prot · GC0989 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag blir mycket förvånad över all skolministerinle vill insiämma i del som står i min interpellation, att goda kunskaper ochfärdigheter är vikliga för bäde den enskilde och samhällets utveckling, alt delkräver arbete att förvärva kunskaper och färdigheter och att det är attallsidigt främja den enskildes utveckling att sätta kunskapsmålet i centrum. Jag vill lill sist fräga statsrådet vill inte statsrådet släppa fram kunskapsmålets betydelse? Varför villinle statsrådet därmed stärka varje barns rätl lill kunskaper och färdigheter? Anf.48 (vpk): har interpellerat om den kunskapssynsom hon anser skall fä genomslag i skolarbetet. 1 princip är jag överens medstatsrådet om den beskrivning av skolans uppgifler som han ger isvaret. Och jag är myckel nöjd med statsrådets klara nej till synpå vad som är skolans uppgifter. Jag vill ta fasta pä en mening i svaret. nämligen:"Skolan skall inte bara lära ut kunskaper i bemärkelsen fakla." Jag villla upp några vikliga delar i den kunskapssyn son vi i vpk anser bör 4 april1989 ,;/., För detförsta: Kunskap är inte statisk. Kunskap är t.ex. lids- och kullurberoende,men ofta även klass-och könsberoende. En lärobok är inget facit därman kan slå upp de rätta svaren utan elt hjälpmedel i en aktiv För del andra: Kunskap mäste ständigt nyskapas ochåterskapas. Kunskap är inte någon livslång ryggsäck som man skall fylla iungdomen för all sedan leva med resten av livet. Skolan måste ge alla eleversådana förutsättningar att de senare i livet själva eller tillsammans med andrakan nyskapa och återskapa den kunskap de behöver. För det tredje: Kunskapsinhämtande är en akfiv ochskapande process. Undervisning i skolan skall inte vara ett mekaniskt sväljandeav färdigtugga-de kunskapsbilar utan just en kreativ process som kräver aktivaelever. Som jag redan sagt delar jag i allt väsentligt den syn påskolans uppgifter som ger i svaret. Men jag skulle viljakomplettera detta svar litet grand. Vi i vpk har länge talat om vikten av atl eleverna iskolan lär sig ett kritiskt förhällningssätt, etl s.k. kritiskt tänkande.Eleverna skall lära sig att förslå sammanhang, alt tillämpa sina kunskaper, attbilda sig egna uppfattningar och atl skaffa sig nya kunskaper. Vad som nuhåller på alt ske är all samhällsutvecklingen ställer liknande krav på skolanoch utbildningen. Arbetslivet förändras snabbi, och arbelsgivare av allakategorier vill ha anställda med förmåga till flexibilitet och förutsättningarför om- och vidareutbildning. Vi är pä väg in i informationssamhället, därförmågan all sorlera, värdera och strukturera en ständig ström av fakta ochinformation blir allt högre värderad. Jag frågar mig ibland om utvecklingenkanske gör att arbetsgivarna kommer att närma sig den syn påkunskaper och utbildning som vi i vpk har. Jag skall sammanfatta vpk:s kunskapssyn och syn pä skolansuppgifler med några få ord, nämligen mångfald och kritiskt tänkande. När Ann-Calhrine i sin interpellation, liksommoderata samlingspartiet i andra sammanhang, slår fasl alt skolanshuvuduppgift är all ge kunskaper och färdigheter, mäste man nalurligtvis frägavilka dessa kunskaper är. vill all hennes syn pä kunskapskall fä genomslag i skolarbetet. Hon blir upprörd när kunskapssynbetecknas som snäv, men hon ger inga argument som övertygar om motsatsen. Och italarstolen säger hon nästan detsamma som stär i interpellationen, men honkonkretiserar inle vilken kunskapssyn som skall ha genomslag i skolarbetet. Debatten handlar egentligen om synen pä denläroplan som gäller i den svenska skolan. Detta försöker och andra moderater ibland att gå förbi. Det är elt faktum som alla känner lill atl denna riksdag i stor enighet har faltal beslut om denna läroplan. Läroplanen författades av en moderat skolminister. Det har varit ell värde i att vi somhar 59 arbetat iskolan har velal alt det har funnits en myckel bred uppslutning kring dennaläroplan. Det är ett värde för skolan atl del mäldokumenl som