prot · GC0917 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:17 Förhandlingarnaleddes av tredje vice talmannen. 1 § Justerades protokollet för den 20 innevarandemånad. 2 § Anmälan om kompletteringsval till utskott Tredje vice talmannen meddelade att moderatasamlingspartiets partigrupp på grund av uppkomna vakanser anmält GöranEricsson som suppleant i efter och somsuppleant i justitieutskottet efter samt slutligen somsuppleant i utbildningsutskottet efter . Tredjevice talmannen förklarade valda till suppleanti justitieutskottet () suppleanti utbildningsutskottet Uff MeUn (m) 3§ Till kammarkansliet hade inkommit följande ansökan om ledighet: Härmed anhåller jag om ledighet den 12november-den 11 december för uppdrag i den svenska FN-delegationen. Framställningenbifölls av kammaren. Tredjevice talmannen anmälde att () skulle tjänstgöra som ersättare för . Utökning av antalet suppleanter i utskotten Meddelande om val av ytterligare suppleanter i utskotten Om ägaransvaret i svensk lagstiftning 4 §Utökning av antalet suppleanter i utskotten Tredje vice talmannen meddelade aftvalberedningen enligt ett till kammaren inkommet protokollsufdrag föreslagitatt antalet suppleanter i utbildningsutskottet skulle utökas från 17 till 23, iutrikes- och näringsutskof-ten från 17 till 22, i finans-, skatte-, försvars-,social- och arbefsmarknadsuf-skoffen från 17 till 21, i konstitutions-,justitie-, trafik-, jordbruks- och bostadsutskotten från 17 till 20 samt ilag-, socialförsäkrings- och kulturutskotten från 17 fill 19. Kammaren biföll valberedningens förslag. 5 § Meddelande om val av ytterligare suppleanter iutskotten Tredje vice talmannen meddelade aftval av ytterligare suppleanter i utskotten skulle ske vid kammarens . 6 § Föredrogs och hänvisades 1988/89:47fill finansutskottet 1988/89:43fill justitieufskoftet 7 § Föredrogs och hänvisades 1988/89:8fill finansutskottet 8 § Föredrogs och hänvisades ' Motionerna 1988/89:L3-L8fill lagutskottet 9§ Svar på interpellation 1988/89:7 om ägaransvaret i svensk lagstiftning har ställt följande frågor tillmig: På vilkagrunder finns eft särskilt juridiskt ägaransvar såvitt gäller aktier och andrarepresentativa bärare av äganderätt? Om sådantansvar föreligger, gäller då detta ansvar lika för samtliga typer av aktier ochvärdepapper? Om svaret påden föregående frågan är nej, efterlyser den rättsliga grunden föroch definitionen pä det differentierade ägaransvar som åsyftats. Av interpellationen framgår inte klart vad med sina frågor. Begreppet ägaransvar har ingen enheflig betydelse. Förstoch främst används begreppet i en mycket vidsträckt bemärkelse när man frånolika efiska utgångspunkter vill diskutera vilka krav som bör ställas på enägare inom näringslivet. Infe heller juridiskt sett har begreppet ägaransvar enentydig innebörd. I debatten används begreppet i bl,a, finansrättsliga,näringsrättsliga och associafionsrättsliga sammanhang. Pä finansrättens ochnäringsrätfens område förekom begreppet t.ex, i den interpellationsdebatt somfördes här i mellan och statsrådet ,Den debatten gällde bl,a, skillnaden mellan ägandet av bankak-fiebolag ochfinansbolag. Inom associafionsrätten syftar begreppet ägaransvarnärmast pä ägarnas betalningsansvar i olika företagsformer. I det sammanhangetvill jag säga några ord om en lagstiftningsfråga som är aktuell på området. I ett betänkande med titeln m.m. harbetalningsan-svarskommittén föreslagit en lagregel om atf personligtbetalningsansvar (s.k. ansvarsgenombrott) under särskilda omständigheter skallkunna inträda för aktieägare och vissa andra personer med anknytning till ettakfiebolag. Regeln är i huvudsak avsedd att utgöra en kodifiering av nuvaranderättspraxis. En motsvarande regel föresläs för de ekonomiska föreningarna.Befalningsansvarskommitténs betänkande har remissbehandlats och övervägs nuinom . Jag vill också beröra ägarutredningen som in på i sin interpellafion. har framför allt haft tilluppgift atf kartlägga