prot · GC0918 · 1988-12-31 00:00:00 — Det är riktigt att livsmedelsverket fick mer pengar, ochdet skedde efter en motion från i vilken vi krävde just de pengarsom jordbruksministern talade om. Som jag sade räcker det inte med depengarna. Det här är en alltför viktig fråga, dricksvattnet är ett alltförviktigt livsmedel för att vi inte skall satsa ännu mer pengar på det. Jordbruksministern berörde inte de frågor som jag ställdeom mer pengar till kalkning av brunnar, ett förfarande som innebär en direktförbättring av dricksvattnet på många håll där försurningen har gått så långtatt det är svårt att använda vattnet. Kalkning av skogsmark skulle aktivtmedverka till ett bättre grundvatten som silar ut i dricksvattnet.Vi behöver mer pengar till kemikalieinspektionen, och det är en åtgärd somregeringen borde vidta mycket snabbt. Det är ju anmärkningsvärt att vi inte harkunnat studera de äldre bekämpningsmedlen. Detta är ett krav som vi icenterpartiet har drivit utan att regeringen ens har reagerat.Socialdemokraterna har röstat mot vårt förslag i , det är det enda somhar gjorts. Samfidigt är det viktigt att länsstyrelserna får resurser så att dekan följa upp dessa frågor. Det har talats om hundra nya tjänster vidlänsstyrelserna, men dessa har vi inte sett. Så länge det är på det sättet blirdet ingen effekt. AnL 20 Jordbruksminister : När jag lyssnade till nusenast kände jag vinddraget från ett antal öppna dörrar. Så många öppna dörrarhar jag sällan hört slås in, så att säga, under en interpellafionsdebatt.Brunander talar om sådana saker som han väl vet är föremål för budgetberedningi den vanliga processen. Regeringen återkommer som alltid till dessa frågor ibudgetpropositionen. Jag vet att Brunander också känner fill detta. Brunandervisar brist på insikt i åtminstone några av de frågor som är viktiga.Det är inte regeringen som förbjuder användningen av bekämpningsmedel om manfinner risker för att det kan finnas bekämpningsmedel i dricksvattnet. Det görden lokala miljö- och hälsoskyddsnämnden. har skärptbestämmelserna så sent som . Man behöver inte vänta med åtgärder föratt ärendet först skaU till regeringen. Nämnderna kan i mer decentraUstisk andafatta sådana beslut själva. Det är bra att livsmedelsverket har genomförtskärpningar innebärande att man lokalt vid sjöar och vattentäkter kan förbjudaanvändningen av sådana bekämpningsmedel som i övrigt är tillåtna, om det finnsfara för att bekämpningsmedelsrester skulle komma ut i våra dricksvatten. , jag talade inte om någon centermotionutan om mitt förslag som jag redovisade i budgetpropositionen. Jag haringenting emot att motionerar. Tvärtom är det bra om fler partierengagerar sig i de här frågorna, men det var faktiskt min egen del avbudgetproposifionen som jag talade om. Kemiföretagen, , är självfallet en viktigdel av vad kemikalieinspektionen nu arbetar med. Den går igenom gamla och nyabekämpningsmedel. Den ställer större krav på företagen. Jag vill påminna om atttvå lågdosmedel som är tillåtna i bara är provisoriskt tillåtna avkemikalieinspekfionen. Inspektionen har ålagt företagen att före årets utgångåterkomma till inspektionen och visa på nya sätt att spåra dessa medel då degår ned i jorden t.ex. Självfallet är det viktigt att kemikalieinspekfionen fördenna diskussion med kemiföretagen, och att dessa företag tar ett ökat ansvar.Detta tror jag att vi är helt överens om. Slutligen: Det lät på senasteredovisning som om hon erkänner att det nu sker mycket, men hon ger i sittinlägg intrycket att det inte finns något regelsystem. Jo, visst finns det ettregelsystem. Det går att agera direkt också. Det är viktigt att kommunernakänner sitt eget ansvar, och det är bra att kommunerna också utarbetar egnaregler. Dricksvatten är ju ett livsmedel, och den som är ansvarig för livsmedeltar samma ansvar som ett företag, som en livsmedelsindustri som tillverkarandra livsmedel. Självfallet har kommunerna ett ansvar som de måste ta redannu. Eftersom detta är en mycket viktig fråga och dricksvatten är ett