prot · GC0919 · 1988-12-31 00:00:00 — I stället anser att det ejbehövs fillstånd från gränsälvskommissionen. Förmodligen behöver gränsälvsöverenskommelsen justeras såatt det inte råder osäkerhet om gränsälvskommissionens kompetensområde. Motbakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Avser statsrådet att vidta åtgärderför att få fill stånd en översyn av aktuell lagstiftning? 1988/89:182 av () till miljö- ochenergiministern om sammansättningen av gränsälvskommissionen: I gränsälvskommissionenskompetensområde ingår att vaka över vattenområdena i gränsen mellan Sverigeoch . I gränsälvs överenskommelsen står det att "särskild viktskall fästas vid naturvårdsintresset; sä långt möjligt skall fiskbeståndettryggas och förorening av vattnet motverkas". Med hänsyn fill gränsälvskommissionens stora betydelse urmiljövårdssynpunkt, borde gränsälvskommissionen i likhet medkoncessionsnämnden innehålla stadgad kompetens av en ledamot som har erfarenhetav frågor som faller inom verksamhetsområdet för . Motbakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Avser statsrådet att vidta någonåtgärd för att garantera gränsälvskommissionen den kompetens som beskrivitsovan? 1988/89:183 av () till socialministernom förskrivningen av metadon åt aidssjuka narkomaner: Över hundra HIV-positiva tunganarkotikamissbrukare väntar på metadonbehandling. Personalenvid har åter slagit larm om att svårt sjukaaidspafienter in i det sista tvingas jaga knark på gatan, med allt vad detinnebär av kriminalitet, prosfitufion och fortsatt smittspridning. Medanledning härav vill jag fråga socialministern: 1988/89:19 Vilkaomedelbara åtgärder avser regeringen att vidta för att eUminera väntetiden fill metadonbehandling och möjliggöra förskrivning av metadon ,, ,, , ] ~ på humanitära grunder till aidssjuka narkomaner?Meddelande om frågor 1988/89:184av () till arbetsmarknadsministern om ersättningen vidAMS-utbildning: När någon blir arbetslös och söker ett nytt arbetemen saknar utbildning för detta kan vederbörande erhålla AMS-utbildning. Denersättning som då utgår tiU den arbetslöse under utbildningsfiden baseras påinkomsten från det tidigare arbetet. uppstår väntetider innan man fården önskade utbildningen. utgår arbetslöshetsersättning.Den energiske tar kanske ett tillfälligt arbete . Lönen för ettsådant fillfälligt arbete är vanligtvis lägre. Ersättningen under utbildningstidenkommer då att baseras på det senaste arbetets löneläge. Anser arbetsmarknadsministern att det är riktigtatt den som i stället för att gå arbetslös tar ett tillfälligt arbete skall"straffas" med lägre ersättning ? Kan vi förvänta oss någon åtgärd från regeringenssida? 1988/89:185av () till jordbruksministern om åtgärder mot doping av hästar: utsätts svenska och utländska hästar fördjurplågeri. Metoderna är många, en del primifiva, andra mer avancerade. Allagår de naturligtvis ut på att få hästarna att hoppa högre i en ständig karusellav tävlingar, där hästarna bara blir ett redskap för att vinna prispengar ochfå tidningsrubriker. Dopingoch barrering är förbjudet såväl i som internationellt -trots dettaförekommer det. Vad ämnar statsrådet vidta för åtgärder för att denlag som finns följs och har statsrådet för avsikt att ta inifiativ i dennafråga såväl nationellt som internationellt? 1988/89:186av () till miljö- och energiministern om avveckling avPVC-plast i förpackningar: Våra PVC-förpackningar är via sopförbränningen enav de största förorenarna i det svenska sopberget. Utsläppen består bl.a. avklor, som bidrar fill försurningen, samt det supergiftiga ämnet dioxin. Dessaförpackningar måste stoppas. Naturvårdsverkethar känt till farorna men har efter överläggningar medfabrikanterna kommit fram till att PVC-förpackningar-na skall få användas äveni fortsättningen. Mot bakgrund av ovanstående vill jag frågastatsrådet vilka 124 åtgärder som kommer att vidtas. 