prot · GC09125 · 1988-12-31 00:00:00 — Den planeringssiffra som hardiskuterats är ca 5 000 personer, jämnt fördelade mellan de nordiska länderna.För del skulle detta innebära ca 400 flykfingarper år från lägren i . Detta ryms i vår Ny utlänningslag, m.m. kvot, mendet är ett bra exempel på insatser som skulle kunna utökas. Solidariteten skallskapa plats för dem som verkligen behöver vår hjälp. En större kvot flyktingarsom väljs ut av i samråd med FN är också en del av en solidariskflykfingpolitik. En sådan inriktning skulle också öka möjligheterna att ta hitspeciellt utsatta grupper på det sätt som vi redan gör, t.ex. handikappadeflyktingar. Vårt flyktingmottagande skulle kunna planeras bättre i och med attflyktingarna kunde placeras direkt i en kommun som har förberett deras ankomst.Därigenom ökar flyktingarnas möjlighet att slå rot i sin nya tillvaro iSverige. Barnen i flyktingmottagandet har varitlivligt diskuterade , framför allt frågan om förvar av barn. Det går enligt min mening inte att helt avhända sigmöjligheten att ta barn i förvar. Vi måste vara ärliga nog att erkänna attbarnen kan komma att användas som ett redskap för ett undanhållande vid enutvisning. Det är realiteten bakom detta förvarstagande, även om dettainskränks ytterligare i förhållande till vad som gäller. Det har hävdats att barnens ställning i och med det nyalagförslaget skulle försämras. Jag vill hävda att i så fall har man lästlagförslaget mycket dåligt. Barnens rätt stärks. De ytterst begränsademöjligheterna att ta barn i förvar begränsas ytterligare. Endast om det finnsuppenbar risk för undanhållande kan barn undantagsvis tas i förvar. Som jag nämnt tidigare tas oklar idenfitet bort som grundför förvar av barn. Nytt är också att uppsikt skall väljas i möjligaste månföre förvar. Det krävs liksom fidigare synnerliga skäl för att skiljabarn från sina föräldrar. Detta innebär, att om det finns skäl att ta enförälder i förvar men inte barnet kommer ingen att tas i förvar. Att då i stället ta bägge i förvar för att undvikafamiljesplittring är uteslutet. Det måste nämligen finnas skäl för varjeindivid - skäl som gäller för just den individen för att kunna tas i förvar. I lagförslaget finns ett särskilt avsnitt om barnenssituation. Där står uttryckligen att barnen i asylärenden måste uppmärksammassom individer som kan ha egna individuella skäl för uppehållstillstånd och intesom bihang till föräldrarna. Detta är ett nytt inslag i lagen. Målsättningen finnsredan i dag att i samband med asylutredningen ta hänsyn till barnensförhållanden. skrivs det in i lagen. Många har påstått att förslaget är svårtolkat och otydligtnär det gäller barnen. Jag har också sagt att även på den här punkten vill jagvara öppen för förslag som är realistiska. Det finns verkligen ingen prestige i detta. Jag har sagt:Kan vid sin behandHng ytterligare förtydhga vilken vikt vi lägger vidbarnen i flykfingmottagandet, så är det bra. Där tycker jag att utskottetsskrivning mycket väl ger uttryck för avsikten med det som rör barnen iflyktingmottagandet. Det har varit ett intensivt utredande ochlagskrivande, och beslut blir en milstolpe. Men jag skulle troatt det som händer efter kommer att bli minst lika intensivt.Genomförandet av reformen kommer därför att följas noga genom ett kontinuerligtutvärderingsarbete. Det är inte några dåliga ambitioner vi har för att kommatill rätta med de problem som ansetts vara de mest påtagliga och besvärande ivår flyktingpolitik. Att få ned handläggningstiderna till ett minimum och ändåha kravet på sig att göra fullgoda och rättssäkra bedömningar kommer att ställahöga krav på alla inblandade. Det kräver också att vi går in i det nya systemetutan alltför stora ärendebalanser av gamla ärenden. ändrades tillfälligt vårasylärendepraxis. De som begärt asyl före och där regeringenännu inte fattat beslut och där inga andra hinder förelåg har fåttuppehållstillstånd med ett förenklat förfarande. I botten, när denna praxis infördes, låg naturligtvisockså