prot · GC09120 · 1988-12-31 00:00:00 — Låt mig när det gäller bidraget för Särskilda insalser päskolområdet, SIS -del som tidigare hette Särskilda ålgärder på skolområdet, SÅS- säga atl vi tror all del även i ett förändrat och förenklatstatsbidragssystem behövs någon form av uljämningsresurs på länsnivå. Dduppstår nämligen slora skillnader mellan olika kommuner som kan bero på ganskalillfälliga förändringar i befolkningsstruktur, osv. Jag har själv i egenskapav både skolslyrelseordförande och länsskolnämndsordförande upplevi l.ex. vadsom kan hända ute i en liten landsortskommun, om man från en närbelägenstorstad bestämmer sig för alt fosterhemsplacera elt tiotal elever i en sådankommuns skolor. Helt plötsligt uppstår resursbehov, som ingen kunde förutse ochsom är av den arten att någon måste skjula lill särskilda resurser. Det är ellexempel på vad en sådan utjämningsresurs på länsnivå kan behöva användas till. Anslag tid grundskolor m.m. vice lalmannen anmälde all ochAnn-Calhrine anhållit att till protokollet få antecknat att de inteägde rätt fill ytterligare repliker. 30YLVA (vpk): demonstrerade närmare 10 000 eleverhär utanför . På skolor runl om i landet protesterade elever ochlärare. hade helsidor med namninsamlingsupprop. Den andra storakvällstidningen gick till överdrifl och blev vulgär på "löpet" och"ettan". 1 budgetpropositionen föreslog regeringen all 167 miljonerskulle dras in från grundskoleanslaget. Det var en konsekvens av den politikdel funnits en slor uppslutning kring i , då enbetryggande majoritet slällt sig bakom den s.k. cash limit-principen sominstrument för slyrning av slatliga verksamheter. Jag gissar atl regeringen blev ganska förvånad över deslora protesterna och massmedias engagemang. 167 miljoner är myckel pengar, mensell i förhällande lill vad samhällel totalt salsar på skolan ser de beryktade167 miljonerna betydligt mindre ut Protesterna och den oerhörda besvikelse som kom tillutlryck när budgetförslaget blev offentligt skall ses mol bakgrund av debesparingar som skolan drabbals av under 80-lalel. Tålamodet hos elever ochlärare har varit, och är forlfarande, hårl prövat. När nu statsfinanserna förbättrats var del mänga somväntade sig en salsning på skolan, inle minsl efler statsministerns löftenunder valrörelsen. Prot.1988/89:120 Protesterna och besvikelsen var i mångt och mycket en reaktionpå uteblivna satsningen på skolan. Anslag Idl grundskolor m.m. Mycket kan hända i politiken på , och jagskall inte stå här och gnälla om del som har varil. Jag är glad alt ett enigtutskott, så när som på de oförbätterliga moderalerna, vill öka anslagel lillgrundskolan med 167 miljoner i förhållande lill regeringens budgetförslag. Ja, skolans resurser har debatterats livhgt det senaslehalvåret. Många, framför alll elever och lärare, har menat att skolan har förlitet resurser. "Satsa på skolan" och "Låt skolan leva" harvaril deras stridsrop. Andra, framför alll vissa ekonomer ochregeringsföreträdare, har hävdal att den svenska skolan slukar resurser på ettsäll som inte sker i något annat land. "Spara" och "Effektivisera"har varit deras paroll. Del handlar om pengar till skolan och hur dessa skallfördelas. Men skolans resurser utgörs inte bara av pengar. De viktigasteresurserna är faktiskt eleverna och lärarna i skolan. För oss som fattar besluli den här kammaren gäller del att se lill all dessa viktiga resurser, eleveroch lärare, fär möjlighel att skapa en så bra undervisningssituation sommöjligt. Det finns anledning alt noga fundera över vilka åtgärder som behövsför atl alla elever skall få en bra undervisning, som leder till användbarakunskaper och en harmonisk uppväxt. Under förra årel gjorde en undersökningbland lärare som visade all de flesta lärare trivs med sittarbele, men alt yrket också rymmer negativa sidor. Till dessa negativa sidorhör alt lärarna inte kan ge eleverna en meningsfull undervisning i denutsträckning som man önskar, all jobbet är stressigt och all lärarna inte fården uppskattning som man