prot · GC09112 · 1988-12-31 00:00:00 — någonslans.Å andra sidan skall också noteras att man från både 60- och 70-taletsschablonskogsbruk nu har gått över fill något som kallas ståndorts-anpassatskogsbruk - l.o.m. folkparfiet hälsar jag välkommet all använda det begreppel.Många tror där att elt rationellt, lönsamt skogsbruk myckel väl kan bedrivashand i hand med en god naturvärd. Delta håller man på att lära sig i delsvenska skogsbruket , och vi har all anledning att bevaka denulvecklingen. Problemel är således inte virkesbrisl och avverkning.Problemet är i stället ett växande överskott av virke i förhållande fillindustrikapacitelen. Frågan om behovet av en utökad induslri som kan ta hand omden svenska skogsråvaran har därför blivit en allt vikiigare fråga, kanske denvikligasle frågan, för svensk skogsnäring . I dagens tidningar kan vi läsa om att nusatsar på ett nyll massabruk i . Del är naturligtvis - del villjag gärna passa på atl säga - en salsning som ur samhällets synpunkl måstehälsas med mycket stor tillfredsställelse och som alldeles säkerl kommer attvara till gagn för skogsägarna . När vi diskulerade skogspolitiken krävde deborgerliga partierna i en gemensam reservation en ulredning om skogspolitiken iallmänhet och skogsvärdslagen i synnerhet. Vi har noterat att det i åretsbelänkande inle finns någon gemensam reservation med sådana krav. Detta kanskekan tolkas så atl man trols alll har tagit intryck av dels det faklum altjusteringar av skogspolifiken på ett nalurligt sätt har skelt under 80-talel,vilka finns refererade i belänkandel, dels att utskottet från en samladskogsnäring, bl.a. vid en slor hearing förra årel, fick höra alt man i slorlsett tyckte atl skogspolitiken fungerade bra. Det är bara med slöd av som haren reservation med delta krav. Vi är inte - det visar verkligheten - någrahårdnackade motståndare mol all göra förändringar, , men visläller ell krav, nämligen alt de skall göras på sakhga grunder och atl delskall finnas etl behov. Del skall inte göras några ändringar för ändringarnasegen skull. Från litet skilda utgångspunkter försöker dock deborgerliga partierna ge sken av alt skogsvårdslagen är svårtolkad osv., utanall de egentligen kan förklara vad det är konkret som är så besväriigi förskogsägarna atl förstå. Jag vill framför allt till och säga atl det nu pågår elt arbete inom för atl man skallse om del kan göras förenklingar, inte beroende på att della nu i snart tio århar upprepals i , ulan därför all det är en nalurlig process som skerinom detta område liksom på andra områden. Man vill se om man kan göraförenklingar ulan alt förlora i tydlighet Vi fär väl se vad som kommer ul avdetta arbete. Vi är i utskottet överens om att det brister åtskilligt iefterlevnaden av reglerna om nalurvårdshänsyn i skogsbruket. En allmänskärpning är här pä sin plats. Naturvårdshänsynen fungerar ickelillfredsslällande. De få, ganska enkla undersökningar som har gjorls pekardessutom på att del i första hand är mot det privala skogsbruket som det finnsanledning atl rikla kritik. Jag vill ändå framhålla atl det är vikfigl att visamfällt här i denna kammare när vi pratar skogspolitik gör sådana uttalandenom en allmän skärpning i skogsbruket. Enligt vår mening är del inle i förstahand mer ulredningar och nya regler som krävs.Däremot kan, som sagl, lillämpningen stramas upp. Jagvill säga till alt jag har erfarit all även den här frågan diskuleras i samband med atl naturvårdslagen nu ses över. Då får vi kanske ~. ytterligare etlargument som inte finns med i betänkandet ° ' "fugor Ävenskogsstyrelsen arbetar hårt för att få genomslag för regler som verkligen sägeratt man skall la dessa nalurvårdshänsyn i del vardagliga skogsbruket Jag villockså erinra om den satsning på ulbildning av skogsägarna som regeringen hargjorl i budgelen - som har behandlats här. Utbildningen syftar fillökade kunskaper om biologiska och ekologiska förhållanden och är naturligtvisockså etl viktigt led i vår strävan alt uppnå en bättre naturvårdshänsyn