prot · GC09104 · 1988-12-31 00:00:00 — anser alt det är dags att se över heladalalagen. Enligt ulskollel har vi fåll uppgifl om alt man inomregeringskansliet förbereder den frågan. Del välkomnar vi i högsla grad. Vianser all ulgångspunklerna för en översyn av datalagen bör vara följande: - Möjligheternalill samköming av och sambearbeiningar i dalaregister måste kraftigt begränsasför att stärka integrilelsskyddel. - Del måste iframliden bli självklart all en myndighet endast samlar in och registrerar depersonuppgifter som är absolul nödvändiga för verksamhetens genomförande. förekommer enligt vär uppfallning i alltför hög grad insamling av traditionoch slentrian eller av uppgifter "som kan vara bra all ha". - Uppgifter somär insamlade och registrerade för ell ändamål bör i princip inle användas förandra ändamål. - Regler omsekreless, rältelse och gallringsfunktioner måste ulformas lill slöd för denenskilde. Mol denna bakgrund yrkar jag bifalllill reservalionerna 1, 2, 5, 9, 10, 11, 12 och 13. 143 (): Jag skall, med anledning av detta betänkandeom dalapolilis-ka frågor, beröra några av de frågor vi från centerpartiels sidalycker del är viktigt all sländigl bevaka och aktualisera. Del har pägäti och pågår myckel utredningsarbete när detgäller datafrågor. ligger hos regeringen flera förslag från utredningar.Det gäller dels förslag lill begränsning av personnummeranvändningen, delsDOK;s slutbetänkande. av utredningsförslagen har ännu lett tilllagstiftning eller förslag lill ålgärder. En del av dessa ärenden har legatganska . Jag skulle här vilja efterlysa litet mer aktivitet från regeringenssida när del gäller all komma fram med förslag som stärker den enskildesintegritet. Jag skall, som jag sade, ta upp några frågorpå della område. Låt mig börja med sårbarheten, en fråga där vi frän cenlernssida lycker alt regeringen har varit som mest passiv. Man har misskött dellasedan tillträdet 1982. Fram lill dess hade det bedrivits ett arbete som ocksåhar rönt internationell uppmärksamhet. Då var inle bara samhällsinstiiutionernaengagerade, ulan även förelagsvärlden och organisalionslivd utanför detallmänna. Det tror vi var bra, därför alt dalasystemen på samhällsområdet ochdalasystemen på del enskilda området är sä integrerade med varandra. Atl delinle går atl hålla isär dem från varandra visar ju bl.a. den dalamask som spredsig i amerikanska dalasystem . Delta visar också att del behövsskyddsåtgärder. Sårbarhetsfrägorna måste ständigt uppmärksammas. Vi föreslåralt man lar lag i delta på nyll, låter parlamentarikerna och även utomståendeintressenter vara med, så alt della icke blir en enskild angelägenhet förregeringen. säll all förbätlra säkerheten och minska sårbarhetenär all decentralisera de stora dalaregistren. Man bör över huvud tagetdecentralisera dataregistren inom framför allt del slalliga området. Det är detvi har ansiard för. Om vi börjar här, kanske del finns goda förutsättningar förfler all Yölja efler - kommuner och landsting och även enskilda får lättare attanpassa sina, i många fall redan decentraliserade datasystem till en miljö päden slatliga sidan som är likartad. När det gäller den personliga integrilelen har vi fråncenterns sida alllid selt della problem ulifrån den enskildes silualion. Vikräver all man vidiar åtgärder som stärker den enskildes slällning. Närregeringen nu har aviserat en översyn av dalalagen har vi i vår motionframställt vissa krav. De kraven återfinns också i reservationer, även om flerparfier samverkar här. Jag vill gärna, fru talman, upprepa dessa krav här, förjag lycker atl de är sä väsentliga. - Vi skall ha enrestriktiv praxis när del gäller tillståndsgivning lill regisler med slorainformationsmängder och med känsliga uppgifler. - Tillsynsverksamhetensom bedrivs av datainspektionen skall förslärkas. - Uppgifterinsamlade för dl ändamål skall inle användas för andra ändamål. - Samköming skalli princip inte tillåtas. - Den enskildeskall få större möjligheler atl påverka