av våraviktigaste livsmedel, som vi dessutom intar , finns det skäl för ossatt göra den breda genomgång som görs och att skärpa reglerna på området. AnL 21GUNHILD (): 1983 fick livsmedelsverket ansvaret för dricksvattenfrågorna.Det är dock , och det har gått ganska sakta med det som harproducerats från det hållet i skärpande riktning gått ganska sakta beträffandekrav och nya tag för att komma till rätta med vad som ändå sedan lång tid tillbakahar varit ett ganska stort problem. Det är därför naturligtvis med en viss glädje som mankonstaterar att det hela nu är i gång, men jag kan inte underlåta att noteraatt det tycks vara ett nymornat intresse att börja med dessa aktiviteter. Detverkar litet hastigt påkommet med en massa uppstartade aktiviteter. När kommerde att märkas i form av konkret handling? Tar det åratal innan också dettakommer fram? Kommunernahar alltså väntat på besked från regeringen. väntatoch väntat, och fill slut har de fått sätta i gång själva därför att de harkommit för dåliga och för få signaler uppifrån. aviseras det nyheter. Under1989 skall det tydligen hända mycket. O.K., låt det bU så, men det har tagitför och det har gått för sakta. Att stå här och säga att vi skall göradet och vi skall göra det är på sätt och vis att erkänna att det här borde manegentligen ha gjort för länge sedan. Förstevice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet fåantecknat att han inte ägde rätt till ytterligare inlägg. Jag hade inte tänkt ta upp någon onödig partipoUtisk polemik. GunhildBolanders interpellation visar på ett genuint intresse för de här frågorna, ochde är verkligen viktiga - dricksvatten är ju ett av våra viktigaste livsmedel.Men när börjar tala om nymornat intresse, må det vara migtillåtet att påminna om vad själv just sade, nämligen att detvar först som dricksvatten klassificerades som livsmedel och dettaarbete sattes i gång. Det skedde alltså icke före 1983då partivänner medverkade i regeringsansvar - om vi nu skallföra den typen av diskussion. Det är under den socialdemokrafiska regeringenstid som man har tagit detta på större allvar och fört upp dricksvattnet blandlivsmedlen. Därmed har man satt i gång hela arbetet, vilket givetvis ärkompUcerat men nödvändigt, med att se hur kommunerna måste uppträda i den rollsom Hvsmedelsindustri som de i detta avseende faktiskt har. Jaghar redan i svaret besvarat senaste fråga: När kommer beskedom olika saker? Jag har just räknat upp att en del har kommit redan, en delinsatser har gjorts under detta budgetår redan fidigare , en del kommersenare och en del kommer . Jag kanske inte behöver upprepade beskeden utan hänvisar till vad jag redan har sagt om alla de beslut somavses fattas såväl som . Överläggningenvar härmed avslutad. 9§ Meddelande om svar på interpellation 1988/89:16 Jag vill meddela att jag inte kommer att kunna svara inom denföreskrivna tiden på interpellation om ersättning åtHIV-smittade. Anledningen till det är att jag i svaret önskar redovisa begärdasynpunkter från och . Dessaremissvar avlämnas till . Jaghar för avsikt att besvara interpellationen . Prot.1988/89:18 10 § Svar på interpellation 1988/89:19 om läkarlinjen viduniversitetet Om läkarlinjen vid unl versitetet i ' AnL 24 Socialminister : har frågat mig om jag är bereddatt medverka till en ökad intagning på läkarlinjen vid i föratt därigenom avhjälpa den svåra läkarbristen samt vilka andra omedelbaraåtgärder jag ämnar ta initiativ till för att avhjälpa dagens bristsituafion ochdärmed infria hälso- och sjukvårdens målsättning om sjukvård på lika villkor ivårt land. Jag har samrått med utbildningsministern i denna fråga.Sommaren 1988 gav regeringen i uppdrag att utreda förutsättningarna för enutökning av antalet nybörjarplatser på läkarlinjen vid i lämnade en redovisning av uppdraget fill regeringen i oktober månad.Förslaget bereds nu inom . har antalet läkartjänster ökat väsentligtöver hela landet. Det är landstingen själva som beslutar vilka tjänsterde vill inrätta. Antalet tjänster för