humanitära ställningstaganden, eftersom de flesta i den kategorin hadefått vänta mycket länge på ett beslut. Men avgörande var frågan hur vi skullekunna få bort så många ärenden som möjligt från invandrarverkets ochregeringens bord före . När vi går in i det nya systemet skall vi ha pressat nedväntetiderna ytterligare och ha skapat förutsättningar för det nya systemetgenom att inte ha så många s.k. väntarärenden. Regeringen har därför ansett att en praxisändring börkomma till stånd, där samma kombination av humanitära grunder och färre ärendenutgör motivet för ändringen. Den här gången inriktas dock praxisändringen enbart påbarnfamiljerna, precis som i den treterminspraxis som fidigare har använts,dvs. att barnfamiljer har getts uppehållstillstånd därför att barnen, närregeringen prövat grundärendet, har hunnit gå tre terminer i skolan. Vi har diskuterat att införa en tvåterminspraxis menfunnit att det är ett trubbigt instrument att räkna i terminer, och det kan slåorättvist. Det har dessutom från olika håll och med rätta hävdats att ävenförskolebarn kan rota sig väl så snabbt som barn som gått ett par terminer iskolan. Regeringen fattade därför på det senaste sammanträdetbeslut i ett ärende som kommer att få bilda praxis. Barnfamiljer som väntatmer än de sökt uppehållsfillstånd och som ännu inte fått slutligtbeslut, dvs. inte fått sitt ärende prövat av regeringen, kommer att få stanna,om det i övrigt inte föreligger någon brottshghet, säkerhetsaspekt ellerframstår som orimligt att man får bosätta sig i . Naturligtvis kommer gränsfall att uppstå också med dennapraxisändring. Det är svårt att helt undvika. Men jag utgår från attinvandrarverket liksom regeringen kommer att göra en generös bedömning också iverkställighetsärenden, om nya skäl anges. Som jag inledningsvis sade har möjlighetenatt föra en generös flykfingpolitik i hängt samman med den politiskaenighet vi har i dessa frågor. Det är viktigt att kunna enas i det fortsatta arbetet medatt uppnå målen i vår invandringspolifik: att värna om dem som förföljs för sinpolitiska akfivitet, religiösa uppfattning eller etniska bakgrund, som det ståri , och att här i landet ge invandrarna och flyktingarnamöjlighet att leva jämlikt med alla andra invånare. Dennaenighet är en styrka som vi behöver när avoghet mot det A'>' utlänningslag, m.m. Prot.1988/89:125 främmande och ovanUga, om det vill sig illa, kan få uflopp ifrämlingsfientlig- Vi är alla medvetna om att i länderdär sådana tendenser får grogrund, utgör de i grunden ett hot mot demokrafinoch friheten. Att samla krafterna kring andra övergripande invandringspolitiskafrågor måste därför också bli en uppgift för oss alla. 3GULLAN (): Vi befinner oss i riksdag. Samtligadebattörer i detta ärende är folkvalda representanter med skilda politiskauppfattningar, precis som det skall vara i en demokrati. Högt och klart skallvi uttala vår uppfattning och vårt parfis politiska ståndpunkt. Efter en seriösdebatt skall vi förhoppningsvis kunna stifta en bra lag. Jag har som riksdagsledamot en djup respekt fördemokratins spelregler. Aldrig trodde jag, fru talman, att jag skulle fåuppleva att ledamöter av riksdag faktiskt applåderadeutomparlamentariska aktioner på åhörarläktaren. Ledamöterna av riksdagbör ha djup respekt för demokratins spelregler och aldrig falla undan föropportunisfiska påtryckningar från utomparlamentariska grupper. I detta hus är det faktiskt inte gatans parlament sområder. Här skall sfiftas lagar av folkvalda representanter efter en seriösdebatt och under demokratiska former. Detta vill jag, fru talman, säga sominledning fill denna debatt. Jag tror nämligen att det är fler än jag som ärupprörda över vad som har hänt här i denna kammare. Vad invandrarministern sade i sitt inledningsanförande varvärdefullt. Jag kan nästan på varje punkt instämma i det hon sade. Jag hoppasoch tror att många frågetecken nu har rätats ut och att en del missförstånd harklarats upp vad gäller betänkandets förslag och innehåll. Även