prot · GC0958 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:58 Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen. 1§ Svar på interpellation 1988/89:104 om prövning enligt miljöskyddslagen avviss klorering 1Miljö- och energiminister : Hans Leghammar har frågat mig om jag kommeratt göra något för att klorering av kyl- och processvatten vid kraftverk ochindustrier skall prövas enligt miljöskyddslagen. Miljöskyddslagen gäller för verksamhet som innebär utsläppav avloppsvatten i vattendrag, sjöar eller andra vattenområden. Om det är så att den miljöfarliga verksamheten är av sådanart eller omfattning att den faller inom ramen för tillståndsplikten enligtmiljöskyddslagen är det tillståndsmyndigheterna, dvs. antingenkoncessionsnämnden eller , som skall pröva verksamheten och därvidbestämma vilka villkor som skall gälla, bl.a. i fråga om utsläpp avavloppsvatten till vattenområde. Är det emellertid på det sättet attverksamheten i fråga inte är tillståndspliktig är det i stället en uppgift förtillsynsmyndigheten, dvs. eller eventuellt miljö- ochhälsoskyddsnämnden, att med stöd av miljöskydddslagen meddela de nödvändigaförelägganden eller förbud som kan behövas för att lagens bestämmelser skallefterlevas. När det gäller verksamhet som inte kräver tillstånd harockså möjlighet att hos koncessionsnämnden begära attverksamheten förbjuds eller att nämnden meddelar särskilda föreskrifter omförsiktighetsmått. Miljöskyddslagen trädde i kraft den 1 juli 1969.Dessförinnan prövades frågor om utsläpp av avloppsvatten enligt dåvarandevattenlagen av . Enligt särskilda övergångsbestämmelser tillmiljöskyddslagen skall mål som vid tiden för miljöskyddslagens ikraftträdandevar under handläggning hos bli kvar där och handläggas enligtäldre bestämmelser. Vad angår , som Hans Leghammar beröri sin interpellafion, påbörjades prövningen av verksamheten före den 1 juli1969, dvs. före miljöskyddslagens ikraftträdande. Verksamheten är såledesprövad av som genom domar fastställdevillkor för verksamheten. Enligt vad jag har fått veta gäller alltjämt prövofidför vissa frågor. När det gäller tillsättning av klor fill kylvattnet framgårav Omprövning enligt miljöskyddslagen av viss klorering vattendomstolensdomar i fråga om att särskilda villkor har fastställts, vilka bl.a.innebär att kloreringen inte får leda till att avloppsvattnet påverkarrecipienten på något nämnvärt sätt. genomförde är 1983 försöksom visade att kloreringen inte har effekter pä fisk i recipienten och attsäkerhetsmarginalerna är betryggande. diskuterades ännuinte halogenerade organiska ämnen. Genom att frågan aktualiserats har nyaundersökningar inletts. I dessa ingår analys av kylvattenprov från medavseende på dioxin. Skulle det visa sig att oacceptabla utsläpp av miljöfarligaämnen förekommer har möjlighet att skärpa villkoren. Jag vill därför sammanfattningsvis svara Hans Leghammar,att lagstiftningen ger möjlighet till prövning av denna fråga. Jag serallvarligt på dioxinproblemen och följer noga de pågående undersökningarna. 2 HANS LEGHAMMAR (mp): Jag vill tacka miljöministern för svaret pämin interpellation. Det har tyvärr inte lugnat mig när det gäller den oro somjag känner inför dessa utsläpp. Havets organismer har inte heller fått någongaranti för att kloreringen inte skadar dem. I det skrivna svaret använder mUjöministern cirka en ochen halv A4-sida för att konstatera att det inte finns någon miljöskyddslag somgäller för den miljöfarliga verksamhet som kloreringen vid innebär. Miljöministernkonstaterar vidare med några svepande ursäkter att det skall så förbli, pågrund av nägra kryphål som finns i lagen. Jag frågar rakt på sak:Är det nu inte mycket hög fid för oss att täppa igen alla de kryphål som finnsi den svenska miljölagstiftningen? Vi i de gröna kräver en total revidering avmiljölagarna så att vi får en samlad miljöbalk som lappar ihop alla gamlasplittrade lagar som finns . Ställer upp på detta? Miljöministern säger vidare i sitt svar attvattendomstolen en gäng i tiden har ställt krav på att klorering inte får ledafill att avloppsvattnet påverkar recipienten på något nämnvärt sätt. harvi således ett system som innebär att naturens organismer måste leta sig