uppgifternas hantering. - Informationenmåste förbällras, och del måste bli bällre regler när del gäller sekreless,rättelser och gallringsrutiner. Dessa krav menar vi måste liggalill grund för översynen av dalalagen. gäller alla dalaregister. De slorasamhälleliga dalaregislren menar vi måste regleras i registerlagar. Sä harskell på elt antal områden. I DOK:s betänkande Integritdsskydd i datasamhället4 pekas på några stora register med mycket information som del snarasl bordeutarbetas registerlagar för. Det är regisler, landstingensregister, kommunernas register inom socialtjänst och skolhälsovärd,och försäkringskassornas regisler som nämns där. Fråncenlerns sida har vi i andra sammanhang också tagit upp polisregistrd. Om vistiftar registerlagar för dessa regisler, får vi som riksdagsledamöter taansvarel fulll ul för dessa regisler och del sätt på vilkel uppgifterna skallanvändas. Och det är en sak som vi måste ta pä oss, fru talman, om vi menarnågol med ett ansvar för den enskildes integritet. Det finns, ulöver cenlernskommittémotion, även andra motioner från cenlern, varav en har lett lill enreservation från och och gäller avidentifiering avslalislikregislret inom skolområdet. Vi menar alt det är otillfredsställandeatt varje individ i registrel kan identifieras. Det finns inget behov av della,och därför föreslär vi atl registrel avidenlifieras. 1988/89:104 Med det anförda, fru lalman,yrkar jag bifall till de reservationer där finns med. Under detta anförande överlogförsle vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 144 (vpk): I della betänkande slår vpk i alll väsenlliglbakom utskotlsmajoritetens skrivningar. Jag har därför inle för avsikt all gåin på bdänkandels olika delar annal än vad avser reservalion 12, som ärgemensam för vpk och folkparliel. Den reservationen handlar om offentligdalabasservice. Denna fråga är inle precis ny i , men behovet aven utökning av den allmänna tillgängligheten till datorkraften och förmågan atlskaffa kunskaper och information är vitsordad. Det finns naturligtvismöjligheler att via tidningar, via böcker och i bibliotek skaffa sig kunskap,men det lar tid. Det är svårl och del fordrar en enorm krafl all den vägenskaffa sig tillräcklig informalion. Av det skälel skulle det vara bra medantingen kommunala dalabaser eller, som Sialsljänslemannaförbundel i Norrbollenhar föreslagil, lokalkontor. Del vore bra om man löste frågan på något sätt. hade vi en animerad deball här i kammaren medutskotlsmajoritetens förelrädare här , , om dessafrågor. Han målade naturligtvis upp en myckel vacker bild av hur myckel som varpå gång, hur della utvecklades och hur nära man var en lösning pä dessaproblem. Tyvärr kan man konstatera att fantasin inte stod i proportion till denfaktiska verkligheten, ulan denna fråga är olöst. Jag hoppas atl denoptimism och framtidstro som präglade inlägg då skall färgahonom om han driver frågan gentemot regeringen, så all man får ell förslag, somåtminstone till någon del leder till en lösning av delta problem. Tyvärr har,såvill jag förstår, ingenting i sak hänt sedan den förra debatten, utan deltabehov av en lösning av problemet kvarstår. I grunden är delta en viklig demokralifräga. Engagemang,deltagande i debatter och deltagande i samhälleliga aktiviteter kräver kunskapoch möjligheter att utnyttja de tekniska hjälpmedel som finns. Det är eltfalligdomsbevis mol som land så länge denna vikliga fråga inte är löstoch ger folkrörelser och engagerade människor möjligheler alt söka, all finnaoch all använda informationen för all kunna delta i den demokratiska processen. Med det anförda, fru lalman, villjag yrka bifall lill reservation 12 som är fogad till della betänkande. 