regeringensförslag om att barnfamiljer, som har väntat utan att ha fåttuppehållstillstånd, nu kommer att få stanna i anser jag och mitt partivara en bra tingens ordning. Ty förhoppningsvis skall väl väntetiderna ifortsättningen bli så väsentligt förkortade att det här kan betraktas som enengångsåtgärd. Jag kommer i mitt anförande att uppehålla migvid några viktiga frågor och något kommentera utskottsbehandlingen av ärendetsamt dessutom kommentera de moderata reservationerna. Förslaget till ny uflänningslag har diskuterats långt meraän de flesta lagar som sfiftas av denna församling, och antalet anmälda talaretill debatten visar på ett utomordentligt stort intresse för frågan.Detta är i och för sig ganska naturligt, eftersom alla frågor där flykting- ochinvandrarpolitiken är aktuell alltid filldrar sig intresse och skapar debattmed inlägg från alla håll -för och emot. handlar förslaget inte endast om flykfingpolifik,vilket man lätt kan få ett intryck av, utan om den samlade lagstiftningen förutlänningars inresa, vistelse och arbete i , frågor om pass, visum,arbets- och uppehållstillstånd m.m. Den föreslagna lagen upptar i sig tidigareutlänningslag och utlänningsförordning, och vissa lagar kommer att intas isärskilda lagar, t.ex. terroristlagstiftningen. Utskottsmajoriteten, som jaghär företräder, anser att lagen vinner i klarhet genom detta. Den viktigaste flyktingpolitiska frågan är radikaltförkortade väntetider, precis som invandrarministern har sagt. Det är djuptinhumant att asylsökande skall behöva vänta för att få besked huruvidade får stanna eller inte. Den omorganisation av invandrarverket som vi fidigarehar beslutat om kommer förhoppningsvis att nå upp till målsättningen att ettbesked skall kunna ges och , om ärendetöverklagas fill regeringen. Det lagförslag som vi nu skall behandla innebärockså på flera punkter snabbare handläggning, t.ex. genom muntUga inslag iasylärenden. Rättssäkerheten kommer att förbättras genom utförligabeslutsmotiveringar Och genom att invandrarverket skall avgöra samtligaasylärenden. En livHg debatt inför en kommande lagstiftning är någotposifivt, om den förs på en saklig nivå. Tyvärr nödgas man konstatera att det idetta ärende sannerligen inte är någon sakhg debatt som har förts! De uppgiftersom har presenterats i massmedia har ofta varit helt vilseledande ochförvanskade, och debatten har fakfiskt förts ufifrån en ren desinformation ändain i det sista! Vi som i utskottet försökt att arbeta seriöst ufifrånproposifionen känner då sannerligen inte igen vare sig proposifion ellerutskottsbetänkande! Helt felaktiga påståenden har cirkulerat både före ochefter utskottsbehandlingen. Det har t.ex. sagts att barn skallkastas i fängelse, när lagförslaget precis som invandrarministern sade i självaverket minskar möjligheten att ta barn i förvar och det faktiskt redan nu ärförbud mot att ha barn i förvar i kriminalvårdsanstalt eller häkte! Nuutsträcks förbudet till att gälla även arrestlokaler. De lokaler som över huvudtaget får användas skall vara av hemliknande karaktär. När det gäller barn är det endast när det finns risk attbarnet begår brottslig verksamhet som det kan bli tal om en något ökadmöjlighet till förvarstagande. Dessutom skall så långt som möjligt uppsiktanvändas i stället för förvar i ärenden som rör barn. Alla påståenden i denna fråga är bara ett exempel påmissförstånd eller, om ni så vill, ren förvanskning av fakta. Här skrämmer manfrån vissa håll helt enkelt upp människor med förvanskande av sanningen! Jagfinner detta upprörande. Det är förvånande att en liten men högljudd minoritetså helt har kunnat styra debatten utanför detta hus . Beror det påokunnighet, på feghet eller ansvarslöshet? Jag ställer frågan. är jagdjupt förvånad över att representanter för denna högljudda minoritet tycksbefinna sig ända här inne i kammaren. Alla torde vara överens om att det är viktigt att ta välhand om barn, särskilt om flykfingbarn, som har varit utsatta för svåraupplevelser. Som mor och mormor