önskar. Vi kommer nog framöver att få en mer intensifierad debaltom lärarnas löner och arbetsvillkor i takt med alt lärare riskerar all bli enbristvara. Jag hoppas atl vi i en sådan debatt skall slippa höra den undertonsom vi märker inom vissa andra yrkesområden där det råder brisl på ulbildadpersonal. Jag tänker då pa argumenl som byggs upp med "vi har elt såförfärligt, tungt, stressigt, arbetsaml och slitsamt arbete atl vi genast måsteha mycket mer betalt för att slä ul". Jag hoppas alt ingen missförslår mig nu och tolkar dettasom elt inlägg i pågående avtalsrörelse eller som elt förtal av lärarnaskampanj för högre löner. Del jag vill poänglera är att det för oss polilikergäller att skapa en skola, där elever och lärare har goda förutsättningar atttrivas och tillsammans kan utföra ell bra arbele. Skolan skall inte varanågoniing som lärare och elever ivingas alt slå ut med. Och måsle vi när vibedömer skolans resurser också väga in de vikliga resurser som eleverna själva,med sina idéer och erfarenheler, tillsammans med lärarna, med sin påkostade ulbildningoch sill yrkeskunnande, utgör. Några av de vpk-förslag som visserligen innebär ökadeulgifler för statskassan men enligt vår mening ger etl bältre utnyttjande av skolans andra resurser - lärarna och eleverna - behandlas i det här betänkandet Del gäller t.ex. minskade klasslorlekar, en ökad grundbeman ning och förbällrade möjligheter till lärarnas fortbildning. De slora fördelarna med mindreklasser är så välkända atl jag inte behöver 48 upprepa dem här. Genom all låladelningstalel vara 25 för hela Anslag tiU grundskolor m.m. skulle manäven slippa många av de uppslitande delningar av klasser som Prot.1988/89:120 sker vid övergången fill mellanstadiet Jag yrkar bifall till reservalionnr 12, där vi föreslär att lågstadiets delningstal skall gällaför B-skolans årskurs 3-4, där mellanstadiets delningsial gäller. Problemet med kortlidsvikarierna i skolan sliter på eleveroch lärare. Vikarien ivingas ofta rycka in med bara någon timmes varsel och hardå ingen möjlighet att förbereda undervisningen. Vikarien är främmande föreleverna, och del är omöjligl för vikarien att hjälpa varje elev utifrånelevens egna förutsättningar och behov. Kortlidsvikariens uppgift blir ofta atthelt enkelt agera någol slags polis eller kontrollant i klassen. När denordinarie läraren sedan kommer lillbaka måsle klassen arbeia ifatt den tid sommer eller mindre gått förlorad under lärarens frånvaro. Alarmerande mångalektioner har också visat sig vara helt lärarlösa när den ordinarie läraren ärborta. För att råda bot på dessa problem behövs en ökadgrundbemanning på skolorna. Jag vill yrka bifall till reservation nr 6. Lärarfortbildningen är ett viktigt inslrumenl förutveckling av skolan och en viktig stimulans för de yrkesverksamma lärarna. Dennuvarande dimensioneringen av forlbildningen är inte tillräcklig. En ulökningmåste ske för atl behovet skall kunna tillgodoses. Jag vill yrka bifall lillreservalion 4. Gymnasieskolans naturvetenskapliga utbildninghar under elt antal är hafl oroande få sökande. Efter vissa ålgärder har nuantalet sökande ökat, men är det, enligl vpk:s bedömning, alltförlitet skall jag återkomma till i nästa debatt Jag vill här la upp några av de ålgärder som behövs föratt stimulera och intressera elever för en naturvetenskaplig gymnasieutbildningsamtidigt som NO-undervisningen stärks i . Vi i vpk har inle någonpatentlösning på hur detta skall ske, och vi föreslår all ett åtgärdsprogramskall utarbetas. Men några punkter skulle jag ändå vilja peka på. Det är viktigt att man i NO-undervisningen kan använda etlundersökande och experimentellt arbetssätt, som kan ta till vara elevernasnaturliga nyfikenhet inför naturen, naturkrafterna och omvärlden. För att kunnabygga upp en sådan undervisning kring laboralioner, experiment, exkursionerm.m. krävs alt elever och lärare ges möjlighel atl bedriva undervisning ihalvklass. Del krävs då även sådana lokaler och sådan utrustning attlaboralioner och experiment