prot · GC0935 · 1988-12-31 00:00:00 — Motiveringen har varit att det inte behövs fler formerför statligt stöd till konsumtionsodling än de som redan finns. Reservanterna vill även atf det skall införas särskildafredningsregler för att begränsa krok- och redskapsfiske i närheten av fiskodlingar. Fiskeristyrel sen har föreslagit berörda länsstyrelser alt med stöd av fiskeriförordningens 6 § meddela föreskrifter om skyddszoner kring fiskod lingar och andra vattenbruksanläggningar. Enligt bör således krokfiske inte få bedrivas närmare än frän anläggning inom de vattenområden där varje svensk medborgare äger räll att fiska med krokredskap. > '- ' ' Fleralänsstyrelser har infört bestämmelser i enlighet medrekommenda- tionen. kan också med stöd av sjötrafikförordningen meddela föreskrifter om begränsningar och förbud all använda ett vattenområde.för trafik med fartyg om sådant behövs för att skydda anläggning för vattenbruk. : Det finns alltså redan möjlighet aft i enskilda fall införa sådana bestämmel ser som reservanterna efterlyser. ' i debatten talade omhandredskapsfiske. Jag vill bara säga att det var en lagändring som infördes för och andra kuststräckor och de . Att ändra tillbaka delta finns det ingen anledning till. Jaguppfattade inlägg här så att han när det gäller kräftförsäljningville tillstyrka det utskottet har skrivit, och inte såsom AndersCastberger påstod tog samma ställning som moderata samlingspar- Jag får nog betrakta det moderata namnet i reservationen som representerandeen enskild opinion. Sedan talade om att regeringen inteskall söla. Jag kan inte riktigt förslå inlägg, eftersom han på dessa områden, ställt sig bakom utskottets skrivning. Jag har lämnat en förklaring och redogörelse för utskottets ställningstagande i förhållande till reservatio nerna. ' Med detta inlägg yrkar jag avslag på samtligareservationer och bifall till jordbruksutskottets hemställan. Under detta anförande överlog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. AnL 173 () replik: Först frågan om torskfisket. i använde mycket allvarsamma ord omtorskfisket i . Det fanns grund för oro. är fisken heltenkelt slut; Vad hände då? Det hände att yttrade sig ochmenade all del behövdes ytterligare studier om torskbeslåndet. Man sade alt detskulle komma någonting innan isen skulle släppa . Jag måstefråga : Vilken tidräkning gäller för egentligen? Nulägger sig isen för . Vi har inte sett röken av några rapporter. Istället utlovas vi helt plötsligt att ett forskningsfartyg skallkomma méd nya uppgifter eller, som det heter, före utgången av innevarande år.Kan vi verkligen lila på sådana löften? Mitt svar är nej. Apropå att söla - jag undrar bara vart frågan omNordsjökommissionen log vägen? Där handlar del om att söla med miljöfrågorna. AnL 174 () replik: När del gäller torskfisket var det mycketintressant att höra . Det blir antagligen förbud mot trålfiske. Det är väldigt bra, även om förbudet kommer litet väl sent för torsken är redan slut. Däremot vill jag inte rikfigt instämma i beskrivning av fiskepolitiken som tillräcklig och bra i största allmänhet. Jag har själv arbetat påfiskeristyrelsen, och min erfarenhet är snarare att det råder knapphet, långsamhet och kraftlöshet. Jag skulle vilja påstå alt svensk fiskepolitik'ligger ibakvattnet. Det karakteriseras av åtgärderna kring laxfisket. Det är som bekanten gammal fråga. Vi vet och har gjort noggranna undersökningar om hurgenspridningen hos laxen snabbt försämrats. Vi har kunnat följa t.ex. hurLjunganlaxen sakta men säkert tynar bort. Vi har goda kunskaper, men det harhänt väldigt litet. Del verkar inle hända någonting heller på ell tag. Däremotnär det gäller förändring av försäljningen av djupfrysta kräftor är det kanskenågonting på gång..Det kan ses som en liten ljuspunkt i mörkret. AnL 175 () replik: sade alt fiskeripolitiken iSverige var tillräckligt bra. Det är många som uttalat sig och sagt aft de interiktigt tycker så. Jag hänvisade till en föredragning för inle så länge sedan,där man helt enkelt påstod all om vi hade fiskeripolitik i skulle vikunna producera Prot.1988/89:35 30.novemberl988 Prot.1988/89:35 väldigt mycket mer fisk. harsåsent somi juni1988 begärt att 30november 1988 få göra förändringar i det författningskomplex som finns påområdet. ~77 