prot · GC09117 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:117 Meddelandeom val av en ytterligare suppleant i Förhandlingarnaleddes lill en början av iredje vice lalmannen. 1 § Justerades protokollet förden . 2 § Utökning av antaletsuppleanter i Tredje vice talmannen meddelade all valberedningenenligl ell lill kammaren inkommet protokollsutdrag föreslagit alt antaletsuppleanter i konsfitufionsutskottet skulle ulökas från 22 fill 23. Kammarenbiföll valberedningens förslag. 3 §Meddelande om val av en ytterligare suppleant i Tredje vice lalmannen meddelade atl val av enytterligare suppleanl i konslitulionsulskottet skulle ske vid kammarenssammanträde . 4§ Föredrogs och hänvisades 1988/89;K18-K20 lillkonslitutionsutskottet 1988/89;BoU12Nalurresurslagen (prop. 1988/89:116 delvis). Anf.1 (): De frågor vi nu skall behandla föranleder starkt miljöbeting-ade ställningstaganden.Del gäller hur vi skall värna om miljövärdena gentemot olikaexploateringsinlressen. Betänkandet behandlar motioner från den allmännamolionsiiden med krav på ändringar i nalurresurslagen Prot, 1988/89:117 som haratl göra med skyddet för vissa älvsträckor mot vidare vatienkrafisutbyggnad, Ibetänkandet behandlas också regeringens proposition 1988/ 89:116, som lar uppplanen för vatlenkraftsutbyggnaden. Från sida har vi det principiella syrisältdall nalurresurslag-stiflningen måsle mera ange hur resurserna skall förvallas,och inle hur en exploatering skall ske. Naturresurslagen skall vara enbevarandelag och inle en exploaleringslag. Hushållningsbeslämmelserna i naturresurslagen måsteutformas pä etl säll som gör all olika intressen kan få del skydd de enligllagen bör ha. Nalurresurslagen måsle vara ell verksaml redskap i arbelel medatt värna miljön. Från denna principiella deklaralion går jag över lill attnärmare kommenlera de reservationer i belänkandet som står bakom. Från cenlerns sida vill vi ha de fyra huvudälvarnaklassade som nationalälvar och ge dem det skydd som kan jämföras med del skyddsom nationalparker har. Vi vill dessulom undanta Ammerän, Hårkan, Voxnanuppströms , , , Emän och från vidarevatienkrafisutbyggnad. Med dessa projekt undantagna kan vi ändå uppnå detulbyggnadsmål på i mitten av 1990-talel som harbeslutat om. I reservalion 12 tas vårt krav på skydd för de fyraälvarna upp närmare. En klassning som nationalälvar skulle stärkanalurresurslagen som bevarandelag och ge slörre lyngd ål bevarande värdena. Detskulle också ha elt stort miljöpolitiskt symbolvärde och del skulle ge ettstarkare skydd för miljön i älvarnas omedelbara närhel. Jag yrkar därmed bifall lill reservation nr 12. Reservationerna 13,14,15,17,18 och 19 berör de övrigaälvsträckor som jag tidigare angav alt cenlern vill undanta. Del för för långtatt gå in på en djupare argumentering i samtliga dessa fall. Lål mig emellertidkommenlera två älvsträckor i dessa sammanhang, som jag yrkar bifalltill de här angivna reservationerna. Det gäller Ammerån och Emän. Ammerån är näst slörsla tillflöde med ettnederbördsområde och en medelvaltenföring på ca 40 m/sekund vidmynningen i . Ån är på långa slräckor ell utpräglat strömvatien, som harsin källa i och rinner igenom ell område med kambrosilurisk berggrund,vilkel gör all Ammerån är landels förnämsta kalkströmsvailen med en enaståendeförmåga all stå emot försurningen. I Ammerån finns växter och djur som är utrotade ellerutrotningshotade i andra delar av landel, bl.a. flodpärlmusslan och uttern.Vattnet är fyllt av planklonorganismer som ger överflöd på näring åt en mycketart- och individrik slrömfauna i nederströmsdelen. Ammeråns flodsystem är ytterst värdefulll i en radavseenden, inle minsl för naturvetenskaplig forskning. Ammerån kan tack vare sin vattenkvalitet och sin sloravariationsrikedom när det gäller både flora och fauna fungera som genbank förmed vattendrag med sämre förutsättningar i dessa avseenden. I den fysiska riksplaneringen klassas Ammerån i sin helhelsom högsl bevarandevärd från ekologiska, naturvetenskapliga