prot · GC09107 · 1988-12-31 00:00:00 — Sändningstiderna är begränsade. I den mån utökningar hargjorls har del skett på bekostnad av andra språkgrupper. Beträffande slödel lill föreningar, tidningar, samfund,kyrkor och kultur kan man notera att ganska blygsamma belopp utgår till dessagrupper. I många fall har uppräkningarna inle varil lillräckliga för alt hällainflalionen stången. Cenlern anser all del finns ganska goda skäl all göra enordenllig ulvärdering av invandrarpolitiken med utgångspunkt i den målsällningsom har lagl fast och all denna utvärdering får utgöra underlag företl äigärdsprogram för 90-talet eflersom alll slörre grupper omfattas av invandrarpolitiken.En del av della arbele påbörjades av den invandrarpolitiska ulredningen. Tyvärrfick den utredningen inle fullfölja sill arbele. Sedan ulredningen avslutadesill arbele har del hänl väldigl myckel i vårl samhälle som motiverar all manbörjar om med detta arbete frän grunden. omfattas nya grupper av deinvandrarpolitiska målen, som inte direki diskulerades i samband medutredningen i början av 80-lalel. För många flyktingar är vistelsen i entidsbegränsad vislelse -åtminstone hoppas invandrarna del när de kommer. Deflesla vill ju återvända hem. I en reservalion las en del av problemen isamband med återvandringen upp och anslaget till Sociala missionen/,som har utarbetat ell arbetsprogram för återvändande flyktingar. Ireservationen föreslår vi au samhällel skall slödja denna verksamhel med . Jag tror atl del är myckel vikligl att man frän samhällels sida backarupp denna typ av projekt. , departementet, m.fl. har jusett över frågor som rör ålervandring. För all problemen i samband med dennaskall av behöver fler involveras i detta arbele. Vi iror altfrivilligorganisationerna kan göra myckel, och det är därför vikligl allsådana projekl slöds. 1 övrigl finns del, herr lalman, en rad bäde slora och småfrågor i detta betänkande, rnen jag väljer all spara dem lill en senare debatt.Vi kommer ju atl få anledning alt debattera invandrar- och flyktingfrågor vidytterligare ett tillfälle under . Jag yrkar bifall lill reservalionerna 13, 14, 19 och 25. 4ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk); I det belänkande som vi nu behandlar tas enrad förslag som berör invandrarpolitiken upp - om nu någon till äventyrs kommerihåg vad den innebär, bl.a. högtidliga mälsältningar om jämlikhet, valfriheloch samverkan som har fattat beslul om . Dessulom lasflyktingpolitiken, kampen mot rasismen och den nya omorganisationen avinvandrarverket upp. Del säger sig självl alt om så mänga stora och vikligafrågor behandlas i en enda debatt blir belysningen av frågorna nalurliglvisbristfällig. Prot.1988/89:107 den flora av förslag som vi kommer att la ställning till är detslående och närmast häpnadsväckande atl del avde 36 reservationer sorn har fogats till belänkandetförutom vpk:s reservationer om åtgärder för invandrare finns endasl enreservation om ökade medel till projekl kring återvand-ringsfrågoroch en reservation som allmänt tar upp utvärderingen av målen förinvandrarpolitiken. Del är lält all konstalera alt ellförverkligande av den av faslslällda invandrarpolitiken är meravlägsen än någonsin; framför alll gäller della frågor som berör invandrarnassituation i samhället och på arbetsmarknaden. Del är läll all konstatera alldet pägår en tilltagande yrkesmässig, socialt och ekonomiskt, utbildningsmässigoch bostadsmässig segregation av invandrarna. Del är också lält atl konstateraatl arbetslösheten bland invandrarna är mer än dubbelt så hög som försvenska medborgare. Och den är ännu högre för invandrarungdomarna. Det är lältall konstalera alt del pågår en oinfallande diskriminering pä arbelsmarknadensom drabbar framför alll invandrarungdomar. Del är läll all konsiaiera allsituationen för invandrarkvinnor blir alll värre, och de utgör den isärklass mest utsatta gruppen i samhällel. Det krävs inle heller nägon slorintellektuell ansträngning för all förstå atl de flyktingar som placerats