prot · GC09119 · 1988-12-31 00:00:00 — Energiskatterna hör ju intimt samman medvilken energipolitik man vill föra. arbetar flera utredningar med skalleroch miljöavgifter. Från vpk har vi atl vi i samband med alt dessaulredningar lägger fram sina förslag skall precisera hur vi anser altframtidens energiskatter skall utformas. Vi har därför i detta betänkande följtutskollsmajoriietens uppfattning att det är olämpligt alt nu lägga fasl någraallmänna riktiinjer för energipolitiken och energiskatterna. Däremot har videlförslag om vissa energiskatter, som jag kortfattat skall gä in på. Vpk vill alt delar av vattenkraflsvinslerna återgår lillde regioner där vattenkraften produceras. Mot den bakgrunden vill vi ha enhöjning av skallen på valtenkraflsproducerad el med . Vårt parti har också markerat sin inslällning lillskatterna på naturgas, till elskatien för den slorförbrukande induslrin, tillskatten på kondenskraft och till skattefrihet för etanol. Vi har även tagit uppfrågan om kraflvärmepro-duktionen. Vi har vidare tagit upp frågan om gasol förmolordrifi och industriellt bruk. Vi har också yrkal på en uranskatt som liggernågol högre än cenlerns förslag och något lägre än miljöparliels. Jag vill lill sist yrka bifall tillreservationerna 10,12,14,18,19, 20, 22 och 25 lill skatteutskottets betänkande1988/89:35. 43 (): Del hot som en alllmer ökande konsumtion utgörmol överlevnad av jordens ekologiska system är ingenstädes tydligare än när detgäller energianvändningen. Under en lång följd av år har energianvändningenökat monotoni, och faran av detta förhällande har alllmer börjat inses avmänniskor både i vårl land och i andra industriländer. Även mänga politiker har insett problemen och försöktåstadkomma botemedel mot dem; man har formulerat ålgärder som i flera fall ärägnade alt begränsa ökningen och som i några fall även eftersträvar en balansmed naturen. Detta är glädjande. Tyvärr har inte alla partier i sina programinkluderat sådana åtgärder. Särskill beklaglig är linje att utformabeskallningen av energin med hänsyn till industrins lönsamhet och dessinternationella konkurrenskraft snarare än med hänsyn lill behovet av en renoch ofarlig miljö. Jag får erkänna atl del var spännande all höra enmoderals oro över koldioxiden i vår atmosfär. Det är någonting som vi har lalalom länge, men det blir nya utgångspunkter när reaktorkramare finner attmiljökappan tilltalar väljarna! I reservation 4, lill vilken jag yrkar bifall, framhåller jag viklen av atlbeskattningen av energin las ul på råvaran snarare än på den förädladeprodukten. Jag noterade med stort intresse atl påpekade viktenav miljöavgifter. Men då menar jag alt också del andra problemet, resursernasändlighet, är viktigt. Det bör vara en bas för beskattningen. Anledningen fill att vi vill la ut skatt på råvaran är attdet bör ligga också i den energiproducerande industrins intresse atteffektivisera sina processer. Dessutom bör energiinnehållet vara bestämmandeför skattens storlek. Det är hell klart för oss i de gröna attnivån på energibeskattningen bör vara väsenlligl högre än den är i dag.Eftersom det är av aktuellt inlresse att veta vilken inslällningen till dennafräga är bland andra riksdagspartier ämnar jag begära votering i denfrågan. Jag yrkar också bifall lill reservationerna 6, 7, 8 och11. I alla dessa fall gäller det förbränning av fossila bränslen. Del är intebara del atl processerna orsakar utsläpp av miljöskadliga ämnen inkluderandekoldioxid; det är också fråga om ändliga nalurresurser, som vi hell enkell intekan hålla på och öka uttaget av. de gröna har en avvecklingsplanpå , under vilken lid förbränning av fossila bränslen skall fasas ulnäslan helt och hållet Endast inom transportsektorn och stålindustrin kommer enlilen del all forlfarande behöva brännas. Dels föreslår vi en betydandeeffektivisering i energianvändandet, dels är det nödvändigt att förnybaraenergikällor tas i bruk. Särskill gäller det biogas, men även vind- ochsolenergi. De skatter jag föreslår i