blir möjliga atl genomföra ulan elt orimliglomfattande förberedelsearbete av läraren. För alt elevernas nyfikenhet skall kunna mötas av svar ochförklaringar måste lärarna ha en bra och aktuell ulbildning. Lärarna måsteockså vara så pass insatta i den naturvetenskapliga kunskapsutvecklingen, allde förmår levandegöra vetenskapens utveckling så att undervisningen inte blirhistorielös. Det faktum all dagens sanningar förmodligen har förändrats måste framgå i den grundläggande utbildningen i skolan. Ja, detvar några förslag lill åtgärder. Jag vill yrka bifall fill reservation 3. Med detta vill jag yrka bifall tillalla reservafioner som vpk har undertecknat och i övrigl lill utskottetshemställan. 4 protokoll 1988/89:120 Prot.1988/89:120 Anf. 31 (): 24maj 1989 Herr talman! Jag har ell urklippdär del slår: "Vad skall man ha Anslag tid grundskolor m.m. Eleverna klagar ju bara på samma saker år ." Detsamma kanman fråga sig när man lyssnar på debatten här i kammaren. Dagens debalt ärväldigl mycket en upprepning av vad som redan sagts del här"läsåret". Del känns som att vi försöker tjata oss till någonförnyelse. Jag tror atl enda sättet att komma överens är att tillsammansförändra skolan. För del har ju alla sagt atl de vill och all dagens skola inteär bra. Vad är det som inle är bra? Jo, arbetsmiljön i . Vi måste ändå räkna skolan som elevernas arbetsplats. Hurdan ärderas arbetsmiljö? Jag tänker uppehålla mig vid de väsentligheter sommiljöparfiet stryker under, nämligen atl man måsle ha ell lokall inflylandeöver skolan och att vi måste få ell nytt statsbidragssystem. Vi måste fortbildalärare. Del behövs en grundbemanning när det gäller fasta lärarvikarier. Detmåste vara möjligt att få användaförstärkningsresursen för att minska klasserna. Dessulom skall inle frislåendeskolor diskrimineras. Naturligtvis får vi inte minska utgiftsramen. I ställetmåste det ske en omfördelning - från byråkrafin till dem som verkligen behöverpengarna, lill dem som arbelar på golvet. Jag yrkar härmed bifall fill alla de reservationer iutskottsbelänkandel som vi i siöder. Sedan tänkte jag uppehålla mig vid fortbildningen avlärare. Vad som inte har nämnts här är all det slår i ulskotlsbetänkandetalt i all lärarforlbildning skall hänsyn las lill jämslälldhetsfrågorna. Jag undrar hur många av er som lyssnade på ett program somhandlade om högstadieelever. Det finns exempel på att man infört rutinen atlställa varannan fråga lill flickor och varannan lill pojkar. Stämningen harblivit en hell annan i klassrummet Man vill definilivi inle återgå lill detgamla systemet. Av erfarenhet vet vi ju alt det mesl varit pojkarna som fåttuppmärksamhel där. När del gäller lärarfortbildningen anser vi naturligtvisatt miljön skall stå i centrum. Vad lärarna verkligen har skrikil efler är jualt fä utbildning i miljöfrågor. Vidare skall det vara möjligt atl komma ut i yrkeslivetföratl få praktik. Vi i har föreslagil att man skall ha räll fillpraktik i yrkeslivet Eller också skall man ha rätt lill fortbildning vartsjunde år. Det är den lokala skolan som beslämmer i del avseendet. Sedan någol om grundbemanningen. När del gäller frånvaroni skolan har man för /88 kommit fram till alt i genomsnitt avlärarna var borta. Del är oehört myckel. När del inle finns en vikariepool, ärläraren -som sade - i skolan som polis eller som kontrollant.Det är djupl olillfredsslällande. Här väntar jag bara på argumentet all del ärupp lill varje kommun att anställa lärare som skall ingå i en vikariepool. Menvi tycker ändå all regeringen behöver se över frågan och anslå medel till engrundbemanning av fasla lärarvikarier. Beträffandeförstärkningsresursens användning handlar del om att man under etlövergångsskede skall kunna använda denna resurs för all minska Beslul fallas lokalt Somjag sade tidigare vill vi ha en lokal styrelse i skolan.Man skall alltså utgå från eleverna som man utgår från den lokalasituationen. Dd gäller att decentralisera beslut, att avreglera och atllåta de människor som är direkt