gäller har ensädan förankring atl del inte riskerar snabba kast vart tredje är beroende pädenna kammares sammansättning. I läroplanen anges myckel tydligt skolans dubbla roll.Denna roll är dels atl förmedla kunskaper och färdigheter, vUket vi är överensom, dels att bidra till en social fostran, en demokratisk fostran, av eleverna,all förbereda dem för deras liv som aktiva samhällsmedborgare i en demokrati.Jag vill ställa en fråga till : Om ställer sig bakomdenna typ av fostran, varför kan då inte dessa mål klart få framgå av deldokument som vägleder skolan i dess arbete? Det är ju inte jag som skall stähär och förklara för kammaren varför beskrivning av skolansuppgifter är de riktiga. Det är ju hon som maler sig ut, del är hon som gärifrän den linje som i stor enighel har lagts fast. Jag vill fräga delta är linje, och varför man i så fall inte i det dokumentsom anser skall styra skolan skall fä skriva in all det är viktigtatl skolan ocksä har en social och fostrande roll. Del skulle vara intressantatt få ett svar pä den frågan. Skolan har för oss socialdemokrater en mycket viktigfunktion i samhället. Den har en vidare uppgift än all enbart förmedlakunskaper och färdigheter. I skolan läggs grunden för myckel av delförhällningssätt som barnen sä småningom som vuxna kommer att ha tilldeltagande i samhällsarbete och i kulturella aktiviteter och till attitydergentemot andra människor som de kommer alt stöta på. Del är somskall förklara för oss varför inte denna dimension skall få framgå av deldokument som styr skolans verksamhet. Vi är spända pä atl höra motiveringentill della. fär argumentera mot en läroplansförfattare somvar den partikamrat till henne som hade möjlighel att påverka läroplanensutformning. Vi väntar alltså med spänning, . 50ANN-CATHRINE (): Jaghar redan givit svaret pä statsrådet fräga. Om han hade lyssnal lill mig hade han inte behövt vänta medspänning. Läroplanens formuleringar och annat som styr den svenska skolan ärför mångtydiga, det har den praktiska erfarenheten visat. Och många utvärderingaroch annat styrker della. Som exempel kan jag nämna alt formuleringarna är såmångtydiga all skolan under en läng rad är har fält ta pä sig en mängduppgifter som har lett fill att den fid som har avsatts för skolanshuvuduppgift, att ge kunskaper och färdigheter, har begränsats. Av denSÖ-undersökning om lärarnas attityder lill arbetsmiljön som lades fram i höstasframgår del helt klarl alt lärarna upplever alt del största problemet i skolanär just brislen pä lid, sioffträngsel och skolans många uppgifler. Vi vel också alt mycket av skolans undervisningslid gärbort. En publicerad undersökning har visat att mänga limmar, t.o.m. sämyckel atl etl hell läsår i och i gymnasiet, kan beräknas gå bortför annal på grund av atl lektioner inställs och av en hel rad andra skäl. Sä skulledet inte vara om vi lyfte fram skolans kunskapsmål. Vi vel att det pä mångahåll är problem med lokaler, med lärare och med läroböcker. Så skulle det intevara om vi lyfte fram skolans kunskapsmål. Vi moderater har gäng på gång yrkatpä att skall uttala atl kunskapsmålet skall lyftas fram, atl delskall anges som skolans främsta mäl. I och med all man gör delta säkerställerman också sädana saker som lärare, undervisningslid, lokaler och läroböcker.Men del säger ni socialdemokrater nej lill. Varför, statsrådet , villinle ni socialdemokrater gå tillbaka till den tradition som arbetarrörelsenstått för, nämligen atl det vikliga för eleverna är just kunskaper ochfärdigheter? Det finns annal som också är viktigt och som följer av att manlyfter fram kunskapsmålet, t.ex. fostran och medborgarutbildning. Men detviktiga för ungdomarna är atl fä kunskaper och färdigheter. Var skall ungdomarsom inte har stödet hemma kunna få denna viktiga insikt. Om skolan sviker, omskolan lurar dem? Varför, statsrådet , vill inle ni socialdemokraterlyfta fram kunskapsmålet, som är sä viktigt för unga människor? SI (vpk): 1 del jag sade förut läg litet underförståtten oro för atl