och analysera förändringar i ägande och inflytande inomsvenskt näringsliv . Utredningen beräknas lägga fram sitthuvudbetänkande . Om ägaransvaret i svensk lagstiftning 2 NICGRÖNVALL (m): Jag tackar justitieministern för defta svar.Som jusfitieministern påpekar är frågornas avsikt otydlig, och det ärmeningen. Jag har ställt dessa frågor till andra statsråd och inte kunnat fåfill stånd en debatt av det innehåll som frågorna skulle kunna vara öppningentill. Det jusfifieministern nu har sagt med detta försiktigasvar är, om jag förstår det rätt, en bekräftelse på aff hon verkligen stårbakom legalifefsprin-cipen. Det kan alltså, enligt svensk rätt, inte utkrävasansvar av eller rikfas krav mot en ägare med mindre grunden för ett ansvar ärklart angiven i lagen. Det är så jag försfår detta svar, och det är bra atf viär ense om detta. Spegelbilden av ansvar är rätfighef. Den rätt ägaren haraft utöva sin äganderätt styrs också av legalitefsprincipen. Det finns mångabra exempel i svensk lagsfiftning både på ägaransvar och på begränsningar iägarens rättigheter. Med utgångspunkt i detta och i justifieminisferns numöjligen något bakvänt deklarerade stöd för legalitefsprincipen, kankonstateras atf i det fall man i myndighefsbeslut eller lagstiftningsförsökägnar sig ät att diskriminera ägande av något slag, genom att ställa speciellakrav på vissa ägare, förgriper man sig mot legaUfefsprineipen. Ufifrån detta konstaterande är min fråga filljusfifieministern om hon, med utgångspunkt i svaret, avser atf se fill aftsvensk lagstiftning infe fär eft Omägaransvaret i svensk lagstiftning innehåll som innebär aftägande diskrimineras utan aft sådan diskriminering vilar på en lagbestämmelse.Jag tänker då på den fråga som var föremål för diskussion mellan och mig om ägandet i finansbolag, som är eft bra exempel på detta.Säkerligen får vi snart också en lagstiftning om ägandet i banker i vilken man,utan aff finna någon rättslig grund för det, avser atf begränsa ägarensrätfigheter. Enligt finansbolagslagsfiffningen har, vilket justitieministernalldeles säkert känner fill, bankinspektionen rätt aft utöva någon form avvandelprövning när det gäller den ägare som äger eft finansbolag. Jag menar atfdefta är en direkt överträdelse av svensk lagstiftning. Vi vänfar oss också affbanklagstiftningen kommer att innehålla eft förbud mot aff äga avett bankaktiebolag. Det är eft förbud som ingriper i ägarens fria rätfighef attäga. Jag menar att detta helt klart står i strid mot legalitefsprincipen, somden svenska rättsstaten vilar på. Det vore värdefullt aff få justitieministernssynpunkter på just dessa två exempel, som är aktuella och mycketåskådliggörande. Jag är infe rikfigt säker pä vilket budskap egentligenavsäg atf framföra till mig. Jag blev litet osäker på grund av aff de exempel -eller antydningar fill exempel - som tog upp handlade omfillämpning av lagen, en tillämpning som enligt i vissa falltydligen har varit diskriminerande i förhällande fill vissa ägare eller visstyp av ägande. Defta skulle enligt innebära aff man förgriper sigmot legalifetsprineipen. Sålångt håller jag med . Om de som har att fillämpa lagsfiftningeninfe gör det på det sätt som lagstiftaren har avsett, så är det inteacceptabelt. Men det ligger utanför mitt ansvarsområde. Däremotberör den andra delen av resonemang i allra högsta grad mittansvarsområde, nämUgen hur våra lagar utformas. Det är för mig en helt annansak. Ansvaret för utformningen av lagarna ligger på den lagstiftandeförsamlingen, dvs. ytterst , och det är som bestämmer vadsom är en lag. Jag har litet svårt att hänga med i resonemang omatf en lag skulle strida mot legalifetsprineipen. Jag trodde atf det var lagensom angav vad det materiella innehållet vid fillämpningen av legaUfefsprineipenär. Därför ställer jag mig fortfarande litet frågande till . Men vi tycks vara eniga om aft lagar skall tillämpas som de äravsedda aff tillämpas med det innehåll de har. Jag nöjer mig med att konstateraatf vi är ense om denna självklara men också viktiga punkt. 