iskogsbruket. Jagtycker inle atl det finns någon anledning alt nu la upp någon mera omfattandedebatt när det gäller frågan om skogsbruket i det fjällnära området Fråganåterkommer lill inom korl, när regeringen har prövat vilka åtgärdersom lämpligen bör vidtas med anledning av den ulvärdering som skogsstyrelsenfått i uppdrag atl göra. Utvärderingenkommer all vara allsidig. Man skall se på vad som har hänt somhar gått sedan beslutet fattades, och man skall bl.a. Ulvärdera avverkningarnasomfattning, hyggens slorleksutveckling, föryng-ringsresullaiel, vägbyggande,anpassningen till nalurvården och rennäringens inlressen, avsättningen avolika typer av reservat, sysselsättningsutvecklingen inom skogsbruket och avdetta beroende näringar. Med ulgångspunkl i denna ulvärdering kommerskogsstyrelsen och sedermera regeringen att pröva behovet av att förtydliga ochskärpa lagstiftningen. Det kan gälla samrådsskyldigheten eller behovet av attuttryckligen förbjuda avverkning av skog, bl.a. på impedimenlmarker. LarsErneslam och jag har haft många duster i kammaren om denna fråga under åren.Del känns som att det nu är sista chansen för alt pä etl ganskabräckligt underlag orera kring dessa frågor. Nästa gång vi kommer att diskuleradessa frågor, , kommer vi alt ha etl underlag som gör alt vi kanföra en debatt på en mycket saklig grund. Dd hälsar jag med lillfredsställelse. Skogsstyrelsenhar arbetat snabbi. Den preliminära rapporten är ute på remiss.Jag tycker att vi för omväxlingens skull kunde lala om framliden, även om detär en nära framlid. En intressant principiell fråga som tas upp fillövervägande i rapporten är vilkel ansvar för miljökonsekvensbeskrivningar somskall läggas på den som äger skog. Jag lar upp frågan enbart för atl den haranknytning fill vad som tas upp i reservalion 4 av cenlern, ochmiljöparfiel. Vi är säkert överens om atl miljökonsekvensbeskrivningar skallkomma in på alla de verksamheter, inkl. skogsbruket, som kan påverka miljön.Naturvårdsverket har också fält ell sådant uppdrag från regeringen. Beslutetfattades i i samband med atl miljöpropositionen ladesfram. Idet här sammanhanget är det intressant atl fråga vem del är som skall ansvara för att sådana beskrivningar görs. Om della ges ingel besked i reservationen om konsekvensbeskrivningar. Det skulle vara intressant att få höra vad reservanterna har för åsikter om detta. Det är en principiell fråga. För min del anser jag alt det är ganska självklart att den som äger skog ochfår 21 denekonomiska nyttan av den verksamhet som bedrivs där, också skall ha ansvaretför att beskriva miljökonsekvenserna. En annan principiellt mycket viklig fråga som också finnsmed i rapporten, och som egenlligen hela debalten om det fjällnära skogsbrukettydligt har aktualiserat, gäller vilket lokalt ansvar som bör finnas när delgäller miljöfrågor - i del här fallet inflylandel på skogsbruket. För osssocialdemokrater är detta en djupt demokrafisk fråga. Vi tror på kommunerna.Vi tycker att det är kommunerna som skall ha ett stort förstahandsansvar. Viskall på della område, liksom på alla andra områden, slräva mot atldecentralisera beslutsfattandet. Utskottet har under behandlingen av dellaärende bhvil uppvaktat av företrädare från samlliga berörda inlandskommuner. Idessa kommuner har man med lolal polilisk enighet sagt alt man är beredd atl tadetta ansvar. Man vill ha inflytande. Det handlar om väsentliga förutsättningarför människor atl kunna leva där. Jag vill ställa en fråga till . Varförtror ni inle på kommunerna i det här sammanhanget? har haft ettparadord , nämligen decenlralisering. Men här har vitydligen ett slorl undantag. Här vill inle vara med längre, och det harförvånat mig. Jag yrkar avslag på samfiiga motioner ochbifall lill utskottets hemställan. Anf.7 () replik; säger att diskussionen kring defjällnära skogarna snart är slut. Ingen skulle vara gladare än jag om dendiskussionen skulle upphöra och om skogarna skulle få det skydd de behöver. Jagtror atl farhågorna finns kvar. När man läser