioxiden, och se till atl de utsläpp som sker kan hanteras inaturen. Men vägrar att inse vad som krävs för att ersättakärnkraft. Jag blir skrämd när jag hör hans retorik, som egentligen innebär att han vill driva fillbakafill det fattigdomssamhälle vi hade . 92 () replik: nämnde att det vore önskvärtatt vpk, och framöver avger gemensamma reservationer. Vihar en gemensam syn när det gäller miljön och behovet av att rädda den natur vihar, en bättre resursanvändning och en bättre energipolitik osv. Men när mantalar om ekonomiska styrmedel och om hur man skall påverka människor, hängerdetta ocksä ihop med det ekonomiska system som man har i samhället. Om vi intehar riktigt samma syn på hur det ekonomiska systemet skall bäras upp avsamhället, kan vi faktiskt inte avge gemensamma reservationer. Vi har olika synpå frågan om människors frihet. vill med styrmedel tvingamänniskor pä ett sådant sätt atl de egentligen mister sin frihet. Vi tycker i att ävenom man skall rädda miljön mäste människan ha en viss frihet också i fortsättningen,och det är där våra vägar skiljs åt. Jag beklagar att det inte finns en sådansamsyn att vi kan skriva ihop oss, men föreligger det vissa skillnader somgör att vi inte kan det. 93BIRGER () replik: Jag börjar med . De trepartierna har ändå en gemensam syn när det gäller momsen på mat. När det gällerkommunal skatteutjämning har vi snarlika syn, och när det gäller att se tillatt låginkomsttagare inte förlorar har vi också en gemensam syn. Jag tycker attdet är viktigt att ta vara pä det här. När det gäller ekonomiskt system förstår jag inte riktigtvad menar. Vi använder i stort sett samma ekonomiska styrmedelsom . Sä det var väl atl ge ammunition till att använda motcentern. Vi värnar kanske mer om den riktiga marknadsekonomin ännågot annat parti här. Vi är ju livrädda för EG-anpassningen som leder till enblå planekonomi, där allt fler beslut fattas i allt färre styrelserum hos alltstörre multinationella företag. Det är livsfarligt. Jag skall läsa upp ett citat fränKjell-Olof , ur . Vid ett besök på i han så här om ekonomisk tillväxt: "Ser vi det ur ekonomisk effektivitetssynpunkt ochtillväxtsynpunkt är det uppenbart att vi skall offra . Jag kan intehitta någon annan lösning som ger bättre avkastning. Och varför skall vi göradet? Ja, vi vill ha ekonomisk tillväxt! Vi struntar i om vi förstör någratiotal mil kust i det här landet. Det finns hundratals mil kuster längsMedelhavet och andra hav." Det var ett ordagrant citat från bandinspelning, refererati GT och Miljö och Framtid. Det är väl så här. Visst behövs det tillväxt på mångaställen. När Per och arbetade med enhård social verklighet och man höjde den materiella tillväxten, då hände detatt också människors välbefinnande ökade. Men om vi höjer den materiellatillväxten, är det inte alls säkert att människors välbefinnande samtidigtökar. Här blir sambanden mycket mycket mer komplicerade än de var på den tidsom talar om. Det finns gränser för tillväxten. Vi kan inte köra hurmycket bil som helst, det klarar vi inte av, och vi kan inte flyga hur mycketsom helst. Det är tyvärr bara så. Sedan är det självklart att en solidariskpolitik mäste innebära att vi i vår del av världen inte gör slut pånaturresurser på det sätt som vi gör , för då räcker de inte fillu-länderna. Vi kan inte pracka på dem vår dåliga teknik. Vi har enmycket primitiv teknik. Ta kärnkraften exempelvis, som tycker är säfruktansvärt effektiv och bra. av energin i kärnbränslet utnyttjas iverkligheten i elvärmen - ett slöseri utan like! Slutligen vill jag säga att det inte var vi somexploaterade säldöden. Det var ett annat parti, som älskar bilismen, nämligenfolkpartiet, som t.o.m. hade valaffischer med salar. Det var just rätt parti.Så vänd er till , ! 94 BOLUNDGREN (m) replik: Citatet av vad sade färrimligen diskutera med och andra, och dämöjligen i en annan debatt, men det är sin sak. Den principiella frågan är viktig här: Behövs tillväxt? Nuskall vi inte försöka krypa ifrån den. Jag har inga fler repliker i detta replikskifte,men har en till. I behövs ingen tillväxt nu - vi har haft förmycket, enligt . Då är naturligtvis en relevant fråga: När skulleden ha slutat? Kom ihåg att tillväxten på den fiden skedde genomproduktionsmetoder som var betydligt värre ur miljösynpunkt än deproduktionsmetoder som man , tack vare teknikens utveckling, kan använda sigav. Jag villocksä fråga: Vilken teknik menar att man skall fä Som jag sade, riskerar de ju svält i den modell stårför. Föra fillbaka det svenska samhället, inte utvecklatekniken. Vad skall man då kunna ge till de underutvecklade länderna? Jo,avdragsrätt för gåvor, sade . Säldöden valde jag som exempel pä hur miljöpartietsteknikfientlighet kan slä. Det är korrekt att faktisktförespråkade ett stopp för den forskning som skulle kunna utveckla botemedelmot det virus som orsakade den s.k. säldöden. 