berörda ta ett ansvar. Bäde och Ann-Calhrine haruppehållit sig vid det nya statsbidragssystemet, som även vi i miljöpartietsläller oss bakom. Vi anser att det skall vara elevrelalerade bidrag. Menhänsyn skall också tas till den geografiska och demografiska situationen ikommunen i fråga. En miniminivå beträffande undervisningsinsatserna måste kunnagaranteras. Varför behövdes del en så utdragenkamp där? Varför inle direki bestämma att skolan i den lilla byn ha samma möjligheler som alla andra skolor atl bedriva undervisning?Människorna där har kämpat . Om man har elevrelalerade bidrag ochdessutom elt exlra glesbygdsslöd, skall del - ulan en sådan här kamp - varamöjligl all bedriva skolundervisning i Drevdagen. Däremot måsle kommunerna slåför byggnader, skolmat osv. Varför skall Waldorfskolorna, Monlessoriskolorna och allaandra skolor som gör ett väldigl finl arbete diskrimineras? Varför får dessabara ersättning för av lärarlönerna? Vi anser alt bidragssystemet skallgälla också dessa skolor, men även alla andra skolor som följer skollagen ellerläroplanen - båda är lika vikliga. Del måste ske en prövning. Finner man då alten skola är godkänd, skall denna ha elevrelalerade bidrag. Om del vidprövningsförfarandet skulle bli avslag - som l.ex. i fråga om skolan iDrevdagen, som ju inle ansågs ha rätt all bedriva skolundervisning - skall delvara möjligl att anföra besvär hos regeringen. Det är väldigl viktigt alt öka del lokala inflytandet. Vihar avgell ell särskilt yttrande. Vi har ju tagit upp denna fråga så mångagånger- senast , om jag minns rätt Vi tog då upp frågan om styrningenoch utvecklingen av skolan. Ännu en gäng vill jag säga att del är de som ärdireki berörda som skall bestämma. Del är A och O alt föräldrar, skolpersonaloch - inte minst -elever fär bestämma hur skolan skall ulformas. Dessa skallbeslämma över ekonomin, innehållet, klasslorlekar osv. Det är viktigt att brytabyråkrafin och att införa lokala styrelser i skolorna. Ge skolorna ell reellt inflytande! Ta eleverna på allvar!Ta lärarna på allvar! Låt dem som direkt är berörda och som arbetar på golvetfå de verklyg som behövs för alt åsladkomma en förbättrad arbetsmiljö. Som jagsade förul är skolan vår viktigaste och slörsla arbetsplats. Låt därföreleverna få lön för mödan! En god arbetsmiljö ger arbetsglädje. Anslag tid grundskolor m.m. 32MARGARETA (): När jag sall och läslekvällstidningarna föll blicken på en insändare. Del var elever i en skolklass iårskurs 4 i som skrev och berällade alt de minsann trivdes i skolan ochatl de hade del bra. Jag log när jag läsle della. Så gulligl, tänkte jag. Mensamtidigt fick jag mig en tankeställare. Vad var det egentligen som gjorde atten skolklass i en medelstor svensk stad beslulade sig för att skriva till enlidning och lala om atl del var så bra? Våruppgift som politiker är självfallet att påtala brister samt att arbeta för Prot.1988/89:120 att samhället förbättras. För oss skolpolifiker gäller dettafrämst skolan. När massmedia skall skildra denpolitiska debalten kan de ibland bli något Anslag tdl grundskolor m.m. övertydliga,som underströk. Jag lycker alt det är viktigt all vi integlömmer atl också lyfta fram allt det positiva som finns i skolan: engagemang,glädje, nytänkande och ulveckling. Det kan inte vara bra om man i skolanupplever problemen nästan som etl måsle. Jag tycker atl del är glädjande alt flera av dagensdebattörer har lyft fram posifiva inslag i skolan och på olika sätt påvisat hurde vill göra skolan bättre. Men det gick kanske htet forl för Ann-CalhrineHaglund i del avsnittet. I viss mån kan jag hålla med om all det är mycketsom upprepas i skoldebatterna. Men uppfatta inle delta så, atl jag skulle menaalt del inle finns några problem - för sådana finns del ju. Följaktiigen är delvår uppgifl alt på olika sätt och på olika nivåer ta ilu med dessa problem. Nären lärare är borta får eleverna en vikarie. Atl då få en vikarie som elevernakänner igen är verkligen en förmån. De kommuner som har anställt fastalärarvikarier