kunskapssyn är alltför snäv. kommer Ann-CathrineHaglund och säger atl skolan har alltför mångtydiga mål. De mäsle bli snävare.Det är precis vad jag är rädd för. Vad skall hända om vi gör skolan snävare?Snarare är det kanske tvärtom, att skolan redan nu är för snäv för de krav somsamhället utanför ställer på den. Jag blir förvånad när man säger atttid går förlorad i , alt del är problem med trasiga skolböcker, altdet inte finns vikarier för lärare men att det inte skulle var så om vi lyftefram kunskapsmålet. Men ge det litet mera innehall! Om vi bara stär här ochsäger alt nu lyfter vi fram kunskapsmålet, tror jag absolut inte att vi kommerundan alla de problem som finns i skolan . Jag frågade hur hon säg påskolans mål i den del som rör de vikliga frågorna om demokratisk fostran ochsocial fostran. I stället för att svara pä detta säger hon att bara man lyfterfram kunskapsmålet löser man alla bekymmer vi har. Del är, precis som YlvaJohansson sade, svårt att visa hur den typen av argumentation hänger samman medexempelvis lokalfrågor och andra ganska praktiska frågor som mäste lösas i vårgrundskola . Vi kommer inle ifrån att den diskussion harinitierat handlar om läroplanen och dess innehåll. Del handlar om fundamenletför läroplanen, hur vi ser pä verksamhet och vad vi anser varadess uppgift. Där har vi socialdemokrater, tillsammans med en bred majoritet iriksdagen, lagl fast alt skolan har som uppgift atl förmedla kunskaper ochfärdigheter men också atl fostra eleverna till demokratiska samhällsmedborgareoch kritiskt länkande individer. tycker alt den typen av målbeskrivning somfinns i läroplanen är mångtydig och alltför vid. Då gäller det för henne atlvisa vad som skall las bort. Jag kommer aldrig atl ställa upp på den typ avbeskrivning som hon här har gett uttryck för. Sä påstår atl min beskrivning inteskulle stämma med god tradition inom arbetarrörelsen. Vi har alltid sett skolansom en förutsättning för människorna atl la del i ell demokralisklsamhällsarbete. Vi har allfid sett skolan i det perspektivet. Kunskap har föross varit makt i den meningen all kunniga medborgare ocksä har varil aktivamedborgare. Den funktionen har vi alltid lilllrolt skolan. Den som däremot ärsvävande i förhållande till sin tradition är faktiskt , som pä dennapunkt är en dålig konservaliv. Hon är möjligen en god nyliberal men en dåligkonservativ. Del finns två statsråd med beteckning moderat, tidigarehögerpartist, som har haft tillfälle atl påverka de dokument som har haft allreglera svenska skolans verksamhet, nämligen och . Badahar lyft fram skolans dubbla roll, alt den skall fostra som den skallförmedla kunskaper och färdigheter. lycker alt detta är atl göraskolans målsättning för mångtydig. Den enkät som hänvisar till och somjag ocksä har tagit del av innehöll en del andra intressanta fakta. Lärarnabetonade där starkt atl de gärna arbetar med, och också satte främst mångagånger i sitt skolarbete, frågor som rör exempelvis fred, miljö ochinternationella relationer. I det sammanhanget ser man snabbi möjligheten ochriktigheten i att koppla detta atl hanlera kunskapsförmedling i skolan till detandra målet om en demokratisk fostran, en fostran lill solidaritet. Det återstår alltså, herr talman, för att förkammaren tala om varför det för de moderater som företräder skolpolitikenär så angeläget atl ta bort ur målskrivningarna de tydliga anvisningar förskolans arbete som uppfordrar oss till att arbeta med elevernas demokratiskafostran. Varför, , får vi inle skriva om detta mångtydiga innehåll ivåra dokument? Varför skall de tas bort? Jag väntar fortfarande på förklaring. Låt oss hälla oss i fortsättningen av denna debatt tillläroplanens innehåll och avstå åtminstone frän att diskutera skollokaler,skolstart vid sex ärs ålder och den typen av frågeställningar. harändock i sin interpellation lagit upp målformuleringarna, och dä är del dedokument som inrymmer målformuleringarna som vi rimligen bör diskulera. Där ärfortfarande skyldig mig svar. Varför