4 (): Det är bra aff vi är ense om både principen ochatt den är självklar. Men jusfifieministern har i sin verksamhet att delfa iregeringsarbefet, vilket innebär bl.a. utarbetande av propositioner. Och heltnyligen har, som jag ser det, legalitefsprincipen när det gäller ägandet träffsför när i lagen om finansbolag. Denna lagsfiftning har öppnat möjlighet för enprövning av ägarens vandel, vilket jag finner vara mycket beklagligt.Bankinspekfionens generaldirektör har vid sin uttolkning av denna bestämmelsefaktiskt uttalat sig för aft ägarens vandel kan ha betydelse för frågan omaukforisationen. Jag vill peka på ett arbete som ligger framför regeringen,nämligen den förväntade effekten av kredifmarknadskommitténslagstiffningsförslag om begränsningen av rätten att äga aktier ibankaktiebolag. Enligt detta lagförslag skall, som jag uppfattar det, den somnu äger diskrimineras, oeh ägaren skall med exekutiva medel kunnafränfvingas ägandet. Jag menar atf detta är ett brott mot legalitefsprincipen.Det finns nämligen infe nägon sådan rätt enligt vare sig konstitutionen ellerannan lagstiftning, dvs. aff ägaren skall kunna tvingas fränträda det ägda.Undantaget anges i konstitutionen, nämligen expropriation, och där angessyftet. sfär vi emellerfid inför en situation där regeringenfunderar pä en lag som skall fa över ägarens rättigheter, och det är, enligtmin uppfattning, ett brott mot legalitefsprincipen. Och jag vågar nu gissa atfvär nya justitieminister kommer aft hålla på legalitefsprincipen och ägarensrätt när denna lagstiftning skall prövas, och det tycker jag är mycket bra. Om åtgärder för att sänka promillegränserna för bilförare Jag vill kortfattat säga atf de lagförslagsom regeringen lägger pä bord naturligtvis skall diskuteras avriksdagen. Och de beslut som dä fattar blir gällande rätt. Denexklusiva rätten har just . Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 1988/89:4 om åtgärder för attsänka promillegränserna för bilförare har frågat mig om regeringen ärberedd att snabbt vidta åtgärder för aft radikalt sänka promillegränserna ochdärmed öka trafiksäkerheten för alla trafikanter. I regeringsdeklarafionen utlovas aff kommer attföreläggas ett förslag om en sänkning av gränsen för rattonykterhet. Vilkengräns som kommer atf föreslås, och hur förslaget i övrigt kommer atf utformastekniskt, är jag däremot inte beredd atf redovisa . Lät mig emellerfid sägaaff min allmänna uppfattning är aff alkohol och trafik infe hör ihop oeh affjag, precis som , menar atf det är en oacceptabelt stor del avtrafikolyckorna som har samband med alkoholförfäring. Vi måste också komma ihåg aff det finns andra faktorer änpromillegränsen som har betydelse för trafiknykterheten. Upptäcktsrisken ärtyvärr mycket liten. I det arbete som pågår inom är därförockså frågan hur man skall effekfivisera kontrollen av stor vikt. En övergångfill alkoholufandningsprov som bevisning i mål om frafiknykferhetsbroff och eftökat bruk av s.k. sållningsprov är exempel på åtgärder som kan förbättrakontrollmöjligheterna och därmed den allmänna laglydnaden. 9 protokoll 1988/89:13 -17 Om åtgärder för att sänka promillegränserna för bilförare 7ELVER (): Jag tackar jusfitieministern för svaret påmin interpellafion. Svaret är välpoleraf oeh allmänt positivt, men det ger infesvar pä det jag egentligen frågade om, nämligen om regeringen snabbt ochradikalt vill sänka promillegränsen vid frafiknykferhetsbroff. I en vetenskaplig föreläsning i går i sade professorMilan Valverius bl.a. följande: "Dagens trafik ställer allt högre krav på människanspsykiska och fysiska egenskaper. Den moderna livsstilen framkallar en psykiskutfröftning som minskar prestationsförmågan. Eftersom psyskiska och fysiskautfrötfnings-processer är nära förknippade med varandra minskas människansmöjligheter att reagera adekvat i trafiken. Man försöker med hjälp av alkoholoch farmaka