specialistkompetenta läkare har ökat från8 1979 till 13 1987. Antalet specialistkompetenta läkare harunder ökat från 7 570 till 12 450. Vakanserna har under samma periodökat från 991 till 1 370. Om man ser hur läkartjänsterna är fördelade i landetsolika regioner, är fördelningen i relafion till befokningsunderlaget mycketjämn. Däremot är andelen vakanta tjänster olika stor och högst i Umeå-,Uppsala-och Linköpingsregionerna. Om man därtill fogar att dessa regioner haren lägre fillgång på privatpraktiserande läkare blir bilden väsentligtannorlunda. Den faktiska läkartijlgången är sålunda ur geografisk synpunktojämn. Det har gjorts flera försök att komma till rätta med dessaproblem. Den s.k. redovisade en rad förslag tillåtgärder. De flesta av dessa var sådana som sjukvårdshuvudmännen själva tarställning till. Exempel på detta är att medverka i anskaffning av arbete åtmedföljande maka/make/sambo, att hjälpa till att ordna bostad och barntillsynm.m. På förslag av tillsattes en annan grupp som särskilthar sett på hur rekryteringen till allmänmedicin och till glesbygd skulle kunnaförbättras. har gått ut med en rekommendation omsolidarisk läkarförsörjning. Sjukvårdshuvudmännen har därvid uppmanats attbegränsa antalet tjänster till dess att en mer balanserad situation haruppnåtts. Trots dessa olika ansträngningar har vi inte kommit tillrätta med problemen. I den senaste överenskommelsen om vissa ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen m.m. - den s.k. Dagmaröverenskommelsen - har parternakonstaterat att snedfördelningen av läkarresurser över landet är ett stortproblem. Styrmedel som bättre än de nuvarande ger bristlänen förutsättningaratt öka sin läkarandel bör därför utvecklas. Parterna är överens om attgemensamt utarbeta en modell för detta. Mot dennabakgrund har en arbetsgrupp tillsatts med företrädare för ,och med syfte att analyseravilka åtgärder som kan vidtas pä kort och lång sikt för att öka 28 läkartillgången bl.a. iNorrlandslänen. och kommeratt redovisa sitt arbete . Förslagen kommer att avseförändringar både i regelsystemet och i den praktiska tillämpningen.Personalförsörjningen inom hälso- och sjukvården har också diskuterats inomregeringens hälso- och sjukvårdsberedning vid dess sammanträde i oktober.Läkarfördelningsproblematiken kommer att behandlas vid beredningenssammanträde mot bakgrund av det arbete som pågår i nämndaarbetsgrupp. Om läkarlinjen vid i AnL 25ULLA ORRING (fp): Jag ber att få tacka för svaret. Tyvärr saknarjag konkreta besked, och jag tycker svaret är magert och innehållslöst. hade socialministern och jag eninterpellationsdebatt om läkarbristen i , dvs. i samma ärende. Det svarjag då fick var att det material som tagits fram inte var definifivtfärdigställt utan skulle diskuteras vidare i hälso- och sjukvårdsberedningen,vars ordförande är statsministern. Den diskussionen är tydligen inte avslutadännu. Det hette att regeringen skulle se vilka åtgärder som skulle vidtas. behandlade motioner, bl.a. frånfolkpartiet och undertecknade av mig, om en utökning av studerandeantalet iläkarutbildningen i . Ni socialdemokrater gick emot förslagom att utöka antalet platser i med 20 nya. har runnit i väg utan att regeringenvidtagit några som helst åtgärder för att vare sig hävaden rådande läkarbristen i . var t.o.m. såorädd, ja, nästan heroisk, vill jag säga, att hon ansåg att förslaget om attutöka läkarstuderandeantalet i inte skulle avhjälpa den akuta situationen. Nej, men då varken akuta eller långsikfiga medel tas framför att man skall kunna komma till rätta med vakansläget, förvärras jusituationen. Regeringen är tomhänt även , som framgår av dagens svar. Statsrådet hänvisar till beredningen inomregeringskansliet. Får jag då fråga: Vad är syftet? Är det att utöka antaletläkarutbildningsplatser i ? Vilken uppfattning har socialministern självsom landets högsta bas för sjukvården? Säg ja eller nej! Jag vill ha ett beskedi dag. Finns det en reell vilja att förbättra läkarsituationen i ? Statsrådet säger också att det