de direktiv som regeringen har gett lillskogsstyrelsen, finner man att dessa ulgör ett myckel bräckligl instrument förall uppnå resultatet. Jag har läsl direktiven. Del står där atl förslagen intefår innebära koslnader. Skyddet skall ske inom vad som kan anses vara ellnaturiigi nyttjande av skogen. Mol den bakgrunden går det inte att få del skyddsom behövs för de fjällnära skogarna. Bräckligheten i diskussionen om defjällnära skogarna finns kvar hos socialdemokraterna. Kommer det ell förslagsom ger del skydd som behövs för de fjällnära skogarna, är det ingen som kommerall vara mera glad än vi i . Men än har vi inle selt nägol av delta. inleder sitt anförande med att säga all vihar en utomordentligt stor tillväxt av skogen. Vi utnyttjar inle den tillväxtsom sker. Har vi då inte råd alt bevara och skydda de sista vildmarkerna iSverige? Vi lalar så myckel om skydd för tropiska regnskogar. Vi skall gå inoch skydda dem. Det tycker jag också är mycket bra. Men vi måsle också la vårlegel ansvar. De sista sekunderna av min repliktid vill jag använda föralt ta upp diskussionen kring skogsvårdslagen. Det är rikligt som atl del förra årel fanns en gemensam borgerlig reservalion. Det finns delinte , och jag tog upp del i mill inledningsanförande. Jag sade att del ärbeklagligl alt vi inle har någon gemensam reservalion . Men det beror päatt varje parti har utformat sin reservation med hänsyn till just despeciella krav varje parti har. Reservafion2 av och handlar om samlad översyn m.m. av skogspolitiken.Miljöparfiel vill nu inle vara med längre på grund av en formulering. Detgäller översynen av lagstiftningen. Denmoderata reservationen 5 av m.fl. handlar om förändringar iskogsvärdslagen. Reservalion6 av handlar om översyn av skogsvårdslagen m.m. Reservation7 av vpk handlar om portalparagraferna i skogsvårdslagen och skötsellagen m.m. Allapartierna vill ha en översyn. Sedan säger all vi inte behövernågon översyn som han påpekar all vi behöver det Jag tycker inte atldet resonemanget går ihop. 8 (vpk)replik: Jag vill försl säga atl jag delar den uppfattning som gavuttryck för, nämligen atl vi kan ha ett virkesullag av nuvarande storlek. Men idet sammanhanget vill jag ta upp en aspekt som jag tycker inte kommit framtillräckligt tydligt i denna diskussion. Vi har ju länge trott altskogsproduktion var något främst för oss här i , men det har visat sigatt det finns länder på andra håll i världen som avancerar snabbi när detgäller skogsbruk och som har mer gynnsamma klimafiska förutsättningar för attfå fram snabbväxande träd än vad vi har. talar om den stora tillväxlen, och vi har anledning atl fundera överom vi inte här i i alltför hög grad siktar in oss på samma marknad somde nu snabbt avancerande länderna befinner sig på. Borde inle vi egentligenkoncenlrera oss mer på långsamt växande trädslag som ger högre kvalitet,trädslag som vårt land har bättre naturliga förutsättningar för? Skulle inte enökad förädling bidra lill alt ge fler arbetstillfällen, l.ex. i inlandet,varvid inte som råvarorna skulle föras ul ur skogslänen på långtradare lillmassaindusirierna vid kusterna eller längre bort för exporl ochvidareförädling? På del här sättet skulle man kunna få flera arbdsfillfällen. Jaguppfattade inte rikfigt vad sade när han vände sig till mig ifrågan om förenklingar av skogsvårdslagen, men vi har inle krävl några sådana.Vad vi log upp var naturvårdshänsynen. Den s.k. portalparagrafen har uppenbarlen annan inriktning än den som vi eflerslrävar. Denna paragraf har följandelydelse: "Skogsmarkmed dess skog skall genom lämpligt utnyttjande av markens virkesproducerandeförmåga skötas så att den varaktigt ger en hög och värdefull virkesavkaslning.Vid skötseln skall hänsyn tas till naturvårdens och andra allmännaintressen." Vårgrundläggande inställning är den atl man måsle ulgå frän en betydligt meromfattande roll för skogen och inte i skogsvårdslagen, som den fakfiskt heler,ulgå från skogens roll i produklionen och som råvara för en näring. Det ärdärför som vi lycker att del är viktigt all man gör en översyn och skaffar sigen annan grund för skogsvårdslagen. 