de nämnda reservationerna är ägnade altuppmunlra både besparingsåtgärder och satsningar på alternafiva energikällor. Både reservalion 13 och reservalion 14 är ägnade att påolika säll få induslrin all använda energin effeklivare. I reservalion 14 ärmolivel dock inle lariffkonslruktionen som sådan, vilkel man skulle kunna tro,utan snarare att komma åt den slorförbrukande industrins överförbrukning av el.Jag yrkar bifall till dessa reservationer. Reservation 17, som jag också yrkar bifall lill, gällerskaltebefrielse för all energi producerad i vindkraftverk. Den gräns om 100 kWsom finns nu är olycklig. Mänga effektiva vindkraftverk är slörre än så. Likasåkan vi inte se någon anledning lill alt behålla kravel atl vindkraftverket inleskall vara kommersiellt för all erhålla skattebefrielse. Del gäller här attuppmunlra en energikälla, som verkligen är miljövänlig men som iutvecklingsskedet inte har kunnal uppvisa konkurrenskraftig ekonomi. Liknandemotivering ligger också bakom den gemensamma reservationen 19, i vilken centernoch vpk förenai sig med miljöparfiel om att yrka på skaltebefrielse för etanolsom drivmedel. Jag yrkar bifall till den reservationen. Jag yrkar också bifall till reservalionerna 21 och 23, somgäller beskattningen av gasol. Även i det fallel vill habeskaltning på råvaran efler dess energiinnehåll. Vi anser alt /kWh ären väl avvägd skattesats. Slutligen yrkar jag bifall till reservation 26, i vilkenjag föreslår en uranskall molsvarande /kWh. är mer än den skallsom cenlern föreslår, också mer än den skatt som vpk föreslår och mer än denskatt som möjligen kommer atl accepteras av en riksdagsmajoritet om någraveckor. Både kraftproducenterna och induslrin skulle Ivingas all använda energipå elt mer effektivt sätt, om deras budget inte tillät en slösaktigenergianvändning. 44LISBETH STAAF-IGELSTRÖM (s): Prot. EnergipoUtik m. m. beslutade om riktlinjer förden framlida energibeskattningen. Härvid fastställdes atl engrundläggande princip för beskallningen av energi skulle vara atl främja deenergiinvesleringar för oljeersältning och energihushållning som bordegenomföras Hänsyn skulle också las lill olika energikällorseffekler på miljön, bytesbalansen, försörjningslrygghden, sysselsättningen ochden industriella ulvecklingen. Beiräffande beskattningen av olja fastslogs allskatieändringar vid behov borde vidtas för alt åstadkomma en inte oväsentligrealprisstegring. För övriga energislag skulle skallen per energienhet ulgå irelation lill oljeskatten. Sålunda borde skatten på kolbränslen vara cirkahälften och skatten på naturgas cirka tre fjärdedelar av skatten pä olja.Inhemska bränslen borde gynnas genom skattefrihet Drivmedelsbeskattningen bordefrämja forlsall energihushållning. Elanvändning inom industrin borde varaskattemässigt gynnad i förhållande lill elanvändning för uppvärmning, ochbeskattningen av elenergi för uppvärmning borde ha viss följsamhet tillbeskallningen av olja. En anpassning av rikllinjerna har skett under perioden1984-1988 avseende beskattningen av olja, kol, naturgas och gasol. I några fallhar också riktlinjerna ändrats. I ell antal av de motioner som väckls tas rikllinjerna för den framtida energibeskattningen upp.Moderata samlingspartiet begär bl.a. elt uttalande om all man bör övergå tillmervärdeskatt på energiområdet i kombination med energilikformiga punktskatterpå en förhållandevis låg nivå. Elt liknande system i förening med miljöavgifterpå miljöfarliga ulsläpp är ell annat förslag från moderata samlingspartiet Från sida yrkas på elt tillkännagivande,som bl.a. går ul på alt man bör införa en energilikformig beskattning för koloch olja och att en miljörabatt medges för importerade och mindre miljökrävandeenergislag m.m. förespråkar en i princip råvarubaseradenergibeskatlning. De aktuella frågorna ligger inom ramen för detutredningsarbete som pågår på detta område. Bl.a. åligger det KIS, kommillénmed uppgifl alt utreda den indirekla beskattningens omfattning och utformning,alt analysera effekterna