prot · GC0922 · 1988-12-31 00:00:00 — Exempelvis harregeringen i proposition 1986/87:53 om åtgärder mot miljöfarliga batterierredovisat ett åtgärdsprogram för att minska kvicksilverutsläppen. Ett annatexempel på åtgärder med denna inriktning är förbudet mot användning av kadmiumi bl,a. färger och plaster. Samhällets insatser för att förebygga avfall och ökaåtervinningen har emellertid inte varit tillräckliga. För att återvinna ochåteranvända avfallet i större utsträckning kan det vara nödvändigt att separeraavfallet i flera kategorier. Källsortering är eti viktigt inslag i denkommunala avfallshanteringen, men källsortering är knappast någonuniversalmetod som löser aUa avfallshanteringsproblem. Källsorteringsförsöken it.ex, är av stort värde, och jag välkomnar fler kommuner att delta iliknande utvecklingsprojekt. Ekonomiska styrmedel har införts i form av panter för attunderlätta insamling och återanvändning av glasflaskor och aluminiumburkar.Dessa styrmedel har visat sig verksamma och bör kunna övervägas även för andraprodukter. Beträffande frågan om regeringen skulle vara beredd att tainitiativet till att en återvinningsindustri byggs upp samt att underlätta marknaden för återvunna produkter, vill jag betona att regeringens bestämda uppfattning är att ansvaret för att det avfall som uppkommer vid produktionen kan tas om hand på ett frän miljö- och resurssynpunkl riktigt sätt i första hand åvilar producenten. Innan produktionen av en vara påbörjas bör det även vara känt hur den färdiga varan skall omhändertas sedan den använts. Tyvärr tvingas 122 man konstatera att dettaproducentansvar är svagt. det nu är hög tid för stora delar av svensk industri atthöja ambitionsnivån inom detta område. Som känner till har regeringen gett statensnaturvårdsverk i uppdrag att utvärdera de hittillsvarande erfarenheterna inomavfalls- och återvinningsområdet samt studera de tekniska och ekonomiskaförutsättningarna för en ökad återvinning och andra åtgärder inomåtervinningsområdet. Uppdraget har redovisats till regeringen och har undersommaren och hösten remissbehandlats. Inom pågår förnärvarande arbetet med att analysera och utvärdera utredningen och remissvareni syfte att utforma konkreta förslag på åtgärder inom avfallshanteringsområdet. Om sorteringen och återvinningen av sopor AnL 26VIOLA (vpk): Tack för svaret! När jag hör nästan med en suck konstatera -för, jag vet inte vilken gång i ordningen - från kammarens talarstol att detbrister i ansvar hos företagen i kommer jag att tänka på att det lät påett helt annat sätt när stod i talarstolen på socialdemokraternaspartikongress och manade till uppror. Den upprorsmaningen har många av ossträdkramare gång på gång spelat upp för att stärka och styrka oss själva ochvisa att det ofta är väldigt långt från ord till handling. När man skall agera miljömässigt och när man är aktiv ochaktivist ser man att det finns vissa skillnader i möjligheterna att agera förett bättre samhälle och en snabbare process i miljövänlig riktning. Det är inteså att , som klippte av polisavspärrningsbanden i harmöjlighet att beställa poliser med schäferhundar - det har här i landet baramotorvägsbyggare, appropå en debatt som jag tror vi kan ta upp igen i ettannat sammanhang. Få problem är så spännande att studera som de som handlarom avfallshanteringen. Mer än andra samhällsområden avslöjar den sanningen omlivskvalitet och välfärd, om solidaritet med andra länder och folk och omsolidaritet med kommande släkten. Jag ser det som en stor utmaning för detsvenska industrisamhället, för de politiska partierna och för allamiljöeng-agerade att ge sin helhetssyn på avfallsproblemen. Sopmassor