ochkulturhistoriska synpunkter och för det rörliga friluftslivet Ammerån uppströms Överammer är dessutom av geografiskaskäl av riksintresse och undantagen frän vattenkraftsulbyggnad i den nya lagenom hushållning med nalurresurser. Dd finns således en rad myckel tungt vägandemiljöpoliliska skäl för alt undanla Ammerån från vidare vattenkraftsutbyggnad.Därutöver har en enig lokal opinion sagt nej lill en utbyggnad, liksom ocksäkommunfullmäktige i enhälligl har gjort. Jag lycker att del är oerhörlviktigt atl lyssna till den lokala opinionen när det gäller den här lypen avfrågor. Dessa omständigheter tillsammans med det faktum att effektiviseringarnaav befintliga kraflverk kommer fill stånd utan att överledningen genomförs ärytterligare argument för att låla Ammerån omfattas just av nalurresurslagen.Mofiven för all inle genomföra denna överledning har således vunnit i styrkaunder den fid som debatten har gått vidare. Jag måste fråga socialdemokraterna:Varför är man i det här fallel inle beredd att lyssna till de lokalapartikamraterna och här förena sig med oss centerpartister i etlmajoritetsbeslut om alt undanta Ammerän? Låt mig sedan gå över till atl kommenteraEmän, som jagar väl bekanl med, eftersom den ligger i del län som jagrepresenlerar i dessa sammanhang. Jag sade vid förra årels behandling av dessafrågor att är och bör förbli nationalälv. Om den byggs ut,går vi miste om miljövärden som inle finns någon annanslans i . är unik från flera synpunkter. Den ärreproduktionsplals för ett naturligt bestånd av lax och havsöring frånÖstersjön, som när det gäller storlek och kvalitet inle enbart är bäslaulan kanske l.o.m. Den genuina Emå-havsöringen kan bevaras ålframliden endast genom en naturlig reproduktion. är också en unik lokalför målen, som är utrotningshotad. Vid finns dessutom unika sankmarker medbetydelsefulla fågelskyddsområden för . I den tidigare fysiskariksplaneringen är avsatt som ett naturområde av riksintresse. Jag skulle kunna hålla på länge med att räkna upp argumenti den här riklningen. De argumenl jag nu har framförl har bekräftats ochbefästs. Inte minsl framgick delta vid uppvaktningen av ulskollel underbehandlingen av dessa frågor. I reservation nr 18, som handlar om , har vi i tiopunkter belyst Emåns unika tillstånd. Fem av dessa punkter har kommit tillsedan vi behandlade delta ärende förra gången. Dessa punkter stärkerytterligare uppfattningen att bör undantas från vattenkraftsulbyggnad. Fördel första har kommun nu sagt nej till ett uppförande av kraftverk iFliseryd. För det andra har man nu större kunskap om de vilda laxslammar-na,som jag har berört. För det tredje har regeringen slagit fast allmålen måsle skyddas som djurart. För del fjärde har man nu gjorl envetenskaplig beskrivning av Emåområdet på uppdrag. I dennabeskrivning finns uppgifter om atl det där finns naturvärden som l.o.m.överträffar dem som finns i många andra områden i del här landel som redan ärskyddade. För del femle, slulligen, har Emåns dalgång blivit föremål förförnyad undersökning, och mera fakla har kommil fram som visar att det är eltunikt område som bör skyddas. Jag yrkar således bifall till reservation nr 18 som gäller . 1988/89:117 Låtmig dessutom yrka bifall till reservationerna 20 och 21 saml i övriga delar bifall fill utskottets hemställan. Nalurresurslagen (): En moderat motion är fogad vid detta betänkande, nämligen reservationnr 4. I den behandlas möjligheterna fill fritidsbebyggelse enliglnaturresurslagen. Det uttalades i propositionen om naturresurslagen altkommunerna bör ha en positiv inslällning lill komplettering av bebyggelsen iexempelvis skärgårdssamhällena för atl möjliggöra ell bevarande av kullurbygden.Det underströks också i utskottsbelänkandet att del är av slorl värde alt fåfram tillkommande fritidsbebyggelse i olika områden av vårt land. Vi vill nu allriksdagen skall upprepa della för att göra klarl för kommunerna all de börfölja de intentioner som fanns i propositionen, i utskottsbelänkandet och