iolika kommuner också blir invandrare, med samma silualion och svårigheter somövriga invandrare, bäde vad gäller skola, svenskundervisning, demokratiskarättigheter, arbetsmarknad, diskriminering, osv. Hur kommer det sig atl i ochför sig berömvärt och positivt inlresse för flyktingar inskränker sig lillenbarl den period som de är asylsökande? Hur kommer del sig atl ell parli somfolkparliel inle har elt enda förslag som berör invandrarpolitiken? Folkpartiethar i och för sig visal ell berömvärt och posilivl intresse för flyktingbarnenssilualion, vilkel är bra. Men varför har samma inlresse upphörl när del gällersamma barn, flyklingbarnen, sorn har blivii ungdomar och som lever i Sverigeoch som riskerar all slås ul? Lyssnar ni inle lill rapporlerna om ökadkriminalild när del gäller ungdomar just från ? Vad väntar ni ifolkpartiet på? Väntar ni på all del skall bli öppna rasisliska kravaller sommassmedia skall rapportera som förstasidesnyheter? Behövs del för all ni skallreagera? Del är läll all konsiaiera all om ingenfing görs när delgäller invandrarnas silualion pä arbetsmarknaden och i samhällel i övrigl ochom invandrarnas utslagning och segregation tillåts fortsätta, kommer vi på90-talet att ha inle elt B- eller C-lag i samhället utan ell underproldarial,vilkel fär förödande konsekvenser för samhällsulvecklingen. Den öppna rasismenkommer dä all få gynnsam grogrund lill skam för arbelarrörelsen och devärderingar som den säger sig represenlera. För atl undvika en sådan ulvecklingbör, såsom invandrarverkd myckel rikligl också har påpekat i sinanslagsframställning, två principer slås fast för samhällets insatser,Samhällel skall lillhandahälla svenskundervisning, yrkesutbildning och lämpligpraktik på sädana ekonomiska villkor all var och en kan della. Kvalifikationerförvärvade i eller utomlands skall accepteras av arbelsgivare ulifrånkvalifikationernas fakliska värde. kommunisterna har i en rad yrkanden 12 föreslagil konkrda ålgärder somförbätlrar invandrarnas, invandrarkvinnor- nas ochungdomarnas silualion. En del av dessa förslag behandlas i olikareservationer, till vilka jag yrkar bifall. Vad gäller flyktingpolitiken anser vi från vänsterpartietkommunisterna all del, för all förverkliga den humana och generösaflyklingpolitik som har beslulal om, krävs ålgärder och framför alltpolilisk uppmärksamhel och debalt pä fyra problemområden. För del första krävs en lagsliflning som till sin bokstavoch praktiska tillämpning motsvarar den anda av humanism och generositet somriksdagsbeslutet innebär och som sammanfaller med den allmännarätlsuppfall-ningen. För del andra måsle vi skapa en effektiv, kornpelenl ochhuman flyklingmoUagning, som verkar för alt slussa flyktingarna pä etl smidigtoch harmoniskt sätt in i del svenska samhället och verkar för derasfunktionella integrering. Där kan jag tillägga all della är en förutsättningför flyktingpolitikens förverkligande. För del tredje bör vi verka för att förhindra allaåtgärder som verkar generellt pä flyklingområdd och som i praktiken slällerullänningslagen åt sidan, exempelvis visumlvängel för chilenska flyktingar. Vadhjälper del om vi har en ulmärkt lagstiftning när vi genom generella åtgärderförhindrar flyktingar alt komma hil? För del fjärde krävs ålgärder på del inlernalionellaplanel, främsl bland de nordiska länderna och de övriga europeiska länderna,som syflar till internationella överenskommelser, där river sinanuvarande murar mol flyktingströmmar och tar ett slörre ansvar för de sloraflyktingproblemen i världen. Detta i sig utesluter varje form av harmoniering avflyktingpolitiken med , vilkel skulle komma att innebära en krafligförsämring av den svenska flyktingpolitiken. På alla dessa områden har vpk lagl framförslag, som jag inle hinner ulveckla ingående. Men etl område belraklar jagsom särskilt viktigt , och det är flyklingmotlagandel. Det är ytterstpositivt all utskollel , med tillstyrkande av bl.a. en vpk-motion, villöka inslaget lill invandrarverket med 20 miljoner för