får vi inte skriva om dessasaker? Varför får det inte uttryckas i måldokumentet? Jag väntar på svar. 53ANN-CATHRINE (): Jag håller med statsrådet om atl detär fundamenlet vi diskuterar, hur vi ser på skolan i grunden. Vår grundsyn äratt alla elever skall ha rätl till goda kunskaper och färdigheter. Alla eleverär olika men har lika värde och lika stor räll till kunskaper och färdigheter.Men problemet med de målformuleringar som vi har är ju att dessa har gett tillresultat att en läng rad andra aktiviteter har lagts in i skolan, en läng radkringaktiviteter, en läng rad moment i de olika läroämnena, många saker sombryter undervisningen och som har gjort att skolans huvuduppgift, alt gekunskaper och färdigheter, har åsidosatts. Andra aktiviteter har fäll för stonutrymme. Därför säger vi att vi måste lyfta fram kunskapsmålen. Vi mäste lyftafram det som är skolans huvuduppgift, atl ge kunskaper och färdigheter. Vi säger naturligtvis ocksä - det säger jag i mininterpellation och sade i mitt första inlägg-att skolan skall fostra. Det bliringen inlärning om det inte är ordning och reda samt ett bra arbetsklimat ochgoda arbetsvanor. följer av alt man lyfter fram kunskapsmålet. Om vi nuhar målformuleringar som är så mångtydiga atl vi fär en läng rad aktivitetersom tar av skoltiden, tar av undervisningstiden och lar av elevernas kunskaperoch färdigheter, dä mäste vi göra någonting ät detta. Då säger vi: Lyft framkunskapsmålet, säg atl det är skolans huvuduppgift. Det är väsentligt för ungamänniskor. Vad behöver unga människor? Jo, kunskaper och färdigheter för allkunna vara verksamma medborgare i elt demokratiskt samhälle. Man måste ha goda färdigheter i atl läsa, skriva ochräkna. Man mäste ha grundläggande kunskaper, annars förstår man inte vad somhänder i omvärlden. Man förstår inte tidningarna, man kan inte läsa och man kaninte påverka. Om man inte har kunskaper i grundlägganden ämnen ochgrundläggande färdigheter, kan man inte utföra ett effektivt miljöarbete ellerengagera sig för freden. Att påstä något annat är att svika barn och ungdom. Skolan mäste få vara skola. Det är i skolan man skall lärasig. Det är i skolan man skall få de kunskaper och färdigheter man behöversenare. Detta är viktigast för de barn vars hem befinner sig i en omgivning sominte ger dem dessa kunskaper och färdigheter. Av detta följer att skolansjälvfallet skall fostra. Jag har fortfarande inte fält något svar pä varförstatsrådet inte vill lyfta fram kunskapsmålet för barnens skull. Tredje vice talmannen anmälde att anhållitalt lill prolokollet fä antecknat att hon inte ägde rätt till ytterligareinlägg. Jag har svarat på . Jag är självfallet anhängare av all skolan skall ge kunskaper ochfärdigheter. Men det är inte jag som skall förklara varför vi skall förändradagens läroplan, sä som vill göra. Del är som skallklara ut varför man skall la bon tydligheten i skolans dubbla roll att ocksåbidra till en fostran av eleverna till demokratiska individer. Det är detta somär kärnfrågan. Det finns ingen motsats mellan mig och Ann-CalhrineHaglund vad gäller synen pä vikten av alt förmedla kunskaper och färdigheter.Motsatsen ligger i att inte vill ta in de formuleringar som avtradition har funnits länge i den svenska läroplanen, dvs. atl skolan ocksä harskyldighet all bidra till demokratisk fostran av eleverna. Där gärskiljelinjen, och varför det är så har ännu inle förklarat. Jag skall sluta med ett citat ur läroplanen för atl visavilken typ av formuleringar som har ifrågasatts frän moderat häll. "Skolan skall därför utveckla sädana egenskaper hoseleverna som kan bära upp och förslärka demokratins principer om tolerans,samverkan och likaberättigande mellan människorna. Alt väcka respekt försanning och rätl, för människans egenvärde, för människolivels okränkbarhel ochdärmed för rätten till personlig integritet är en huvuduppgift för skolan." Dessamålformuleringar kan kanske av någon uppfattas som mångtydiga. men inteav mig. De är klarl och distinkt formulerade, och de hör hemma i den svenskaskolans tradition. De hör hemma i den enighel omkring svensk skolas mäldokumenlsom denna kammare alltid har kunnat visa upp i modern tid. Jag kommer inte atlmedverka till att den typen av formuleringar och den typen av målbeskrivningartas bort ur detta dokument. och hennes moderater kommer på denpunkten alt vara isolerade i svensk skoldebatt, och del är bäst alt sä fårförbli. Överläggningenvar härmed avslutad. 