somriskerar att dränka oss eller dioxinbemängd rök från avfallsförbränning höjerBNP, men gör människor och miljö allt sjukare. Mängden sopor och innehållet i avfallet avslöjarsamhällets rovdrift på resurserna. Vad jag skulle vilja kallaförpackningsraseriet är ett typexempel på detta. Men ur ett mer ideologisktperspektiv, som vi som vill vara problemlösare inte gärna kan önska bort, ärdet också allt tydligare att det är producenterna, de stora bolagen som utanansvar och tanke på miljöföljderna har haft, och fortfarande har, denavgörande makten i samhället. Som konsumenterna klarar vi oss mycket bättreutan t.ex. aluminiumburkar och läskedrycksflaskor av plast. Men del är intevåra behov som har styrt, utan det är PLM:s och andras krav på vinster. Jag är fullt på det klara med, herr talman, att BirgittaDahl mycket väl inser detta, men det kommer inte alltid riktigt till uttryckatt det har att göra med vem som har den ekonomiska makten i samhället, hursnabbt vi kan lösa de här problemen. Jag tycker att jag litet för många gångerfrån kammarens Om sorteringen och återvinningen av sopor Prot.1988/89:22 talarstol har hört och andra företrädare förregeringen konstatera att det tyvärr brister i ansvar hosproducenterna här i landet. När man har sagt det tillräckligt ochnär i det här fallet sopberget har vuxit tillräckligt högt eller dioxinetspridits och i tillräckligt stor omfattning - är det då intedags. , att börja diskutera litet mer hårdhänta metoder gentemotproducenterna? - talar jag inte om poliser och schäferhundar, utan jag talarom vilka möjligheter vi kan ha som lagstiftande församling. Från vpk:s sida har vi när det gäller avfallsproblemen,återvinningsmöjligheter, osv. klart sagt ifrån att det inte finnsnågon annan väg att gå än att stoppa sopförbränningen. Utgångspunkten skallnaturligtvis vara att vi minskar avfallsmängden, och det är ochjag helt överens om. Men hur skall detta gå till? Skall vi inte börja med attförbjuda vissa förpackningar? Jag skulle vilja höra om här i dagär beredd att nämna någon typ av förpackning som hon skulle kunna tänka sig attförbjuda till förmån förde miljöviinligare returförpackningarna. herr talman, att många människor här i landet skulle kunnaunderkasta sig det lilla besvär som det innebär-alla källsorteringsförsök ochliknande har visat att det finns en beredskap för det -. om man bara vägar stäemot producenterna. När jag dä har fått veta vilka varor som vi enligtBirgitta Dahls mening skulle kunna börja förbjuda för att minskaavfallsmängderna vill jag också höra om tror att det skulleuppstå svårigheter t,ex, gentemot EG:länderna om vi förbjöd vissaengångsförpackningar såsom vpk har föreslagit, t.ex, PIET-flaskor ochaluminiumburkar-det är där vi vill börja. Överläggningenvar härmed avslutad. 10 § Påförslag av talmannen beslöt kammaren att ajournera förhandlingarnatill , då de till dagens bordläggning aviserade utskottsbetänkandenaväntades föreligga. 11 § Förhandlingarna återupptogs under ledningav talmannen. Med anledning av att den tryckta upplagan av de väntadeutskottsbetänkandena inte kunnat anlända till i planerad tid pågrund av avspärrningar i beslöt kammaren, på förslag avtalmannen, att ajournera sammanträdet ytterligare till kl, 13,30, 12 ij Förhandlingarna återupptogs under ledningav talmannen. 13 SAnmäldes och bordlades Prot. 1988/89:56om stöd till svenska rederier '- 1988/89:58om vissa skattefrågor avseende sjömän 1988/89:59om ändringar i reglementet för allmänna pensionsfonden, m.m. 14 § Anmäldes och bordlades medanledning av prop. 1988/89:51 om bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om tull för äpplen och päron 1988/89:Sk7av () 1988/89:Sk8 av () 1988/89:Sk9 av JillLindgren m.fl. (mp) 1988/89:Skl() av och (båda fp)1988/89:Skll av m.fl. (c) 1988/89:Skl2 av (vpk) med anledning av prop. 1988/89:22 om ändring i lagen(1971:176) om vissa internationella sanktioner 1988/89:U6 av . 