har också nätt elt bra resullal. Andra kommuner har sell över dellotala antalet lärare i kommunen och genom sammanförande av olika tjänster ellergenom andra flexibla lösningar har de frigjort resurser för all kunna anställafasta lärarvikarier. Det är ju en angelägenhet all lösa vikariefrågan.Men personligen tror jag alt del är viktigt atl vi följer upp detta ochstuderar kommunernas sätt atl lösa problemet. Dessutom måsle vi fundera överhur den lotala lärarresursen utnyttjas- även om vi socialdemokrater säger nejlill förändringar beiräffande bidrag på det området. Moderata samlingspartiet talar myckel om individen ochindividualisering, men omsätter inle delta i konkrel handling när det gällerskolan - möjligtvis när det gäller statsbidraget Nej, i skolan är individer - alltså människor - merlätthanterliga om de sätls i grupp, med olika undervisning för olika grupper.Man skulle faktiskt kunna ullrycka del så, atl moderata samlingspartiet indelarskolans elever i olika kollektiv. Med moderat hjälp skall eleverna få väljavilken grupp, eller vilkel kollekliv, de vill tillhöra. Men eftersom de oflainte vet sill bäsla, bör de i slor utsträckning påverkas av föräldrar ochlärare. Väljer de ändå fel, bör det finnas möjlighel altändra pä valet. Ja, sedan är det bara för läraren all anpassaundervisningen till det kollekliv han eller hon slår inför. Då blir alllingbra, och alla blir nöjda. Eller som uttryckte del idebatten om skolans styrsystem : "Man skall kunna kännaatl man klarar av det man gör och att man får en inlärningstakl som passar ensjälv. Man kan l.o.m. lyckas bra på små prov och få bra betyg." Varförlalar moderala samlingspartiet så mycket om betyget som kunskapsmätare, närdet i vissa fall skall fungera som uppmuntrare? Och när det gäller de eleversom inle lyckas bra pä vare sig små eller stora prov och inte får . några brabelyg - är deras belyg en kunskapsmälare eller en bestraffning? I självaverkel är del väl så, atl vi alla vill skriva under pä behovet av Visst vill vi stärka självkänslan hos alla Ja, jag tror fakfiskt alt vi alla skulle kunna skriva under på den 52 målsättning som ullrycks i en av demeningar jag fidigare cilerade från Ann-CalhrineHaglund; "Man skall kunna känna att man klarar av det man gör och all manfår en inlärningstakl som passar en själv." Då hänger myckel på läraren. Läraren får en viktiguppgifl, en stor utmaning. Ja, det här är en verklighet som jag tror all mängalärare, kanske de allra flesla, sliter med i sill arbele - individualisering.Del är därför vi har skapat en ny lärarutbildning, bl.a. Det är därförutskottsmajoriteten sagt att fortbildning för atl ulveckla den allmännaspecialpedagogiska kompetensen hos alla lärare skall prioriteras. Vi skall stödja lärarnas vilja fill individualisering. Viskall hjälpa dem genom insatser på fortbildningens område. Men här har vi inte moderata samlingspartiet med oss - ochinte folkparfiet heller. Nej, de har reserveral sig lill förmån för enämnesfördjupande fortbildning, och skriver i sin reservation: "Del är enbetydande risk all fortbildningsresurserna nu låses fill en utbildning somsaknar fillräcklig substans och som inte får del innehåll som stödjer en godkunskapsutveckling," Vart harindividualiseringen lagil vägen, Ann-Calhrine ? behandlar vi anslagen fill . Då är detinle utan alt man i hkhel med drar sig fill minnes den enormadebatt vi hade i samband med att budgetproposifionen lades fram . Diskussionerna och opinionen mot ett cash limit-syslem påskolans område ledde lill att regeringen log lillbaka förslaget -eller, om man vill ullrycka det så, fill atl vi i utskottet avstyrkteregeringens förslag. Men undrar jag bara: Hur är del med moderatasamlingspartiet? Har ni avstyrkt cash limit? I utskotlels belänkanden den här våren kan man läsa sigtill all när det gäller länsskolnämnder, slöd för utveckling av skolväsendet,särskilda insalser på skolområdet och bidrag lill drifien av gymnasieskolorm.m., vill moderata samlingspartiet anslå sammanlagt 40 