har tillsatts enarbetsgrupp med representanter för , ochLandstingsförbundet. Hon talar i dunkla ordalag om vissa styrmedel. Ja, vi harupplevt styrmedel tidigare i form av - som inte gav en endaläkare, törs jag säga, till de områden där det finns läkarvakanser. Vilka direktiv har den tillsatta arbetsgruppen fått?Jag vill att statsrådet lättar på förlåten i det avseendet. Sist i svaret nämns att ett arbete pågår inomregeringens egen hälso-och sjukvårdsberedning, som sammanträder i mars 1989.Det tycks vara långt mellan ord och handling. Ändå ansåg socialministern i marsatt det inte behövdes några fler utredningar. Det sade hon i den debatt som vidå hade. Ja,.statsrådet, vi äf överens på en punkt, nämligen om attvakanserna totalt ökar\i landet. Men jag vill då påpeka att vakansläget iNorrlandslänen är det sämsta i hela landet och synes så förbli, om ingaåtgärder vidtages för att få Om läkarlinjen vid i 1988/89:18 flerutbildade läkare. 1987 hade samtliga län utom 7 november1988 vakanstal som betydligt översteg riksgenomsnittet på . 1 Norrbottenslän var av det totala antalet befattningar helt vakanta. 1 Västernorrlandvar cirka en tredjedel av distriktsläkartjänsterna vakanta ellervika-riebesatta . IVästerbotten - närmare bestämt i , ett av sjukvårdsdistrikten i länet -var av distriktsläkartjänsterna utan ordinarie befattningshavare i oktober1988. I Skellefteådistriktet var motsvarande siffra . I varca av distriktsläkartjänsterna obesatta eller vikariebesatta. Inom denslutna vården är problemen störst inom psykiatri, röntgen och anestesi samt närdet gäller laboratorietjänsterna. Dessutom föreligger det stora svårigheter när det gäller att tillsättaAT-blocken. 1987 var av blocken tomma - vilket skall jämföras somgäller för landet totalt. En ond cirkel uppstår med vakantadistriktsläkartjänster. Det går inte att filisätta AT-blocken. Norrlandslandstingenhar försökt att täppa till vakanserna genom särskilda rekryteringskampanjer,läkarstafetter m.m. Jag har själv medverkat i detta sammanhang som aktiv inomUmeå sjukvårdsdistrikt. Landstingen i norr lägger ut 20 milj. kr. påsådana här åtgärder, som enbart är plåster på såren. De råder inte bot påkrisen. Vad som saknas i dagens hälso- och sjukvårdspolitik - där regeringenhar det yttersta ansvaret - är en balans mellan efterfrågan och tillgång. SocialministerGertrud , det finns nu tillräckligt med material, liksom det fanns imars månad, för att man skall kunna besluta om en utökning med 20 nya platser iUmeå. Enligt beräkningar skulle det kosta 15 milj. kr. Men jämför den kostnadenmed de 20 milj. kr. som landstingen nu måste lägga ut för tillfälliga -bristfälliga, skulle jag vilja säga - lösningar! Ominte nämnda åtgärder vidtas, får vi en fortsättning på sveket motnorrlänningarna och mot hälso- och sjukvårdens portalparagraf om sjukvård påUka villkor. Regeringen bär ansvaret. ytterligare en fråga: Vilkenmålsättning har statsrådet för hälso- och sjukvården? År målsättningen attundanröja de ekonomiska, geografiska eller sociala hinder som gör detsvårare för människor att få en omsorgsfull sjukvård? ansåg att mitt interpellationssvar var magert ochinnehållslöst. Därför lyssnade jag med intresse på för att höravilka geniala förslag hon skulle komma med för att vi skulle kunna klara dethär akuta behovet. Alla är vi ju medvetna om att det är ett akut behov i mångadelar av vårt land. Närdet gäller utökningen av läkarutbildningen i får jag svara som fidigarestatsråd har gjort i interpellationsdebatter här: Det som bereds iregeringskansliet och som är föremål för behandling inför budgetpropositioneni januari kan vi inte ge några besked om . Regeringenhar en vilja att förbättra läget vad gäller läkarförsörj ningen i Norrlandslänen och andra län. Vi har tagit olika initiativ för att komma till rätta med den saken. Men det finns inga geniala lösningar på hur vi snabbt 30 kan klara av det här. Det finns tillräckligt med material, säger , men det finns inte tillräckligt med fysiska personer, som kan besätta dehär