tyder på att den också tycker atthär behövs förändringar. När detgäller de fiskerilån som vi har reserverat oss för tycker att det ärbra som det är . vi behöver inget mer. Larssonatf det vore bra om människor åt mer fisk, för det skulle vara nyttigt. Det är välså. Men importerar vi stora mängder fisk. interiktigt summan, men jag tror att det var för mer än tio miljarder som viimporterar fisk. Det finns alltså mycket stora möjligheter för människorsom bor vid kusten eller t.o.m. vid insjöar att utnyttja möjligheten att odlafisk, om det fanns en sfimulans fill det så aft man gjorde det. Det vore alltså bra om svenskarna åle mer fisk, men detvore också bra om de åle mer svensk fisk - det vore en fördel. Vore det inte bra för , , om vi kunde fädet på det sättet? Då behöver vi en stimulans genom dessa lån! Beträffande skyddsåtgärderna är det bra om det som KajLarsson sade är rätt, att frågan är löst och möjligheterna finns. AnL 176 () replik: För vill jag förklara attjag inte uttryckte mig så att det skulle komma ell forskningsfartyg igen fillBottenhavet. Jag sade att , som är forskningsfartyg, hargjort undersökningar i och att materialet frän den undersökningenhäller på atf bearbetas. Det finns också ett material som man har hämtat frånfinska forskare. Om detta skall man lägga fram en rapport. Det kan naturligtvis tyckas beklagligt aft detta inle harkommit tidigare, men det är i alla fall något som kommer - det har jagförsäkrat mig om. talar också om sölandet och omNordsjökommissionen. Men det är väl så, , att den svenskaregeringen inte själv kan bilda en . Man arbetar nu för att fåmed också andra länder, och därför hoppas vi att frågan skall lösa sig. Men detgår infe att bara själv fatta ett beslut. Det pratas om att vi skall försöka få svenskarna att ätamer fisk. Jag tror då att ett viktigt led att titta på är beredningsindusfrin.De fiskberedningslån som finns utnyttjas mycket dåligt . Därför har ocksåriksdagens revisorer föreslagit alt den möjligheten skall plockas bort. Svenskfisknäring måste la initiativ och lösa de här frågorna. När man är ute i handeln och köper t. ex. fisk på burk kanen filé kosta . Jag tror aft del finns myckel att göra för aft åstadkommaförbättringar och få svenskarna att äta mer fisk. Jag tror att dessa möjligheter kommer och att vi inlebehöver oroa oss alltför mycket. sade att min beskrivning av svenskfiskeripolitik inte stämde med hans uppfattning. Del är möjligt, men det är ialla fall min uppfattning atf dessa krisområden finns. Att svenska fiskare hardet besvärligt tror jag vi är överens om, men jag tror säkert också att det kommerlösningar framöver. AnL 177ANDERS CASTBERGER (fp) replik: ger intrycket av att hålla med isak när det gäller den allvarliga frågan om torskfisken i ochÖstersjön. Då kan man faktiskt fråga sig: Varför går då inte socialdemokraternapå Samma linje som vi gör i den aktuella reservationen? Det vore logiskt,föi" det är bra mycket mer än beklagligt aft vi ligger så fel närdet gäller vilket år isen släpper enligt sätt att räkna ochtydligen också med den bakgrund som använde sig av. Det sprider sigdessutom en oro och har spritt sig en oro bland yrkesfiskarna, som i insändarei sina tidningar uttrycker en allvarlig oro för hur utvecklingen kommer att blipå sikt, om det ens finns någon framlid, med tanke på att torsken i princip ärslut; Det är alltså med stort allvar som vi måste behandla denhär frågan. Man får inte behandla den så lättvindigt som jag tycker att KajLarsson gör. Beträffande är det ändå så att miljönspelar en betydande roll för yrkesfiskarnas utkomstmöjligheter, förutom allaandra aspekter som finns. I regeringens proposifion och det betänkande somsocialdemokraterna har ställt sig bakom i del aktuella avsnittet finns en radåtgärder uppräknade; men inte på något ställe tar regeringen tag i den chanssom man fick av att också föra fram den här frågan. Jag insersjälvfallet att del inte handlar om atf bums se fill att det blir en kommission,för det är ju mänga länder som skall bearbetas. Men ännu - efter mer än etthalvår - har regeringen inte ens låtsals om att uppdraget finns. Till slut: gjorde en markering beträffandevilka som egentligen står bakom reservationen om de djupfrysta kräftorna. är trots allt försteman i utskottet, och det är