9LENNART BRUNANDER (c) replik: tog upp hur mycket virke vi hari dag och framhöll att vi aldrig har haft mer virke än just nu liksom atl viheller aldrig har hafl en slörre virkeslillväxt än . Del är naturligtvisalldeles rikligl. Men del får inte förleda oss atl tro all vi kan avverka hurmyckel som helsl. Ålderssammansättningen gör ju alt den mängd virke som vi kanla ut är begränsad. Det måste vara de biologiska förutsättningarna som skall fåbestämma virkesmängden. Jag vill slälla en fråga lill . Detförhållandet att vi nu har en ökande virkeskvanlild i borde skapaförutsättningar för atl nyttja skogen i slörre utsträckning i energisammanhang.Den borde alltså här få en slörre betydelse för vår energiförsörjning. Deltaskulle bli till fördel vid utnyttjandet av skogen, framför alll därför att vimed den ålderssammansättning som skogen har kommer au få mer gallrings- ochröjningsvirke. Tyvärr har den socialdemokratiska regeringen nu en mängdförslag, färdiga eller på väg, som skulle göra del ännu svårare alt utnyttjaskogen i della sammanhang. Rimmar det med den skogspolifik som härhar lalal för? Jag lycker inte all del här går ihop. Vad gäller skogsvårdslagstiflningen lalade hearingen iutskoltd inle entydigt för alt allt är så förfärligt bra. Del kom fram myckelsom pekade på all del finns vissa orimligheler i lagstiftningen, bl.a. pä depunkler som jag tog upp i mill inledningsanförande. Man skall genom en sådanhär lagstiftning inte påverka utbudet av virke, utan del skall ske pä annatsätt. På den punkten föreligger en sådan orimlighel som vi menar skall lasbort. sade atl del inle är så väl beställt mednaturvårdshänsynen. Jag sade i mitt inledningsanförande all jag lycker atl denhar förbättrats avsevärt, och det står jag faktiskl fast vid. Dessulom harframför alll bondeskogsbruket i all sin verksamhel hafl en inriktning där mantagit ganska stora miljöhänsyn. Vissl finns del människor som har förbrutiisig, och det kommer del all finnas även i framliden. Men de stora bekymren harskapats av de storskaliga meloder som domänverket och bolag har använl. ställde till mig en fråga om decentraliseringoch kommunernas roll när del gäller nalurvårdsgränsen. Jag hänvisar bara tillvad som slår i reservationen, nämligen all vi kräver atl ortsbefolkningen skallfå vara med vid utformningen. Det är vårt sätt atl klara decentraliseringen; demänniskor som är berörda måste få möjlighel atl vara med. Dd lycker jag räcker somsvar till . 10ROY () replik: sade att det aldrig tidigarefunnils så mycket skog i vårt land som . Han sade faktiskt "skog",inte "virke". Här har vi skillnaden i värderingarna. Vi lalar omskogen och skogens värden, som är mycket mer än bara virket. Del är riktigt attvirkesförrådet i nu är större . Del beror på all manreparerat efter synder med etl dåligl skogsbruk fidigare, då man utarmadeskogen i stora delar av landet. Del beror också på alt man hafl etl alldelesför högl virkesmål och använt oerhört långlgäende metoder för att få ut sämycket virke som möjligt: gödsling, omfattande dikningar, kemisk bekämpning,plantering av främmande träd- slag, osv.På det sättet har virkesförrådet ökat snabbt. Men hur är det med skogen - gammelskog och nalurskog? Detfinns inte kvar av de fjällnära skogarna. Inte ens del lilla som finns kvarvill socialdemokraterna vara med om att skydda - än på etl tag, i varje fall. Vidare sade alt problemel är atl vi har ellöverskoll på virke. Ja, men varför skall man då, precis som frågade,gå in och hugga i de fjällnära skogarna? Varför står del i bil. 11 tillfilläggspropositio-nen, som ligger på vårt bord och som vi arbetar med, närdet gäller att man skall stimulera avverkningarna i de fjällnära skogarna?Vi har ju redan elt överskott på virke och mer än vad induslrin kan sälja.Varför importerar då industrin virke ulifrån? Del gäller i varje fallindustrierna längs . Det är någoniing i delta som inle stämmer. Naturligtvis