145 (); Problemet med datafrågorna startade egentligennär personnumren infördes. Men personnumren blev inte något svårt problem,förrän datakraften utvecklades på ett sådant sätt att det fanns möjlighet atlsamköra regisler och atl registrera hela befolkningen. Del var först dä dellabörjade bli otäckt, och det var försl då som delta började bli en egentligdemokralifräga. Ulskotlsmajoriteten är minsl sagl slarvig med den personhgaintegriteten. Jag uppfattar delta som att vi är pä väg in i någon form av storebrorssamhälle.Jag vill inte säga atl vi är där, men vi skulle kunna hamna i det. Jag lycker atl det är viktigt all man tillsätter enparlamentarisk utredning, som skulle kunna bereda säkerhels- ochsårbarhetsfrägorna i datasamhället. Jag lycker atl del är viktigt att enbegränsning av uppgiftslämnandel och av användandet av personnumren kommer tillstånd. används personnumren tyvärr i alllför stor utsträckning. Manskulle kunna tillsätta en delegation, som får i uppgift all la fram förslag pähur della skall åtgärdas, vilkel föreslås i en reservation. tas en mängd uppgifter fram för stalislikändamäl.Men de avidentifieras inte, vilket är djupl olillfredsslällande. Ett exempelsom nämns i en reservation är skolregislrd. Del är vidare vikligl för denenskilda människan all fä rältelse av felaktiga uppgifter som finns idatasystemet. Vi menar all delta inte är tillgodosett i tillräcklig omfattningi den nuvarande lagstiftningen. Det är också mycket viktigt all uppgifter som harinsamlats används till de ändamål som de har insamlats för och inle lill någotannal, inte lill försäljning och inte lill samköming. Del är vikfigt alt manplanmässigt börjar arbeia för en decentralisering av slatliga register. Dellaskulle ge slora fördelar både när del gäller sårbarhet och säkerhel. Vi menar vidare all en allmän översyn av datalagen bordekomma lill stånd för att man skall kunna åtgärda de nämnda bristerna. 146 (): De motioner som behandlas ikonstitutionsutskottets betänkande är näslan undantagslöst sädana som vi hartagit slällning lill åtskilliga gånger förut här i . För alt spara fidoch inle spilla onödiga ord på föreliggande motioner och reservationer,hänvisar jag lill vad fidigare har ullalal i dessa frågor. Till vill jag säga att det som jag sadefill honom i fjolslår jag nalurliglvis fast vid även i är. Del faklum alt vi efter valet har fält dl nytt partihär i kammaren har på de områden vi nu behandlar inle filifört någolnytt. Miljöparfiel har gjort del ganska enkelt för sig och slentrianmässigthängt med i andra partiers ståndpunkter. Jag kommer därför i det följande allla upp endasl några principiellt vikliga dalapolitiska frågor som behandlas iföreliggande belänkande och som har elt direkt allmänintresse. Data- och offentlighetskommittén, som avslutade sillarbele , avlämnade fem betänkanden till sinuppdragsgivare. Flera av de förslag som DOK utarbetade har lett lilllagsliflning. Den registrerings-ansvariges skyldighet att rätla felaktigauppgifler i ell personregister har blivit myckel långtgående, liksomskyldigheten atl bistå den registrerade vid misstanke om att en personuppgiftär felaktig. Pä förslag av regeringen har också beslutat omen skyldighet att betala skadestånd även för s.k. ideell skada vid dataintrångoch annal brott som avses i dalalagen. DOK:s förslag om en uividgadfolkbokföringssekretess har även lett fram lill en lagstiftning. harantagit regeringens förslag om att den s.k. fri- och rältighetskatalogen i 2kap. Prot.1988/89:104 skall innehålla en garanti för skydd av den personligainiegrilelen i samband 26 april1989 med ADB-regislrering. I Den nuvarande regeringens intresseoch engagemang i datapolitiska frågor ' * har varit och är påfallande slorl.För närvarande bereds i ettflertal dalapolitiska frågor som i huvudsak härrör från DOK:s fjärde och femtebetänkande. Regeringen har också ulloval en allmän översyn av dalalagen. Manskall komma ihåg, , att datalagen faktiskt är en integriletslag. Den allmänna översyn av datalagen som regeringen haraviserat skall äga rum är naturligtvis myckel välkommen. Dalalagen har utantvivel besvärande brister. Systematiken är omodern och innehållet i vissadelar svårtillgängligt. Del gäller särskill de avsnitt som reglerartillståndsgivningen. Det betyder inle alt