15 § Anmäldes och bordlades 1988/89:FiU2Statliga myndigheters överskottsmateriel (förs. 1987/88:23) 1988/89:JuU3Förbättrad kontroll av legitimationshandlingar betänkanden /89:SfU2Arbetsskadeförsäkringen 1988/89:SfU3 Medborgarskapsfrågor betänkande l988/89:SoU3 Förbud mothalmbränning 1988/89:TU1 Trafiksäkerhet och trafikföreskrifter betänkande 1988/89:JoUIJordförvärvslagen betänkande 1988/89:NU1 Returpapper m.m. Prot.1988/89:22 betänkanden 11november 1988 1988/89:AU1 Anställningsskydd _ ,,, \ '. 1988/89:AU2 Arbetstid Meddelandeom inter- ,o/or. 1988/89:AU3 Semester pellationer 16 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1988/89:63av () till statsrådet om handläggningen avasylärenden rörande palestinier: Efter att ha fått information omsex aktuella palestinska asylärenden och om situationen för tre palestinier somutvisades detta år, kan jag konstatera att det i samtliga fall varitoacceptabelt långa handläggningstider: , varav hosinvandrarverket och hos regeringen. Det har gjorts gällande attdet förekommit oklarheter beträffande grunderna för regeringensutvisningsbeslut. Det torde finnas ytterligare ett antal palestinier som befinnersig i samma situation. Det förefaller som om ett oproportionerligt stort antalpalestinier får vänta vida än andra asylsökande. Medhänvisning till del anförda vill jag fråga invandrarministern: Vad ärförklaringen till de långa väntetiderna, och när kan en förbättring ibeslutsordningen ske i palestinska asylärenden? Hur mångaytterligare palestinska asylärenden är under behandling hos och regeringen,och hur långa är handläggningstiderna i dessa fall? Avviker depalestinska fallen principiellt eller ur säkerhetssynpunkt från andraasylärenden, och i så fall pä vilket sätt? Följerregeringen regelmässigt de yttranden som avges av säkerhetspolisen ipalestinska utvisningsärenden och, om så inte är fallet, i vilken utsträckning? 1988/89:64 av () till socialministern ombostadssituationen för socialt utslagna: Lågt räknat 280 människor iStockholm saknar varje form av bostad, kan erbjuda 75platser i härbärge. Ytterligare ett tiotal platser kan erbjudas genom enskildahumanitära organisationer. För kvinnor finns bara någon enskild plats. Införden vinter som stundar saknar således minst hundra personer varje möjlighetatt få tak över huvudet. Socialarbetarna står tämligen maktlösa och kan oftainte erbjuda annat än en biljett till nattbussen. Den nuvarande situationen har uppstått efter det attStockholms kommun lade ner de s.k. ungkarlshotellen . Detvar en i sig riktig åtgärd med hänsyn till demiljöförhållanden som rådde. Det oansvariga Prot. ligger däri att man inteförsäkrade sig om att alternativ fanns tillgängliga. utgör genomsin storlek det mest alarmerande exemplet, men ., ,, , ] .. , , , . problemet finns över helalandet. Attmänniskor står helt utan bostadsmöjlighet är ovärdigt ett välfärdssamhälle. Detmåste anses strida mot syftet i vår sociallagsfiftning. När kommuner såuppenbart bryter mot sitt ansvar att sörja för sina invånares grundtrygghetmåste statsmakterna ingripa. Medhänvisning till det anförda vill jag ställa följande frågor till socialministern: Har regeringen en överblick över den totalasituationen när det gäller uteliggare i hela landet? Vilka åtgärder avser regeringen attvidta för att säkerställa att ingen människa i skall behöva stå utantak över huvudet? 17 § Kammaren åtskildeskl.