är det rikligl alt man inte skall göraändringar i en lagstiftning bara för ändringarnas skull. Men enligt dennuvarande skogsvårdslagen är det överordnade målet atl fä fram sä myckel virkesom möjligl till industrin. Lagen fungerar pä det sätlel. När man vill försökaskydda skogen för dess andra värden och la lill vara andra intressen än behovelav virke, visar sig detta vara mycket svårt. Det slälls väldigt högaersättningsanspråk osv. är elt av skälen - det finns flera - till att manbör ändra skogsvårdslagen. När del gäller miljökonsekvensbeskrivningarna ville JanFransson ha en deklaration om en färdig byråkratisk modell för hur exakl delhär skall gå lill. Jag har kvar av min repliklid och kannalurliglvis inle göra en sådan deklaration. Först måsle vi vara överens om altvi skall ha rniljökonsekvensbeskrivningarna och därefter får man arbeta framdem. Det är här fråga om nya meloder, och del bör kunna ske på olika säll genomatt man tar fram rikfiinjer eller inför förbud. Del bör inle erbjuda någraslörre Svårigheler om man nu verkligen vill åsladkomma någonting. Men vill maninte, blir det nalurliglvis ingenting. 11CARL G () replik: Jag vill börja med atl instämma i vad LennarlBrunander Sade om virkesförrådets siorlek och klyftan mellan lillväxl ochavverkning. Vi har ell betydligt större virkesförråd än vad vi hade förett anlal år sedan, och virkesförrådet är i växande. Jag anser alt del är lillnytta för skogsbruket atl vi har ett slort skogsförräd. Den lillväxl som vi hari dag fär inle, som det sagts tidigare i deballen, las lill inläkt förpolitiska åtgärder för atl öka avverkningarna. sade atl nalurvården är dålig och attskogsägarna, framför allt de privala, måsle skärpa sig. Påståendena om attnaturvården skulle ha blivit sämre är illa underbyggda och grundas påfelaktigheter som ofla slungas ul i debatten. Fören stund sedan sades l.ex.från kammarens talarstol atl vi har hyggen på tusentals hektar. Sådana hyggenförekommer inte! De förekommer endast i den politiska vulgärdeballen. Sådanapåståenden skall vi lillbakavisa i slällel för atl medge all del kanske liggernågonting i dem. Här sägs vidare alt värdel av olika lyper avnaturupplevelser, av svamp, bär, osv. är slörre än själva skogsbruketsavkastning lolall sell. Del är ett ganska orimligt påslående. Dd ärfaktiskt på det sättet att naturvårdshänsynen i skogsbruket har blivit 1988/89:112 mycket bättre. Del har säkert skett olycksfall på den punkten, men dem skall vi ta lärdom av. Den punkt där det brister - därkan orsakerna lill olycksfallen hgga - är att vi har etlför tätt och snårigt regelverk för skogsägarna, och det drabbar de privalaskogsägarna allra hårdasl. Enmyckel hård straffbeskaltning i form av skogsvårdsavgifl på skogsbruket göralt lönsamheten förvisso inle är särskilt god. Som jag försökte förklara i millinledningsanförande är ett villkor för möjligheterna att ta branaturvårdshänsyn att vi har ell lönsamt skogsbruk och atl vi ger skogsägarnabemyndigande all själva sköta sin skog. Då får vi ett bra skogsbruk som harmöjlighet att la hänsyn till naturen. Ettexempel på sådana felakfiga regler är den - jag tror det har nämnls tidigarehär - att en skogsägare som skall följa skogsvårdslagen inte harrätt all öka lövinslaget, utan det är barrskogen som prioriteras. 12 () replik: Det var inte alls någon komplicerad fråga jag slällde, skall upprepa den: På vem ligger bevisbördan när del gällermiljökonsekvenser i skogen - skall den som äger skogen eller myndigheten ta delansvaret? Kan svara på den frågan - ja eller nej? Den ärprincipiellt mycket inlressanl. TillLars Erneslam vill jag säga: Nej, diskussionen kring de konflikter mellan olikainlressen som kan uppstå i fjällnära områden kommer inte att vara avslutad. Men diskussionen skall i första hand ske på del lokalaplanet ute i del aktuella länet Det är där den demokratiska dimensionen i denhär frågan har fåll alll större tyngd. Ernestamtalade om bräckliga direktiv. Läs rapporten, ! Del är den som senareskall ge oss det