in päbyråkraternas skrivbord för att tala om att utsläppen är farliga för derasfortplantning. Enligt min uppfattning borde det vara precis omvänt i lagen, såatt den som vill använda kemikalier också skall bära ansvaret för att inteskador inträffar pä vär natur. Den som är miljöansvarig pä sade i en intervju iprogrammet Kanalen att det inte finns någon garanti föratt kloreringen inte skadar livsbetingelserna på lång sikt. Därför vill jagtill sist fråga miljöministern vilka straffpåföljder de ansvariga inom Ringhalskan påräkna om det visar sig att utsläppen har varit farliga . Om det inte finns någon sådan möjlighet att straffa dem är det faktisktfritt fram för klorering och dioxinbildning tills kan bevisamotsatsen. Det lär enligt uppgift ta innan verket kan komma meddet resultatet. 3 Miljö- ochenergiminister : Den beskrivning som Hans Leghammar gör av rättsläget är felaktig.Grundprincipen i svensk lagstiftning är att man icke kan stifta lagar som skallgälla retroaktivt. Beträffande och annan verksamhet som tillkom föremiljöskyddslagen gäller den tidens lagar. I det här fallet gäller vattenlagen,och den skall tillämpas även . Inomramen för denna lagstiftning prövar man nu när nya omständigheter harfillkommit om man behöver skärpa kraven. Dioxinproblemet var ju inte känt vidden tidpunkt då man först fastställde villkoren. Samhället står därför intealls utan medel att ingripa när nya omständigheter fillkommer. Jag vill sägatill Hans Leghammar att de nya analyserna kommer att ligga till grund för deställningstaganden som samhället skall göra när det gäller nya villkor. Jagfär inte tala om för myndigheter vad de skall göra i det här enskilda fallet.Däremot uttrycker jagen viljeyttring, som de skall följa, när jag säger att jagser mycket allvarligt på dessa problem. Jag förutsätter självfallet att demyndigheter som enligt lagen har att övervaka miljöintressena ingriper med kraft som erfordras. Samtidigtvill jag passa på att tala om att vi med anledning av detta har undersökt hurdet är när det gäller de övriga kärnkraftsanläggningarna. Där har man mekaniskrening. Jag tror att vi kommer att få en övergång till metoder sominte innebär de risker som den här metoden uppenbarligen innebär. , Omprövning enligt miljöskyddslagen av viss klorering Anf.4 HANS LEGHAMMAR (mp): har i den här salen talat om viljeyttringarför en god miljö. Jag kräver fakfiskt att vi går ifrån viljeyttringar tillraka konkreta åtgärder. Jag tycker att det saknas enormt mycket på det områdeti den socialdemokrafiska miljöpolitiken. Det är viljeyttringar ochviljeyttringar. Miljöministern undviker i princip varenda fråga somjag har ställt. Jag skall koncentrera mig på den sista frågan. Hur skall deansvariga på straffas om vi kan konstatera att dessa utsläpp verkligenär farliga? Vilken retroaktiv lagstiftning tänker miljöministern använda ochvilken straffpåföljd kommer de att få? 5 Miljö- ochenergiminister : Herr talman! Jag tänker inte falla för frestelsenatt ingripa i domstolars eller andra myndigheters ämbetsutövning. Den nutjänstgörande talmannen sitter också i och vet att jagsom ledamot av regeringen inte får göra det. Däremot kan jag föreslå nya lagar.Och jag kan följa att myndigheterna utövar sina skyldigheter på ett sätt som ärfillräckligt bra. I och med den miljöproposition som behandlade förrååret skärptes lagstiftningen, tillsynen och kontrollen, och det uttalades attmiljöhänsyn i fortsättningen skall väga tyngre både vid fillständsgivning,kontroll och val av straffpåföljd. Straffen för miljöbrott skärptes också.Under den tid som har gått har vi också fått se att myndigheter ochrättsväsen uppträder mer akfivt . Det finns fortfarande mycket kvaratt göra på detta område. Därför pågår just nu i regeringskansHet en Prot.1988/89:58 översyn av miljölagstiftningen i syfte att skärpa denytterligare. skall jag gå, med iakttagande av grundlagar och respekt för övriga av stiftade lagar.Meddelande om frågor 6 HANS LEGHAMMAR (mp): Här kom viljeyttringarna igen. Men vilkenlagtext är det som skall använda vid en sådan här straffpåföljdför de ansvariga på ? Vilken gällande eller retroaktiv lagstiftning ärdet som man eventuellt kan planera? Jag kan inte se att