prot · GC0947 · 1988-12-31 00:00:00 — En del motsvaras av ökadetillgångar, men en stor del beror sannolikt på att skatterna har höjts med ca50 miljarder kronor. Pä detta har hushållen reagerat genom att sluta spara. Närvi i då föreslår stimulanser för att öka hushållens sparande, vadgör dä socialdemokraterna? Ingenting - bara avslag! Jag vill citeramotiveringen, för den är uppseendeväckande: "Utskottet anser att det ärangeläget att stimulera hushållens sparande men anser inte att det i anslutningtill proposition 47 finns anledning till att ompröva tidigareställningstaganden." Med andra ord: förslaget är bra - felet är att delkommer från . Tala om prestige, herr talman! Sanningen är den att regeringen har manövrerat in sig i enåtervändsgränd. Genom att ha sagt nej till förslag, somskulle öka omvandlingen och produktionsförmågan i ekonomin, harsocialdemokraterna missat chansen. Prisökningarna och underskotten ärett tydligt bevis för den socialdemokratiska politikens misslyckande. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m.m. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m.m. Ännu värre blir det är 1990, enligt konjunkturinstitutetsdecemberrapport: fortsatt försvagning av tillväxten, fortsatta högaprisökningar, ännu större minus i hushållens sparande och ännu större minus iutlandsbetalningarna. Mot denna utveckling står regeringen faktiskt tomhänt. Detstår t.o.m. i propositionen att "denna utveckling, om den realiseras, inteär förenlig med den ekonomiska politikens långsiktiga mål". Och sedanföreslås att skall godkänna den ekonomiska politik som leder dit! Över huvud taget, herr talman, har finansutskottet valt enmycket egendomlig hantering av motionerna i är. De flesta motionskrav avstyrksutan någon sakdiskussion därför att de inte sägs beröra stabiliseringspolitiken,dvs. sådant där beslut måste fattas före nyår. Men tyckande och tänkande frånregeringen av mer långsiktig natur, som inte ens är föremål för beslut avriksdagen utan som vi bara i nåder fär ta del av, de diskuteras ganska ingåendeoch naturligtvis med gillande. Det är ett sätt att strypa debatten som jaghoppas inte blir vanligt. Merparten av betänkandet behandlar olikaförslag i fråga om arbetsmarknaden, byggverksamheten, jordbrukspolitiken,tekopolitiken och en konkurrensutredning. Temat för de arbetsmarknadspolitiska förslagen ärutbudsstimulans och rörlighet. Det är bra att regeringen nu har insett t ex.att det var fel att ta bort starthjälpen. Jag hälsar med tillfredsställelse attdet återinförs, om än med ett annat namn, nämligen merkostnadsbidrag. Däremotär det alldeles galet, för att inte säga oförklarligt, att utskottet inteställer sig bakom förslag om rätt fill beredskapsarbete förasylsökande. Vårt förslag motiveras främst av humanitära skäl, men det skullenaturligtvis också bidra till ökat arbetsutbud. Inte heller går det att förståvarför utskottets majoritet motsätter sig ytterligare insatser för att göra detmöjligt för handikappade att få jobb i stället för förtidspension.Förutsättningarna för detta är ju särskilt goda när det som är gott omjobb och ont om människor. Även här är våra skäl främst humanitära, men deskulle också minska överhettningen på arbetsmarknaden. Jag vill bara helt kort beröra förslagen på byggmarknaden,eftersom tar upp dem . Två inslag är särskiltanmärkningsvärda. Majoriteten vill stoppa överhettningen på byggmarknaden genomatt öka byggnadsregleringen. Resonemanget är uppenbarligen följande: När socialdemokraternagjorde fel med den generella ekonomiska politiken och skapade överhettning, dågick man redan tidigare in med regleringar. Det hjälpte inte - överhettningenblev värre - och dä ökar man regleringen. skriver man att politikenskall bygga på avreglering. Kanske kan förklara hur ökadreglering kan vara detsamma som minskad reglering. Det andra anmärkningsvärda är förslaget om minskadebostadssubventioner. Socialdemokraterna skrädde inte orden i sin kritik närfolkpartiet föreslog detta tidigare. Vem kunde ana att detta