8 8Svar på interpellation 1988/89:148 om livsmedelsproduktionen har i en interpellationom livsmedelsproduktionen ställt tre frågor: för det första vem som tar hemvinsten av de alll dyrare livsmedlen, för det andra hur kvaliteten pä våralivsmedel lill rimliga kostnader kan förbättras och för det tredje om mälen förden svenska jordbrukspolitiken uppfyllts. När det gäller den första frågan får vi fill stor delstödja oss pä de analyser som 1986 ärs livsmedelsutredning (LMU) gjorde. I sillbelänkande konslale-rade utredningen atl ökadelivsmedelspriserna realt i , vilkel är mer än i något annatOECD-land. LMU försökte ocksä ge en grov bild av de olika ledens andelar avtotalutgifterna för livsmedelskonsumlionen är 1985. När del gäller jordbruksprisreglerade livsmedel slärenligt LMU jordbruket för , industri- och handelsleden för ,importen för och momsen för . Utvecklingen har inneburit atljordbrukels andel av konsumentpriset minskat. Kraftiga prisökningar pä livsmedel är ett problem, och delär viktigt alt vi fär reda pä vari orsakerna ligger. Alt jordbrukets andel avkonsumentpriset sjunkit är dock delvis en naturlig följd av de förändringar somskett i samhället i form av ökad urbanisering, ökade avstånd mellan producenteroch konsumenter, en ökad förvärvsfrekvens bland kvinnor och etl ökattransportarbete. Dessa förändringar har i sin tur medfört omfattandeförändringar av hela produktions-, förädlings- och distributionskedjan förlivsmedel. Vi köper betydligt mer förädlade livsmedel och färdiglagad mat . Andelarna förskjuts mol senare led av den ökade förädlingsgraden i dessaled. Därutöver har de senare leden åtagit sig allt fler serviceuppgifter. Jordbrukarnas andel har således minskat. Förutom tidigare,nämnda faktorer beror detta ocksä pä de ökade överskotten som avsatts påvärldsmarknaden lill lägre priser. Genom att bönderna delvis själva, genomlägre avräkningspriser, slär för exporlkostnaderna, har utvecklingen medförtalt jordbrukels andel av konsumeniprisei sjunkii. förhällande kan ocksåha hafl viss betydelse för konsumentprisutvecklingen. Beräkningen av böndernasinkomstföljsamhet i jordbruksprisöverläggningarna gjordes efteratl dessa exportkostnader betalats. Överskottsproduktionenär i sin tur en följd av regleringssystemet, som avsältningsgaranlierna förhindrar marknadssignaler att nä fram tillproducenterna och som stimulerar lill en produktion som inte efterfrågas avkonsumenterna. Förutom denna effekt innebär jordbruksprisregleringen allfri prisbildning lill stor del ersatts med en administrativ styrning. Förflertalet produkter ligger dessutom prisregleringsledel i det s.k. partiledet,vilket medför atl även förädlingsledet i vissa delbranscher omfattas avregleringssystemet. Nuvarande regleringssystem medför också atl incitamentenför jordbruket och livsmedelsindustrin alt hålla nere kostnadsutvecklingenförsvagas. Jordbruksprisregleringen är emellertid inte den endaförklaringen lill de snabba prisökningarna på livsmedel. Livsmedelsindustrinkarakteriseras av en hög ägar- och företagskoncentralion, vilkel har lett fillen bristande konkurrens i della led. Delta förstärks ytterligare av all denimportkonkurrens som den svenska livsmedelsindustrin utsätts för, begränsasstarkt genom gränsskyddet. Livsmedelsindustrins prissättning är också till störstadelen kostnadsbestämd. Ett förhållande som LMU också tog upp är attprisutvecklingen i betydande utsträckning synes vara ett resultat avkostnadsövervältring, där begränsade insatser görs för atl medeffektivitelshöjande åtgärder möta kostnadsökningar i