också denkvittrande från , förutom . Vi ser alltså attdet blir en allt större anslutning. Egentligen skulle jag återigen ta upp den dikt som jag förett år sedan tillägnade i , moderat. Men fårväl känna sig träffad även av den dikten, fast i en socialdemokratisk tappning.Konservatismen råder tydligen som mest hos socialdemokraterna just nu; 1988/89:3530 november 1988 AnL 178 () replik: Om vi skall föradiskussionen om torskfisket i vidare vill jag säga fill AndersCastberger: Jag talade om , och jag tror att till almanackan, så att han vet att det är en månad kvar. Då är del välrikfigt atf vänta, så aft vi kan få ett bra beslutsunderlag innan vi fattarbeslut. AnL 179YLVA (): Så är det dä dags för årets debatt om destelbenta och onödiga reglerna för försäljning av djupfrysta kräftor. I minmotion har jag krävt att del gällande förbudet skall tas bort. är det förbudmellan nyårsdagen och andra onsdagen i augusfi. plockar affärsinnehavarna undan kräflpaketenoch far därefter fram dem . Det är alltså åtminstone ett ochett halvt år gamla kräftor som vi får handla . Finns det något vettigtskäl fill detta, frågar man sig. Prot:1988/89:35 utskottet avstyrker min motion medmotiveringen aft förslaget från 30november 1988 , som har synpunkter på förbudet, skall beredasi regeringens 777 kansli. Det är bara det att utskottets talesman sade ungefär sammasak också. citerade sig själv nästan ordagrant; så jagbehöver inte upprepa del. Men del var en sak han glömde. Han fortsatte nämligenså här: "Om det nu kan vara någon tröst så håller jag med om att detta meddagens teknik, frysteknik osv., är ett onödigt och dumt system. Jag kan lugnaYlva med att enligt vad jag har efterhört kommerdetta aft försvinnautan att vi behöver komma med några pekpinnar." Del är tydligt att regeringen inte är intresserad av attla bort regler som t.o.m. av de egna riksdagsledamöterna betraktas som dummaoch onödiga. Del är alldeles uppenbart att det behövs vissa pekpinnar ffånriksdagens sida i det här fallet. ' Detta ärtredje året i följd som vi diskuterar den här frågan. Är det av prestigeskälsom ni inle vill göra något? I utskoiisbetänkandet hänvisas tillfiskeristyrelsens rapport och enklare fiskebestämmelser. Den rapportenhar på framsidan en mycket illusorisk bild av den enskilde, lille medborgarensom går vilse i paragrafernas Sargassohav. Rapporten säger klart ifrån attregler om import och försäljning inte har med fiskets värd och bedrivande altgöra och därför kan avskaffas. Om kunde förulskicka enförändring, så kan ju inle skälen för ett bibehållande av förbudet vara tyngre,. Han ville visserUgen inte lova någonting, men det tycker jag baraunderstryker att det finns skäl alt göra någonfing. Konsumenterna uppfattar med rätta förbudet som fullkomligthuvudlöst. Del märkliga är nämligen att affärernas frysdiskar under mellantidenär fulla av djupfrysta kräftstjärtar - med skal. Vrider man huvudet av kräftanså går den att sälja! Detta är i dubbel bemärkelse huvudlöst. Jag konstaterar med tillfredsställelse att åtminstonehälften av nu ansluter sig till kamp för att la bortonödig byråkrati, liksom all har tänkt rationellt i denna fråga. - Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 4.Samtidigt vill jag fråga vad det är som skall förmå regeringen attta bort förbudet. Det räcker uppenbarligen inle med diskussion iriksdagen och förslag till färre och enklarefiskebestämmelser. Det är nu fakfiskt bara (en månad kvar , somKaj påpekade. Efter nyårsdagen skulle>faktiskten-hel del av oss vilja köpa djupfrysta kräftor. AnL 180 (): , jag tänker inte vika undan.Jag slår fast vid vad jag sade . Däremot nämnde jag ingen tid. Jagtrodde dock att man fram till skulle ha klarat av dennafråga. Fiskeristyrelsenhar nu lagt fram ett förslag om ändringar när del gäller kräftfisket.Delta håller på all beredas i . Jag vill därför inte stå häroch lova någonting igen, utan jag vill se vad den här beredningen 142 Min egen uppfattning är emellertid- jag vet alt del är fler som delar den - precis somYlva att detta är en gammalmodig byråkrati som måste tas bort. Omdet är någon tröst för , vill jag gärna medge detta fråntalarstolen. AnL 181 (): jag sade i mitt inledningsanförandetycker jag också att förbudstiden närdet gäller djupfrysta kräftor är onödigtlång. Det är