så snabbt eftervalet skulle upphöjas till högsta sanning? I alla fall inte hyresgästbasen , som efteråt säger: "Jag är besviken över att man inte hällersina vallöften. Jag måste säga att det var betydligt mer rakryggat avfolkpartiet att gå ut före valet och tala om vad man ville." Regeringen vill också enligt propositionen utredakonkurrensförhållandena, och man skriver faktiskt riktigt bra om betydelsen avkonkurrens för att öka produktivitet och dämpa prisökningarna. Men varför i allsin dar göra undantag för den offentliga sektorn - just den del av ekonomin därkonkurrensen är sämst? Varken näringsutskottet, som har yttrat sig, ellerfinansutskottet har lyckats komma på några som helst skäl för att avstyrkafolkpartiets krav på att ta bort de offentliga monopolen. Kravet bara avstyrks;vårdmonopol, omsorgsmonopoi och utbildningsmonopol skall vara kvar. Den ekonomiska politikens utformning är enviktig fråga. Men det finns faktiskt sådant som är ännu viktigare. Det handlarom ärlighet, politisk moral, förtroende för politiker - kort sagt att säga sammasak före ett val som man gör efter valet. I mofion har vi gjort enförteckning på tio punkter inom den ekonomiska politiken där socialdemokraternasagt en sak före valet och efter valet föreslår motsatsen. Det har i sammanhangetfaktiskt mindre betydelse om omsvängningen är bra eller dålig i sak -vad som ärallvarligt är socialdemokratins oärliga uppträdande. Det vittnar om förakt förväljarna. Några av exemplen på svek gäller skattepolitiken. tog upp dem i debatten om inkomstskatterna i onsdags.Socialdemokraternas företrädare replikerade att "tjatar om ärlighet". Hon kallade det för bitterhet och surhet.Tycker och också att krav pä ärlighet är tjat,bitterhet, surhet? Jag vill ingalunda förneka att jag skulle ha önskat attvalet gått bättre för , men i motsats till socialdemokratin har vi ifolkpartiet faktiskt förmåga att höja oss över det egna särintresset. Man fårinte göra vad som helst för att behålla makten. Hela poängen med demokratiska val är atf ge väljarnamöjlighet att ta ställning till partiernas förslag. Tror att de tekoarbetare som hört IngvarCarlsson säga att slopade tekorestriktioner skulle innebära att tiotusentalstekoarbetare blev utan jobb, förstod att slopade tekorestriktioner var justvad skulle föreslå? Tror att de pensionärer som hörde IngvarCarlsson säga att han ville sänka skattetrycket och som varnade för attfolkpartiet ville höja skatten för låginkomsttagare, förstod attskattehöjningar för pensionärer var just vad skulle föreslå? Tror att de hyresgäster som hörde IngvarCarlsson kritisera för minskade bostadssubventioner och höjdaboendekostnader, förstod att minskade bostadssubventioner och höjda boendekostnadervar just vad skulle föreslå? Nej, herr talman, den nu aktuella propositionen är ettsvek mot väljarna som får en helt annan politik efter valet än som redovisadesföre valet. Jag vill sluta med att citera en av tidigarestatsministrar. 1 sitt Kariskronatal för nästa exakt ,, sade om sina politiska motståndare: "------ derasuppfattning av löftens helgd och vär äro absolut oförenliga. Ty derasär denna: politiska löften böra icke givas, men ha de givits, böra Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m.m. de vidförefallande behov brytas. Vår är denna: själva det demokratiskt-representativastatsskicket kräver oundgängligen, att politiska löften givas. Och när löftengivits, skola de ock hållas." 3 (): Även jag vill hälsa som ordförande i finansutskottet. Jag är övertygad om att hon genomsin politiska rutin kommer att sköta det jobbet alldeles utmärkt. Den internationella utvecklingen på det ekonomiskaområdet, främst inom , har, konstaterar ett enigt finansutskott,präglats av en hög aktivitet . Man räknar med att inom området somhelhet kommer produktionstillväxten att bli . För i Europaberäknar man att tillväxten blir något lägre. Det är det högsta tillväxttal somnoterats , konstaterar utskottet. Den höga aktiviteten har främst berott pä starkt ökadeinvesteringar i och . Arbetslösheten har minskat i och även iJapan, och pä vissa områden har man t.o.m. börjat tala om en överhettadsituation. 