läkartjänsterna. När det gäller arbetsgruppen som skall se på metoder förandra styrmedel -ekonomiska styrmedel etc. - vill jag framhålla att detta skallkopplas fill de diskussioner som pågår om läkarnas specialistutbildning, vilkenär föremål för propositionsskrivning i . Vad jag härutöverkan säga om det som man arbetar med för att kanske snabbt kunna få framytterligare läkare är att man kan se på vilka möjigheter det finns attrekrytera läkare från andra länder där det är läkaröverskott. I har manläkaröverskott. Vi har en hel del danska läkare här. Det pågår diskussioner medHolland. Holländska läkare har varit här. Det är läkaröverskott i Västtysklandoch . Men det här är ju också någonting som inte kan effektueras på engång. Det handlar ju dels om att se på dessa människors meriter i förhållandefill de svenska läkarnas meriter, dels om språkkunskaper och annat. Här pågåralltså ett arbete. Sjukvårdshuvudmännen själva är aktiva. har gjort en inventering av våraflykfingläger. Man har tittat på vad som finns där när det gäller människor medsjukvårdsutbildning. Projektet kallas "snabbare i arbete för flyktingarmed medicinska yrken". Man har funnit ett tiotal läkare och ett tiotalsjuksköterskor. Man har också funnit medicinsk-tekniska assistenter ochsjukgymnaster. arbetar man med att försöka påskynda den här processen. Dethandlar ju dels om språk, dels om yrkesträning för att fä dessa flyktingar iyrkesverksamhet. Jag vet att man exempelvis i läns landstinghar varit mycket aktiv i detta sammanhang och att man har samarbetat medlänsarbetsnämnden och landstingen. På olika sätt försöker vi alltså vidta sådana åtgärder somsnabbare än en eventuell utökning av läkarutbildningen i skulle kunnamedverka fill en förbättring. Jag förmodar att ännu inte har sagtsitt i dagens debatt. Kanske har några förslag som innebär att visnabbt och åtminstone kan få en förbättring av läget när det gällerläkarförsörj-ningen. Om läkarlinjen vid i AnL 27ULLA ORRING (fp): Statsrådet säger att det inte finnstillräckligt med fysiska personer. Men det är ju vad interpellationen handlarom. Det gäller alltså att fä fram fler fysiska personer som kan söka de vakantaläkartjänsterna i , även i inland. Statsrådet förhindrar ju att det kommer till fler läkare,eftersom man fördröjer ett väntat beslut om en utökning av läkarutbildningenmed 20 nya platser. Det här är ingen nyhet. Det har gjorts ett otaluppvaktningar och utredningar från , från samverkansnämndeni norra regionen och från i denna fråga. Men regeringen kaninte besluta sig. Vi vet ännu inte vilket beslut man kommer att fatta.Statsrådet anger inte heller själv någon färdriktning i frågan, så vi svävarfortfarande i ovisshet. Statsrådet tar också upp frågan om flykfingläger. Men densocialdemokratiska regeringen vill inte att dessa människor skall få arbeta.Det är vad det har handlat om under dessa år. Regeringen har här haft en dåligberedskap. Om läkarlinjen vid i Prot.1988/89:18 Regeringen har känt till avgången från läkaryrket, att det tar alltlängre tid för de läkarstuderande att bli färdiga med sinutbildning och att fler tar deltidspension, bl.a. på grund av utbrändhet.Regeringen har inte, med det underlag den har haft, kunnat planera en utökningav läkarutbildningen i . Jag frågar statsrådet än en gång: Vad finns det förmålsättning för hälso-och sjukvårdspolitiken i vårt land? Skall sammamålsättning gälla för Norrlandslänens invånare som för invånarna i övriga delarav landet? Jag tycker inte att jag har fått ett svar från statsrådet . AnL 28 Socialminister : Fru talman! Ja,det behövs fler fysiska personer, men om vi skall vänta på 20 nya platser iläkarutbildningen kommer det att ta mellan 5 Vi och till. Regeringensambition är att få fysiska personer på de vakanta tjänsterna i Norrlandslänentidigare än så. Regeringen arbetar inte mot att människor som sitter iflyktingläger skall komma ut i arbete, snarare tvärtom. De som sitter i ettflyktingläger har arbets- och uppehållstillstånd. De asylsökande, som ännu intehar