iriksdagens beslut. Så har nämligen inle skett. Anledningenlill alt vi vill få lill stånd denna utveckling är alt vi vill öka tillgångenpå fritidshus i skärgårdssamhällen och vissa andra områden där en kompletteringav den befintliga bebyggelsen är av myckel slorl värde. En sådan kompletteringökar tillgången på fritidshus, och därigenom håller män priserna nere. Och,herr lalman, alla känner fill prisutvecklingen i våra skärgårdssamhällen, därfasfighetspriserna snabbt blir myckel höga och där allt färre människor har rådall efterfråga bostäderna. Enökad tillgång på fritidshus innebär väl också atl det blir lättare för depermanentboende atl bo kvar i områdel. Med lanke på della är del av värde föralla atl tillgången på tomter och mark för exploatering ökas i begränsadomfallning i de attraktiva skärgårdsområdena. Det är dessa synpunkter somframförs i reservation nr 4, och jag yrkar bifall till densamma. 3 (): Det är snarl tvåår sedan naturresurslagen trädde i krafl. NRL innehåller som bekanlbeslämmelser om användningen av mark och vatten. Där står bl.a. att slora mark-och vattenområden som inte alls eller endasl obetydligt är påverkade avexploateringsföretag eller andra ingrepp i miljön, så långl möjligl skallskyddas mot ålgärder som påtagligt kan påverka områdenas karaktär. Det stadgasockså att områden som är särskilt känsliga från ekologisk synpunkt skall sålångt möjligl skyddas mot åtgärder som kan skada naturmiljön. Tyvärrär det så alt NRL, trols det som jag anförde, möjliggör mineralutvinning ide obrutna fjällområdena. Vi i lycker att det är i högsta gradotillfredsställande atl mineralutvinning får ske inom så känsliga naturområden,vilkas karaktär så påtagligt kan påverkas av sådan verksamhel. Folkpartietvill därför all NRL ändras så, atl mineralutvinning i princip inte skall kunnaske inom de obrutna fjällområdena. Vi måste se lill att det svenskafjällområdel ges elt fullgott och varaktigt skydd även mot mineralutvinning. Folkpartietvill atl en översyn görs i syfle all undersöka hur nalurvårdsin- tresset i NRL kan förslärkas. Det har tyvärr på olika sätt visat sig attnaturen 6 behöver bällre skydd mol exploateringsinlressen. Vifrån folkparfiet yrkar också på all ansvarel för NRL bör ligga hos ,som skall bevaka hur naturresurserna utnyttjas. Del finns ell påtagligt sambandmellan miljöfrågor och frågor om hushållning med nalurresurser. Folkparlielanser atl den epok med vallenkraftsutbyggnad som vi tidigare haft nu i huvudsakär avslulad. Vi anser att bör uttala alt ulbyggnadsnivån ärden slulliga nivån för vattenkraftsproduktion. Defå områden som finns kvar orörda måste bevaras fill kommande generalioner.Vi måste inse vårl ansvar. Föratl öka skyddet för inte bara älyarna ulan även miljön i deras närhet föreslärfolkpartiet alt de fyra huvudälvarna samt vissa andra älvar skall ges ett ökatskydd genom att förklaras som nationalälvar. En förklaring som nationalälvarskulle dessulom vara av slort symbolvärde och ge lyngd ål det bevarandevärdesom dessa älvar enligl mening faktiskt har. Folkpartietvill atl även Ammerån, Hårkan, uppströms , Meåforsen, Jaurekaskaoch skall omfallas av NRL. En massiv opinion försöker bevara alla dessaprojekt orörda. Man lägger fram det ena tungt vägande skälet efter det andra.Man anför att Ammerån är landets kalkrikaste älv. Man framhåller också älvarnastillgänglighet och betydelse för fiske och kulturminnesvård, deras storabevarandevärden samt stora och i en del fall unika värden dä det gällergeologi, odlingslandskap, myrområden och landskapsbild. Detta är verkligentungt vägande skäl för all dessa projekt bör skyddas genom all las in i NRL.Tyvärr hjälper del inte med en massiv opinion och tungt vägande naturvärden.Jag vill fräga socialdemokralerna: Betyder inle folkets vilja någol när delgäller l.ex. Enmassiv folkopinion i och Lillhärdalsbygden liksom kommun harsedan 15 år lillbaka försökl rädda och genom altförhindra en reglering och utbyggnad. Vi i folkparfiet anser att i det läge somnu råder bör