skulle jag aldrig ställa upp på ett lagförslagsom skulle innebära en dålig behandling av barn. En fråga finner jag särskilt viktig, nämligen att man intebör skilja ett litet barn från föräldrarna, i varje fall inte från bådaföräldrarna. Det är en sak som faktiskt kommenteras på ledarplats iDagens Nyheter, där man säger att principen om att inte ta barn i förvarkolliderar med principen om att inte skilja barn från föräldrar, närföräldrarna tas i förvar. "Dilemmat har, vad vi kan se," skriverDN, "inte penetrerats av opponenterna mot Ny utlänningslag, m.m. Ny utlänningslag, m.m. regeringsförslaget.Att separeras från sina föräldrar är förmodligen det värsta ett barn kan råkaut för i en stressad livssituafion." Har man någon som helst kännedom om människor och vård avmänniskor, har man för länge sedan insett detta och har kunnat ställa upp påpropositionen och utskottets förslag. Jag noterar med glädje att åtminstonenågon journaUst i har fattat vad det hela handlar om och kanske t.o.m.kastat ett öga i utskottsbetänkandet. Jag är tacksam för detta. I specialmotiveringen till lagen sägs också - s. 176 ipropositionen - att det måste finnas synnerliga skäl om ett barn skall skiljasfrån sina föräldrar eller någon av dem. Detta har utskottet också mycketkraffigt understrukit - jag hänvisar till s. 42 i betänkandet. Det är verkligen att beklaga att inte ens ledamöter avdenna riksdag och t.o.m. av socialförsäkringsutskottet har velat bemöda sig omatt läsa innanfill i utskottsbetänkandet! Jag är också förvånad över attminoriteten nu tycks vilja skjuta upp hela frågan - det lär finnas en sådanavsikt - när minoriteten i utskottet mycket väl t.ex. hade kunnat begära enremiss till för dess yttrande i frågan. Utskottsmajoriteten har verkligen bemödat sig om attlyssna till alla dem som man har önskat höra. Dessutom har vi strävat efter attåstadkomma så klara skrivningar och förtydliganden som möjligt, fill ledningför dem som skall tillämpa lagen i praktisk handling. Men vad hjälper det, närvissa ledamöter redan på förhand tycks ha bestämt sig för att säga nej tillallt och helt enkelt tycks vara rädda för att få motargument genom att läsainnantill eller lyssna till våra argument? Inte att undra på att människorutanför detta hus debatterar saker som inte existerar! har en human och generös flyktingpolitik ochkommer att ha det också med den lag vi nu står i begrepp om att stifta. Det ärmajoritetens självklara strävan. Vi skall vara medmänskliga och generösagentemot människor som söker en i vårt land. Men att vara human ochgenerös handlar faktiskt inte om att vara orealistisk och blåögd och blunda förfakta. Det handlar också om rätten att ställa krav även på dem som söker enfristad i vårt land. Vi vet t.ex. att asylsökande mer eller mindre har satt isystem att kasta varje form av identitetshandling eller biljett. Detta sker jui 65, ja ända upp fill av fallen. Det finns ca 25 000 människor iSverige vars identitet vi egentligen inte vet någonting om, enligt polisen ochinvandrarverket. Anser inte minoriteten att detta är djupt otillfredsställande?Det anser i varje fall människor utanför det här huset. Från moderata samlingspartiets sida har vi krävtatt regeringen borde komma med förslag till regler som gör att en asylsökandesidentitet säkrare kan bestämmas, bl.a. genom åtgärder mot dokumentlösheten. Ettsådant krav finns också i årets moderata kommittémofion och har behandlats isamband med detta ärende. Vi fillstyrker alltså propositionen i denna del-liksom på de flesta punkter - eftersom vi har fått våra tidigare kravtillgodosedda. Vi välkomnar att regeringen har lyssnat på oss moderateroch vill åstadkomma en utlänningslagstiftning som generellt ger klarareregler. Det gäller även frågan om rätten fill asyl. Vi anser att den nya lagensutformning ger ettmera strikt uttryck än tidigare för vem som har och inte har rätt till asyl. Det framgår också av utskottets skrivning att det i ettbeslut klart skall framgå vilka flykfingar som är