prot · GC09125 · 1988-12-31 00:00:00 — Man skulle kunna införa en möjUghet att utse känsligakustområden till vattenskyddsområden. Man skulle kunna ge länsstyrelserna rättatt ompröva rätten att ta upp en vattentäkt. Man skulle kunna införa enbestämmelse i om restrikfioner i rätten att anläggavattentäkt i känsliga områden. Jag vill inte ta ställning fill något av dessaförslag i detta sammanhang, och det görs inte heller i vår reservation. Men vadvi föreslår och kräver är att frågan skall studeras och förhoppningsvis såsmåningom leda till att enighet kan nås om rätt typ av åtgärd. Det är dags attsätta i gång med detta arbete. Några parfier delar vår uppfattning, men några gör detinte. De som inte delar vår uppfattning är socialdemokraterna och moderaterna.Jag måste ställa en fråga. Vilken stor ideologisk princip är det som gör attmoderater och socialdemokrater inte kan ansluta sig fill ett, enligt minuppfattning, självklart yrkande om att man skall börja ägna seriösuppmärksamhet åt detta växande problem? Vänder sig moderater ochsocialdemokrater bara reflexmässigt mot allt som förefaller att vara alltförmiljöfillvänt eller finns det någon annan stor princip bakom detta? Jag yrkar bifall till reservationerna 4, 5, 6och 10. Reservationerna 5,6 och 10 står bakom redan i betänkandet,men reservation 4 är en miljöpartimotion som vi i stöder. 67 (): I detta betänkande behandlas utredningen ochpropositionen om åtgärder mot översvämningar och frågan om bättre säkerhet ivåra dammar. Översvämningar är ett bekymmer på många sätt. De får storaekonomiska konsekvenser för enskilda människor och inte minst för kommuner. Dekommuner som ligger i drabbade områden får ganska dryga kostnader för attreparera de skador som översvämningarna leder till. När dessa översvämningaråterkommer år blir de ett stort bekymmer. Det är anledningen till attdenna fråga har utretts och att förslag nu har lagts fram. Förslag har intelagts fram i fråga om allt som utredningen hade uppe till diskussion. Det ärdetta som vi i vänder oss emot. Det finns olika orsaker till översvämningar i de regleradevattendragen och i de oreglerade vattendragen. När det gäller de regleradevattendragen är det framför allt vattenlagen som måste ändras, så att de somsköter regleringen av vattnet och har fallrätterna ser till att det finns platsi dammarna inför de tider då man erfarenhetsmässigt vet att det blir mycketvatten. En del av bekymret beror just på att dammarna hålls för fullainför vårflod och eventuella höstfloder. Då rinner vattnet rakt igenom, ochdammarna blir inte någon buffert mot översvämningarna. I de oreglerade vattendragen är bekymret ett annat. Därgäller det att få vattnet att rinna undan i tillräckligt snabb takt. I allatider har hällfåran eller fåran där vattnet rinner rensats så att vattnetkommer undan, eftersom vi ju vet vad som händer när det kommer ganska mycketvatten. Det rasar då litet här och litet där, och träd kan ramla. Det behöveralltså ske en rensning för att vattnet skall kunna komma undan. I annat fallblir det stora översvämningar så som har varit fallet under senare fid. Man ärnaturligtvis även beroende av vad som händer runt omkring i upptagningsområdet,hur fort vattnet rinner ner till älvfåran. Då kommer skogsbruksmetoderna in ibilden. Det har i utredningen visserligen sagts att man inte har kunnat se attskogsbruksmetoderna har någon betydelse, men jag anser att det vore konstigt omde inte hade någon betydelse. Det är ju alldeles klart att när man dikar urvåtmarker vid hyggesplöjning och annat för att dränera marken måste dettapåverka. är det möjligt att man kan göra så ändå, men man bör åtminstoneveta vad det är man gör. Denna fråga hade vi uppe för sedan med anledning avett annat betänkande. Till detta betänkande hade vi fogat en reservation om attmiljökonsekvensbeskrivningar skall göras för skogsbruksmetoder innan de fåranvändas i stor utsträckning. har vi inte reserverat oss i detta betänkande.Men i ett särskilt yttrande har vi i tillsammans