myckel svårt att finna någon saklig grund fill detta, som någonsade var tillkommet före djupfrysningsleknikens uppfinnande.. Det är dock avbiologiska skäl sakligt motiverat att ha ett kortare avsaluförbud. Under entidsperiod när vi håller på att bygga upp vårt svenska kräftbestånd och närhummerbeståndet är i fara, är det således motiverat att skydda beståndet genomatt ha ett kortare avsaluförbud. Denna fråga håller som nämnts pä att beredas inom såvälfiskeristyrelsen som . Vi får se vad som kan komma ut av det. Jag tror att vi måste vara inställda på att det kommer att ske ändringar. . ; i Vi skalldock ha klart för oss att vi nu riskerat att ta bort en för svenska folketviktig tradition och ett viktigt premiärdatum, nämligen datumet förkräftpremiären. Det är kanske det allra heligaste av de premiärdatum som vi harkvar. Vi har t.ex. tagit bort traditionen med aft äta semlor under en viss tid.Det gör vi nu . Vi äter gås , och vi äter julbordi november. Det är många som har åsikter om detta. Jag tror atf vi kommer attfå en oerhört stark reaktion om vi också tar bort den svenska kräftpremiären.Det är nämligen vad som håller på all ske . AnL 182 (): Del är utmärkt atf ansluter sigtill min uppfattning om att förbudet borde fas bort . Han kanytterligare understryka detta genom att markera sin ståndpunkt vid voteringen . synpunkter är på väg att bli en parallelltill i knäbyxor från . Han hade också sådanatraditioner. Jag tycker ändock att vi kan vara utan sådana traditioner som manmåste upprätthålla med ett förbud. Min motion kräver jnte alls aft man skall avskaffakräftpremiären i augusfi. Det enda den kräver är att viskall få valfrihet att kunnaiköpa,djupfrysta importerade kräftor.även underresten av året. Aft det skulle vara.något hot mot odlingen av signalkräftor, ärbara dumheter. Dét handlar om'importera-de turkiska kräftor, som på tydligtsätt skiljer sig från de hemmaodlade. Det enda mofionen kräver är valfrihet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fatfas vid nästa arbetsplenum.) Prot;1988/89:35 jordbruksutskottetsbetänkande /89:JoU3 om trädgårdsnäringen. AnL 183 (): Vi har tidigare diskuterat fisk och kommitöverens om aft det är någonting nyttigt som vi behöver äta mer av. Det är sammasak när det gäller trädgårdsprodukter. Det behöver vi också äta mera av. Det finns naturligtvis begränsningar för hur mycket vi kanäta. Del fär därför ske i lagom proportioner. Vi äter fakfiskt frukt ochgrönsaker för i . En mycket litendel av detta är sådant som vi producerar hemma i våra trädgårdar. En delproduceras av svenska odlare, och vi importerar en ganska stor del. De svenska trädgårdsodlarna har haft bekymmer . Det har gjorts en irädgårdsnäringsutredning, som kom med ettförslag 1982. Det var meningen att det skulle bli någonfing av det, men så blevaldrig fallet. Utredningen har väl legat i någon byrålåda . Man kan naturligtvis inte plocka fram utredningen i dagoch säga att nu skall vi genomföra del som utredningen kom fram till. Därförhar vi från sida såväl som krävt att man skall se överdetta område och komma med nya förslag och göra nödvändiga ändringar i förslagen.Något måste nu göras. Socialdemokraterna hävdar atf devalveringen 1982 löstealla problem. Del var emellertid infe så. De fördelar som devalveringenmedförde för trädgårdsnäringen och andra näringar är uppätna vid det här laget,och man kan inte längre falla tillbaka på dem. Trädgårdsnäringen har mött den här situationen genom attbli effektivare, och på det sättet har den klarat sig. Bekymren hopar sigemellertid, och del är viktigt att vi gör någonting . Som jag redan sagt är en mycket stor del av våra livsmedelimporterade. Vi har restriktioner när det gäller del sätt på vilket vi skallodla svenska produkter. Vi förbjuder vissa preparat mot skadeinsekter ochpreparat som man använder för att förbättra kvaliteten på produkterna. Dettamed kvalitet är ett vidlyftigt begrepp. Till synes får ju produkterna en bättrekvalitet, om man använder kemiska preparat, men vi vet ju inte om kvaUtetenverkligen är bättre. Om målsättningen är att minska utnyttjandet av kemiskapreparat, så är ju kvaUteten bättre om man inte använt sådana preparat. Vi i har ganska länge krävt att man skall ställasamma krav på de produkter vi importerar som på de