milj. kr. mindre än viandra. Men någol avstyrkande av cash limit-principen står inle att finna. Det räckte inte med att skrevså krifiskt mot parfiet och dess partiledare - om feghet och vilja alt skaffabilHga poänger genom atl låtsas atl ni var emot cash limit. är del ju lyst!Får vi veta, ; Hur är del , vill ni avslå cash limiteller vill ni dd inte? får vi säkerl höra om de överföringar ellertransfereringar som sker till den undervisningsbundna förslärkningsresursen.Men varifrån las pengarna? har ju mycket utförligt kommenteraldetta här , och jag kan helt instämma i vad han har sagt om dessabesparingar. Vilka elever är det som skall betala? Och vilka lärare är det somdrabbas? Jo, del är alla de som vill ulveckla skolan, förbättra denoch finna nya vägar till kunskap. De skall fråntas sina ekonomiska resurser.Del där borde ni komma på ändå, lycks moderala samlingspartiet resonera. Men ärdel egentligen så enkelt? Moderala samlingspartiet diskulerar ju annars med glädjedel posifiva i ulvecklingsarbetel inom de frislående skolorna. Men varför villni inle räcka en hjälpande hand fill alla de lärare som arbelar inomgrundskolan, där de allra flesta eleverna i vårt land går? Prot, 1988/89:120 Anslag tiU grundskolor m.m. Prot.1988/89:120 Och att skulle hänga på den trenden - del förvånarmig, del trodde jag inte. Ni skulle ju slåför nytänkande, och sä lierar ni er med de Anslag tid grundskolor m.m. konservativaför privatskolornas främjande. Själv tog jag med stort intresse del av inlägg idebatten om skolans slyrning. Jag tyckte atl hon gav en myckel fin beskrivningav del utvecklingsarbete och nytänkande som finns på våra skolor. om sina egna erfarenheter från skolan. Men varför vill ni nu gå ihopmed moderaler och folkpartister för att ta pengar från de svaga och ge till desiarka? För det är ju vad som händer, , när man lar pengar frånförslärkningsresursen för atl skapa mindre klasser. De svaga eleverna, de medlitet slörre behov, får betala för skapande av mindre grupper. Vem tjänar pådel? Vem är det som gynnas av ett sådanl syslem? Nej, tänk om i ! Låt oss i stället gemensamtstärka lärarna och deras möjligheler lill en annan undervisning! Att man kangöra del har ju själv gett etl gott exempel på. Dessulom pågår det ju ute i vårt land hela tidendiskussioner om hur vi kan organisera arbetet på annal sätt och få mindregrupper all arbeia med. Jag vill med del sagda yrka avslag pä samtligareservationer och bifall lill hemställan i utbildningsulskollds betänkande 13.Men innan jag lämnar lalarslolen skall jag göra nägra korta kommentarer fillnågra inlägg i den här debatten. Ann-Calhrine sade; Att få välja en frislåendeskola är ell rättmätigt jämhkhelskrav. Jag måsle erkänna atl jag satt och väntadepå det uttalandet Vid debatten för en månad sedan kallade del fören jämlikhetsfråga av giganfiska mått, della alt få välja skola - om man villgå i privatskola, och de andra betalar för del. Men lalade hon om oss socialdemokrater som någraföreträdare för etl förment jämlikhetstänkande. Läl mig då fråga: Finns delolika slag av jämlikhet, som jag inle har lärt mig? Är jämlikheten förment omden, som för oss socialdemokrater, handlar om all lyfla upp den svage, den somfinns där nere och behöver exlra stöd, men rättmätig om den handlar om attstaten skall beiala mer av studier vid privatskolorna? Del är etl sätt altresonera som vi socialdemokrater aldrig kan ställa upp på. står här och gör sig lusfig över att vi haren skolminister som är f.d. kommunalråd. Den kommeniaren får slä förfolkpartiet. Själv skall jag avstå från alt kommenlera de olika poster som denf.d. partisekreteraren har innehaft. Under detta anförande överlogiredje vice lalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 33 (): Jag tror atl vi alla betygar alt del finnsmycket som är finl i den svenska skolan. Jag lycker atl del är rohgt att det finns skolklasser som skriver alt de har det bra. Jag tror all del finns, och jag sade ocksä i min inledning alt del görs många engagerade insalser.