form av prisökningar påinsatsvaror. När det gäller grossist- och detaljislleden har det sketten koncentration mot ell fåtal block som är dominerande på den svenskamarknaden. Blockbildningen har medfört etl minskat konkurrenstryck vilkeltenderat lill ökad prisstelhet och vissa svårigheter för nytillkommande aktörerall komma in på marknaden. Enligt LMU bjuder också handelsleden i likhet medlivsmedelsindustrin alltför lågt motstånd mot bakifrån kommande prisökningar.Höjningar av ordinarie priser förhandlas inte mellan handel och leverantörerutan "anmäls" endast av leverantörerna. Ytterligare en faktor som LMU tog upp och som kan vara avbetydelse för prisökningarna pä livsmedel är handelns prissättningsmeloder medtillämpandet av procenlpäslag. Detta torde enligt LMU innebära en begränsandefaktor för handelns incitament atl motstå leverantörsprishöjningar, efiersometl högre leverantörspris innebär en högre marginal i kronor och ören. Ellhögre ordinarie pris ökar ocksä möjligheterna all vid kampanjer erbjudaattraktivare extrapriser. Vad jag här försökt peka pä är atl del är svårt atl hittaen enskild faktor som ensam förklarar prisökningarna på livsmedel. Det är ocksåsvårt alt peka ul den som "lagit hem vinsten" av de snabbaprishöjningarna. LMU konstaterar i sitt betänkande atl utifrån sillutredningsmaterial kan inte nägra anmärkningsvärda vinstökningar i nägolenskilt led påvisas. Del handlar snarare om en kombination av faktorer ochmöjligen atl kostnadsökningar accepteras som opåverkbara, vilkel ger en lågeffektivitetsutveckling. När del gäller livsmedelskvalilel är de svenska reglernaoch gränsvärdena för kemikalier och tillsatser ofta strängare än i andraländer. En effektiv kontroll skall se till att reglerna efterföljs. Under senaretid har däremot brister i framför alll redligheten, men även i hygienen,uppdagals. Redlighet innebär all livsmedel motsvarar de krav pä t.ex.sammansättning och 5 protokoll 1988/89:88-89 märkningsom lagen föreskriver samt de utfästelser som i övrigt lämnats i fräga omlivsmedlet. Regeringen lade fram en proposition om bättre ocheffekfivare livsmedelskontroll. Propositionen skall behandlas av riksdagenunder våren. I propositionen föreslås också atl märkningen skall blibättre och utformas så, atl den i större utsträckning än tidigare kan vara enhjälp för den vanlige konsumenten när det gäller alt väga produktens kvalitetmot priset. En annan aspekt som ocksä rör livsmedelskvalilel ärmångfalden och valfriheten. LMU konstaterade i sitt betänkande alt svenskakonsumenter i många fall har etl mindre varierat utbud att välja på än man hari flera andra länder. Delvis är detta en följd av atl den svenska marknaden ärrelativt liten med fä företag och i viktiga avseenden avskärmad fråninlernationell konkurrens. Den starka fokuseringen på rabatter i form avextrapriser kan också ha hämmat produktutvecklingen och kvalitetstänkandet ochgett ett mera likartat sortiment. I samma riktning kan den starkaförelagskoncentrationen inom livsmedelsindustrin och handeln ha verkat. En annan aspekt beträffande livsmedelskvaliteten äravståndet mellan konsument och producent, som av många uppfattas som alltförslort. Delta är bl.a. en följd av utvecklingen mot storskalighet samt av dentidigare nämnda företagskoncentrationen, i såväl industri- och handelsleden,som försvårar för lokala och regionala producenter att nå fram tillkonsumenten. Genom att matvarorna passerar många olika led innan de närkonsumenterna blir avståndet konsument-producent ocksä för stort i den bemärkelsenatl signaler bakåt i kedjan från konsumenterna har svårt atl nå fram. Ävenregleringarna bidrar lill atl sudda ut dessa marknadssignaler. Den tillsatta konkurrensulredningen, vilken jagåterkommer till senare, kommer att särskilt studera konkurrenssituationen inomlivsmedelssektorn. Jag vill ocksä nämna att jag själv bjöd inhandelns representanter till diskussioner om bl.a. livsmedlens kvalitet ochderas inställning till lokalt och regionalt producerade livsmedel.