det finns någon gällandelagstiftning som man kan använda för att döma de människor som har stått förkloreringen vid , om det nu visar sig att den är skadligför organismerna i havet utanför, vilket jag tror att det gör. 7 Miljö- och energiminister : Herrtalman! Det problem som har avslöjats vid består inte i att man haröverträtt gällande regler utan att de regler som gällde inte var tillräckligthårda på denna punkt, därför att man när tillståndet gavs inte hade fillräckligkunskap om dioxinproblemet. Detta är något som vi kommer att få uppleva påmånga områden - att villkoren för tillstånd kommer att behöva skärpas ellert.o.m. att tillstånd återkallas, därför att vi nu med stor systematik söker uppmiljöproblemen och ser till att vi gör något åt dem. Överläggningen var härmed avslutad. 2 § Föredrogs och hänvisades 1988/89:66och 67 till 3 § Anmäldes och bordlades 1988/89:68 om livsmedelskontroll 4 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1988/89:400 av Per () till försvarsministern omförsvarsministerns förtroende för marinchefen: Marinchefen har offentligt utpekatSovjetunionen som ansvarigt för de påstådda pågående u-båtskränkningarna. Frånförsvarsledningen har sagts att bevis saknas. 56 Har försvarsministern fortsattförtroende för marinchefen? 1988/89:401 av BengtSilfverstrand (s) till utrikesministern om vissa stridshandlingar iAfghanistan: Inför sitt nära förestående militära återtåg frånAfghanistan har trappat upp sina stridsaktiviteter i landet.Sedan några veckor tillbaka utförs omfattande bombräder i norra och nordöstraAfghanistan. Enligt färska uppgifter har ett stort antal avskjufits från huvudstaden mot . Flera avmissilerna tycks ha slagit ner i Panshirdalens största stad och ett samhällesom utgör centrum för hela den civila återuppbyggnadsverksamheten. Här finnsockså områdets största sjukhus. Stridshandlingarna drabbar hårt ochskoningslöst dalens civilbefolkning, som beräknas ha fördubblats på ett halvårpä grund av att ca 15 000 flyktingar återvänt. Vilka initiativ från svensk sida föranleder dessaSovjetunionens nya militära övergrepp mot ? 1988/89:402av () till jordbruksministern om användningen avgenmanipulerade växter: Enligt uppgifter i massmedia skall utsäde förgenmanipulerad raps användas i under detta år. finns ingenlagstiftning i som förbjuder utplantering eller användning avmanipulerade växter eller andra genmanipulerade organismer. Det finns ej hellernågra studier som visar på hur dessa växter påverkar det naturliga växtbeståndetoch vilka risker som föreligger när utplantering skett, exempelvis oönskadspridning. Min fråga tilljordbruksministern är: Hur ser statsrådet pä det som skall inträffa? beredd att medverka till att skapa lagstiftning inom området? 1988/89:403 av IngvarEriksson (m) till jordbruksministern om vissa upphandlingar för domänverketoch : Enligt 3 § upphandlingsförordningen skall myndighetvid upphandling utnyttja de konkurrensmöjligheter som finns och även iakttaaffärsmässighet samt behandla anbud och anbudsgivare objektivt. föreskrifter (RRV 1986:612) 6 § UF framgår att: "Vid anbudsinfordranutan annonsering skall anbud begäras från så många leverantörer som behövs medhänvisning till upphandlingens storlek och karaktär samt möjligheten att fåtill stånd tillfredsställande konkurrens." En icke tillfrågad leverantörhar enligt samma föreskifter rätt att på begäran få förfrågningsunderlaget påsamma villkor som en fillfrågad leverantör. Enligtuppgifter som kommit mig fill del har såväl domänverket som skogsstyrelsenunderlåtit att skicka ut ett av fristående plantskoleföretag begärtförfrågningsunderlag med hänvisning till att egen plantskoleproduktionhuvudsakligen skall täcka det egna behovet. Mot bakgrund av detanförda vill jag ställa följande fråga: Eftersom det från konkurrenssynpunkt, och medhänsyn till risken för monopoltendenser, inte förefaller acceptabelt attstatliga myndigheter och Prot.1988/89:58 företag agerar som ovan anförts vill jag frågajordbruksministern vilka ågärder han är beredd att vidtai anledning av det anförda. 