röja detta tillstånd ur vägen. måste föraren i rätt tid ochfillräekligt noggrant kunna observera vad som händer i hans omgivning; det hanhör och ser måste han pä ett riktigt sätt bearbeta för atf reagera snabbt ochriktigt i olika trafiksifuafioner. Det böralltså vara uppenbart aff alkohol infe hör hemma i dagens trafik." I ett remissvar från en av de ledandemotororganisafionerna sfär det atf läsa: "Avde faktorer, som orsakar vägtrafikolyckor och som är möjliga aft registrera,intar alkoholpäverkan hos föraren en framträdande plats. Sam-hällsåtgärder föraft förbättra trafiknykferheten måste därför ständigt hållas så effektiva sommöjligt. Eftersom en så stor andel av befolkningen tar aktiv del i trafiken somförare av motorfordon, är en förbättrad frafiknykferhefs-standard i sig ettinstrument för att minska också alkoholskadorna. Den nedre gränsen för straffbar påverkan, som är 0,5promille," - far man hänsyn fill felmarginalen är det nära -"innebär aff man godtar en icke obetydlig konsumtion avalkohol. Den vetenskapliga forskningen pä området är dock i stort sett överensom att det normalt förekommer en nedsättning av förarfunkfionerna så snart detfinns en mätbar alkoholhalt i blodet. Den vetenskapliga synen talar således föraft man över huvud taget infe bör acceptera alkohol i trafiken. När de svenska promillereglerna infördes " - vivar ett av de första länderna i världen - "kunde detta ske med åberopande av vetenskapliga ---- undersökningsresultat." har tillsammans med varit stilbildande närdet gäller aff bekämpa frafiknykferhetsbroffen. har forskningen givit ettnytt underlag för atf väsenfligt sänka den gräns där sfraffbarhet inträder. Ettinförande av en principiell nollgräns i skulle kunna verka pådrivandeockså på den internafionella opinionen på området. Vi är alltså överens - det framgår av justitieministernssvar och mina här antydda påståenden - om atf alkohol och trafik inte hör ihop.Jusfitieministern säger t.o.m. atf det är oacceptabelt. Dä blir min fråga:Vore det dä infe logiskt aft säga aft vi borde ha en lagsfiftning där vi sättergränsen vid den lägsta räftssäkra? Jag efterlyser om inte justitieministern ärberedd att verka i en sådan anda att gränsvärdesnivån skall ligga just vid denlägsta räftssäkra gränsen? Intressant är också, herr talman, aff notera stödet förtanken att införa vad man kan kalla en principiell nollgräns. Det finns detstarkt stöd för inom riksdagsparfierna.Folkpartiet gick för övrigt uf med en valaffisch där man sade: Ingen promille itrafiken. Vi tänker följa den linjen också efter valet. Flertalet parfieruttalade sig i valrörelsen för liknande tankegångar och framför allt förkraffigt sänkta gränsvärden. har vi en massmedial uppbackning som kanske aldrigtillförne för aff åstadkomma eft resultat, infe genom atf vi i första handsätter åt bilister och fordonsförare utan genom atf vi fär en situation därrespekten för trafiknykferheten är sä stor aft man skall kunna rädda hundrafalsmänniskoliv. Vi har ju en situafion i där kanske bara två av 1 000bilförare kör onyktert men där var tredje trafikolycka där föraren kör ihjälsig har samband med alkohol. Trafikolycksriskerna ökar alltså dramatiskt redanvid låg alkoholkonsumfion. Därför vore det vikfigt med en säkning.Lagstiftningen är inte bara ett sätt aft straffa utan framför allt eft sätt förlagstiftaren atf uttala vad man anser vara rimligt. Min uppfattning, herrtalman, är atf det enda rimliga är aff det i trafiken råder absolut helnykterhet. Om åtgärder för att sänka promillegränserna för bilförare far i sitt anförande upp tväbegrepp som den här diskussionen rör sig kring. Det ena är principiellnollgräns, det andra är lägsta räftssäkra gräns. Det är inte så lätt att ange vad som är lägsta räftssäkragräns och att ställa det i förhållande till vad man menar med principiellnollgräns. Det är därför jag inte är beredd atf ge något mer konkret svarpä vad regeringens förslag kommer aff innehålla. Jag kan infe föregripapågående beredning. Frågorna om lägsta räftssäkra gränsoch principiell nollgräns har tagits upp i flera av de tunga remissinstansersom yttrat sig över förslaget. De överväganden och den argumentering som finnsi remissvaren kommer vi självfallet aff fa hänsyn till i beredningen inomdepartementet. 