dalalagen inte fungerar, somBerlilsson gav ullryck för här. Del gör den vissl. Jag lycker all StigBerlilsson skulle ha ell samtal med , som tillsammans med migsiller i dalainspeklionen och som har ställt sig bakom datainspekfionensskrivelse till regeringen, där man påtalat de brister som jag nämnde.Datainspektionens styrelse har krävl en översyn av dalalagen. Jag tror att delskulle vara främmande för alt som hävda atldalalagen inle skulle fungera. Det gör den vissl. Jag lycker alt dl sådanlsamtal med pariivännen skulle vara angelägel. Datoriseringen i samhällel går myckel snabbi. Det har vikonstaterat åtskilliga gånger i våra riksdagsdebatter. Utvecklingen leder oavbruten ström av nya ansökningar om tillstånd att inrätta och förapersonregister. har antalet tillslåndsärenden enligtdatalagen ökal kontinuerligt. Särskill markant har ökningen varit /88, dä den uppgick till . En framlida ändring av dalalagenmåste därför ta sikte pä att frigöra resurser frän tillståndsverksamhelen lillförmån för ökade fillsynsinsalser genomförda av datainspektionen. Inom dalainspektionen pågår sedan ell par är tillbaka ellberömvärt arbete. Det går ut på alt genom rationaliseringar av sin verksamhetfå ökade resurser för tillsynsinsatser. Del sker genom att man inom ramen fördet nuvarande tillståndssystemet skapar förenklade ansökningsförfaranden. Föralt ytterligare underlätta datainspektionens möjligheler att rationalisera sinverksamhel är del emellertid nödvändigl med en viss lagsliflning i avvaktan påen kommande utredning. En sådan lagstiftning diskuteras iregeringskansliet, del har jag försäkral mig om. Dalainspektionen har, som jagantydde, för övrigl beställt en sådan. Några av motionerna i della betänkande berörsårbarheten på daiaområdel. I en molion hävdas l.ex. alt regeringen missköttsårbarhetsfrägorna. Jag tror all också använde det uttrycket.Sädana påståenden är naturligtvis oriktiga och hör egenlligen inte hemma i enseriös deball om daiapolilik. har faktiskl genom beslul preciseratansvarsfördelningen beträffande organisationen av säkerhetsarbetet påADB-området för sials-förvaltningen. StalskontoretssamordningsansvarpäADB-området är myckel klart uttalat i riksdagsbeslutet. Det kan i dettasammanhang nämnas att 144 regeringen givitstatskonloret i uppdrag atl efter samråd med andra samordnandemyndigheter utforma en vägledning för myndigheterna om den praktiskalillämpningen av offentlighets- och sekretesslagstiftningen på ADB-området. Iuppdraget ingår också att överväga om det vid sidan av allmänna råd även behövsföreskrifter för myndigheternas säkerhetsarbete på dalaområdet. Föreligger ettsådanl behov skall statskonloret föreslå regeringen de, åtgärder som ärpåkallade. Det finns i detta sammanhang anledning att uppmärksammadet arbete som sker i den särskilda samrådsgruppen för samhällels sårbarhet,SAMS. I SAMS ingår representanter inte bara för stat och kommun utan också förnäringslivet genom och . Industriförbundethar ett.erbjudande om att föreslå ytterligare en eller tvärepresentanter. Man har tacksamt tagit emot erbjudandel men inte återkommit mednågra förslag. Sä jag skulle kunna säga lill all det vissl finnsdelegationer som redan arbelar med just sårbarhetsfrågor. : SAMS främslauppgifl är alt identifiera och konkretisera sådana säkerhetsproblem påsamhällsnivå som annars riskerar att inle bli tillräckligt uppmärksammade. SAMSskall i första hand inrikta sig på sådana problem som kräver eller kan kommaatt kräva ställningstaganden frän regeringens sida. Den grundläggande synen på alll säkerhetsarbete är alterforderlig säkerhel måste vara inbyggd i varje enskilt system. Även när detgäller ell system som är av viial betydelse för samhället, åvilar del i förstahand den förvaltningsansvariga syslemägaren alt sörja för att oacceptablastörningar inte skall inträffa. Ytterst faller inom detta ansvar alt intefullfölja ett systemprojekt om säkerhetskraven inle kan uppfyllas. Ett viktigt led i strävandena mot bättre säkerhet är