den nyaomorganisationen. Det verkar som atl alla numera är medvelna om atl vi inle harråd att misslyckas med den nya omorganisationen, som syftar till att förkortaväntetiderna och påskynda ulplaceringen av flyktingar lill olika kommuner. Sombekanl finns del mer än 5 000 flyktingar som redan har fält politisk asyl medåtföljande arbets- och uppehållstillstånd men som forlfarande bor iförläggningarna och inle kan placeras ut i olika kommuner. problem måslevi lösa om vi över huvud taget skall lyckas med att förverkliga en human ochgenerös flyktingpolitik. En förulsältning för det är all man löserbostadsfrågan. Vi frän kommunisterna har redan tidigare, för tväår sedan, föreslagil all regeringen skall anslå medel till kommunerna förtillfälliga genomgångsbostäder, som skall vara tillgängliga för alla, inte baraflyktingar, som är i behov även bostad-detta för alt undvika ensegregation av flykfingar i kommunen. Dessa bosläder skall vara av godtagbarslandard. och de bör tilldelas frivilligt, dvs. all den som tilldelas en sådanboslad skall behälla sin plats i den Prot.1988/89:107 ordinarie bostadskön för alt verkligen understryka att dessabosläder är tillfälliga och inte skallpermanentas. har regeringen delvis gäll det kravel till mötes genomall anslå vissa medel för tillfälliga genomgångsbosläder. Men vi anser alldessa medel är hell otillräckliga. Om vi skall lyckas med att genomföra en harmoniskplacering av flyktingar i olika kommuner måste vi salsa för all lösabostadsfrågan. Någon annan lösning finns inle. Hitintills har invandrarverket i sin polilikvad gäller flyktingmottagande följl den s.k. hela-Sverige-slrategin, som innebärall man placerar flyktingar i princip där det finns tomma bosläder. Dessabosläder i finns i de regioner som redan är avfolkade och följaktligensaknar arbdsmöjlighder. Vi anser all del nu är dags all börja ompröva dennahela-Sverige-slrategi. Vi anser alt del är dags all börja utgå fränflyktingarnas egna krav och behov. Vi anser all dessa tillfälliga genomgångsbosläderbör byggas i sådana kommuner som också har en godtagbar arbdsmarknadssilualion,så alt flyklingarna skall kunna skaffa jobb för all försörja sig. Del är inlebra vare sig för flykfingar eller för samhällel alt folk bor i sådana kommunerdär det inte finns sysselsällning och fär försörjas med allmänna medel i fleraär i rad. Vpk har i mänga är föreslagil en ökning av flyklingkvolen.Vårl förslag innebär atl flyktingkvoten skall ökas från 1 250, som den nu är,lill 3 000. Del här kravel har inte fält gehör i kammaren. Del kan bero, somMaria sade, pä alt del har kommit frän fel häll. finns det i allafall, åtminstone av reservationerna atl döma, slörre inlresse för all ökaflyklingkvolen. Jag hoppas all del kommer all bli sä i och med omröstningen ikammaren. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till samlligavpk-reservationer i detta betänkande. 5 (): Jag börjar med alt yrka bifall till alla dereservationer där finns med och dessutom till reservation 8, somhandlar om placering av barnfamiljer och ensamma barn, saml lill reservation21, som handlar om genomgångsbosläder för flyktingar. Jag hade tänkt beröra arbetsmarknaden, men jag lämnarämnet eflersom del har berörts sä ingående av . Jag instämmer i mycket av vad sade om hur svär arbelsmarknaden är - det känner alla till - specielll för invandrarungdomar. Första generatio nen invandrare som kom hil fick arbele, men ungdomarna har kommil all hamna vid sidan om. Som lärare i sfi har jag sett invandrarungdomar växa upp och bli utan arbele i slörre utsträckning än svenska ungdomar. Annars skulle jag vilja säga atl flykting- och invandrarpolitik är kluven i omvärldens ögon. De människor som fär stanna i blir frän statens sida bemötta med respekt och, jämfört med mänga andra länders bemötande, med generositet. De fär bra boslad, bra undervisning i svenska språket. Barnen får undervisning både i svenska och i hemspråk, dvs. undervisning i sill eget modersmål. De får lakar- och landläkarvård så