9ELVER (): Jag vill starkt ta fasta på det allra sistajustitieministern sade i sitt senaste inlägg, atf stor hänsyn kommer aff fasfill det som sagts om nödvändigheten av aft sänka gränsvärdena och till denargumentering som förs i de olika remissvaren och i andra skrivelser som nättdepartementet. Egenfligen finns det naturligtvis inga skäl atf tillåta en vissmängd alkohol, utom om det av någon outgrundlig anledning skulle finnassvårigheter atf göra mätningar. Men sådana invändningar var relevanta dä vi inte på teknisk väg hade så stora möjligheter att mäta.Dagens mätmetoder är ju så exakta atf man på vetenskapligt håll menar aft manutan våda kan uttala sig för en principiell nollgräns. Det skulle framför alltvara av pedagogiskt värde aft fill svenska folket och inte minst de ungabilförarna kunna säga atf i trafiken tillåter vi inga starköl eller ett parglas vin, lagstiftaren bjuder infe på det, utan här råder det absoluthelnykterhet. Jag har självfallet stor respekt för det somjusfitieministern säger, atf man måste se till aft rättssäkerheten hävdas. Dettror jag är möjligt. Men jag anser också aft man kan instämma i vad mångavetenskapsmän säger, atf gränsen ligger någonsfans vid 0,2. Då far manbort alla osäkerhetsmoment när det gäller rättssäkerheten. Jag tror det är viktigt med denna debatt därför atf detråder så mycket myter i denna fråga. Vi kan konstatera aft det så sent som isomras fanns oro i Omåtgärder för att sänka promillegränserna för bilförare regeringskretsar blandpunschpraUnätande statsråd för aff punschpraliner skulle ge utslag. Det är juen myt; statsråden kan med god ro både äta punschpraUner och dricka lättöl irätt rejäla mängder, för de ger infe utslag. Det är viktigt att hävda justhelnykterheten i trafiken, Jusfifieministernnämner i slutet av sitt svar atf uppfäcksrisken är låg. Det är rikfigt, Affriksdagen godkände vad justitieministerns företrädare föreslog för något årsedan, atf dra in 100 tjänster som trafikövervakande polis var ett ödesdigertmisstag ur trafiksäkerhetssynpunkt. Det var missriktad sparsamhet. Det ärockså en fråga som jag tycker jusfifieministern bör överväga därför affövervakningen spelar en väldigt stor roll. Uppfäcksrisken bör öka, för detkommer trafiksäkerheten fill godo. Fårjag skicka med en sak på de jag har kvar av min faletid:Sjönykerheten är lika viktig som nykterheten på land, Jag vill ta fasta pä en sak i senaste anförande, och detär det pedagogiska värdet av olika åtgärder. Det är självfallet så aft deregler vi har i lagar och förordningar är av stort pedagogiskt värde. Men påett område som defta, trafiknykterhet, finns det andra åtgärder som är minstUka viktiga vad gäller att få ut det budskap som det finns stor enighet om: afthävda helnykterhet i trafiken. Det är vikfigt aft just det budskapet förs uf isamhället på många olika sätt. Lagsfiftningen är bara ett medel att uppnåpedagogisk effekt. Mot det pedagogiska värde som en nollgräns skulle ha måstesättas de problem av rättssäkerhetskarakfär som dyker upp. Det är dessa vi nuöverväger, och vi får se var vi hamnar i vårt förslag. Närdet gäller sjönykferhef vill jag säga att även den frågan är under övervägande.Jag delar uppfattning atf det är en väsenflig fråga, som vi intehar fillmätt tillräckligt stor betydelse fidigare. Anf.11 (): Jag vill avsluta med aff tacka för de posifiva svaren. har jaghört ett debuterande statsråd ge en enkel riksdagsman så mycket på hand i ettinterpellationssvar. Det ger oss stora förhoppningar om atf vi skall kunnakomma framåt beträffande sänkt gränsvärde för trafikonykterhet fill lands, ochlöftet om att man också skall se på sjöonykterheten