möjligheten prövas all få lill stånd en överenskommelse medbolagen genom Ljusnan/om att man avbryter påbörjadearbeten och helt enkell avslår från sin rätt Del är vikfigt att man tar tillvara alla möjligheler all rädda det sista orörda vattendraget i området,Härjeån, och den sista kvarvarande nalurliga badsjön, . Folkpartietyrkar också på alt som sin mening ger regeringen till känna allprojekiei så negafivl skulle påverka delar av den skyddadeälvsträckan i , alt projektet inte bör komma tillstånd. Vii folkparliel vill också understryka att det i plan- och nalurvårdslagsfifl-ningenfinns regler om hur riksintressena inom vatlenkraflsplanen skall handläggas ochdiskuteras. Det finns regler för bildande av nalurreserval. Del finns såledesingen anledning för all kontakta länsstyrelserna för att med demdiskutera reservalbildning m.m. Jag vill yrka bifall lill reservationerna 3, 9,11 t.o.m. 19 saml 22 och23. Prot.1988/89:117 Anf. 4 (vpk): 19 maj1989 Herr lalman! Jag vill la uppprincipiella frågor om nalurresurslagen, dess Jag vill också ta upp den konkreta frågan om våra ännu oförstördaälvar och hur de skall kunna räddas med hjälp av naturresurslagen eller andramedel. Bakgrunden till nalurresurslagen, det som direkt fick igång förarbetena, den s,k, fysiska riksplaneringen, var de slora hoten omexploatering på . Detta skedde då man trodde att varendavik skulle kunna bebyggas med en stor induslri av någol slag. Lägel är inlerikfigt delsamma . Del mesl akluella hotel mot väslkuslen är kanske inte nyaindustriexploateringar i vikarna utan snarare den vägdragning som hardiskulerals i många andra sammanhang, och som i sig har inneburit allnaturresurslagen och dess trovärdighet, dess slyrka, har fått sig en lilentörn. Nalurresurslagen handlar om hur man skall hushålla medmark och vatten ur både bevarandesynpunkt och exploaleringssynpunkt Vi får inteblunda för del. Del är alltså verkligheten, trots atl nu egenlligenbeskrev del litet annorlunda. Nalurresurslagen innehåller också regler om skall priorilera den mest långsikliga hushållningen med våra nalurresurser.Jag skulle vilja säga all en riklig tolkning av nalurresurslagen måsle innebäraatl dessa exploateringsinlressen Ivingas vika för de hushållnings- ochbevarandeintressen som nästan alllid måste sägas vara mer långsiktiga. Nalurresurslagen brukar också kallas för en paraplylag.Del innebär att den i allmänhet inte verkar direki. Det går inte atl i någramål eller ärenden direki åberopa en viss paragraf i naturresurslagen. Denverkar genom att beslul fallas enligt andra lagar, varvid man måste ta hänsyntill vad som återfinns i nalurresurslagen. Därför är det viktigt alt de somtillämpar alla dessa andra lagar får gedigen kunskap om nalurresurslagen, dessförarbeten, innehåll och karaktär. Där tror jag man kan säga all det fattas enhel del ännu, Nalurresurslagen är så pass ny på marknaden, så alt säga, atl desom tillämpar vattenlagen osv, inle är tillräckligt kunniga på della område. Dehar inte fått i sig delta från början. De gör egenlligen sina bedömningarutifrån tidigare gällande lagstiftning. Den indirekta verkan av naturresurslagen gäller iallmänhet. Men den gäller inle del avsnitt som direkt utpekar ett anlal älvaroch vattenområden som skall skyddas mot vattenkraflsexploalering, nämligen 3kap. Dessutom gäller detta inle del avsnitt av nalurresurslagen somhandlar om all regeringen skall pröva lokalisering av miljöstörande industrierinnan sådana ärenden hanleras vidare i planprocessen. En riklig tillämpning av nalurresurslagen borde ge vårmiljö etl starkt skydd. Men, som sagt, verkligheten släpar efter. Etl skäl tilldet är också alt de översiktsplaner som samlliga kommuner skall ha om någol årännu inle finns. Det innebär atl kommunerna i allmänhet inte har gjort sinaegna övergripande bedömningar om hur man skall lillämpa nalurresurslagen. Dehar inte fått in det i sin översiktiiga planering av kommunernas områden. Deltaär emellertid på gång. Verkligheten är också den atl de som