fått besked om de får stanna i landet skall naturligtvis inte ut i arbete.Det finns många människor i våra flyktingläger som har uppehålls- ocharbetstillstånd, och dem är det angeläget att få ut i arbete. Visar det sig nuatt det finns sjukvårdskunnig personal, t.ex. läkare, i flyktinglägren skall vinaturligtvis anstränga oss - och det är vad vi gör - för att få ut dem iverksamheten. AnL 29 (): Statsrådet säger att regeringen vill arbetaför att få ut fler läkare snabbare än de som det tar att få färdigaläkare från utbildningen. Men det har inte kommit några sådana förslag frånregeringen . De asylsökande får ibland vänta innan de fåruppehållstillstånd. Hanteringen har varit mycket långsam. Många svenskar som har velat utbilda sig här i landet harvarit tvungna att söka sig utomlands för att få sin utbildning. Det har gått sålångt att det t.o.m. finns planer på att upprätta kliniker utomlands för vissaoperationer, därför att man i detta land inte hinner med den sjukvård som behövs. Jag konstaterar att regeringen inte har följt med denaktuella utvecklingen, utan helt och hållet har struntat i norrlänningarnasberättigade krav på att även de skall få ha en distriktsläkare på sinläkarstation och få kontinuitet i vården. Statsrådet upprepar nästan exakt de ord som hon använde imars månad då jag framställde min tidigare interpellation till henne. Det finnsalltså ännu inte något förslag från regeringen. Det går , ochdet dröjer innan de vakanta läkartjänsterna i kantillsättas. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svarpå interpellation 1988/89:20 samt frågorna 1988/89:118 och 146 Prot.1988/89:18 om det ökande antalet aborter Om det ökande antalet aborter AnL 30 Socialminister : har frågat mig vilka åtgärderregeringen ämnar vidta för att förhindra en ökning av antalet aborter och dåfrämst tonårsaborter. har frågat vilka åtgärder jag ämnar vidtamed anledning av de oroande höga abortsiffrorna och om jag är beredd atttillsätta en ny abortutredning. har frågat om jag har förslag tillåtgärder för att minska antalet tonårsaborter. Jagbesvarar interpellationen och frågorna i ett sammanhang. Liksom frågeställarna har jag med oro noterat att antaletaborter ökat. Ökningen gäller främst , men även antalettonårsaborter har stigit. följer utvecklingen avantalet aborter i landet detaljerat. Antalet uppgick till 32 500.Därefter steg antalet fram , för att sjunka. vände trenden och är nu stigande. Föregående åruppgick antalet aborter till 34 700, vilket i stort sett är lika många som år1980. Abortfrekvensen per 1 000 kvinnor i åldern har på motsvarandesätt först stigit för att sedan sjunka och åter börja öka. Det är inte bara antalet aborter som har ökat utan ävenantalet födda barn. Om man ställer antalet aborter i relation till antaletgraviditeter finner man en något mera gynnsam utveckling. till år1987 var ökningen av det totala antalet aborter , medan det i relafion tillgraviditeterna Var . Även om denna ökning är lägre är det naturligtvis ändåoroande att antalet aborter börjat öka. har vissa förändringar i abortmönstretinträffat. Mycket påtaglig är den kraftiga minskningen i abortfrekvens blandtonåringar fram . 1 denna grupp minskade antaletaborter med en fjärdedel. Trenden har därefter brutits. Den ökning som noteratsefter gäller hela åldersgruppen men är särskilt uttaladbland yngre kvinnor. Frekvensen varierar i hög grad mellan olika delar avlandet. I storstadsområdena ligger den genomgående högt. Trenden mot en ökadabortfrekvens är tyvärr densamma i hela landet. Den ökande abortfrekvensen kan ha flera orsaker. En tordevara att användningen av p-piller har minskat. Benägenheten att användap-piller har ett klart samband med den debatt om riskerna med att använda dessamedel som fill och från förs och som självfallet kan medföra osäkerhet ochrädsla för biverkningar. 1 samband med att abortlagen trädde 1975förstärktes prevenfiv- medelsrådgivning och andra förebyggande insatser. Lokalt genomfördes också särskilda projekt med mycket gott resultat.