95 () replik: När vi i talar om ekonomiskastyrmedel, är det inte bara fråga om styrmedel för att få till stånd en bättremiljö eller en bättre resurshushållning utan också om sådana ekonomiskastyrmedel som ger människor möjlighet att utveckla ekonomisk handlingskraft,och där har partierna inte riktigt samma syn. Vad beträffar matmomsen vill jag säga att hade erreservation gällt ett principiellt uttalande om att sänka momsen på mat, dåhade vi naturligtvis kunnat samskriva oss om det. Men är ju denreservationen oerhört detaljerad, och som jag sagt tidigare anser vi det intemöjligt att här i åstadkomma en utformning exakt i detalj. Det viktiga är principen, och sedanfår man se vilka förslag som kan läggas fram av den administrativa sakkunskapsom finns i samhället. Därför har vi skjutit över den här frågan till skatteutredningen,eftersom vi tänker ta in den som en del i den kommande skattereformen. 96BIRGER () replik: Jag tycker att det är väldigt vikfigt medvalfrihet. Det är därför vår skattepolitik har en sådan fördelningspolitiskprofil att även låginkomsttagare skall ha valfrihet, t.ex. när det gällerbarnomsorg - man skall ha rätt att vara hemma hos smä barn, osv. Jag inser attvi naturligtvis också måste ge någonting, om vi skall kunna samarbeta när detgäller momsen och den kommunala skatteutjämningen. Självfallet är vi öppna fördiskussioner. Till vill jag säga att motståndskraften hosdjur, salar t.ex. eller fiskar, i ett sjukt hav sjunker högst avsevärt. Det ärdetta som är intressant. Man kan inte bara medicinera bort allfing. Att åtgärdaorsakerna fill sjukdom är både billigare och effektivare, även om det ledertill att vi tillsammans faktiskt fär åka litet mindre bil, om vi tillsammansocksä fär gä över till ett biologiskt jordbruk som minskar kvävetillförselntill havet, om vi inte i fortsättningen kan köpa klorblekt papper. Någontingfår vi betala, litet bekvämlighet kanske. Men det är det väl värt. Hur stor tillväxten än är, , kan vi inte köpaoss ett nytt hav, och vi kan inte köpa oss en ny skog. Dessutom är BNP ettovanligt ointelligent mått på tillväxten. Det mäter omfånget, kvantiteten, intekvaliteten. Om jag åker hem till , i någonstans, ochdiskar hans disk, och åker hem till mig och diskar min disk, och vitar betalt avvarandra, då ökar tillväxten. Inte speciellt lyckad fillväxt, vad? vi biltill varandra, så köper vi en massa bensin och gör slut pä ändliganaturresurser. Då ökar tillväxten, men det är inte speciellt intelligenttillväxt i det här fallet. Sedan släpper vi ut så mycket kolväten från vara bilar attvåra barn fär allergichocker och mäste föras till sjukhus. Vad händer då, BoLundgren? Jo, dä ökar tillväxten. Inte speciellt intelligent tillväxt detheller. Pä vägen hem, när jag skall hem till mig och Bo Lundgrenhem till sig, krockar vi med , så att bilarna skadas. Bilarnamäste lämnas in på reparation, och då ökar tillväxten. Men det är fortfarandeinte speciellt intelligent tillväxt. Lät oss tala om intelligent tillväxt, inte om tillväxtanonymt utan om tillväxtens innehåll. Det är det som är väsentligt. Tredje vice talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. 97ANITA (): Det är en lång och intressant debatt som harpågått i denna kammare om skatterna. Efter att ha lyssnat till minameddebattörer blir jag emellertid ganska överlycklig över att finansministern idet här landet heter , och det tror jag att många av svenskafolket skulle kunna instämma i. I olika massmedier har vi matats medhur orättvist vårt skattesystem fungerar, och en del har förfasat sig över hurfinansministerns utspel kommer att drabba skilda kategorier av människor. Många medborgare har av förståeliga skäl blivit djuptoroade och upprörda, och inte har det blivit bättre av att många deltagare idebatten inte gjort speciellt mycket för att tillrättalägga de grövstafelaktigheterna. Här har man skrivit om hur en familj drabbas av attreseavdraget till och frän jobbet skulle ändras till att omfatta endast resormed egen bil som överstiger sammanlagt per dag. Men det finns ju, som mänga av er vet, inte nägot konkretförslag av den innebörden. Därför kan det tyckas märkligt att uppgiftslämnarnatill en del tidningar inte drar sig för att lämna uppgifter som inte är heltrelevanta. En enig socialdemokratisk partikongress beslöt för två årsedan att arbeta för en total skatteomläggning. Man gav efter en bredremissomgång tämligen utförliga besked om vilken skattereform vi skulle ha i framtidenoch hur den skulle vara utformad. I vårt valmanifest, , inför 1988ärs val har det tämligen utförligt sagts hur den reformeringen skall gä tilloch vad vi vill uppnå. Vi gick alltså inte ut till väljarna med några lögnernär det gäller skatterna. Jag kan gärna bistå med ett exemplar avvärt valmanifest, om han så önskar.