förelräderexploaleringsinlressena ofla är ekonomiskl siarka och vana vid all få som devill. De är inle vana vid att de skall kunna hejdas av sådana lagregler somfinns inskrivna i naturresurslagen.Detta är bakgrunden till alt vi från vpk:s sida i etl antal reservationerstöder en förändring av nalurresurslagen som innebär att man trycker hårdare påbevarandeintresset och hushållningsintressel än man hillills har gjorl vidtillämpningen av lagen. I linje med detta anför vi i reservalion 1 all de s.k.sköisellagarna, dvs. de lagar som reglerar jordbruk och skogsbruk, bordeinordnas under naturresurslagen. I reservation 2 hävdar vpk att ett avsnill inaturresurslagen, vilket även delvis berörde, 3 kap. 1 § andrastycket skall tas bort ur naturresurslagen. I della stycke sägs det allbevarande- och hushållningsbestämmelserna inte ulgör något hinder motutveckling av befintliga lälorler eller av del lokala näringslivet eller förutförandet av anläggningar som behövs för totalförsvaret. Om det finnssärskilda skäl finns del inle heller något hinder för alt utvinna ifjällområdet. Denna reservation innebär en markering för alt man skallfå borl delta stycke ur gällande lag och på del sättet förslärka dellångsiktiga hushållningsintresset. Vpk siöder också folkparlireservationen 9, där del krävsen översyn för atl förstärka nalurvårdsinlressel i nalurresurslagen. Jag skall därefler gå över fill alt tala om älvarna ochderas skydd och framlid. Älvarna skyddas på tre olika säll i naturresurslagen. För del första skyddas älvarna genom de grundläggandehushållningsbeslämmelserna i 2 kap. nalurresurslagen. Del var även på. Del starkaste skyddel enligl dessa grundläggande principiellabeslämmelser får sådana inlressen som också utnämns till riksintressen i denkommunala och regionala planeringen. För del andra kan älvarna skyddas genom de regler somfinns om atl man skall skydda vissa slörre eller mindre geografiska områdendärför att de är intressanta för friluftslivet. återfinns i 3 kap. För det tredje skyddas älvarna även genom ett annalavsnitt i 3 kap., där elt antal älvar i landet som inte får byggas ut räknasupp. Delta skydd är absolut och totalt Del är också anledningen till all jaginte anser all man behöver hitta på något ytterligare medel, nämligen altutnämna några älvar lill nafionalälvar. Alla dessa älvar som är skyddade enligt3 kap. 6 § är nationalälvar. I ell anlal reservationer i delta betänkande krävs det attytterligare älvar skall föras in i 3 kap. 6 § och göras absolut skyddade. Iallmänhet slår mol socialdemokralerna och när del gäller dessareservationer samlliga övriga partier. Det är en konstellation som vi inlebrukar återfinna så ofta i poUliken, men när del gäller älvar och naturvård ärdet näslan genomgående på del sättet. Vpk fortsätter nalurliglvis alt yrka på all denna listaöver skyddade älvar skall utökas. Vi gör det därför all vi vel att man kanuppnå målel när del gäller vatienkrafisutbyggnad och vattenkraftsutnytljande ialla fall genom effekliviseringar av framför allt befinlliga vattenkraftverk. Som en kommentar till miljöparliels krav på att utöka detkommunala vetot lill alt gälla vattenkrafisanläggningar vill jag peka pä altdel i realiteten trots allt föreligger ett kommunalt veto även när del gällerdetta område. De grundläggande reglerna för markens och vattnets användningbaseras på de Prot, 1988/89:117 regler somvi har i vår nya plan- och bygglagstiflning och i naturresurslagen. Däråterfinns grunden alt det finns ell kommunall planmonopol som innebär atl detavgörande ansvarel för markens och vattnets användning ligger hos kommunen. Jaghar i reservation 7 pekal på atl oavsett vilket beslut fattar omvilka älvar som skall införas i naturresurslagens älvkapilel har de kommunersom vill göra någol med sina älvar, antingen skydda dem eller bygga ut dem,möjlighel atl driva denna fråga som en fråga och föra in den i sinplanering, i första hand i översiktsplanen och sedan följa upp denna fråga iområdesbestämmelser eller i