snarl de har fåll sill personnummer i samma utsträckning som andra i 14 boende. De får också sammaskyldigheter som svenskar: atl arbeta, betala skatt,följa landets lagar, sända sina barn lill skolan, della i olika akliviteler Prot. 1988/89:107 och slyra sina egna liv. Men enskilda människor och en del arbelsgivare bemöter dempå ell annal sätt. När det gäller arbetsgivarna kan man konstalera altinvandrare har betydligt svårare att få arbete, även om de har goda kunskaper isvenska eller likvärdig utbildning. Jag känner exempelvis till encivilingenjör, som fick vara kollektivanställd ända till dess alt han gick medi civilingenjörernas fack - detta trols all han hade godkänd utbildning frånannat land. Det verkar som om man diskriminerar sä länge man törs göra del. i samhällel diskrimineras dessa människor ocksä.Fördomar florerar och främlingsrädsla och främlingsfientlighd förekommer. Ja,dessa människor misshandlas l.o.m. därför atl de är jusl invandrare. Med glädje har jag nolerat etl yttrande som GeorgAndersson fällde vid en frågestund i höslas. Han sade då: Har en flykting fältslanna av flyklingskäl eller av humanitära skäl, skall han behandlas rällvisloch ej misstänkliggöras pä något säll. Men all få komma lill , all få ålnjula svensklbeskydd, all få svensk flyktingstatus eller att fä slanna här av humaniläraskäl är svårt. Den som l.ex. lalar med en polis vid gränsen blir ofla inletrodd. Jag har funderat över dessa saker och jämfört med den deball som fördeshär i kammaren i samband med frågestunden . Jag länker dä på deballenom misshandlade kvinnor. Även våldtäkter berördes dä. Del är ju ofla så, atlkvinnor inle blir trodda. Man tvivlar helt enkell på atl de lalar sanning.Delta gäller ofla ocksä flyktingar. Flyktingar tappar väldigt lältsjälvförtroendet när de märker atl folk inle tror vad de säger. De som har siarka flyktingskäl - sädana som har blivitförföljda, trakasserade eller torterade - vägar kanske inle ens begära asyl.Därför anser vi i alt man skall fråga utlänningar om de ämnar sökaasyl. De skall dock inte mötas av polisen ulan av civil personal. Polisenrepresenlerar ju den grupp i deras hemland som nästan undantagslöst harbedrivit den hårdaste förföljelsen. Asylsökande skall ocksä fåtillgäng lill en lolk som de själva godkänner saml lill juridiskt biträde. Den nya ullänningslagen skall debalteras den 31 maj.Därför tar jag upp den frågan i mitt anförande då. Här skall jag endast la uppde frågor som dagens debatt gäller. Del översynsarbete som inleddes och som resulterade ibetänkandena "Översyn av utlänningslagen" och "Korlarevänlan" samt organisationsutredningen om invandrarverket, 89, harhaft som mål all handläggningstiderna skall kunna förkortas och allflyklingmollagningen skall kunna effektiviseras. Del är ju inhumant och oerhörtkostsamt atl ha så långa handläggningsfider. Jag ser därför medlillfredsslällelse alt pengar och resurser ställs till förfogande för attväntetiderna skall kunna förkortas. Men man måste också ha i åtanke de tragedier som utspelasdå människor fär nej ulan all deras ärende har prövats enligt deras önskemåloch ulan atl de har blivit trodda. Även om vi vill förkorta väntetiderna ochtror all allt därmed är lösl, måsle vi således se lill alt vi för en humanflyklingpolitik. Vi måste läla människor få komma hil och få sin sak prövad. Enyllerligare förkortning av väntetiderna är angelägen specielll för de 15 Prot.1988/89:107 ensamma barnen och för barnfamiljer. Barnen, liksom de vuxna, harsvåra upplevelser bakom sig. Enyllerligare förkortning av väntetiderna är därför viklig förbåde den fysiska och den psykiska hälsan men också för barnens och barnfamiljernasframtid. De ensamma barnens placering bör noga övervägas. Man måste laställning lill om de skall placeras i grupphem, hos släktingar eller i svenskafamiljer. Vi i miljöparfiel anser i likhel med vpk all alla parlierbör vara fördrädda i invandrarverkels styrelse. Flyklingpoliliken är liksomulrikespoliliken ell område där det bör finnas