1 den del av som omfattas av liggerarbetslösheten fortfarande på en mycket hög nivå, strax . Det som ärintressant för oss i att konstatera är, att trots den högatillväxttakten inom har lönekostnads- och prisutvecklingen varitrelativt låg. En produktionstillväxt har bidragit till att infiationen iOECD-omrädet ligger på en lägre nivå och det gör den även i andradelar av världen. I Europadelen väntas den bli något högre. Det finns anledning att titta ordentligt på de nordiskagrannländernas ekonomiska utveckling. I såväl som för man sedanen tid en mycket restriktiv politik vars syfte är att komma till rätta med destrukturella problemen och de externa balanserna. 1 har tillväxten i årvarit relativt god. Där har också regeringen vidtagit åtgärder för att dämpapris-och kostnadsutvecklingen. Tillväxten i de nordiska grannländerna verkarför stanna vid per är. Från sida menar vi attdetta kan få konsekvenser även för del, eftersom de nordiskagrannländerna är en viktig avsättningsmarknad för svensk exportindustri. Jagtycker att det är viktigt att poängtera roll, eftersom detalltsomoftast endast talas om andra länder. Sammanfattningsvis är man iutskottet osäker när det gäller den totala bedömningen , och manmenar att det kan ske stora förskjutningar i världsekonomin. Ett av bekymren ärnaturligtvis att obalanserna mellan de stora industriländerna består och attutvecklingsländernas skuldsituation inte har förbättrats. Man kan konstatera att den svenska ekonomiska politikenunder i stort sett har inneburit att prisökningarna i densvenska ekonomin har varit större än prisökningarna i omvärlden. Inflationenhar under de flesta åren varit högre än i våra viktigastekonkurrentländer, vilket är ett misslyckande för regeringens ekonomiska politik.Underskottet i bytesbalansen väntas också, som framgår av beskrivningen, ökaunder . Ett viktigt skäl till vår höga inflation ärstorstädernas överhettning på arbetsmarknaden och bostadsmarknaden. Densocialdemokratiska regionalpolitiken, som är ett resultat av regeringenstredje väg, har Det framgår också av de ERU-rapporter som presenterats under veckan.Där sägs att de orter som har haft problem har fått ännu större problem desenaste åren. Jag tycker att socialdemokraternas egna experter här gerregeringen en ordentlig bakläxa. Även på det fördelningspolitiska området har regeringenlyckats dåligt. Det framgår av den rapport som har lagt fram.Den visar att de svenska hushållen har fått det sämre . Särskilt hårt har ensamstående med barn drabbats. Klyftan mellan hög- och låginkomsttagare har ökat. Detstärker den kritik mot regeringen som länge fört när det gällerfördelningspolitiken. Från sida menar vi att den nuvarandeutvecklingen leder till en dålig beredskap inför kommande internationellakonjunkturdämpningar. Även om en sådan inte står för dörren är det riskabeltatt i så hög grad som regeringen gör bygga den ekonomiska politiken på fortsattoch ständig draghjälp från utlandet. Det är uppenbart att den svenska ekonomin lider av en försvag produktivitetsutveckling. Till stor del beror detta på att regeringenspolitik hämmat ekonomins förnyelseförmåga och styrt utvecklingskraften åt ettfelaktigt håll. En stor del av tillväxten har berott på att man ökatantalet sysselsatta, en utveckling som inte kan väntas fortsätta . Iså fall måste man se till att industrin ges möjligheter att investeraordentligt och att utnyttja den arbetskraft som fortfarande finns i vissaregioner. Regeringens löfte om en sjätte semestervecka är ett löfte för vilketvi ännu inte sett någon finansiering. Enligt regeringens egen prognos väntas tillväxten av BNPavta. Det finns, tror jag, risk för att det innebär en utveckling därtillväxten stagnerar ytterligare. Det finns också risk för att underskottet ibytesbalansen försämras, om situationen på det ekonomiska området förändrasframöver. Inflationen kan stiga, och