1988/89:187av () till miljö- och energiministern om personalläget pålänsstyrelsernas naturvårdsenheter: Miljötillsynen fungerar inte.Personalläget på länsstyrelsernas naturvårdsenheter är prekärt med mångavakanser och hög personalomsättning. Detta medför att tillsynsverksamheten intekan skötas som den borde. Jag vill fråga miljö- ochenergiminister vilka åtgärder hon tänker vidta. 1988/89:188 av () till statsministern omSveriges engagemang i : Striden om förmodadenaturrikedomar har hårdnat . har hävdat att omsorgen ommiljön skall vara vägledande för det svenska engagemanget i . Sverigehar som medlem i Antarktis-fördraget ett ansvar att nu leva upp till löftet. Är statsministern beredd att aktivt verka för attAntarktis blir en världspark där bl.a. mineralutvinning förbjuds? Har Sverigesengagemang i exploateringssyfte? 1988/89:189 av () tillarbetsmarknadsministern om ytterligare medel för regionalpolitiska satsningar: Efterfrågan på regionalpolitiskamedel är stor. Därför är statens industriverk (SIND) i behov avytterligare medel för regionalpolitiska satsningar för att kunna behandla deärenden som inkommer under innevarande budgetår. Med anledning av detta vill jag tillarbetsmarknadsministern ställa följande fråga: Är arbetsmarknadsministern bereddatt medverka till att ytterligare medel anvisas till SIND för regionalpolitiskasatsningar? 1988/89:190av () till kommunikationsministern om allmän stopplikt vidjärnvägsövergångar: Antalet personer som dödas ochskadas vid järnvägsövergångar ökar . skadadestotalt 90 personer, och dödades totalt 84 personer. Ser men pådet totala antalet olyckshändelser i järnvägsdrift kan man konstatera att detunder ovan nämnda år inträffade totalt 1 126 olyckshändelser. Orsaken till olyckshändelserna är givetvis varierande. Ochdet finns inga entydiga lösningar för att förhindra de olika olyckorna. Men enmycket enkel och effektiv lösning på olyckor som sker vid järnvägsövergångarborde vara obligatorisk stopplikt vid alla järnvägsövergångar. Jag villdärför fråga kommunikationsministern: Är kommunikationsministern bereddatt genomföra allmän stopplikt vid alla järnvägsövergångar? 10 protokoll 1988/89:18-19 Prot.1988/89:19 1988/89:191 av () till miljö- ochenergiministern om ersätt-8 november 1988 ning till kommuner för vissakostnader med anledning av : Meddelande omfragor Förra åretbegärde riksdagsledamöter från att särskilda medel skulleutbetalas till de kommuner som haft betydande kostnader på grund avTjernobylolyckan. Miljöministern svarade nej på detta. Tjernobyl har orsakat kostnaderunder mer än första året efter olyckan. har för Örnsköldsvikskommuns del inneburit . i extra kostnader för mätningar avsvamp, älgkött, bär, frukt, m.m. Det torde vara likadant i de andra drabbadekommunerna. Det går så långt att kommunerna överväger att ta ut dessa kostnaderi avgifter. Mätningar måste göras kontinuerligt eftersom det är en mycket storvariation mellan mätningsfillfäl-lena. kommun har också gått in med enbegäran om extra medel för sina kostnader. Avser regeringen medverka till enordning där landet som helhet solidariskt ställer upp för de kommuner somfortfarande - och framöver - har extra kostnader till följd avTjernobylolyckan? 1988/89:192 av () till justifieministern omstatens skadeståndsansvar vid fel eller försummelse vid myndighetsutövning: Rättssäkerheten för enskilda medborgare gentemot felaktigamyndighetsbeslut är en fråga som har debatterats ofta. Det senaste faUet somuppmärksammats är bilhandlare , som trots att han befunnitsfelaktigt misstänkt för grova skattebrott och åsamkats ekonomisk skada genomett felaktigt myndighetsbeslut själv får bära den skada han åsamkats. Enligtfingsrätten i kan bara grava felbedömningar från myndigheter varaskadeståndsgrundande. Tingsrätten tyckte inte 2,7 miljoner var en grav förlust,inte heller att det var gravt att myndigheten felaktigt anhållit honom. Ännu ärinte ämbetsmannaansvaret återinfört. Skadeståndslagen tycks vara otillräcklig. På vilket sätt avser regeringen attinom detta område öka rättssäkerheten för de enskilda gentemot myndigheternasagerande? 