1988/89:404 av (fp) fill utrikesministern omvissa stridshandlingar i : Enligt uppgift från välunderrättadekällor i , , har trupper i sedan den 25januari sänt minst 14 s.k. Scude B-missiler mot och därigenomdödat hundratals civila invånare och återvändande flyktingar. Vilken är den reaktion på dessauppgifter? 1988/89:405 av () till statsrådet om försöksverksamheten med treåriga yrkeslinjer i gymnasieskolan: Försöksverksamheten med treårigayrkeslinjer i gymnasieskolan hotar att haverera. Den yrkesförlagda delen av utbildningen kan endast äga rumpå en liten del av arbetsmarknaden på grund av att avtal inte har slutits inomflertalet branscher. Det avgörande problemet anses vara de förhandlingar somförs mellan Metall och . De försvåras av att Metall framförtkrav som stär i strid med riksdagsbeslutet . Jag villdärför fråga skolministern: Vilka inifiativ avser skolministernatt ta för att försöket med treåriga yrkeslinjer skall förverkligas i enlighetmed intentioner? 1988/89:406 av () tilljustitieministern om ungdomsprostitutionen: Med jämna mellanrum slås larm omungdomsprostitutionen i främst storstäderna. Senast gällde det bl.a. 13-årigaflickor som prostituerar sig på ett känt lyxhotell i . Polisen kännersig maktlös inför den tilltagande prosfitutionen. Ungdomsprostitutionens kunder gör sig dock skyldiga tillkriminell handling enligt . Men lagrummet fillämpas inte iprakfiken. Medanledning av ovanstående vill jag fråga följande: Är justitieministern beredd attvidta åtgärder för att gällande straffbud mot ungdomsprostitution skallfillämpas? 1988/89:407 av () till statsrådetMaj-Lis Lööw om uppehållstillståndet för vissa flyktingar: Invandrarministern meddelade imellandagarna att alla asylsökande som kommit till skulle fåuppehållstillstånd. har iranska pojkar som kom hit fått beskedav invandrarverket om utvisning. Mot dennabakgrund vill jag fråga invandrarministern: Skall ensamma iranska asylsökandebarn inte omfattas av den allmänna 1988/89:408av () till utrikesministern om vissa stridshandlingar iAfghanistan: Av uppgifter som kommit till minkännedom framgår att inlett en intensiv bombning av främst norraoch nodöstra delarna i . lämnar över 200flygexpedifioner sovjetiskt territorium för att fälla bomber överstora områden i , områden som motvarar en fjärdedel av yta.Dessutom har börjat bomba med också kallade SS-1. Dessa missiler har stridsspetsar med ett ton sprängmedeloch är bland de kraftigaste konventionella vapen som finns . Ryssarnaskyller på att de mäste hälla Salang-leden fri för återtransporter, mensanningen är att de bombar från vägen och de bombarbl.a. mot den civila återuppbyggnaden i , dit tusentals flyktingarhar återvänt. Det är enligt min mening ren terrorbombning som utförs ochvi i borde agera lika kraftfullt mot som vi gjorde motUSA, när de utförde intensiva bombningar över i . Motbakgrund av vad som framkommit, vill jag fräga utrikesministern: Vilka åtgärder ämnar regeringenvidta med anledning av den intensifierade terrorbombning som ryssarna nuutsätter det afghanska folket för? 1988/89:409 av () tilljordbruksministern om statligt stöd till alternativ odling: lämnade en arbetsgruppförslag om stöd till den jordbrukare som ändrar sin produktion fränkonventionell odling till att odla utan bekämpningsmedel och handelsgödsel,alternativ odling. Enligt förslaget skulle stödet införas underodlingssäsongen 1989. Jordbruksministern gjorde ocksä uttalandeni denna riktning. Nägot beslut från regeringen har ännu inte kommit, vilket jagtycker är anmärkningsvärt. Odlarna måste få besked om det skall blimöjligt att införa detta stöd . Mot dennabakgrund vill jag ställa följande fräga till jordbruksministern: När kommer ett besked fränregeringen om stödet till den alternativa odlingen? 1988/89:410av Per () till försvarsministern om överlämnande av frågan omubåtskränkningarna till internationell skiljedom: Marinchefen har offentligt utpekatSovjetunionen som ansvarigt för de påstådda pågående u-båtskränkningarna. Fränförsvarsledningen har sagts att bevis saknas. Med anledning av detta vill jag fräga: Har försvarsministern uppgifter somgör det möjligt att utpeka visst land som ansvarigt för gränskränkningar? Om oklarhet föreligger om ubåtskränkningarna, är försvarsministernberedd att överlämna frågan till internationell skiljedom? 1988/89:58 5 §Kammaren åtskildes .