med ochmiljöpartiet framfört detta krav. Framför allt är det viktigt att det skapas ekonomiskaförutsättningar för kommuner och andra att vidta åtgärder. Utredningen föreslogatt det skulle satsas 10 milj. kr. nu och framöver. I förslaget harregeringen tagit 25 milj. kr. av den kommunala skatteutjämningen, vilketnaturligtvis är bra. Vissa dammsäkerhels-och vattenkraftsfrågor, m.m. Prot.1988/89:125 Men anser att de pengar som är avsedda för den kommunala skatteutjämningen bör användas fillandra åtgärder än denna. Vissa dammsäkerhets-och vattenkraftsfrågor, m.m. dessapengar i kanten. Vi i har i reservation 2 föreslagit att 10 milj. kr.under nästa budgetår skall avsättas till åtgärder mot översvämningar. Vi villdessutom ge regeringen i uppdrag att göra upp en plan för de närmaste sju årenför hur dessa frågor skall hanteras och hur mycket pengar som skall tilldelasför dessa åtgärder. Jag yrkar bifall till reservation 2, eftersom jag tror attdet är mycket viktigt att kommunerna vet att de får detta ekonomiska stöd frånstaten. Jag vill även ta upp vattendomstolarnas sammansättning. Vianser att dessa domstolar bör ha en bättre miljökunskap. Det är ganska viktigtatt de har sådan kunskap. Utskottsmajoriteten säger att domstolarna har möjHghetatt skaffa sig denna kunskap när de behöver den. Men egentligen berör allaärenden i frågor som handlar om miljön och naturen. Därför ärdet rimligt att denna kompetens finns i vattendomstolarna när alla ärendenbehandlas. Därför yrkar jag bifall till reservation 6. I reservation 10 tas saltvatteninträngning i grundvattnetupp. Denna reservation har redogjort för, och därför skall intejag göra det. Det är emellertid en viktig fråga, och man bör ta ställning tillhur denna fråga skall hanteras, så att sötvattenreservoarerna framför allt påöar inte drabbas på ett sådant sätt att de inte orkar stå emot trycket frånsaltvattnet runt omkring. Om denna förändring sker, blir skadorna förmodligenav den omfattningen att man inte klarar av att reparera dem på mycket ,kanske aldrig. Därför anser vi att det är vikfigt att denna hantering ses över.Användningen av färskvatten ökar ständigt, och man måste se till att färskvattnet räcker också . I reservation 12 har tagit uppenergibeskattningen. Detta är emellertid inte en fråga som jordbruksutskottetskall behandla. Därför har jordbruksutskottet inte sakbehandlat frågan. Centernhar därför bara begärt förslag från regeringen om att de första 500 000 kWh el somproduceras i de små kraftverken skall skattebefrias. Jag skall inte närmare gåin på detta , eftersom utskottet inte har sakbehandlat denna fråga. Med det anförda yrkar jag bifall till dereservationer som står bakom i detta betänkande. 68 (vpk): betänkande 22, som vi nubehandlar, tar sin utgångspunkt dels i regeringens proposition om dammsäkerhetoch vissa vattenkraftsfrågor, dels i motioner från allmänna motionstiden kringvattenrättsliga frågor. I finns ungefär 10 000 dammar av skiftande storlekoch ålder. Av dem är 140 s.k. höga dammar, alltså . Vi har i varit förskonade från omfattande katastrofala dammolyckor. Utomlands harstora katastrofer inträffat, där många människor har fått sätta livet till ochdär stora områden har ödelagts. Det ärenorma krafter som vi tar på vårt ansvar att reglera då vi av olika Propositionen innehåller förslag ägnade att öka 94 säkerheten vid dammar: delsföreslås ändringar i vattenlagen, i lagen om införandeav vattenlagen och i , dels påpekas vikten av att arbetetmed damminventeringar och dammregister fortgår och fullföljs.Dammsäkerhetsnämnden förutsätts få förstärkt kompetens när det gäller hydrologioch räddningstjänst. Den förutsätts också i hög grad bistå länsstyrelserna ideras tillsynsarbete. Det sägs också att när den länsvisa inventeringen avdammar avslutats kan behovet av insatser från samhällets sida när det gällersmå dammar bedömas. Jag utgår från att en sådan bedömning, med eventuellaförslag, kommer att redovisas efter inventeringen. 1 propositionen tas ocksåupp behovet av nära samarbete mellan myndigheter som har fillsynsansvar. Detnämns att allmänna råd behöver utarbetas. I betänkandet berörs översvämningar och deras orsaker. Detsägs både i betänkandet och i propositionen att översvämningar mycket väl kanvara ett led i de naturliga processerna och t.o.m. vara nödvändiga för vissaarters liv. Så är t.ex. översvämmade strandängar en förutsättning förmånga vadarfåglars existens. Ändå tycker jag att man kunde ha lagt större viktvid behovet av forskning kring sambandet mellan skogsbruksmetoder ochöversvämningar. Detta är frågor som diskuteras alltmer. Det är ju numeraaccepterat när det gäller länder i tredje världen att skogsbruket, jordbruketoch nedhuggning av skog i energisyfte har den allra största betydelse förvattenbalansen i många områden och att såväl torka som översvämningar har etttydligt samband med skogsavverkning och det sätt som den bedrivs på. Varförskulle dessa grundläggande fakta inte gälla även i vårt land? Den forskning man hänvisar till i propositionen är intesärskilt omfattande. Det är dels en litteraturstudie, dels en undersökning avnågra mindre områden i och . Det är uppenbart att det behövsmer forskning på detta område. Därmed inte sagt att slutsatsen är given,nämligen att de metoder som skogsbruket bedrivs med i vårt land är orsaken tillde ökade översvämningar som vi har upplevt . Här finns en långrad orsaker som spelar in, t.ex. att vi har haft högre nederbörd under 80-taletän tidigare. Det är viktigt att sambandet mellan skogsbruk och översvämningarbelyses. Det är en forskning som behöver bedrivas på många olika håll och medmånga olika huvudmän - statens , skogs- och jordbruketsforskningsråd och skogsindustrin själv, för att nämna några. Självfallet ärockså viktigt i sammanhanget. Vi har från vår sida ingenting att invändamot att man återkommer till denna fråga i samband med forskningspolitiskapropositionen som väntas . Vi tycker att det är lämpligt att i detsammanhanget diskutera det förslag till eventuell professur i hydrologi somtagits upp i motioner med anledning av propositionen. Vi har inte funnit detlämpligt att i det här sammanhanget dra långtgående konsekvenser förskogsbrukets del av ett eventuellt samband mellan skogsbruksmetoder ochöversvämningar. Det är en mycket omfattande fråga som hör hemma i endiskussion om den övergripande skogspolitiken. 1 propositionen berörs behovet att utbyggd prognos- ochvarningstjänst. har utarbetat ett förslag till en sådan utbyggd funktion.I dag bedriver , med mycket begränsade resurser, sådan verksamhet. Med enbättre utvecklad verksamhet hade man tidigare och bättre kunnat förbereda sig. Vissa dammsäkerhets-och vattenkraftsfrågor, m.m. Vissa dammsäkerhets-och vattenkraftsfrågor, m.m. t.ex.hösten 1985, då kombinationen hög nederbörd, fyllda magasin och fuktmättademarker ledde till omfattande översvämningar med stora skador som följd. Tyvärr är propositionens förslag på den här punkten inteett klart och tydligt ställningstagande utan ett uppdrag till fortsattutredning. Saken är ju utredd, det finns ett konkret förslag, nämligenatt det vid varje större vattendrag byggs upp en älvcentral, där datainsamlingfrån automatiska mätstafioner görs och där man också har en beredskapsplan. Iutbyggda älvar skall kraftföretagen bekosta denna verksamhet. De har i principockså stött förslaget, så det borde inte möta hinder att besluta om elleråtminstone sätta en bortre tidsgräns för när dessa älvcentraler skall varautbyggda. För outbyggda älvar föreslås att staten tar det ekonomiskaansvaret och att uppdraget ges till . beräknades kostnaderna till 3miljoner . Med tanke på de oerhörda värden det handlar om och med tankepå att människors säkerhet kan stå på spel med den otillräckliga prognos- ochvarningstjänst som vi nu har, borde arbetet med älvcentralerna forceras så attde kom till stånd med det snaraste. Därmed yrkar jag bifall till reservafion nr3. I propositionen lämnas en redogörelse när det gällerutbyggnaden av vattenkraft. Både i propositionen och i utskottets betänkandespeglas att synen på utbyggnaden av vattenkraften har ändrats. Å ena sidanframhålls att utbyggnaden av vattenkraft ger ett nödvändigt energitillskott,och det är sant. Å andra sidan betonas att energitillskottet särskilt när detgäller de mindre projekten kan vara litet i förhållande till den skada på naturensom utbyggnaden medför. Insikten om att de negativa effekterna av även mycketsmå vattenkraftsprojekt kan vara stora är tyvärr ganska ny. Därför är intetillräcklig hänsyn tagen till detta i lagsfiftning och i hantering av sådanahär projekt. Regeringen redovisar i propositionen en inventering somlänsstyrelserna har gjort över tänkbara mindre vattenkraftsprojekt. Avsiktenmed inventeringen var att konflikterna skulle redovisas, konflikter som kanfinnas mellan utbyggnadsprojektet och naturvårdsintressen. 1 propositionen sägsatt i relativt hög grad har bedömningar avseende konflikter med motståendeintressen inte gjorts. Ändå dras slutsatsen att de flesta projekt kangenomföras utan allvarliga konflikter. Det speglar en litet nonchalantinställning till naturvårdens betydelse i sammanhanget. Det finns en lång rad exempel på bristande hänsyn tillnaturvårdsintressen vid handläggningen av sådana projekt. Miljövårdsintressenmåste därför ges en starkare ställning. Jag yrkar bifall till reservation nr 5. Att miljövårdsintressen måste ges en starkare ställningfår konsekvenser också för vattendomstolarnas sammansättning. Deras kompetensnär det gäller ekologiska spörsmål och miljövård behöver förstärkas. Ävenförändringar i vattenlagen behövs. 1 reservation 7 yrkar vi att vattenlagens 3kap. 4 § ändras så att miljövårdsintressena stärks. Därmed yrkar jag bifalltill reservationerna 6 och 7. Vi lever i en marknadsekonomi, där alltmer tenderar attbli varor som skall köpas och säljas. Värdet av en fiskeupplevelse är ännu ickeen sådan vara som kan värderas i pengar. Tyvärr innebär det också att intefillräcklig hänsyn tas fill värdet avfiskeupplevelser när man bedömer ersättning för skada. Vi anser att värdet avfiskeupplevelser är mycket stort och att mycket större hänsyn måste tashärtill. Det måste få som konsekvens att vattenlagens regler ändras så att ävens.k. ideell skada kan ersättas och så att mer resurser satsas på fiskevårdandeinsatser. Jag yrkar bifall fill reservafion 9. Idetta betänkande behandlas också fristående motioner från den allmännamofionsfiden. Vpk har där en mofion, som tar upp ett allvarligt problem iskärgårdskommuner men också på andra håll. Det gäller saltvatteninträngning i grundvattnet.Framför allt den kraffigt ökade frifidsbebyggelsen och rättigheten att utnyttjadet vatten som finns på tomten har lett fill ett för stort uttag av färskvattenoch en för stor belastning på de grundvattenreservoarer som finns och som fyllspå i samband med nederbörd. Det här kan få den allvarliga konsekvensen attsaltvatten tränger in och förstör vattenreservoarerna. Sådana skador bliromöjliga att reparera. Vi anser att det måste till restrikfioner när det gälleranvändandet av färskvatten. Detkan inte överlämnas till den enskilde att med utgångspunkt i sina egna behovanlägga vattentäkt och ta ut vatten, utan för att detta skall få ske måstehänsyn tas fill de gemensamma intressena på en ö. Denmetod som vi förespråkar - vi tror att detta i prakfiken är den bästa metodenoch att det över huvud taget är den enda metod som är möjlig att tillämpa i deområden där problem av nämnda slag finns - är införandet av fillståndspUkt förgrundvattentäkt. Jagyrkar bifall till reservation 11, där frågan om tillståndsplikt förgrundvattentäkt tas upp. Jag yrkar också bifall till reservation 10, som ävendenna handlar om problemet med saltvatteninträngning. Också här framhållsvikten av att samhället tar upp denna fråga och försöker komina fram tillrimliga lösningar. Meddetta, herr talman, yrkar jag för tydlighetens skull bifall till samtliga dereservationer i detta betänkande som vpk står bakom. Vissadammsäkerhets-och vattenkrafts frågor, m.m. 16§ Kammaren beslöt att ajournera förhandlingarna till förmiddagsuppehåll. 17 § Förhandlingarnaåterupptogs under ledning av talmannen. 18 § Vissadammsäkerhets- och vattenkraftsfrågor, m.m. (forts,jordbruksutskottets betänkande 22) Anf.69 (): Det känns litet svårt att byta ämne när vi tidigare haft ensådan engagerande diskussion om flyktingpolifiken, men jag får försöka trotsallt. Detbetänkande vi nu behandlar rör dels vissa dammsäkerhetsfrågor, dels vissavattenkraftsfrågor. Tyvärr har behandlingen av dessa frågor blivit splittradmellan två olika utskott. har behandlat en del av 7Riksdagens protokoll 1988/89:125 Vissadammsäkerhets-och vattenkraftsfrågor, m.m. dessa ärenden, medan vi ijordbruksutskottet har behandlat andra delar. Vi borde egentligen haft engemensam debatt i dessa frågor. Vi har ju haft en stor gemensam debatt idenna kammare. Närdet gäller vattenkraftsfrågorna och naturvården kan man konstatera att detfinns en gruppering bestående av vpk, och miljöparfiet som står förungefär samma linje. Det är alltså som den här gången ingår i dengröna fronten och inte , vilket brukar vara fallet i många andradebatter. Jagvill först och främst säga att anser att regeringens förslag tillförbättringar är bra i den del det berör dammsäkerheten. Förslaget visarfaktiskt också på ett visst naturvårdsintresse. Det står nämligen i propositionenatt översvämningar är viktiga också för naturvården och för ett rikt biologisktliv längs vattendrag och stränder. Detär ju mycket bra, men där slutar regeringens naturvårdsintresse. När man kommerin på den andra delen av propositionen, som handlar om vattenkraftsfrågor,finner man att den är helt exploateringsinriktad. Regeringen vill satsa stortpå en utbyggnad av minikraftverk, trots att regeringen egentligen själv ipropositionen erkänner att kunskapsunderlaget är bristfälligt. Det har integjorts riktiga inventeringar av hur stora skador en sådan utbyggnad kaninnebära i naturvårdshänseende. Sannoliktmedför de flesta nyanläggningar, och även byggande av nya stafioner vidbefintliga dammar, mycket svåra skador i naturen, medan det i och för sig ärlitet att vinna på effektivisering och renovering av gamla anläggningar. Jagvill nämna något om första reservation till detta betänkande,nämligen reservation 1 om skogsbruksmetoderna. Regeringen har i propositionensagt att vi vet för litet om huruvida skogsbruksmetoderna över huvudtaget har någon betydelse för fortsatta översvämningar. Vi i menaratt eftersom dagens skogsbruksmetoder med stora kalhyggen och dikningar ökarvattenflödet, är det mycket sannolikt att den typen av skogsbruksmetoder kanskeinte direkt orsakar stora översvämningar, men att de förvärrar dessa. Vi imiljöpartiet tycker att utskottet skulle ha erkänt detta i sin skrivning. Dessaskogsbruksmetoder är dessutom negativa av andra orsaker, exempelvis förnaturvården när det gäller utdikning av våtmarker och för miljön genomurlakning och förluster av växtnäring. anser att vi egentligenskulle behöva veta mycket mer om detta. Sverigeär ett skogsland, och skogen är mycket viktig. Trots detta har vi inte ens enprofessur i skogshydrologi. Vi satsar inte tillräckligt på att utvidga dessakunskaper och gå vidare i forskningen fastän är ett sådant utpräglatskogsland, och det tycker är mycket märkligt. Det verkar trotsallt som om utskottet tänt litet grand på vår idé om att inrätta en speciellprofessur i detta ämne, eftersom skrivningen i utskottsbetänkandet är rättpositiv. Detta kan kanske vara något för regeringen att ta till sig inför denforskningspolitiska proposition som skall komma . Närjag hörde anförande fick jag för mig att egentligeninstämmer i mycket av det vi i sagt om skogsbruksmetoderna. Hannämnde att i stället har avgivit ett särskilt yttrande. Men detsärskilda yttrandet innehåller ju bara ett krav på miljökonsekvensbeskrivningar.Det är däremot inget uttalande om skogsbruksmetodernas betydelse. Jag hardärför svårt att förstå varför inte stöder vår reservation, eftersom viverkar ha samma åsikt i dett.'' fall -åtminstone om man skall gå efter det jaghörde säga fidigare här i debatten. Enannan fråga som har varit uppe här i debatten är den om älvcentraler. AnnikaÅhnberg undrade varför vi skulle vänta, när frågan redan var utredd.Miljöpartiet har precis samma inställning, och har fillsammans medvpk reserverat sig för detta. Varken i proposifionen eller i utskottsbetänkandetfinns någon förklaring tiU varför man skall vänta med att inrätta älvcentraler.Jag skulle gärna vilja veta litet mer om detta från de partier som utgör utskottsmajoriteten.Varför inte satsa direkt på inrättande av älvcentraler? Den här frågan ärredan utredd av och dammsäkerhetsutred-ningen. kommer när detgäller de hydrologiska frågorna att utveckla detta ytterligare, eftersom en delav dessa frågor tidigare varit uppe till behandling i trafikutskottet. Jagvill också nämna något om reservafion 5. Vi har faktiskt debatteratdenna fråga i samband med debatten om naturresurslagen, som behandlades i ettbetänkande från bostadsutskottet, men det var då fråga om ett parfolkparfiyrkanden. Vii miljöparfiet är glada över att nu ställer upp bakom miljöparfietsreservationer i dessa frågor, eftersom vi faktiskt tycker lika. Det skulleockså vara konstigt om tycker en sak och en annan sak enannan vecka. Vi i är tacksamma för stödet, eftersom det här gällertvå mycket viktiga frågor. Den ena frågan gäller hur mycket ytterligarevattenkraft vi tror oss kunna bygga ut. Vi reservanter står gemensamt för denlinjen att man kan åstadkomma en del genom effektivise-ringar, men inte såmycket mer. Det är mycket vikfigt att gör ett uttalande om detta. Denandra frågan tas upp i propositionen, där det framhålls att statens energiverkpåverkar länsstyrelserna när det gäller att bilda interimisfiska naturreservat,dvs. att ett statligt verk går in och försöker öka exploateringen i kommandenaturreservat. Vi miljöpartister anser inte att detta skall fillhöra statensenergiverks verksamhetsområde. Reservationnr 6 handlar om vattendomstolarnas sammansättning. EnUgt vattenlagen är intevattendomstolen garanterad ekologisk-biologisk kompetens. Man är garanteradteknisk kompetens, men inte ekologisk-biologisk kompetens. Det viU de flesta avriksdagens partier ändra på, dock inte moderata samlingspartiet ochsocialdemokraterna. Vi har här återigen en miljöfråga i vilkensocialdemokraterna bara har fått stöd från ett enda parti, nämligen moderatasamHngsparfiet. Moderata samUngspartiet framstår alh tydligare som ettstödparti åt socialdemokraterna i miljöfrågor. Jag skulle vilja frågamoderaterna i denna kammare: Varför tycker inte ni att vattendomstolarna skallgaranteras ekologisk-biologisk kompetens? Vii har också tagit upp en annan viktig i fråga i vår partimotion,nämligen den samhällsekonomiska tillåtlighetsprövningen. Tanken med den nyavattenlag som började gälla var att olika allmännaintressen, t.ex. naturvårdsintresset och miljöintresset, skulle beaktas mycket merän vad som gjorts tidigare. Det hade tidigare funnits en heltexploateringsinriktad vattenlag från 1918.1 och med den nya lagen skulle Vissadammsäkerhets-och vattenkraftsfrågor, m.m. 1988/89:125 det ske en förändring. Men det verkar egentligen som om man mest tittat i 31 maj1989 backspegeln när man skrivit den nyalagen, eftersom förändringarna i 77 3 ~, 'i prakfiken inte blivit så stora. 4 § vattenlagen sägs följande: "Ett Vissadammsäkerhets- .. , ,. j j . r- T, r = och vattenkraftsfrågor, m.m. vattenforetagfar komma till stånd endast om fordelarna frän och enskildsynpunkt av företaget överväger kostnaderna samt skadorna och olägenheterna avdet." Men hur har det blivit i praktiken? Man kan t.ex. ta fallet Ammerån.I yttrande tiU regeringen har man bara tagit med sådanaintressen som direkt kan mätas i pengar. Då tycker jag att har enmycket viktig funktion att fylla genom att följa upp hur de lagar som stiftashär behandlas i praktiken. har tydligen inte miljöintressena fått någonökad tyngd.