attge de verksamhetsansvariga cheferna bättre hjälpmedel alt bedöma sittADB-beroende. Del finns åtskilliga metoder, men det krävs också omfattandeutbildningsinsatser för alt höja säkerhelsmedvelandet. Sådana insatser pågårinom både offentlig och prival sektor. Som jag nämnde inledningsvis har huvuddelen av de motionersom vi behandlar tidigare avslagils av . Utan någon som helstförnyelse har de väckts igen, somliga år efler år. Atl så okritiskt använda sinmofionsrätt har naturligtvis sina risker. Utveckhngen kan nämligen göra altmolionskraven är helt inaktuella. Exempel på detta finns del goll om i dellabetänkande. Jag menar atl del skulle kunna belysas på följande sätt. ,Katastrofplaneringen för de viktigaste statliga ADB-systemen visade sig vid enundersökning vara eftersatt. En omedelbar följd av dellablev givetvis alt berörda myndigheter skärpte sig. Många förbättringar harsedan dess vidtagits, både tekniska och organisatoriska, och andra ärplanerade. Regeringen har dessulom anbefallt atl alla myndigheter skall utförasäkerhetsanalyser, vidla erforderliga ålgärder och dessutom redovisa sinaerfarenheler och planer lill statskontoret. Statskontoret skall, som jag redanpåpekat, i sin lur bearbeta detta material i samverkan med ,ÖB och ÖCB och lill regeringen redovisa en helhetsbedömning av säkerhetsnivåninom statsförvaltningen. Alt pä dl likvärdigt sätt få hela samhälletssäkerhetsmedvetande belyst är svårare. Pä sikl kan man vänla sig atl ÖCB kan, isamband med pågående 10 protokoll 1988/89:104 Prot.1988/89:104 26aprill989;. Datafrågor , ''. arbete alt ulyecklaennationell beredskapsplan för vårtADB-beroende vid krigellei"; risk för.-krigv,skapa en-viss överblick överför samhället vitala områden. En sådanplan har både SÅRB och SAMS efterlyst.Det som jag nu har.sagt belyser all'del'faktiskt'händer'en hel del ule påmyndigheterna. SAMS bedriver: eller planerar för: närvarande akfiviieler påflera olika områden, företrädesvis med inriklning påsatt belysa strategiskaproblem av vikt för toäde;förvaltningoch5näringsliv. ' :Del..här härockså-sagts'några ord beträffande centralisering. Alla som'har varit uppeitalarstolen har talat om nödvändigheten av decentralisering.Del är precis det som sker ute i samhällel. Del pågåren;utveckling' frän centralstyrning'mol;decentralisering och delegering avbeslut och från. centraliserade system mot 'decentraliserade system och'dalakraflsslruklurer. :pel ärhela inriktningen på datoriseringen av samhällel . ;:,' 'i':...f'' ' i ; ".i-.-v;,: -.., ,- : , . Jag tror atl del var som nämndeatlsmåskalig ADB-ieknik var väsentlig för framliden. Jag kan påvisa all avinvesteringsvolymen de har gått till just småskaligADB-teknik. Ser man på investeringsplanerna-för framtiden, som kommer att varamellan 5 och under de kommande 5 lill 7 åren, kommertyngdpunkten i dessa invesleringar att ligga på en småskahg ADB-utruslning. Jag kan alltså hävda all pä , ,, tullen, och - jagskulle kunna göra denna lista myckel längre - pägår enulveckling i decentraliserad rikining. Alla de krav som har rests här när delgäller decentralisering tillgodoses redan. Jag tror jag vågar påslå allregeringens intresse för all åstadkomma småskaliga decentraliserade datasystemnumera häller pä alt verka med full kraft. Jag ber att få yrka bifall lill hemställan ikonstitutionsulskollets belänkande 28. 147 (): Utgångspunkten för verkarvara att regeringen gör alllid rätt och alt det regeringen sade förra årel ärrätt. Det behöver faktiskt inle vara så. Jag har en känsla av att när manarbetar med dessa system låter man inle integriteten fä kosta någol. Alll ärtill för effektiviteten. Om det är effeklivare atl använda personnummer istörre omfattning, dä gör man del. Man offrar inle särskilt många kronor föratl människornas integritet skall bli slörre. Jag skulle vilja göra några kommentarer i samband med densmåskaliga ADB-lekniken. Visst har del kommit fram en småskalig ADB-teknik. Delskulle bara fattas annat, om inle av investeringarna gick till det.Problemet är all del skall fattas politiska beslul och att stora regisler skallbrytas ned, så atl vi slipper de jättestora regisler som vi nu har. för sin egen politik. Att den sedan råkarsammanfalla med andra partiers i denna fråga gör egentligen bara alt det blirslörre enighet på den punkten. 