det finns risk för att arbetslöshetenåterigen ökar . Det kortsiktiga problemet anser jag vara att det råderbrist i balansen mellan utbud och efterfrågan. Produktionsförmågan är för litenför att kunna möta den höga efterfrågan. Rader av företag anmäler att de intekan leverera det som de har beställningar på. Det är anmärkningsvärt attregeringen i sä stor utsträckning låter bli att försöka rätta till dessaobalanser. En viktig orsak till den höga inflationen i ärstorstadsområdenas överhettning på arbets- och bostadsmarknaden, som leder tillatt en alltför stor del av löneökningen tas ut i form av löneglidning.Centerpartiets förslag om att införa investeringsavgifter i de överhettadeområdena skulle utan tvivel vara ett verkningsfullt medel för att svalkaöverhettningen inom byggsektorn. Den ekonomiska politikens mål har varit fullsysselsättning, stabilt penningvärde, hög ekonomisk tillväxt, jämn fördelning,regional balans och balans i utrikesaffärerna. anser att det nuär nödvändigt att dessa mål kompletteras med mål som god miljö ochresurshänsyn. För att vi skall få en långsiktigt god ekonomiskutveckling krävs att även miljömålen beaktas. Det är viktigt att slå fast atten ökad ekonomisk standard Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m.m. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m.m. inteautomatiskt är samma sak som höjd livskvalitet. Ofta kan värdet av enarbetstidsförkortning, bättre arbetsmiljö, trygghet på arbetsmarknaden, orördnatur, värdet att få bo kvar på sin ort vara exempel på hur välfärden kan ökautan att individen får en ekonomisk standardhöjning. Trots det vill jag slå fast att för att vi skall få störremöjligheter till bl.a. bättre miljöpolitik och bättre miljöåtgärder krävs enutveckling av samhällsresurserna. Jag tror att det är nödvändigt att man låter miljöhänsynenfå ett större genomslag i den ekonomiska politiken. Producenter och konsumentermåste få känna de verkliga kostnaderna för produktionen. En sådan inriktninginnebär ju bl.a. ett viktigt inslag i den ekonomiska politiken med syftet attbegränsa eller minska den privata konsumtionen. Det är ju inte de som görvinsterna som betalar notan. Vi får nualla bära kostnaderna i form av minskad skogstillväxt, som pä lång sikt får storakonsekvenser för skogsindustrin, höjdavårdkostnader, vilket leder till ökade krav på sjukvård, produktionsbortfalloch korrosionsskador. Detta är nägra exempel på hur vi får bära kostnaderna för en del av produktionen. Det blir därför nödvändigt, menar vi i , attbelasta denna produktion med miljöavgifter. Först då tror vi att marknadsprisetkommer att spegla den verkliga produktionskostnaden. Här har i finansutskottet, som enda parti, fulltut accepterat tanken på att man kan använda den ekonomiska politiken för attminska samhällets kostnader för miljöföroreningar genom att utsläppen minskar.En sådan inriktning menar vi ger förutsättningar för en varaktig ekonomisktillväxt. Men man kan fråga sig vad skälet är till attsocialdemokraterna och finansministern under en följd av är inte har velat rörasig ur skyttegravarna när det gäller miljömålet. Man frågar sig: Skall mantolka detta som ett bevis för socialdemokraternas verkliga intresse för enaktiv miljöpolitik? När det gäller arbetsmarknadspolitiken, som också berörs iutskottsbetänkandet, föreslär ett inflyttningsbidrag med innebördenatt man betalar ut bidrag för inflyttning till stödområdena.Bergslagskommunerna samt sydöstra . De expansiva områdena inom dessaregioner bör dock undantas. Detta tror vi skulle vara ett sätt att stimuleraarbetskraftsutbudet utan att det skulle medföra ökade regionala obalanser ochökad överhettning i ekonomin. Sambandet mellan skatter, löner och inflation är starkt.Centerpartiet menar att skatte- och inkomstpolitiken måste föras på ett sådantsätt att kompensatoriska spänningar i ekonomin undviks. En differentieradmervärdeskatt med sänkt moms pä obearbetade baslivsmedel vore ett sätt attskapa förutsättningar för samhällsekonomiskt vettiga