sakliga underlaget för atl diskulera vilka ålgärder som härbehövs och vilka som är befogade alt vidta. Harvi inte råd alt avstå från dessa skogar, frågade . Jo, , om detinte funnils människor som levde här uppe tror jag också atl del skulle havaril mycket lätt all avstå från alt avverka dessa skogar. Det beslutet hade dåvarit lätt atl fatta. Men del finns människor som vill leva och arbeia här,människor som behöver leva av någonting. De människor som har kommil direktuppifrån de här bygderna och vädjat till oss om förståelse för sin livsmiljöhar gjort etl mycket starkt intryck på mig. LennarlBrunander sade lilel vårdslöst atl ortsbefolkningen skall få vara med. Minfråga var mycket precisare och konkretare: Är centerparfiet och LennartBrunander med på att vi nu kopplar markanvändningsplaneringen direkt till denplaneringsprocess där kommunerna, inte minst genom det samarbete som skeddemellan cenlern och socialdemokralerna 1987 när vi anlog PBL och NRL, skall haelt reellt inflytande i demokratisk ordning? Jag talar inle om att de kan fåvara med på någon kant, ulan nu handlar det om ett verkligt inflytande förkommunerna. De har själva sagt all de är beredda att ta ansvaret och all devill ha det inflytandet över sin egen situation. Från socialdemokralerna tvekarvi inle all gå vidare pä demokrafisk väg. 13 LARSERNESTAM (fp) replik: Prot. Människorna måste kunna leva i de områden som här är 11 maj 1989berörda, sade . Jag delar den uppfattningen. Det är en av de storasvårigheterna här: Självfallet måste de människor som bor och lever i de här områdenafå slöd för sin försörjning. Det behövs regionalpoliliska insalser. Del ärdärför vi har föreslagil så många miljoner mer än regeringen för alt sätta in idet området. Menlåt oss då dra ul konsekvenserna av del resonemang som för om atlvi för atl klara sysselsättningsfrågorna kan göra avverkningar som går emolnaturens krav! Man kan anföra precis samma synpunkter om regnskogarna iBrasilien. I del överbefolkade landet har man inle fillräckligl medarbelslillfällen; därför låter man kolonisatörer gå in i regnskogarna och röjaoch bränna dem. Men förstör man den ekologiska balansen. Detär litet av samma sak här: Vi måsle få fill stånd en rimlig hänsyn till ochbevara de resurser som finns kvar här. Jag trodde verkligen atl att vi måste gå in med andra resurser och inte överutnyltjaskogen. Närsocialdemokraterna kommer lillbaka fill atl hänsynen fillsysselsättningstillfällena måste gå före hänsynen lill vad naluren lål blir vibekymrade. Vi har den uppfattningen att vi har elt solidariskt ansvar all gåin. Därför har vi tagit upp frågorna om överföringspost från domänfonden tillnaturvårdsfonden, om särskilda pengar för regionala insalser, om bytesmark ochmycket myckel annat, men de förslagen har röstals ned av socialdemokraterna.Och i direktiven står det att skyddsinsatserna inte fär innebära så slortinlrång att del uppslår ersättningsanspråk. Det är därför jag tycker direktivenär svaga. Jagskulle vilja att talade om för oss om han tror all fjällskogarnakommer alt få det skydd som de behöver. Jag tror nämligen inle atl han tror del- han sade atl den diskussion vi har haft kommer alt fortsätta. Vadvi i folkparfiet vill är att den diskussionen skall föras lill ell slut, atldet skall bli klarlagt vilka områden som skall bevaras, atl del skall ställasresurser till förfogande och att vi i de områdena skall få en naturvård som ärvärd namnet. 14 () replik; På vem ligger bevisbördan när del gäller miljökonsekvenserna i skogen- myndigheten eller skogsägaren, frågade . Jag föreställer mig atldet måste vara myndigheten, eflersom del är myndighelen som kan utfärda förbudeller anvisningar om hur det skall gå till när del gäller de extremaskogsbruksmetoderna, främmande trädslag, osv. Jag vill dock hålla dörren öppenför flexibla lösningar för all få till stånd så bra konsekvensanalyser sommöjligt. Närdet gäller skyddel av de fjällnära skogarna vill jag säga atl dessa skogar justnu huggs ned i förskräckande hög takt.