av en breddning av basen för mervärdeskatten, prövaförutsättningarna för att inordna energiområdel under mervärdebeskallningenoch överväga hur beskattningen av energi även i fortsättningen skall användassom energipolitiskt styrmedel. Kommittén kommer alt redovisa sinaslällningstaganden . Elt annat utredningsarbete av betydelse i delta sammanhangbedrivs av kommittén om ökad användning av ekonomiska slyrmedel imiljöpolitiken. Kommillén skall lämna förslag till ell avgifts- ochuppbördssystem bl.a. för utsläpp av svavelföreningar vid förbränning av olja.Vidare skall kommittén uireda möjligheten all avgifisbelägga bränslet. Med hänsyn lill de nämnda övervägandena anserutskottsmajoritelen alt inte nu bör fatta någol beslul eller uttala sig om de framtida riktlinjerna för energibeskattningen och därmed föregripa det kommande resullald av utredningarna. och föreslår höjningar avskallen på olja och kol. föreslår dessutom krafligaskaltehöjningar på bensin och dieselolja samt en ökning av kilomelerskallen fördieseldrivna fordon. yrkar vidare att en ulredning skall skalltillsättas för att se över om kilomelerskallen kan slopas. Från utskotlsmajoritetens sida vill vi erinra riksdagensledamöler om all skatten på olja och kol höjdes icke oväsentiigl den 1 juli1988. Men med tanke på den snabbt tilltagande överhettningen av den svenskaekonomin och behovet av åtstramning har utskoltsmajoriteten fastnat för enhöjning av elskatten, och därmed är det också rimligt atl någol höja skallen päolja och kol. Denna fräga återkommer till vid en senare tidpunkt.Utskottsmajoritelen anser dock all det i nulägel saknas skäl för höjning avskallen på bensin och dieselolja. Den av aklualiserade frågan om ett slopandeav kilometer-skatten och ell motsvarande skatteuttag på dieseloljan hartidigare prövats av ulskollel. , liksom tidigare, anser utskottet allkilometerskatlesyslemet tills vidare bör behållas, eftersom de alternativasyslem som slår till buds inte kan anses ha några större fördelar frånadministrativ och ekonomisk synpunkt. Förslag och yrkanden om förändrad beskallningav nalurgas, vindproducerad el, gasol för industriellt bruk, molorgas, skärplvaltenkrafts-beskaltning samt beskaltning av kraftvärmeproduklion harframslällls. Mol bakgrund av del utredningsarbete som pågår anserulskollsmajoritelen all del är olämphgt all fatta några beslut omändrad beskattning av flertalet av ovan uppräknade energiområden. Medhänvisning till den överhettning som finns i harutskollsmajorilden däremol i ett senare skede föreslagil förändrad beskattningav nalurgas och gasol för industriellt bruk: Vidare har vpk lagt fram förslag som skall syfla till allstimulera satsningar på elsnål teknologi. Man föreslår bl.a. enproduklionsfaktorskatt som träffar den slorförbrukande industrinsöverförbrukning av el. Ett liknande motionsyrkande avslogs medhänvisning lill pågående översyn av energibeskattningen. Utskottsmajoritetenanser atl förslaget inrymmer ell alllför slorl inslag av detaljreglering. Så till molionsförslagen om ändring av beskallningen avetanol producerad av inhemska råvaror, uran, biobas och vätgas. När del gällerförslagel om slopande av skall på etanol, producerad av inhemska råvaror, harutskottet tidigare betonat de praktiska svårigheterna och de handelspolitiskakomplikationerna i samband med ell undanlagande av etanol producerad avsvenska råvaror från skatt Utskoltsmajoriteten är inle bereddatt förorda någon förändring av skatten på etanol eller metanol. När det gäller införande av skatt på uran har utskottettidigare hänvisat till den särskilda skatt som finns på elektrisk krafl frånkärnkraftverk. Enligt utskottets uppfallning kan det i nulägel däremol finnasanledning att uireda förutsättningarna för införande av en skall på det uransom används i kärnkraftverk. Så lill biogas och vätgas. yrkar all dessaskall befrias från skatt Ulskoltsmajorilelen kan konstalera att ingen energiskaltför närvarande Prot.