lösningar. gjorde ju i en debatt här i ganska skarpauttalanden om hur omöjligt det vore med en differentierad moms på livsmedel.Under våren och ändrade han sig och gav tilläggsdirektiv tillutredningen om indirekta skatter. Det tycker vi var bra gjort avfinansministern. I valrörelsen slogs för sänkta matkostnader genomsänkt matmoms. Det gavs också en bild av att socialdemokraterna genom sinatilläggsdirektiv nu hade lagt första grundstenen för att sänka matkostnaderna.Jag vill fråga finansministern: finansministern kvar vid sin positivahandling som ett första steg mot att verka för en sänkt skatt påbasmat? Sparandet har diskuterats ganska mycket de senaste åren.Sparandet är för lågt i - det är vi överens om. Även för de kommandeåren räknar i sin decemberrapport med att sparandet tyvärrfortsätter att vara negativt. Sparkvoten är minus 3,4. För 1989räknar man med minus 2,9. Vi menar att ett införande av exempelvis personligainvesteringskonton vore ett sätt att verksamt bidra till att öka sparandet inomhushällssektorn. Det skulle också kunna dämpa konsumtionsökningen. inriktning i den ekonomiska politiken är därförpå kort sikt följande. Vi måste se till attresurshushållning och miljöförbättrande åtgärder stimuleras. Vi måste se till att de inflationsdrivandekoncentrationsområdena svalkas av. Vi måstese till att hushållssparandet stimuleras. Vi måste se till att skattepolifiken förs med tanke ombättre fördelningspolitisk utjämning än vad som sker. I en av de reservationer somcenterpartiet har tillsammans med de andra icke-socialistiska partierna tar viupp frågan om valutaregleringens avskaffande. Vi tror att valutaregleringensstabiliseringspolitiska värde är negativt. Dessutom tror vi att ett avskaffandeav valutaregleringen skulle kunna leda till en något lägre räntenivå. Vi anseralltså att man borde kunna fatta ett sådant beslut . Vi tar från sida upp en rad andra viktiga frågori våra reservationer. Beträffande arbetsmarknaden har jag pekat pä att detfinns stora balansproblem. Det råder överhettning inom vissa regioner, och detfinns en tendens att betrakta hela landet som en överhettningsregion, vilket ärfel. Om man jämför de direkt arbetslösa och de indirekt arbetslösa, finner manatt det fortfarande finns regioner som uppvisar samma arbetslöshet totalt settsom . Det tycks man glömma bort. När det gäller frågor som berör bostadsutskottet kommerAgne att ta upp krav. Jag vill med detta yrka bifall till reservationerna3,6,8,9,12,13,15,17 och till alla de reservationer i övrigt där centernsledamöter står antecknade. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder,' m.m. 4HANS (vpk): betänkande handlar om vissaekonomiskpolitiska åtgärder. Visst är det en tyngdpunkt på "vissa".Det är mindre av "åtgärder", dvs. om man inte räknar åtgärderna inombyggnadssektorn som 2 protokoll 1988/89:47 Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m.m. vi kommeratt fatta beslut om . De kommer att få stora verkningar. Det är också rättintressant att det är denna del av betänkandet som har förändrats en hel delunder arbetet i . Det är roligt att se att förändringar kan ske efterett tryck från olika håll i samhället. Vill man nå resultat i fordrasaktivitet ute i samhället, och det har det verkligen varit i dessa frågor. Detär positivt att både propositioner och motioner kan leda till vettiga beslut.De åtgärder som gäller byggnadssektorn kommer att beröras mer av . Att propositionen inte är så omfattande medan betänkandethar blivit det beror kanske på att många av oss hade väntat ett mergenomgripande politiskt dokument från regeringen efter valet. När den förstaekonomiskpolitiska propositionen väntas, är vi ju i litet nyfiknaoch funderar på vilken ekonomisk politik som regeringen tänker föra.Visserligen hade vi läst regeringsförklaringen, men vi väntade oss preciseringar.I besvikelsen över att propositionen var ganska tunn väckte många partiermotioner med egna förslag, i syfte att markera vilken politik de egentligenvill föra. Därför har det blivit