är mycket glädjande. På detområdet har vi dragits med både myter och okunnighet, och är vi också därframme vid en oacceptabel situation, då dagens snabba båtar i den blandadetrafiken utgör ett hot för både egendom och Uv. Jagvill sedan tillägga: Justitieministern säger att det inte bara handlar omlagsfiftning på frafiknykferhetens område utan också om andra åtgärder. Jaginstämmer i det. Men låt det inte bli fråga om ett motsatsförhållande, Atf ävenandra åtgärder är bra får inte hindra en god lagsfiftning beträffande denkanske vikfigaste punkten i fråga om trafiksäkerheten, nämligen rattonykterheten. Tillskillnad från andra reformer har en ändrad lagstiftning här fre stora fördelar.Den gör gott för samhällsekonomin. Den är billig för statskassan, och den ärdjupt mänskligt posifiv. Skulle vi infe kunna säga aft detta är Överläggningen var härmed avslutad. någonfingsom vi bör klara ut och göra det ganska raskt? Vinsfen är räddade Prot.1988/89:17 Uppskov med besvarande av interpellation och frågor Om vissa utrikeshandelspolitiska frågor 11 § Uppskov med besvarande av interpellation 1988/89:3samt frågorna 1988/89:15 och 95 12 TREDJE VICE TALMANNEN: På grund av att utrikesminister har blivitsjuk måste besvarandet av interpellation samt frågor uppskjutas till ett senare sammanträde. 12 § Meddelande om svar på interpellationerna1988/89:8 och 13 Av har jag ombetts affläsa upp följande meddelande angående interpellafion 8 om arbetsvillkoren inomden offentliga sektorn: "Eftersom interpellanten var förhindrad att närvara ber jag atf få besvara interpeUationen . Vidare, herr talman, ber jag att få meddela aff PerGahrfons interpellation 13 om EG-harmoniseringens mål, medel och effekterpå grund av atf interpellanten var förhindrad att närvara inte kommer atf besvaras inom stipulerad tid. Jag har därför kommit överens med interpellanten om atf interpellationen skall besvaras . 13 § Svarpå interpellation 1988/89:10 om vissa utrikeshandelspolitiska frågor har i en interpellafion frågathur jag bedömer förhandlingssituafionen inom och vad jag avser aft göraför atf stärka de pågående förhandlingarna. Han har vidare frågat om jag anserdet fillfredsställande att koncentrera den svenska ansträngningen såvitt gällerharmoniseringen med EG till och hur länge jag avser atflåta vara ett "huvudspår" i arbetet. Han har också frågatvilka former utvidgningen av EFTA-samarbetet tagit och på vilken polifisk grundbeslutet härom vilar. GATT-förhandlingarna, den s.k. Uruguay-rundan, befinnersig i ett intensivt skede. Rundan skall enligt mandatet vara klar senast i slutet avår 1990. kommer det att hållas ett minisfermöte i , då Om vissa utrikeshandelspolitiska frågor Regeringen har, på samrna sätt som inför mötet i delEste, inbjudit två representanter för näringsufskottet atf ingå i vårdelegation. Vissa besvärliga frågor står i förgrunden förförhandlingarna . Liberaliseringen av fjänsfehandeln är ett av de nya ämneni rundan som fäster stor vikt vid. En central fråga har hela tidenvarit jordbruket, som är ett mycket känsligt förhandlingsområde. Jag vill ocksånämna handelspolifiska aspekter dä det immaferialrätfsliga området. Frågor somhar särskild betydelse för , som tropiska produkter ochtekoprodukter, står också högt upp på listan. Vi kan notera framsteg på ett par områden. Det gällerframför allt förhandlingarna om själva det multilaterala regelsystemet i GATT.Där bör flera viktiga beslut kunna fattas redan i . Det handlar om aftstärka G ATT:s roll i övervakningen av medlemsländernas handelspolitik. Procedurenför fvisflösning bör kunna stramas upp, och vi bör kunna nå framsteg påkonkreta och tradifionella områden, som tullar och icke-tariffära hinder. Påsamfliga dessa områden har spelat en aktiv roll oeh bidragit fillframstegen. När det gäller vissa andra centrala handelspolitiska frågor, t.ex.regler om förbättrad skyddsklausul och subvenfioner, ser det tyvärr infe ut affkunna bli något resultat redan vid ,