konvenfions- resp. defacto-flyktingar. I anledning av att den nya lagen enligt vår bedömning gerklara riktlinjer för detta avstår vi från vårt tidigare krav på att slopa dengamla 6 §, dvs. "de facto-flyktingparagrafen", för att i ställettillämpa konventionsparagrafen generösare. Vi reserverar oss enbart motmotiveringen i reservafion 8, som jag nu yrkar bifall till. I ett särskiltyttrande har vi ytterligare motiverat vårt ställningstagande, bl.a. med att vifinner betydande likheter mellan den föreslagna lagen och den typ avlagstiftning som invandrarpolitiska kommittén (IPOK) längeföreträdde. För övrigt har vi endast en ytterligare reservation,nämligen reservation 4 som behandlar möjligheten för asylsökande att få arbeteunder väntetiden. Vi har dels en kommittémotion, dels två enskilda motioner ifrågan, som vi följer upp. är en arbetsgrupp tillsatt för att åstadkommameningsfull sysselsättning vid förläggningarna, och invandrarverkets nyaorganisafion skall förhoppningsvis komma att medföra så korta väntefider attfrågan inte behöver bli aktuell när organisationen fungerar som den skall.Tyvärr har vi fått rapport om att verket inte hunnit beta av köernainnan den nya organisationen träder i kraft, men kanske blir det nu litetlättare med det förslag som invandrarministern just tog upp. Först beräknas man vara i kapp. Vi kan heller inte blunda för dagens situation, t.ex. attdet finns ca 1 500 asylsökande ute i kommunerna. En del av dessa har bliviterbjudna arbete -jag har själv träffat dem som har kunnat få ett arbete - menär helt enkelt förbjudna att ta det. Detta är omänskligt, tycker vi, ochunderlättar sannerligen inte för den asylsökande flyktingen att anpassa sigtill samhället, lika litet som det ökar förståelsen hos svenska medborgare somanser att flyktingar "lever på det sociala". Jag yrkar alltså bifalltill reservation 4. Vi har också ett par särskilda yttranden, som jag någotskall få be att få kommentera. I en mofion har ifrågasatt, om inte enutlänning som fått en kvalificerad utbildning här också skulle kunna få stannahär, i all synnerhet som det finns praktikfall där vederbörande skulle hakunnat få ett arbete. Trots detta har utvisning skett. Vi anser att synen påarbetskraftsinvandring bör utvecklas i en mer positiv riktning, inte minst medhänsyn till det europeiska integrationsarbetet. Vi ämnar återkomma i den härfrågan. När det gäller flyktingkvoten har vi tidigare haftmotioner om en viss ökning av denna, och vi har fortfarande dengrundinställningen. Vi anser att ökningen av kvoten i första hand bör användastill ett vidgat mottagande av flyktingar från flyktingläger. Vi har noterat attflyktingkvoten nu överskridits med ett par hundra jämfört med det uppsattaantalet 1 250 , och utskottet utgår i sin skrivning från att regeringenbeaktar det eventuellt ökade behov som kan uppstå. Efter invandrarministernstal här i kammaren kan vi notera att det nu finns en majoritet för den häruppfattningen. Som jag ser det har vi bara att avvakta ett förslag frånregeringen i den här frågan. Från moderata samHngspartiets sida ser vi ett stort värde i en Ny utlänningslag, m.m. 2 protokoll 1988/89:125 Ny utlänningslag, m.m. sågemensam anslutning som möjligt kring vår utlänningslagstiftning. De moderataledamöterna i utskottet har därför bemödat sig om att;' samarbete åstadkomma såbra skrivningar och förklaringar som möjligt i utskottstexten när det gällerett förslag som vi i huvudsak accepterar och som går i linje med våra tidigarekrav. Det är att beklaga att vi inte nått enighet i utskottet, men en mycketstark majoritet med mer än tre fjärdedelar av ledamöterna står bakom utskottetsförslag, som jag nu yrkar bifall till. Det är min förhoppning att lagen kommeratt antas. Om det skulle ställas ett förslag om att lagen skall vara vilande,kommer nuvarande regler att gälla. Jag vill göra utskottsminoritetenuppmärksam på att detta bl.a. innebär att de förhållanden bevaras som rådert.ex. i vad gäller möjligheten att ta barn i förvar vid - en tingensordning som starkt har krifiserats av utskottsminoriteten men som faktiskt hargodkänts av JK när det gäller dagens lagstiftning. Ett uppskjutande skulle medandra ord innebära att avstår från ett minskat iförvarstagande avbarn. Tänk på detta! När det så gäller betänkandet omflyktingpolitiken i anledning av regeringens skrivelse i frågan har vi ingareservafioner. Jag ber slutligen att få yrka bifall även till hemställan ibetänkandet SfU18. Under detta anförande övertogförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. I anförandet instämde , , , , , , , , , , , , ,, , , , (alla m). 