148 (); Jag vel inle om jag tramjjädé på en örhlå irriiii tidigare ahföraridé- hävdade att min partivän och jag inte skulle ha samriia uppfattning när dét gäller datalagen. Lyssnar man på får man intrycket atldet inte finns hägra brister. Allt söm'socialdémokraterria'gör är mycketbra. Kiirt tycker inle alt det finns någon anledning till krilik.Jag vidhåller alt den'svenska datalagen här blivit en'låg söm legitimerar enständig utbyggnad av offentliga register. Det har i praktiken kommil att bli Jag hade tidigare tänkt citera en kanadensiskrätlshisloriker som heter . Han medverkade iradioprograrrimelKanalen i höslas. Jag vill gärna för , somuppenbarligen inte har såstor känsla för enskilda människors integritet, heltkorl berätta vad han sade: "har sannolikl fler och innehållsrikaredalabaser än något annal land. Och lika vikligl: Informationen flödar mellandatabaserna. Utbytet av personuppgifter mellan den offenllijga seklorn och denprivala sektorn är större i och än i några andra länder. "Vidare forlsäller han; "Såvill jag förslär finns det ingen som helstmöjlighel för en svensk rnedborgare att undkomma detta registrerande och dettauppgiftsflöde. Varken iriom den privala eller den offentliga sektorn. Ochdärför är del bäsla exemplet pä ett modernt kontrollsamhälle." Så ser man pä oss utifrån. lycker ändåinle att det finns några brister, utan allting är på rätt väg. Jag är rädd förall vi inte kan förvänta oss alllför mycket av den översyn av datalagen, somockså förulskickar. 149 (vpk): Givetvis hade jag aldrig förväntat mig någongrad av självkritik hos sä atl han skulle säga att hannaturligtvis hade fel i fjolårels debatt. sade det somförväntades, nämligen all han slår för vartenda ord. Men jag vill ändå ställaen rent konkret fråga till . Vilket tålamod har egentligenKurt och andra i majoriteten i konslilulionsutskotlet? Ikonslitutionsulskottets bedömning skriver man: "I betänkandet KU 1987/88:5 förklarade ulskollel allförbättrad service och information utgör dl led i riktlinjerna fördatapolitiken och hänvisade till studier och prov på lokal och central nivå.Enligl ulskollel borde dessa och andra överväganden pä områdel inteföregripas." hänvisar man fill del man sade när man avstyrker motionerna. Hur länge skall man vänla på studierna ochdet centrala arbetet? Finns del ingen lidpunkt som är den bortre gränsen fördet enorma tålamodet och den enorma flatheten mol faktisk handlingsförlamning? Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) Prot.1988/89:104 24 § Föredrogs 26 april1989 konsiitufionsutskottets betänkande " 1988/89;Ky35 Överklagandeav administrativa beslut av och myndigheter(förs. 1988/89:23). Beträffande detta belänkande konstaterade försle vicetalmannen att ingen talare var anmäld. (Beslut i ärendel skulle fallas vidnäsla arbetsplenum.) 25 § Föredrogs . 1988/89:TU13 Trafiksäkerhet (prop. 1988/89:100 delvis). 150ANDERS CASTBERGER (fp); Vi vel alla all transporter och godakommunikationer är en förutsättning för alt vårt samhälle skall fungera. Välfungerande transporter är av stor betydelse inle minsl för glesbygden.Transporter är också en viktig förulsältning för handel och dynamiskutveckling. Utan transporterna skulle vårt samhälle vara ekonomiskt ochmänskligt myckel fattigare. Men Irafik och transporter på våra vägar förorsakarsamtidigt stora samhällsekonomiska och enskilda överkoslnader. Det gällermiljöpåverkan och trafikolyckorna. Vi vet atl det finns ett samband mellan hastigheten ochmiljöpåverkan. Utsläppen är dä en faktor. Vi vet all det finns ell sambandmellan hasligheien och olyckornas svårighelsgrad. Vi vet alt vägens standardockså spelar in när del gäller antalet olyckor.