detaljplaner. På del sättet kan kommunerna se fillatt de även när del gäller den här delen av markanvändningsproblematiken utövarsitt kommunala planmonopol och tillvaralar sitt kommunala veto. Det är vikfiglalt detta förs fram. Ingen skall gå härifrån och säga alt de förloradenär det gäller Ammerån eller , utan människorna i de kommuner där dessaälvar finns kan myckel väl fortsälla alt driva och vinna sin sak med slöd avdel regelsystem för planering och byggande som finns i del här landet - ommänniskorna i dessa kommuner är så eniga som de säger, och det vel jag alt deär i de delar av landet som är akluella. Jag vill även säga några ord om projekten i Härjedalen.Dessa har talat ganska myckel om, och jag skall därför baraundersiryka del som hon har sagt. Frågan är litet annorlunda där, eftersom deti fråga om dessa finns regeringsbeslut och domar, och det handlar om alt manmåste få till stånd en ny förhandling. Jag vet alt man egenlligen inle skallpåminna om Sölvbacka, eflersom man på sina håll anser all detta var ett myckeldyrt misslag. Men del är möjligl atl göra ett försök och gå in i en nyförhandling. Del är ju ingen som vel vad detta kommer alt kosta, inte förränman har prövat att förhandla om denna kostnad. Den kostnaden kanske är mycketöverkomlig i perspektivet av vad det skulle innebära av minskad turism ochdärmed minskade inkomster i denna bygd. Med det anförda vill jag yrka bifall till samtligareservationer där vpk finns med bland reservanierna och även tillfokparfireservationen 9. 5 ÅSADOMEIJ (mp): Jag vill gärna att specielll alla moderalerhär i kammaren lyssnar, eflersom jag länker berömma dem för deras analytiskaförmåga när naturresurslagen antogs. Det är inte så ofta jag berömmermoderalerna här i kammaren. sade i sin reservafion; Med hjälp avnalurresurslagen kan i stort varje ingrepp i naturen försvaras ellerförhindras. Det är sant. Naturresurslagen har i praktiken givit vikfigabevarandeinlressen etl myckel svagt skydd. exempel på del ärmotorvägsbygget vid . Det är ell vägbygge som har beräknats blisamhällsekonomiskl olönsamt. Det klassificeras alltså helt plötsligt somriksintresse. Det vittnar verkhgen om hur diffus naturresurslagen är. yrkade också avslag närnaturresurslagen antogs. Moderalerna yrkade inle avslag av samma skäl somNaturskyddsföreningen. De har skrivit i sin reservation att om många äger markkommer man att prova många olika typer av markanvändning. Dä är det självklartatt den förnuftigaste typen av markanvändning sä småningom får allmän spridning.Det kan inte tolkas på annal sätt än all man inte skall behöva ha sä mycketlagstiftning på detta område. Man kan fråga sig: Förnufiigasl för vilka? Är delsäkert att del blir förnuftigast för människor som kommer att leva efter oss?Kortsiktiga vinstintressen kanske kommer att anses vara förnuftigast av dem somäger marken. Kan man vara säker på atl del blir förnuffigast när det gäller atlbevara utrotningshotade växl- och djurarter? Det tror inle jag. Man kan se ihela det här betänkandet atl som vanligt ställer upp som stödpartiför socialdemokralerna i miljöfrågorna. I har vi fidigare påpekat bristerna imiljölagstiftningen. I valrörelsen krävde vi att del tillsätts enparlamentarisk kommitté för att se över hela miljölagstiftningen. harvi hört från regeringspartiet att det inle behövs. Miljölagsfiftningen är såbra. Men man måste också använda den, för annars händer ingenting. Del ärvisserligen sanl. Del spännande är att socialdemokraterna nu svängt. I denallmänpolifiska debatten utlovade en parlamentarisk kommitté. Vihar inte fått se direktiven ännu, men del blir kanske någonting vetligt. I såfall får vi chansen att se över naturresurslagen, liksom all annanmiljölagstiftning. Del är etl bra uppvaknande inom regeringspartiet. Det var t.o.m. så alt när nalurresurslagen en gång antogsstärkte bostadsutskottet naturvärdsintresset och bevarandeintresset. Man gickalltså längre än regeringen och plockade in ordel "långsiktigt". 11 §nalurresurslagen står så här: