prot · GC0940 · 1988-12-31 00:00:00 — Självfallet är det tråkigt att höra hänvisa till alla möjliga andra kontrollinstilut och organ som har att se efter inte bara terrorisflagstiftningens tillämpning utan alla handlingar som statsråden och myndigheter begår. Självfallet är det ledsamt att utskottsmajorileten uppenbarligen har gett upp. Man har kastat in handduken när del gäller skrivelsen om regeringens agerande och dess handläggning av terroristlagstiflningen. Men det är ju detta som själva debatten borde handla om. Vi reservanter efterlyser en bättre redogörelse. Framför allt tycker vi att del är ledsamt att vi över huvud taget har behövt ha denna debatt; Jaghoppas också att de vida direkfiv som hävdar att utredningen kanbetyda alt kommittén, trots utskottets avstyrkande, också kommer att se övermöjligheten alt utvidga den parlamentariska insynen. AnL102 () replik: , Herr talman! Vi kan utgå från att skrivelsen från regeringen om fillämp ningen av terroristbeslämmelserna är fullständig. ..-:.,: , :: ' Herr talman! I detta betänkande behandlas skrivelsen. Där redogörs också iför lillsättandel.av kommittén, vilket är oerhört viktigt. Kommitténs sammansättning, Margö ; är inget ärende för utskottet, det är mitt svar. , , " . AnL 103 HANS (): I motion Sf514 yrkade jag och m.fl. socialdemokrater påen allsidig översyn av lerroristbestämrnelserna, bl.a. i syfte all stärkarättssäkerheten. Som framgått av debatten om det här och det tidigare ärendethar denna kommitté nu tillsatts: . . I direktiven förkommittén anges alt målsättningen bl.a. måste - och jag understryker ordetmåste-vara alt tillgodose högt ställda krav på rättssäker- het förden enskilde. Det är alltså inte fråga om att ta ställning lill om del ärmöjHgl att stärka rättssäkerheten, som någon talare i ett annat ärende sade,ulan det är ett måste. Vårt motionskrav kan så här långt anses vara tillgodosett.Regeringen har beslutat atf terroristbestämmelserna skall tillämpas beträffandenio kurder som är turkiska medborgare. Vid tillämpningen av bestämmelserna hardel hänvisats till att dessa kurder är medlemmar av ,. De nio kurderna har bestridit att de är medlemmar i och att de harägnat sig åt brottslig verksamhet äv terroristkaraklär. Någon bevisning tordeinte föreligga om del här påstådda medlemskapet. 1 vår motion skriver vi alt man kan fråga sig om dessakurder oförskyllt fåll lerroristslämpeln på sig. I varje fall anser vi att detbehövs en noggrann omprövning av denna fråga. har de nio kurdernahaft en ingripande frihetsinskränkning i form av kommunarresl. AmnestyInternational och , som i dagens debatt om demänskliga rättigheterna fått så många rosor, har med skärpa kritiseratkommunarreslen och krävt att den genast skall upphöra. I likhet med dessa organisationer anser vi motionärer attdenna tidsobestämda och långvariga frihetsinskränkning är helt oacceptabel,särskilt som den genomförts och fortgår utan att någon opartisk prövning avdomstol skett och utan att de misstänkta och deras ombud har fått ta del av detmaterial som ligger till grund för åtgärderna. Enligt min mening är dessainskränkningar inte förenliga med om de mänskliga rätfigheterna.En prövning av frågan kommer också att ske. Jag har gång på gång, bl .a. i , tagit upp fråganom dröjsmålet med tillsättandet av den parlamentariska utredningen. Det är infeförsvarligt med hänsyn till de ur rättssäkerhetssynpunkt känsliga frågor detrör sig om att det dröjt efter det all statsrådet aviserade översynen. Kommittén har , som det har sagts,sammanträtt . Kommittén bör avsluta sitt arbete före utgångenav , heter del i direktiven. Det finns risk för att arbetet kommer attförlängas. Jag vUl därför starkt understryka vikten av att inga dröjsmål sker iutredningsarbetet. Det kommer ändå all ta innan någon nylagstiftning kan träda i kraft. Då har de kommunarreslerade fått vänta i sexår, om ingen ändring sker av det beslut som berör dem. Det är främststatsrådet som är ansvarig för den olyckliga hanteringen avdenna fråga. Jag upprepar därför att en förändring av besluten om kommunarreslbör ske ulan att man avvaktar översynen. Direkfiven till utredningen är ocksåav sådant slag alt delta skulle vara konsekvent. Jag utgår från att den kommande utredningen ochriksdagsbeslutet bör leda till att den nuvarande ordningen för kommunarrestm.m. reformeras enligt rättssäkerhetens krav och enligt kraven i konvenfionenom de mänskliga rättighelern. Det är hög tid all regeringen fattar ettförnuftigt beslut i denna fråga. Även övriga deltagare i denna debatt bordekunna ansluta sig lill detta. Överläggningenvar härmed avslutad. Kammaren övergick fill att fatta beslut i de förevarandeärendena. Mom. 1 (avslag påpropositionen) Utskottetshemställan bifölls med 271 röster mot 35 för reservafion 1 av . Moni.2 (tilläggsdirektiv) Utskottetshemställan bifölls med 270 röster mot 36 för reservation 2 av . Mom. 1 och 2 Utskottets hemställan bifölls. Mom.3 (kommittédirektiv) Utskolletshemställan bifölls med 234 röster mot 72 för reservafionen av m.fl. 6 § På förslag av andrevice talmannen medgav kammaren alt de ärenden som hann debatteras färdigt underåterstoden av dagens sammanträde skulle företas till avgörande i ett sammanhangi början av morgondagens arbetsplenum. arbetsmarknadsutskottetsbetänkande /89:AU4 om medbestämmande i arbetslivet. AnL104 (): I reservation 1, som stöds av de tre borgerliga parfierna, far vi bl.a.upp de positiva möjligheter för såväl de enskilda arbetstagarna och företagensom den offentliga verksamheten som ny teknik och en dynamisk utveckling kommerall föra med sig. En sådan utveckling innebär dock också en strukturomvandling,som kräver tillgång lill väl utbildad arbetskraft, kompetens, ansvarslagandeoch vilja att finna goda lösningar. Det innebär att anställda och förelag måsteengageras i frågor som rör inflytandet på den egna arbetsplatsen, inomnäringsUvet i övrigt samt i den offentliga förvalt-nirigeri. 1970-taletsarbetsrättsliga lagstiftning har fungerat i litet över ell decennium.Effekten av den lagstiftningen har varit positiv så fill vida att den har gettökade möjligheter att la till vara kunnande bland de anställda. Menlagstiftningen har också kritiserats för stelbenlhet, alt den har lett till 8Riksdagens protokoU 1988/89:40 byråkralisering och centralstyrnirig. Deri juridiskakompeteuseri blarid dem som omfattas av lagen har övervärderals.Gränsdragningen mellan medbestämmandet och den politiska demokratin har intefått någon tillfredsställande lösning. Här några andra exempel på nackdelar som egentligen inlehar uppmärksammats i någon större utsträckning: Genom en ökad formaliseringmellan arbetsgivare och fack har den enskildes möjligheter att själv påverkasin situation minskat. Lagarna sätter likhetstecken mellan arbetstagare ochfacklig organisation, vilket innebär ett gynnande av organisationen på denenskildes bekostnad. Lagstiftningen har lett till byråkrati och ineffektivitet.Regelsystemet kräver juridisk kompetens, och lagstiftningen är inte anpassadtill de mindre förelagens situation och förhållanden. Lagstiftningen innebär,anser vi, ell hot mot rättsmedvetandet. Arbetsmarknaden delas upp mellan demsom finns inom regelverket och således har trygghet och dem som får alltsvårare att komma innanför. Det finns alltså skäl att anse att dearbetsrättsliga reglerna nu bör.ses över. Översynen bör inte begränsas enbartlill medbestämmandet utan bli mer allmän och gälla hela den arbetsrällligalagstiftningen. Ett av målen med översynen skaU vara en ökad flexibilitet itillämpningen. 1 debatten , , meddelade del socialdemokratiska partiet fillsammans med fackföreningsrörelsenställde sig bakom egentligen just den mening som vi har i vår motion och som vibehandlar just nu om en total utvärdering av den arbetsrätlsliga lagstiftningen.Men säger utskoltsmajoriteten inkl. nej. Varför säger nej fill det som , det socialdemokratiska parfietoch facket ansåg vara angeläget? Ett annat mål är att nå en bättre anpassning tilförhållandena inom de mindre företagen. Det gäller exempelvisarbetstagarbegreppet, uppsägning och turordning vid driftsinskränkningar,permitteringslönereglerna och de arbetsrättsliga skadestånden. En lagöversynkan även medverka till att öka de enskilda arbetslagarnas inflytande pä denegna arbetsplatsen. Lagrevideringen bör även ha som mål att åstadkomma klaragränslinjer mellan den parlamentariska demokratins principer och fackligtinflytande. Den rent politiska beslutsprocessen måste vara poUtikernas ansvar. I samband med den av oss föreslagna översynen kommerfrågor som den negativa föreningsrätten, facklig vetorätt vid entreprenader,företagsblockader, arbetskonflikler och skadestånd m.fl. frågor att bliföremål för bedömningar. Socialdemokraternas och vpk:s nej till denna översynkänner vi fill sedan fidigare. Men vilka skäl har för att säga nejlill vårt förslag om en översyn? Moderata samlingspartiet anser all en översyn avarbelsrältslagstiftningen skulle kunna leda till atf ge de enskildaarbetstagarna en starkare ställning på den egna arbetsplatsen, vilket tordegagna såväl den enskilde som företagel. Villkoren för nyskapande och utvecklingunderlättas. Jag övergår härefter till att någotkommentera de övriga reservationer som finns fogade fill detta belänkande. Ireservation nr 5 hemställer de tre borgerliga parfierna om en lag gällandenegativ föreningsrätt. Delta krav är av allra största betydelse för att stärkaden enskildes ställning. Rätten lill arbete liksom den enskildes lagstadgaderättigheter på arbetsplatsen får inte göras beroende av huruvida den enskildearbetstagaren är medlem i facklig organisation eller ej. En sådan lag skulleockså Hkställa oss med övriga länder som ratificerat FN-deklarationen ochEuropakonventionen om de mänskliga rättigheterna. Detär ytterst intressant men beklagligt all nu har anslutit sig tillsocialdemokraternas och vpk:s syn i del här avseendet - mot den enskilda, lillamänniskan. Ireservation nr 6 är de tre borgerliga partierna eniga om nödvändigheten av enöversyn av MBL inom den offenfliga sektorn. Det är nödvändigt med klara gränsermellan den politiska demokratin och de anställdas förhandlingsrätt. Ett avtalkan inte få ersätta lag. Översynen skall gälla såväl kommuner och landsting somdel statliga området, inkl. de statiigt anställdas medbestämmande vidberedningen av regeringsärenden. Ireservation nr 8 anser vi all frågan om chefstillsättningar skall undantas frånförhandlingsskyldighet enligt MBL. Eftersom arbetsgivaren har del ytterstaansvaret för verksamheten måste det också vara hans rätt att utse den han villskall företräda honom i förhandlingar. Detta hindrar på intet sätt samråd ellerinformation med de anställda och deras organisationer. Ireservation nr 9 angående förhandlingar och information i små förelag anser viall information och förhandUngar i de mindre företagen skall kunna ske direktmed de anställda. sker delta - på många arbetsplatser- på så sätt att deanställda företräds av en facklig ombudsman utan tillräcklig kännedom omarbetsplatsens förhållanden. Denna förhandUngsform innebär ofta äventidsutdräkt, innebärande att informationen når de anställda på arbetsplatsenförst än den lidpunkt då informationen gavs. Nya modeller börkunna prövas för all nå vad vi i vår motion har tagit upp. Ireservation nr 11 angående begränsningar av rätlen att tillgripaslridsåt-gärder hävdar vi att stridsåtgärderna inte alltid står i proportiontill vad man vill uppnå i form av resultat. Ofta kan en slridsåtgärd inle mötasav en motåtgärd på grund av den obalans som råder mellan parterna på arbetsmarknaden.Rätten liU stridsålgärder utnyttjas på ett sätt som inger oro.Konflikterna får allt allvarligare konsekvenser genom att vårt samhälle blivitallt sårbarare vid en konflikt. är det tredje man som drabbas, inleminst vid konflikter inom den offentliga sektorn. Ireservation nr 10 lar vi upp en fråga av stor principiell betydelse, nämligenfacklig vetorätt vid entreprenader. används vetorätten till att stoppaäven seriösa företag, oftast de små. Dessa veton drabbar alltför ofta företagsom på allt sätt sköts seriöst men har det emot sig att de är små. Jag frågar:Vilka företag som är stora, kanske världsföretag, har inle en gång börjatsom just små företag, kanske enmansföretag? Finns det verkligen några som helstskäl för att försöka motarbeta dem? De av oss påtalade missförhållandena kanoch måste undanröjas. Attsocialdemokraterna och vpk inte värnar om de mindre företagen särskilt myckelär väl känt, men vad har emot dessa många tusen småföretag,som diskrimineras enbart för att de är små? Skadeståndet vid olovliga strejker är begränsat fill 200kr. - en summa som lades fast . en avsevärd summapengar - mer eller mindre en månadslön - som med all säkerhet medförde atfolovliga strejker sällan uppstod. ett alltför ringa skadeståndför all del i sig skall vara ett hinder för att gå ut i en olovlig strejk. Motdenna bakgrund menar vi i reservation nr 13 alt skadeståndsreglerna borde gesden lydelse de hade . De reglerna ledde inle till någonegenflig höjning av beloppen men väl till en friare bedömning med hänsyn tillde omständigheter som behövde värderas i konflikten. Om förbud mot blockad av enmansföretag handlar nästareservation som stöds av de tre borgerliga partierna - reservafion nr 15.Blockad mot enmans-och familjeföretag är en omotiverad facklig stridsåtgärd sombör förbjudas i MBL. En blockad innebär oftast en orimlig proportion i fråga omst ridsåtgärder och stär inle i samklang med vad man vill uppnå. innebär ofta att de företagen tvingas lägga ned sin verksamhet. Ensådan åtgärd som blockad mot enmans- eller familjeförelag är tvivelaktig settur rättssäkerhetssynpunkt. Regeringen bör lägga fram förslag til lagändringsnarast. Även i denna fråga tar ställning mot de mindre förelagentillsammans med socialdemokraterna och vpk. Vad har mot de svenskasmå företagen? I reservation 16 anser vi, förutom ell förbud mot blockadav enmans- och familjeförelag, alt blockader i övrigt skall begränsas motföretag utan att kränka arbetsmarknadsparternas eljest grundlagsskyddade rättatt vidta stridsålgärder. I reservation 17 om arbetsrältsliga skadestånd hävdar detre borgerliga partierna alt sådana skadestånd alltför ofta inte står i rimligproportion fill skadan. I regel utkrävs skadestånd även för bagatellartadeförseelser. Regelverket kring denna lagstiftning är ofta svårt att överblicka,i synnerhet för de mindre förelagen, ulan arbetsrätlsUg och juridisk expertis. I och med all skadestånden inte ger avdragsrätt fårlagstiftningen helt Dacceptabla ekonomiska effekter. Vi begär därför en analysoch en översyn av lagstiftningen gällande arbetsrätlsliga skadestånd. Jag yrkar med vad jag här anfört bifall tillsamtliga reservationer med moderata undertecknare i detta betänkande. AnL 105ELVER (): har gått sedan vi senast diskuteradeett stort antal motioner om medbestämmande i arbetslivet. Likheterna i åretsbetänkande är påfallande med fjolårets. Antalet reservationer är nu liksom då17, och de ämnesområden som finns markerade är i allt väsentligt tidigareredovisade ståndpunkter. Medbestämmandelagen, som är en ramlag, förutsatte komplefleririgmed avtal. Så har också skett , först på de statliga och kommunalaområdena och därefter inom kooperationen. undertecknades ocksåett färdigt utvecklingsavtal mellau SAF och LO/PTK. I och med del är beslutetfrån med sina förutsättningar i allt väsenfligt uppfyllt. Jag tror att man måste säga atf medbestämmandelagen är ettviktigt instrument för de anställdas inflytande i arbetslivet. Den ger deanställda möjlighet att mer aktivt ta del i företagets utveckling. För denenskilde innebär det som regel en större tillfredsställelse i arbetet. Det gåratt med större kraft hävda arbetslivets sociala mål, och det ökar jämlikhetenmellan parter och individer. En positiv följdeffekt av ett aktivt medbestämmande är attmaktkoncentrationen kan motverkas i oUka former. Från liberala utgångspunkterär det en värdefull lag, värd alt slå vakt om. stod ju också i alltväsenfligt bakom den reform som beslutade . Det hindrar inte, herr falman, alt det finns anledning altse över den situation som råder och vad ett förändrat arbetsHv kan ställa förkrav på förändringar av en så vittgående ramlag. Bland de 17 reservationer som jag nämnde har folkparfietmedverkat i 6. Den första gäller en översyn av arbetsmarknadslagarnasutformning och effekter. På väldigt många sektorer inom samhällslivet kommerden nya tekniken alltmer. Den är självklart ett värdefullt tillskoll såväl närdet gäller all lösa sysselsättningsproblem som när det gäller att få balans isvensk ekonomi. Den underlättar många lunga arbetsmoment. Med det följer ocksåkravet på anpassningsförmåga, som det ges positiva möjligheter försåväl den enskilde arbetstagaren som företagen och den offentliga verksamheten. Vi säger i vår reservation 1 atf utgångspunkten måste varaall inflytandefrågorna måste engagera den enskilde anställde i frågor som rördenne i arbetet. När nu 1970-talets arbetsrätlsliga lagsfiftning harfungerat i , är det viktigt att pröva effekterna liksom denframlida utformningen. Vi har sagt att del är nödvändigt med klara regler,entydigt utformade, och all också lagsfiftningen skall medge ett större utrymmeför flexibilitet inom arbetslivet. Vi har vidare nämnt den enskildearbetstagarens möjligheter aft stärka sin ställning på sin egen arbetsplats. Enviktig punkt, som vi tar upp i reservationen, är den oklara gränsdragningenmellan den parlamentariska demokratins principer och det fackliga inflytandet.Den rågången behöver röjas upp. Den negativa föreningsrätten aktualiseras i reservationen5, där vi först pekar pä rätten alt fritt ansluta sig och fillhöra en förening,dvs. Den finns inskriven i grundlagen och hävdas vidareinom MBL. Med denna rätt borde följa en logisk slutsats, att ocksåha räll alt inte tillhöra någon organisafion. En sådan tolkning har för övrigtEuropakommissionen redan gjort. Vi menar, att om den enskildes frihet attvälja eller att avslå från medlemskap i organisation skall kunna garanteras, såmåste den negativa föreningsrätten garanteras i lag. Denna regel bör ocksåkompletteras med förbud mot de s.k. organisationsklausulerna. Reservationen 6 tar upp frågan om MBL i den offentiigasektorn och den politiska demokratins utrymme. En kärnmening i vårt förslag ärall gränsdragningen mellan förhandlingsrätten och den politiska demokratin Medbestämmande i arbetslivet. inte fårhänvisas till avgörande genom avtal mellan arbetsmarknadens parter.Gränsdragningen bör alltså klara ut skillnaden mellan den politiska demokratinoch de anställdas förhandlingsrätt. Vi återkommer också i reservafion 10 tillfacklig vetorätt vid entreprenader, en fråga som tidigare aktualiserats och sominnebär alt de missförhållanden som påtalats i motioner och i framställningarhär i borde undanröjas. Så lill reservation 13, som också innehåller en gammalbekant, nämHgen frågan kring den s.k. 200-kronorsregeln. Den nuvarandebegränsningen av skadeståndet till . genomfördes , alltså förjämnt . Som har sagts här var del en kännbarpåföljd. är del en försumbar utgift och torde knappast spela någon rollsom en sankfion eller ett korrigerande medel för att hindra eller förebyggabrott mot ingångna avtal. Noteras skall, herr talman, all såsent som har ställt sig bakom egen utredning.Ds 1988:2,"Fack och samhälle". Där föreslås att 200-kronorsregeln bort, och denna del har enhälligt, inkl.socialdemokraterna, ställt sig bakom. Det visar med all önskvärd tydlighet attdet är en förlegad regel, och det är en missriktad välvilja som motverkarmöjligheterna att upprätthålla respekten för ingångna avtal. Intressant skallbli all se hur långt efter socialdemokrater kommer att vara i frågaom den insikt som socialdemokrafiska ledamöter har. I betänkandet finns dessutom färdig lagtext, varför dennafråga kan lösas genom riksdagsbeslut omgående här i kommunen. Slutligen, herr talman, vill jag erinra om reservationerna15 och 17.1 det förra fallet handlar det om förbud om blockad av enmansföretag.Vi säger att parternas