-1988/89:119 utgår för de ifrågavarande drivmedlen. Inle heller omfattas dessa av 23maj 1989 kilometerskatten. Yrkandet är alltså tillgodosett "" '. Miljö-och energiministern har meddelat attmiljöavgifisulred-ningen i oklober , tidigare än vad som ursprungligen varplanerat, kommer att lämna ett delbetänkande om möjligheterna alt införamiljöavgifter pä svavel i andra bränslen än olja samt på utsläpp avkväveoxider och koldioxid. Härigenom kan man samordna de kommande miljöavgifternainom energiområdel med skatteförslagen frän KIS, så all man sammantaget kan fåde ekonomiska slyrmedel som behövs för att uppnå både miljö- ochenergipoliliska fördelar. Av det anförda framgår all regeringenuppmärksammat vikten av samordning i liden av det fortsatta utrednings-ochberedningsarbetet och påskyndat miljöavgiftsutredningens utredningsarbete påenergiområdet. Med hänsyn lill de nämnda övervägandena anserutskottsmajoritelen att inte nu bör fatta någol beslut eller uttalasig på energibeskattningsområdet. Jag yrkar härmed bifall lill skatleutskollelshemslällan och avslag på samlliga reservationer. 45 () replik: Lisbelh Slaaf-Igelslröm framhöll inledningsvis1983 års beslut, alltså del beslut som innebär all beskattningen skall utformaspå basis av energiinnehållet. Hon ställde ocksä frågan hur beskallningen skallanvändas som energipolitiskt slyrmedel. Den fråga som jag skulle vilja slällalyder: Har ni socialdemokrater inte upptäckt all beslul, de därprinciperna, läser energibeskattningen på ell sådant sätt all man inte kan taerforderliga miljöhänsyn? Jag skulle gärna vilja höra vad LisbelhStaaf-Igelslröm har alt säga om förslag, som innebär allmiljökonsekvenserna skall beaktas. Sedan talade Lisbelh Staaf-lgelström om NlA:stilläggsdirektiv. Man skall fortsätta atl utreda frågan om miljöavgifter, ochhon nämnde all man kan samordna förslagen från KIS och miljöavgiftsutredningen.Jag skulle vilja fråga; Vem är "man"? Såvill jag kan se är"man" i detta sammanhang regeringen. Regeringen skulle skaffa sigtolkningsföreträde och ensamrätt I departementet skulle de förslag ulformas somskall framläggas för vårriksdagen, och delta ulan all förslagen från kangä ul på rerniss och utan att andra politiska parlier än del socialdemokratiskakan anlägga andra synpunkter på frågorna än dem som framförts genom vårarepresentanter i utredningarna. Jag lycker alt delta är en ganska olycklighantering. 46 () replik; Jag frågade varförsocialdemokraler na inte vill bidra lill en långsiktig, principfasl energibeskattning. Utgångs punkten var mitt eget anförande där jag påvisade alt dagens energibeskatt ning, som ju företräds av socialdemokralerna, är ett lapptäcke av regler ulan något inslag av principer. Det finns t.ex. inga miljörelaterade skaller. Prot, 1988/89:119 Beskatmingsramen utnyttjas bara för alt la in pengar för all kunna finansiera statens ulgifler. Här finns del ingen princip hossocialdemokraterna. 'Z '. ~, LisbelhStaaf-Igelslröm sade i sill anförande atl KIS skall avge sitt . . ,, , betänkande före sommaren.Men är inte den socialdemokratiska majoritetens uppfallning i KIS redanborlspelad? Gäller den efter ? Gäller den uppfattning som KjellJohansson talade om i sill anförande, nämligen den alt punktskatterna skallreduceras , varefter det blir en mervärdeskatt inom energisektorn? Elskallenvarierar alltså från vad som står i det förslag som skall offenlliggöras ijuli, från , till som riksdag kommer altbesluta om. Avsiklen är ju alt införa en punktskatt på el på . Skall 9,2öre reduceras , eller skall nivån fortfarande vara vidmervärdesbeskatlning inom energisektorn? Detta kommer alt få mycket slorbelydelse. Har man kvar nivån och inför mervärdeskatt, innebär detta enskatteökning för elt hushåll med eluppvärmning med nästan . Delär fråga om avsevärda belopp, och det är mycket viktigt för svenska folkel allfå reda på framtidsinriklningen på den energipolifik som socialdemokraternavill föra. är trovärdigheten helt borta när del gäller bådesocialdemokralernas ställningstagande i KIS och det som ni har gjorl densenasle veckan fillsammans med cenlerparliet. Anf.47 () replik: Lisbelh Slaaf-Igelslröm och jag har tydligen mycket olika idéer om enutrednings uppgifter. Gång på gång avvisas våra molionsförslag på grund av atten ulredning pågår. Men hela skatteutskottet kan väl inle vara förlamat i frågaom indirekta skatter så länge en utredning om sådana pågår. Man måste väl kunnasäga någonting. Jagskulle speciellt vilja ta upp frågan om vindkraftverk. Här finns det en myckel olycklig gräns vid 100 kW. Över denna gräns blir del skatt Vindkraften är en mycket miljövänlig energiproduklionsform, som vi alla kanske skulle vilja uppmunlra.men som har problem just , därför atl del är ) ekonomiskl svårt all sätta i gång med en ny leknik.Många av de effekfivasle vindkraftverken hgger vidungefär 150 kW. Varför kan man inte ta borl sådana olyckKga gränser, när manändå har skattefritt vid ell lägre kilowattal? Anf.48 () replik; Lisbelh Slaaf-Igelslröm hänvisade liksom jag lill 1983 årsenergibeskallningsbeslut Bl.a. berördes frågan om huruvida energisektorn skallstå utanför mervärdeskallesyslemel. När det gäller de allmänna , riktlinjernaför energibeskattningen har cenlern i sin reservalion sagt alt del bör gällaäven i fortsättningen. Kan inte Lisbelh Staaf-Igelslröm trots alt ulredningarnapågår ge några fingervisningar om var socialdemokraterna står i denna fråga? Talet om dehandelspolitiska komplikationerna beiräffande etanol har vi ju också hört talas om eltanlal gånger. Vilka är de där handelspohtiska 64 kompHkalionerna då det gäller alt införa skallebefrielse för etanolmed tanke på vad1983 års beslut egentligen gick ul på? har det gått . Är del Prot.1988/89:119 fråga om hänsyn till oljeindustrin eller vilket skäl är det? 9 () replik: Energipolitikm.m. Man har här uppmanal mig att säga någol om deförslag som skall komma från KIS. Jag kan direkt säga atl jag icke villföregripa utredningen och dess förslag, utan det får vi sedan ta ställningtill. Vi har från socialdemokraternas sida en långsiktigenergipolitik. Ett omfattande utredningsarbete pågår, vilket härtidigare redogjorde för. När detta arbete har avslutals och samordnats ochblivit föremål för remissbehandling, kommer den socialdemokratiska regeringenatt lägga fram etl samlal förslag om miljöskatter och miljöavgifter. Vi har från socialdemokratisk sida gjort myckel inommiljöpolitikens område och i energifrågan. Det pågår ell intensivt arbete medatt genomföra omställningen av energisystemet lill elt syslem som är renl ochresurshushållande. Det arbetet bygger på det beslut om energin som tidigarehar fallals av . Det arbetet kommer vi socialdemokrater att fortsättamed. 50 () replik: Jag skall fatta mig kort. LisbelhStaaf-Igelslröm påsiod atl socialdemokralerna för en långsiktig polilik och atlden kommer att ulvecklas i ulredningens förslag. Jag ser inte någol inslag avlångsiklighet i politiken. Aktörerna på marknaden vet inte hur de skall agera iframtiden om socialdemokraternas förslag till energibeskatlning går igenom. Iera förslag finns inte någonslans en tillstymmelse till framtidsvision om hursocialdemokraterna skall hanlera energibéskattningsfrågorna. Vi som sitter häri kammaren förväntar oss ett svar jjå detta. Jag har slällt frågan två gångerlill Lisbelh Staaf-lgelström, men jag har ännu inte fått något svar. 51 () replik: Socialdemokralernas hantering av energifråganär närmast farsartad. Jag slällde tidigare frågan varför del ärhögsta visdom alt säga nej lill energiskattehöjningar, medan det ärhögsta visdom all säga ja till energiskattehöjningar. När somgammal ringräv inte kunde svara på den frågan, är det väl inte alt begära allLisbelh Staaf-Igelslröm skall kunna svara på den frågan om man dessutom läggerlill ytterligare ett led och frågar varför det , dvs. efteryllerligare , är motiverat att lägga fram förslag om skattesänkningarför energi. Men jag skulle gärna vilja ha ell svar på frågan om nisocialdemokrater fortfarande håller fasl vid beslut - ell beslut somlåser beskattningen på ell sådant sätt alt man inle kan la hänsyn lill miljön.Av det svar som vi fick i den första replikomgången verkade det som om delskulle vara fallet. Del vore i så fall mycket tråkigt. Jag tycker atl LisbelhStaaf-Igelslröm skall ge éll klart svar på den frågan: Håller ni fast vid 1983års beslut? 