1988/89:193 av () tillkommunikationsministern om utbyggnaden av kabelnät för TV: försöker i vissa fall istrid med berörda kommuners önskemål bygga ut ett TV-kabelnät i landet.Eftersom inga andra företag torde få möjUgheter att skapa ett kabelnät utantUlstånd från och ersättning tUl berörda kommuner sätts därmed konkurrensen urspel. Är regeringen beredd att ingripaför att säkerställa en konkurrens på Uka villkor i fråga om utbyggnad avkabelnät för TV? 1988/89:194 av () till finansministern omberäkningen av bilförmån vid taxeringen: anvisningar för hur värdet av fri bil skall beräknas vidtaxeringen står bl.a. följande att läsa: "Medbil avses både personbilar och andra bilar som utnyttjas eller kunnat utnyttjasi huvudsak för personbefordran (t.ex. lätta lastbilar med skåpkaros-seri).Förmånsvärde beräknas däremot inte för tung lastbil eller buss." Exempletlätta lastbilar med skåpkarosseri innebär att taxeringsmyndigheterna anser att"" är en sådan bil som kan utnyttjas för personbefordranoch därmed skall beskattas som bilförmån. Detta trots att "VWPick-up" saknar möjligheter att transportera flera än en person utöverföraren. "VWPick-up" förekommer inte i lista över lätta lastbilarsom kan medföra förmånsvärde. Medhänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga fill finansministern: År finansministern beredd att ge riksskatteverketsådan vägledning att lagstiftarens andemening blir klar för landetstaxeringsnämnder, dvs. att "" inte är att hänföra fillgruppen lätta lastbilar med skåpkarosseri? 1988/89:195 av () till statsrådet om rätten för flyktingar att få förenasmed sina anhöriga: Den svenska flykfingpolitiken borde präglas avgenerositet med skydd för de mänskliga rättigheterna - att få förenas med sinaanhöriga. Så är inte allfid fallet. En sådan rätfighet borde enligt mittförmenande ofta vara rådande särskilt för äldre flykfingar som kommer tillSverige för att förenas med sina anhöriga i vårt land. Enligtregeringens egen deklaration kan det vara angeläget att undvika beslut somframstår som stötande för den allmänna rättskänslan eller humanitetens krav. Min fråga tillinvandrarministern är: Vilken åtgärd är invandrarministern beredd attvidta för att åstadkomma en mer generös tolkning av lagen? 1988/89:196av () till jusfitieministern om kriminaliseringen avnarkotikakonsumtion: Enligt uppgifter i massmedia har den skärpning somskedde av narkotikastrafflagen fr.o.m. blivit verkningslös iså mening att inga ingripanden har gjorts med stöd av den utvidgade lagen. Enföreträdare för uppger att "det var väntat att detskulle gå så här". Det framgår vidare att det inte finns några ambifionerfrån departementet att föreslå några förändringar så att lagen får avseddverkan. Folkpartiethar i debatten angående en kriminalisering av narkotikabruket krävt attfängelse skall ingå i straffskalan. Efter vad som har framkommit har vistyrkts i vår uppfattning att detta är förutsättningen för att lagen skallkunna tillämpas. 1988/89:19 Jagvill därför fråga justitieministern: Vilka åtgärder ämnar justitieministern föreslå för att stadgandet angående Meddelande om frågorkriminalisering av narkotikakonsumtionen skall kunna tillämpas? 1988/89:197av () till civilministern om rätt att överklagaskolstyrelsers beslut i vissa fall: Beslutanderätten skall ligga så nära de människorsom berörs som möjligt. Men den enskilde måste ha rätt att få sin sak prövad ihögre instans. Kommunernahar, närmast genom sina skolstyrelser, makten att själva besluta om vilkaskolenheter som skall vara kvar. Om mina barns skola plötsligt läggs ned kandetta beslut inte upphävas av en myndighet på riksplanet. Den urgamla rättenatt gå till kungs har därmed upphört inom ett område som kan beröra denenskilde mycket djupt. Länsskolnämndenkan dock öppna en skola mot den kommunala skolstyrelsens uppfattning. IDrevdagen har föräldrar kämpat för att få behålla sin skola, somkommunen med minsta möjliga majoritet beslutat lägga ned. Laglydnadär väsentlig för att samhället skall bestå, men lagtillämpning som framstår somkränkande för enskilda urholkar viljan att lyda lagen. Jag vill frågacivilministern: Överväger regeringen att ge rätt att överklagaskolstyrelsers beslut fill högsta instans? 1988/89:198av () fill utbildningsministern om uppdragsutbildningeninom högskolan: har i dagarnaJO-anmält högskolan i /med anledning av dess höga andeluppdragsutbildning. Förordningenom uppdragsutbildning i anslutning till statlig och kommunalhögskoleutbildning anger vissa allmänna regler för verksamheten. Jag vill därför frågautbildningsministern: Villutbildningsministern medverka till att nuvarande regler justeras? 1988/89:199av () till finansministern om företagsbeskattningen: I en intervju i tidskriften antyderfinansministern att den omläggning av företagsbeskattningen som sannoliktkommer att genomföras medför en skärpning av skatteuttaget förföretagssektorn. Varjeskärpning av företagsbeskattningen kommer att leda till mindre kapitalbildning,minskad investeringsvilja och lägre sysselsättning. Mot den bakgrunden villjag fråga finansministern: Avser regeringen föreslå att företagsbeskattningenskärps utöver nuvarande uttag av bolagsskatt och vinstdelningsskatt? 1988/89:200 av () fill finansministern om beskattningen av pensioner: Förtidspension kan komma att utgå med retroaktivverkan. Utbetalningen av såväl retroaktiv som löpande pension kan komma attfördröjas så att utbetalning sker under ett senare kalenderår än det årpensionen avser. Tillföljd av kontantprincipen som gäller vid beskattning av pensioner kan denenskilde tvingas betala betydligt högre skatt än om utbetalningen skett underdet år pensionen egentligen avsåg. I ett aktuellt fall i förloradepensionären nästan . till följd av den försenade utbetalningen. Mot denna bakgrund vill jag fråga finansministernom han är beredd att vidta åtgärder som leder till att dessa orimligaskattekonsekvenser undviks. 1988/89:201av () till finansministern om vinstdelningsskatten: Finansieringen av de s.k. löntagarfondernasuppbyggnad sker genom en särskild vinstdelningsskatt och en extra löneskatt.Efter 1990 skall fonderna inte tillföras ytterligare medel. Omvinstdelningsskatten tas ut även efter 1990 innebär det en kraftig skärpning-uppemot 20 % - av den "normala" bolagsskatten. Det skulle i sin turleda till lägre investeringsvilja och mindre kapitalbildning och därmed ocksåtill lägre sysselsättning. Jag vill mot dennabakgrund fråga finansministern: Avser regeringen föreslå att den nuvarandevinstdelningsskatten "bakas in" i bolagsskatten ? 1988/89:202av (vpk) till finansministern om särskild kreditprövning förungdomar: Den s.k. skuldkommittén har aviserat förslag omspeciella villkor för ungdomar då det gäller krediter. I den promemoria somkommittén skickat ut föreslås att ingen under skall beviljas kreditkorteller annan kredit utan säkerhet. Beträffande krediter skulle således en nymyndighetsålder införas. Kommerförslagen att genomföras hamnar jag själv i den absurda situationen, att jag omnågra månader här i skall vara med och fatta beslut om vårt landsbudget , som statsmakterna inte anser mig varabetrodd att handha ett kontokort. Jag vill därför ställaföljande fråga till finansministern: Avser finansministern att införa särbestämmelserför ungdomar då det gäller kreditprövning? 1988/89:203av BertU Måbrink (vpk) fill arbetsmarknadsministern om nedläggningay telefontillverkning i : 1988/89:19 Ericssonshar beslutat att lägga ned sin fillverkning av bl.a. telefoner, vilket får fill resultat att ca700 personer berövas sina arbeten i . Jag vill därför ställa följandefråga till arbetsmarknadsministern: Vilkainifiafiv tänker regeringen ta för att tvinga att ta sitt ansvar försysselsättningen på berörda orter i ? 