4MARIA (): Det är nu till slut dags för kammarens debatti ärendet om den nya utlänningslagen, och det är på ett sätt väldigt skönt attvi äntligen har kommit till den här punkten. Därför beklagar jag att vi blevavbrutna från läktaren ; jag tycker ändå att den debatten har vihaft tillfälle att föra fidigare. är det för kammarens ledamöter att taställning gemensamt. Det har uppstått ett nytt mönster i flyktingpolitiken.Regeringen har valt att ta strid. Man har valt konfrontation,inte bara med tre av partier utan också med humanitäraorganisationer, kyrkliga samfund och rättsvårdande instanser, ja, t.o.m. påväsentliga punkter med FN:s flykfingkommissariats riktlinjer. Med nya konstellation av socialdemokrater,moderater och centerparfister baxas en ny utlänningslag igenom som betyder attSverige i stora stycken kommer att ansluta sig till den europeiskakapprustningen mot flyktingar. Genomgående för propositionen är att man lyssnat medvidöppet öra på dem som förespråkar större restriktivitet, medan man slagitdövörat till mot Rädda barnen, korset. , Svenska frikyrkorådet,. , Amnesty och andra humanitära organisationer. liksomAdvokatsamfundet och UNHCR. Frågan är om de humanitära organisationernasargument någonsin fallit plattare på hälleberget än . Det har i sanninguppstått ett nytt mönster i flyktingpolitiken. Det förslag som vi nu har att ta ställning till har skapatstor debatt, också inom de partier som själva stöder det. harsurrat av förtvivlade flyktingvänner som förgäves vädjat till moderater,centerpartister och socialdemokrater; jag beklagar att man inte har kunnatrespektera arbetsordningen . Under den här fiden har kartonger avprotestbrev flutit in till socialförsäkringsutskottet. Ledamöterna har fåttnamnlistor och upprörda brev från hela landet. Enstaka moderater,centerpartister och socialdemokrater har sett sig tvingade att gå ut ioffentlig debatt och kritisera sina egna parfier. Jag kan inte dölja min besvikelse. Jag hade hoppats på enstörre beredskap att komma överens, en större vilja att lyssna på och ta inargument som är välgrundade. Jag hade kanske hoppats att som rikspartiskulle känna större revanschlust efter de genombrott för en något mindreflykfingvänlig opinion inom partiet som och Ange innebar och säga nejtill förslagen om att hindra flykfingar att resa in i . Jag hade hoppatsatt skulle stå fast vid sin tidigare kritik av förslag omsanktioner mot transportföretag och sin tidigare vilja att höja flyktingkvoten.Det är bara att konstatera att mina förhoppningar har kommit på skam. Två utgångspunkter har enligt invandrarministern funnitsför lagförslaget: dels att öka effektiviteten, dels att ta strid motdokumentlösheten. Själva drivkraften bakom förslaget förefaller ha varit attmed utgångspunkt i en misstro mot asylsökande göra det svårare för dem attkomma hit och få sin sak prövad i laga ordning. Ambitionen att ta strid motpapperslösheten medför att flykfingskapet kriminaliseras på allt fler punkter.Kortare handläggningstider är ett mål som skjutits alltmer i bakgrunden ipropositionen. Visst blir det förhoppningsvis kortare handläggningstider omden nya omorganisationen av invandrarverket träder i kraft. Men lagförslagethandlar huvudsakligen om åtgärder som kommer att avskräcka och t.o.m. förhindraasylsökande att komma hit. Var det verkligen den kopplingen som regeringenmenade skulle skänka oss kortare handläggningsfider?