en slor majoritet bakombeslulen. Därför bör även vi sitta med i invandrarverkels styrelse, som slyroch leder den här verksamheten. Vidare konstaterar jag all del finns ell slorl anlalreservafioner i della ärende. För mig står det klarl alt vissa frågor är försvagt förankrade inom partierna. Vi anser alltså alt flyktingar redan vid ankomslen lillSverige skall mölas av civil personal. Dessutom skall flyktingar ha en tolk somde själva har godkänt. Likaså skall elt juridiskt biträde kopplas in omedelbartefler del alt en utlänning har begärt asyl. Det är viktigt alt alla dukligaadvokater som har arbetat länge med asylfrågor och asylulredningar kan komma ifråga. Organisationer som Amnesty, Röda korset och Rädda barnenkan på olika sätt hjälpa lill och ha insyn när del gäller de olikaflykiingslussarna. Bl.a. kan de förmedla namn pä advokater. Vidare anser vi alt det inte finns någon risk för attSverige betraktas som dl flyklingfientligl land bara därför atl vi aktivtstöder dem som vill älervandra till sill egel land - en fråga som ocksä las uppi belänkandet. Vi har föreslagit elt utökat anslag lill Socialamissionen/. Vi vill nämligen atl denna organisation även ifortsättningen skall fä slöd av invandrarverkd. Slödet måste ha en vissomfattning för all arbelel skall kunna vara meningsfullt. Jag yrkar bifall tillreservalion 12, där jag hemställer atl ytterligare . anslås förålgärder pä detta område. Vi i miljöpariiei anser i likhel med föregåendetalare alt den fasta flyklingkvolen skall höjas, särskill med lanke på de sloraflyktingströmmar som har tillkommit under del senasle årtiondet - främst iAsien men även pä andra häll. Sä till frågan om ulplaceringen av flyktingar ikommunerna. Alla kommuner har ju gjorts delaktiga i flyktingmotlagandd. I ochmed della har människorna slörre förståelse för flyktingar. Det är alltså intesä. all del har uppslån en flyklingfienllighd. I slällel kan vi konstatera allkommuner, skolor och kyrkor kämpar för att få behålla de flyktingar som bott ikommunen. Därför är del viktigt alt vi forlsäller med della arbele och siöderkommunernas mottagande av flyktingar. Det här måste vara en angelägenhet förhela landet även i fortsättningen. Således siöder vi förslagel om altflyklingarna skall få genomgångsbosläder. Handikappade flyktingars situation bör särskill beaktas.Rehabiliierings-insatser bör göras . Likaså skallhandikappade flyktingar ha tillgäng lill de olika hjälpmedel som de behöver. Vidare bör del finnas ell enhetligt syslem förflyktingarnas sjukjournaler. Samma syslem bör således tillämpas över hela landel. Journalerna skall följa 16 flyktingen vid evenluellförflyttning. Diskriminering av flyktingar, invandrarfienllighd ochrasisliska tendenser skall molarbelas och förebyggas.Diskrimineringslagsliflningens effekler måsle siuderas och följas upp. Vidbehov rnäsle lagstiftningen förslärkas eller förändras. Avslutningsvis vill jag framhålla all del vikligasle härär medmänsklighet och humanitet. Det är kärleken lill medmänniskorna som bliravgörande när det gäller vär vilja alt la emol lidande människor frän andradelar av världen. I detta sammanhang tänker jag pä en dikt av . Två av raderna i diklen lyder; "Ty av den kärlek, som går genomvärlden, föll ock en strimma in i min själ." Vad jag här har framfört har sin grund i fakla,möjligheter och olika konkreta ställningstaganden - alltså det som vi sysslarmed här i . Men samiidigi har det med medmänsklighet, kärlek ochförslåelse all göra. Då och dä hör jag repliker om all del skulle finnas ellförakt för känslor här i . Men jag har också märkt atl del finnssiarka känslor och ett verkligt engagemang hos poliliker frän alla parlier, ochdel är säkerl en förutsällning för arbelel pä denna arbetsplats. Bevare oss förkänslokalla poliliker! 