1988/89:204av (vpk) till justifieministern om ökat integritetsskydd i vissafall: Vår i långa stycken utmärktatryckfrihetslagstiftning har kompletterats med att massmedierna själva ålagtsig att följa vissa av dem själva utarbetade pressefiska regler, bl.a. i avsiktatt skydda den personliga integriteten. Dethar varit en bra ordning. Pressens självsanerande verksamhet har gjortlagstiftning överflödig. Därför är det oroande att man från sida nu signalerar förslag om en påtagliguppluckring av de pressetiska spelreglerna. Allvarliga övergrepp mot denpersonliga integriteten, som kunnat beivras av pressombudsmannen ochPressens , skulle därmed i fortsättningen kunna bli allmäntaccepterade inom massmedierna. Min fråga tilljustitieministern är följande: Avser justitieministern att förelägga riksdagenförslag till lagstiftning för att ge den personliga integriteten ett bättreskydd i de fall de pressefiska reglerna "liberaliseras"? 1988/89:205av (vpk) fill jusfitieministern om åtgärder för att skydda lokalfackförenings egendom: Vid Torslandaverken har företagsledningenanvänt sin interna säkerhetstjänst för att tilltvinga sig inträde på enfackföreningsexpedition. Bl.a. beslagtogs en film som tillhörde facket och somtillkommit för att dokumentera arbetsmiljörisker i monteringshallen.Övergreppet är, enligt en rättsjurist från LO, att likna vidarbetsgivaremetoder som användes . Volvoledningens aktuellaagerande anses bl.a. "kränka föreningsrätten". Jag vill därför frågastatsrådet följande: Vad tänker regeringen göra för att förhindra attVolvo och andra företag på detta sätt tar lagen i egna händer? 1988/89:206av (vpk) till kommunikationsministern om SJ:s s.k.miljöavgifter till : kommer SJ att betala"miljöavgifter" till . Enligt uppgift kommer denna kostnadatt vara i runda tal . per tågkilometer för korta sträckor och 1:30 kr.per tågkilometer för längre sträckor. Självfallet slår dessa avgifter hårt motden ekonomiska "bärigheten" för de små banorna. Jag vill ställa följandefråga fill kommunikationsministern: Är statsrådet beredd att vidta åtgärder för att småjärnvägsbanor, som t.ex. Frykdalsbanan, inte skall slås ut av denna s.k.miljöavgift? 1988/89:207 av (vpk) tillkommunikationsministern om visst uttalande rörande kollektivtrafiken: Statssekreterare har ien föredragning om kollektivtrafiken förebådat att det skall bli möjUgtatt "engagera folkrörelser och friviUigorganisationer som vi gör på andraområden där samhället inte riktigt svarar mot kraven." Jag villdärför fråga statsrådet följande: Har regeringen planer på att sättastatssekreterarens uttalade idé i system på fler områden inom kollektivtrafikenän de nämnde, dvs. "rena och snygga hållplatser"? 1988/89:208 av () till statsrådet om tillkomsten av en nordisk utvecklingsfond för förmånligkreditgivning till : Regeringen har i proposition1988/89:35 begärt godkännande för att upprätta en nordiskutvecklingsfond för förmånlig kreditgivning fill . Motionerrörande förslaget skall väckas . Av pressmeddelande från framgår att statsrådet tillsammans med representanter för de övriganordiska länderna undertecknat en överenskommelse om fondens inrättande. Med anledninghärav vill jag ställa följande fråga: Vad föranleder regeringen attunderteckna överenskommelsen innan fattat beslut i frågan? 1988/89:209 av (m) till utbildningsministernom högskolans ekonomutbildning: I en nyligen framlagd rapport, somväckt stor uppmärksamhet, framförde IVA kraftig kritik mot ekonomutbildningenvid våra universitet och högskolor. Delar statsrådet helteller delvis lVA:s uppfattning och avser statsrådet i så fall att med anledningdärav föreslå åtgärder för att komma till rätta med problemen? 1988/89:210 av () till statsrådetBengt om val av datautrustning för gymnasieskolan: "Skall inte SOE slaa vakt om svenska spraaket?" I rapporten och programvara förgymnasieskolan anges vad SÖ rekommenderar för skolinköp. I grupp 2 irangordningen finns ett dataprogram som är gjort av Microsoft i - ettprogram som saknar å, ä, ö. Prot.1988/89:19 SÖ:s inköpsfilosofi är normerandebåde vad gäller program och språk. Vad som rekommenderas för skolinköp ärdärför av särskild pedagogisk vikt. Meddelande om frågor Villskolministern medverka till att man undviker att satsa på dataprogram som intekan använda det svenska alfabetet korrekt? 