ett så här tjockt betänkande på grundval av entunn proposition. Socialdemokraterna, och ser denekonomiska politiken på ett likartat sätt. Detta framkommer både i dettabetänkande och i de skattefrågor som vi har behandlat. Enligt dessapartier är lönerna för höga, och marginalskatterna är för höga och bör sänkas.Avregleringen av samhället bör fortsätta, anser de. Regeringen kastar sig överlivsmedels-och tekoområdet stödd av och . Samtligaborgerliga partier vill snabbt rasera valutaregleringarna. Tillsammans villpartierna på det här sättet - tror de - lägga grunden för en avtalsrörelse pålåg nivå. Därmed tror de att de kan klara den svenska industrinskonkurrenskraft. Vinstutvecklingen och dess betydelse för inflationen samttillväxten av spekulationsekonomin och dess betydelse för prisnivån berörs överhuvud taget inte av de borgerliga partierna. När socialdemokraterna i utskottet vill avslä den av vpkframlagda politiken - som alltså har sin utgångspunkt i en rad fakta omfördelningspolitiken - hävdar socialdemokraterna att vi i får leva meden inbyggd fördelningspolitisk konflikt därför att det krävs stora vinster föratt få fram investeringar. Socialdemokraterna säger vidare att en utbyggnad avden offentliga sektorn inte får ske eftersom den skulle ske på bekostnad avindustrisektorn. Båda dessa påståenden är litet märkliga. Jag skall ägna enstund åt att argumentera emot dem innan jag gär in på en del andra förslag somvänsterpartiet kommunisterna anser borde vara högt prioriterade i den ekonomiskapolitiken. För det första borde man inte hur länge som helst nöja sigmed att peka på att det finns en fördelningspolitisk konflikt i de högavinsterna utan att göra något åt det. Vinsternas andel av industrinsförädlingsvärde har ökat, medan lönernas andel minskat.Industrin har presenterat rekordvinster. Ovanpå detta harriksdagsmajoriteten genomdrivit - och tänker tydligen av deframlagda skatteskisserna att döma genomdriva - en inkomstskattepolitik som germest åt de högst avlönade. Jag kan inte se annat än att man faktiskt förvärrar defördelningspolitiska problemen på detta sätt. Trots de senaste årensreallöneökningar har den tredjevägens politik, men också de borgerliga årens fördelningspolitik, medfört atthushållen förlorat en stor del av sin köpkraft. Itidigare debatter har jag använt SCB:s material för att redovisa dettaförhållande och agitera kring detta. har också i dagarnalagt fram en rapport, som visar hur hushållen halkat efter under perioden1978-88. Det är också just som vinstutvecklingen varit säenormt god. framhöll i sitt anförande att det är värst för gruppernaensamstående och lågavlönade med barn. För att förtränga detta faktum har utskottsmajoritetenpåstått att det visst finns fördelningspolitiska spänningar, men att vinsternabehövs. Sä får det vara bra med det. Det rimliga vore i stället att diskuterahur vinsterna skall användas. Finns det eller finns det inte utrymme för bådeinvesteringar och en rättvis fördelningspolitik? Jag anser att det finnsutrymme för bådadera. Med anledning av detta och med anledning av attsocialdemokraternainte heller anser sig kunna bygga ut den offentliga sektornmåste jag ställa några frågor. Har inte kunskapen att vinsterna är oerhört höga inomnäringslivet och förväntas bli så också nått socialdemokratin?Har ni inte uppfattat att börsen hämtat sig med råge efter de tillfälligatveksamheterna , då kursstegringarna tillfälligt bröts, och att detråder glädjefnatt bland börsplacerarna? Vad kan det bero på? Är ni intemedvetna om att den svenska ekonomin, främst banker, försäkringsbolag och andrapenningförvaltare, är penningstinna och att det förmodligen aldrigfunnits sä mycket pengar i banksystemet ? Är ni inte klara över att den hetsjakt efter nya låntagaresom pågår från diverse penningförmedlares och kapitalisters sida är ettresultat av en överlikviditet inom näringsliv och bankväsende? Det handlar ompengar som alltså inte investeras i produktiv verksamhet utan söker andravinstgivande placeringar.