6MAUD BJÖRNEMALM (s): I socialförsäkringsutskotlets belänkande nr17 behandlas två propositioner. Den ena är arbetsmarknadsdepartementetsbudgetförslag, där regeringen föreslär medel lill slatens invandrarverk iavvaktan på särskild proposition. Denna särskilda proposition gäller bl.a.invandrarverkels nya organisation och behandlas ocksä i della belänkande. Krilik har riktals mot vårl flyktingmottagande, framföralll när det har gällt de långa handläggningsliderna. De asylsökande har fållvänla alllför läng lid pä besked - en vänlan som nalurliglvis har varil oerhörtpäfreslande. För atl komma lill rälla med problemen inledde regeringen1987 ell översynsarbele. Elt resultat av delta arbele har all laslällning lill , och del är ell förslag som gäller den nya,regionaliserade organisationen för slatens invandrarverk. Del är elt beslul somhar slor belydelse för vär flyktingpolitik. Eflersom flyklingpoliliken ochflyklingmotlagandel är föremål för mycken diskussion vill jag redovisa hur dennya organisationen kommer alt fungera. Avsikten är atl minska de länga väntetiderna för deasylsökande, atl få lill stånd ell bällre flyktingmottagande och alt minska samhällelskoslnader. I den nya organisafionen kommer den asylsökande lill enulredningssluss. Del kommer atl finnas fyra sådana slussar i landel, nämligen iFlen, i i , i och i - inle ,som har sagts. Varje ulredningssluss har etl geografisktupptagningsområde. Den asylsökande bor på under utredningstiden.Polisen, som även i den nya organisationen kommer atl göra utredningarna,arbelar på slussarna. Normalt skall utredningarna vara klara . Vid ulredningsslussarna finns det också handläggare fråninvandrarverket, som i klara ärenden kan fatta beslul omgående. I de ärendendär del inle går all falla beslul genasl skall beslul fallas inom sex veckorfrån del all polisens 2 protokoll 1988/89:107 Görs överklaganden till regeringen kan del dröja ytterligare någontid, men mer än skall ingen behöva vänla pä besked. Om enasylsökande inle har bostad ordnad hos nägon nära anhörig sker inkvartering påen s.k. asylförläggning tills det slutgiltiga beskedet kommer. Enligt beslulskall antalet fasla förläggningar vara 18. finns del 5 fasla och ca 60tillfälliga förläggningar. Avsikten är atl anlalel successivi skall minska närhandläggningstiderna blir kortare, men det beror också på fillgången päkommunplalser. Landet kommer som elt led i regionaliseringen atl delas ini fyra regioner. Regionkonlor kommer alt finnas i för den norra, iFlen för den östra, i för den västra och i för den södraregionen. Regionkontoren kommer bl.a. all svara för ledningen avförläggningsverksamheten, det viktiga samarbetet med kommunerna, utbetalningav statliga bidrag liksom samverkan med folkrörelserna ochinvandrarorganisalionerna i sin region. Kommunernas nuvarande bostadsbrist är etl problem när delgäller flykiingarnas bosättning i kommunerna. För att öka del kommunalamottagandet har kommunerna en möjlighel all få ersättning för s.k.genomgångsbosläder. Det bör också sägas att kommunerna trols bosladsbrislenhar ökat sill flyktingmottagande. Det är nalurliglvis vikligl att invandrarverket ges deresurser som behövs för atl klara den nya organisationen och etl förbättratflyktingmottagande. Del är också ett säll alt minska statens kostnader. Jukorlare handläggningslid och ju forlare en flykting får en kommunplats, enboslad och etl arbele och kan försörja sig, desto bättre är del för denenskilde individen och desto mindre blir koslnaderna för samhällel. För att ge den nya organisationen förutsättningar för enbra start får invandrarverket ett betydande resurstillskott enligl regeringensförslag. Man får dessutom, för att klara av balanserna, 5 miljoner extra fördel första verksamhetsåret. får också 5 miljoner under elt ärför en förstärkning av regionkonloren. En majorilel i ulskollel, bestående av de borgerligapartierna plus vpk och , ansåg emellertid atl invandrarverketbehövde ytterligare 20 miljoner till personal, ulbildning, resor ochinformalion. I proposilionen står det alt regeringen noga kommer atl följa ochanalysera reformarbetet bl.a. när det gäller tillströmningen av asylsökande,handläggningstiderna, förlägg-ningssitualionen och kostnadsutvecklingen.