52 () replik: Fru talman! Som jag fidigare sagl hänvisar jag lill atl vi inle vill föregripa ulredningarna från KIS och . De ulredningarna bygger på en långsiktig 65 5 protokoU 1988/89:119 frågade om jag ansåg atl det var svårl attkomma till elt ställningstagande och sedan komma fill ett nyttställningstagande . Nej, , personligen tycker jaginle att det är svårt atl göra det. De delar av förslaget som visocialdemokrater avslyrker stämmer inle exakt överens med det som vikommer atl föreslå litet längre fram. Jag vill påminna om all den socialdemokratiskaregeringen är en minoritetsregering. Det innebär all vi måste söka stöd hosandra partier i för att få igenom våra förslag. Det gäller även i delhär fallel. När det gäller socialdemokraternas långsiktiga energipolitikhar vi här talat mycket om och , men regeringen arbetar också ulifrånell uppdrag, nämligen en avveckling av kärnkraflen, en minskning av försurningenoch klimatpåverkan saml all vi skall skydda de oulbyggda älvarna. Del ärufifrån dessa ställningstaganden som den socialdemokratiska regeringen kommeratl arbeia vidare. 53 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill redan nu meddela alt jag inte ämnar genomföra envotering beträffande de ämnen som behandlas . Voteringen kommer i ställetalt inleda morgondagens arbetsplenum. 54 i (m): Jag vill först framföra en liten protest motden ordning i vilken vi behandlar dessa ärenden. Om man väckl en molionsom las upp i del betänkande som först behandlas, borde man fä komma med idebatten när det betänkandet avhandlas och inte, som sker, när samlligabelänkanden varil uppe till behandling. Jag har tillsammans med väckl en motioni vilken vi säger alt vi inle vill acceplera en utbyggnad av kolbaseradenergiproduktion i , då man i mitten av 1990-lalet kommer atl slänga ettaggregat vid . Vi, och säkert många andra, har svårl attförstå del slällningslagande som kommit fram lill under de senasle årenoch även . Man talar ofla om politikerförakt. Det är i de flesta fallöverdrivet, men i det här fallet är det välgrundat. Vi hade en folkomröstning. Företrädare för delinjer som vann folkomröslningen om kärnkraften sade i deballen klarl ochlydligl ifrån alt det inte skulle byggas ut fler kärnkraftsaggregat, men atlkärnkraflen skulle användas så länge den var tekniskt, säkerhdsmässigl ochekonomiskl överlägsen alternativen. beslulade alt kärnkraften skulleavvecklas . Jag har frågat statsrådet , och ävenandra i olika sammanhang, var någonstans på valsedlarna fanns. Jaghar hitintills icke fått något tillfredsställande svar. Det enda parli somprotesterade mot var moderata samlingspartiet beslöt atl man - också i slrid molfolkomröslningen - redan i millen på 1990-lalet skulle avveckla tvåbefinlliga väl fungerande kraftverk,det ena i och det andra i . Och man beslöt della Prot.1988/89:119 utan all egentligen i grunden veta vilka alternativ man skulle ha. Vi politiker har, liksom människor i allmänhet, förmåganatt försöka skjuta de problem som uppslår framåt genom atl resonera som så; Vikan la hand om dem , eller . Men man kan inleallfid agera på det viset. Vi har här hört lalare prata vill och brett omalternativen, men om man är lilel realisfisk och ser på ulvecklingen i Sverigeoch hur del ser ul ulomlands, finner man alt del i del närmaste perspektivetfinns endasl fossila bränslen alt fillgå. Jag måste berömma miljöparfiet, som i debatten sagt sig vilja öka användningen av fossila bränslen just därföratt del är deras enda chans att komma till rätta med en snabbkärnkraflsavveckling. Det är dessa fossila bränslen, fru lalman, som är skuldentill de slora ekologiska kalastroferna runl om i . I , Östtysklandoch är det fullt med nakna, kala, döda träd.