på arbetsmarknaden rätt att bestämma vilka stridsåtgärderman använder sig av är en princip värd alt upprätthålla. Men med denna frihetföljer också ett ansvar att inle vidta så ingripande stridsåtgärder att de inteslår rimligt i proportion fill de resultat som man vill uppnå. Del är därförsom vi menar att en blockad av enmansföretag och rena familjeföretag sett motden bakgrunden är en omotiverad facklig stridsåtgärd. Den andra delen rör del arbelsrättsliga skadeståndet, ochdär har vi i likhet med sagt all det bör stå i rimlig proportion filluppkommen skada. Del finns stora svårigheter för de riktigt små företagen ochhantverkarna all följa ett snårigt och svårtolkat regelverk, och därför börskadestånd ha vad vi kallar en rimlig proportion. Jag har sagt att det faktum attfolkpartiet yrkat på förändringar inom MBL inte ändrar den utgångspunkt jagstartade med, dvs. all medbestämmandelagen har i allt väsentligt spelat ochspelar en viktig roll, både för arbetstagare och för arbetsgivare. Rätthanterad och med de marginella justeringar i lagstiftningen som vi föreslår kanmedbestämmandelagen också spela en posifiv roll i hela det svenskaarbetslivet. Jag yrkar bifall lUl de reservationer därfolkpartiet medverkar och i övrigt till hemställan i arbetsmarknadsulskottelsbetänkande 4 om medbestämmande i arbetslivet. AnL 106 (): Jag vill börja med att yrka bifall till de reservationer centerpartiethar medverkat till. talare har vältaligt redogjort också för dereservationerna. Förmin egen del och för partiets del vill jag då nöja mig med att konstatera allarbetsmarknadslagarna nu har varit i kraft i över ett årtionde. Del är enberättigad ståndpunkt att del då är dags för en allsidig översyn. Del gälleralt utvärdera vad som har varit bra och vad som har varit mindre bra och sedankunna förbättra. Jag förslår uppriktigt sagt inte vad socialdemokraterna idenna kammare är rädda för. Det måste vara klokt att göra en allmäriutvärdering och sedan försöka göra lagarna än bättre. Arbetsmarknadsministernsade vid sitt tillträde i ett pressuttalande att hon tyckte alt de här lagarnaskulle ses över, med samma motivering som vi nu har reserverat oss för,nämligen att det har gått en lång lid och att det då är dags för en allmänöversyn. Tyvärr har hon bleknat. Jag vet inte vem som fick greppet på henne,men det är inte längre fråga om samma friskhet som när hon tillträdde. Jagvill enbart ta upp två delfrågor. Socialdemokraternas partikamrater i kommuneroch landsting är tillsammans med oss reservanter helt eniga om alt det behövsen bättre gräns mot den politiska demokratin. Tyvärr tycker intesocialdemokraterna i riksdageri att det är så viktigt med deri politiskademokratiri. Även i den frågan uppleversocialdemokraternas partikamrater i landsting och kommuner all det är dags fören förändring och vill frångå regeln. behöver det kanske inte dömas utnågot alls, ibland något högre belopp och i stort sett som det är. Men inle ensdär är socialdemokraterna i kammaren beredda att lyssna. Sammantagetkan man säga att lagarna är dåligt samordnade. De är risiga att tolka. Framförallt är de myckel besvärliga att tolka för små förelag. Lagarna är tyvärr litetgrand gjorda för förelag som har jurister och personalchefer. Eftersomsmåföretagen betyder så mycket för vårt lands utveckling och för utvecklingenframöver, är det litet synd, tycker jag, alt man inle i en allmän översynförsöker komma till rätta med lagarnas svagheter. Det behöver minsann inte blisämre på grund av del för de enskilda arbetstagarna. Jag upplever all en stor del av folk nu vill ha en översyn avde här lagarna. Del finns en liten del som inle vill ha den översynen. Tyvärrsitter denna del i regeringen eller i . Jag hoppas attuppvaknandet även kommer till och hans parfi-kamrater i dennakammare. Jag yrkar alltså bifalllill de reservationer har medverkat lill. 8 § Kammaren beslötkl. 17.54 att ajournera förhandlingarna lill för middagsuppehåll. 9 § Förhandlingarnaåterupptogs under ledning av tredje vice talmannen.