1988/89:211 av () till statsrådet om reklamfinänsierad TV: Svenska folket nås i en växandeomfattning av utländska reklamfinansiera-de TV-program. Detta är något sompubliken av självklara skäl uppskattar. Reklamen finansierar program som deannars inte hade kunnat se. Reklamen får däremot inte användas för attfinansiera svenskproducerade program som riktar sig till svenska folket. Dettadrabbar givetvis svensk TV-produktion, svenskt kulturliv och de svenskatittarnas kontakt med det svenska språket. Avser kulturministern att vidtaåtgärder för att TV-kanaler som riktar sig till svensk publik skall kunna hasamma möjlighet att finansiera sin verksamhet med reklam som TV-kanaler som sesav svensk publik men som inte riktar sig till den? 1988/89:212 av () till statsrådet om kabelnämndens prövningsverksamhet: Det är för yttrandefriheten ochinformationsfriheten oacceptabelt att staten - genom kabelnämnden - avgör vadsom är av värde för medborgarnas informations- och yttrandefrihet. Den svenska kabellagstiftningen minner om den tid dåstatsmakten ständigt försökte stoppa det fria ordet i tryck. Redan attackerade i dikten den som vill stoppadet fria ordets spridning, på ett sätt som om det vore . En utlät sig: "Man vore dum (sen saken kommit har såvida) att vilja ljusets gagn bestrida, blott att man hindrar det att spridasitt sken till hela publikum. , och på det en dylik fara ej i vårt land måäga rum är bäst man lämnar denna vara åt mig till monopolium". rätt att värdera en TV-kanals värde föryttrande- och informationsfriheten är en ny indragningsmakt. Avser kulturministern vidtaåtgärder för att säkra svenska folkets yttrande- och informationsfrihet,oavsett vad regeringsmaktens företrädare anser vara av värde för informations-och yttrandefriheten? 1988/89:213 av () till justifieministernom kriminalvårdens nya linjeorganisation: Regeringen gav den 24 oktober 1985kriminalvårdsstyrelsen i uppdrag att utreda möjligheterna till decentraliseringinom kriminalvården. Styrelsen beslöt att företa en översynav verkets linjeorganisation. Enligt arbetsgruppens första rapport den 6 juni 1988skulle den nya 132 linjeorganisationenbestå av sex områden, relativt jämnt fördelade över hela landet. I skrivelse harkriminalvårdsstyrelsen fill regeringen lämnat ett nytt förslag. Antaletregioner är fortfarande sex, men region 1 omfattar hela : ,, och . Förslaget är en försämring jämfört med det förstaförslaget i vad gäller utredningsdirektiv, t.ex. angående förbättradekommunikafioner, reseförhållanden och service samt mot alla regionalpolitiskamålsättningar. Är statsrådet beredd att medverkatill att kriminalvårdens nya linjeorganisation formas enligtutredningsdirektiven och dessutom följer regionalpolitiska målsättningar? 1988/89:214 av () till statsrådetGeorg om åtgärder för att förhindra splittring av flyktingfamiljer: kom en ungamerikan, , till vårt land. Han skaffade arbete, bostad och träffadesmåningom en svensk kvinna som han gifte sig med. skall hanenligt invandrarverkets beslut utvisas till . Söm skäl anför invandrarverketatt har stoppat all invandring av utomnordiska medborgaresom kommer hit för att arbeta. Att det i detta fall rör sig om två ungamänniskor, självförsörjande och skattebetalande som börjat ett liv fillsammans,saknar betydelse för myndighetens bedömning. I vår offentliga invandrarpolitikfinns en ambition att medverka till familjers återförening. Jag villfråga invandrarministern: Har vi inga verkningsfulla regler som kan förhindra attfamiljer splittras? 1988/89:215 av () tillbostadsministern om ändrade låneregler för angelägna bostadsprojekt: Med motiveringen att"bostadsstödet måste bli mera rättvist" har statsrådet en översyn av bl.a. byggkostnader och statliga räntesubvenfioner.Folkparfiet har påtalat de oroande snabba utgiftsökningarna ochvälkomnar därför statsrådets initiativ. En mera rättvis fördelning av bostadsstödet är i sigangelägen. Den största orättvisan anser jag ändock vara att en växande skaraföreträdesvis unga människor inte har någon egen bostad över huvud taget.