produkter vi producerar härhemma i . Jag tycker att det är ett rimligt krav. Om man går ut ochfrågar vem som helst bland konsumenterna vad han eller hon tycker, så får mansvaret alt detta är någonting som man anser vara rikligt och rätt. Man kännersig med skäl lurad, om man köper produkter som ser bra ut men som i själva verketär behandlade på ett helt annat sätt än de svenska produkterna. pratade jag med en person som hade varit inne ien affär för att köpa tomater. Tomaterna låg i en låda, på vilken det stodangivet "Svenska tomater". Personen i fråga tyckte atf det verkadekonstigt, så hon frågade expediten om det verkligen var svenska tomater.Expediten svarade att det var det. Den här kunden gav sig emellerfid infe utanfick tag på föreståndaren och frågade honom. Då fick hon beskedel att desvenska tomaierna:hadetagitslut och-alt imanhadélippat i andra tomater i den här lådan.Det är juinte någotbra sättatt hantera sädana här produkter. Vi talar ofta om att vi vill ha märkningav produkter, men om man gör pä del här sättet ärju märkningen inte tillnågönnytta. Mån kan inte märka varje tomat;- men man hade märkt lådan och användeden på fel sätt. : . . r. : > Del finns alltså ett klart intresse hos människorna att vetaatt de köpier produkter som är odlade i och under andra förhållanden än vad importerade produkter är. Man säger då :all righl. vi skäll', hä hårda bestämmelser, öch vi skallställa samma krav på importerade produkter söm på svenska, och vi skall.ta prov vid gränseri. Men det ärbara det.att manmed dessa proverinte kan mäta allting;;Myckéf av.det som används går;inte att registrera. Om man bestrålat,äpplena; päronen; salladen eller tomaterria, kan vi inte se det när produkterna förs in i . .! Jag hörde en liten historia i radio .' Enreporter berättade aft han hade ett par äpplen, köpta vid .olika:;tillfällen;hemma i sin sommarstuga. Han kom ditfram på höstkanten; Defvåäpplenalågkvär.Det ena äpplet var precis lika fint trots att det hade legat däri frernånader; Det andra äpplet hade skrumpnat och såg inte särskilt fagert ut. Detär inte svårt aft föresfälla sig hur dessa två äpplen hade behandlats. Det somvar precis lika fint var naturligtvis behandlat på någotsätt; förmodligen var det bestrålat; Det var i och för sig konstigt att äpplenavar så olika, men ännu konstigare var alt det skrumpna äpplet hade mössenbörjat äta av. Men det äpple som fortfarande var lika fint hade mössen inte ensrört. Det visar att mössen inte var så tokiga. De begrep alt de inte skulle ätaav det fina äpplet. Detta var bara en liten historia i sammanhanget för aftillustrera det hela. Det är rimligt infe bara från konsumentsynpunkt utan ocksåfrån producentsynpunkt att vi ställer samma krav på inhemska och på importeradeprodukter, effersom vi rimligtvis skall behandla den svenske producenten påsamma sätt som man behandlar producenten på andra sidan gränsen. får vi välen debatt om detta också, eftersom vi då skall behandlaskatteutskotlels betänkande om sättet att hantera äpplen och päron. om viskall ha införselavgift, tullar eller förbud mot import . Dessafrågor har vi tagit upp i reservation 4. I en annan reservation har vi tagit upp behovet av attskydda producenterna, effersom väderleksförhållandena inte alltid är sådanaaft de når bra resultat utan helt enkelt kan få sin skörd förstörd. När detgäller trädgårdsnäringen finns det över huvud taget inte något fungerandeskördeskadeskydd. Det vore rimligt att man arbetade fram ett sådant. När man,som vi har föreslagit, ser över frädgårdsnäringspolitiken, så är det rimligtatt man också försöker nå ett resultat på det här området, så all del i varjefall finns ett katastrofskydd för trädgårdsodlarna i vårt land. Som jag sade har vi en vilja att använda så litetsom möjligt av kemikalier och andra främmande ämnen i odlingen. Vi har enavgift på handelsgödsel och bekämpningsmedel. Även trädgårdsnäringen drabbas avdetta. Vi har i en reservation försökt tala om att dessa pengar rimligen bör gåtillbaka till trädgårdsnäringen för atf användas till aft förbättra miljön. Dethar inte utskottsmajoriteten ansett vara rimligt, men vi reservanter tycker att Prot:1988/89:35 : 10 protokoU 1988/89:35 Pröt:1988/89:35-; 1-988 detär etthelt riktigt krav att så skall ske. Det är sett ur alla synvinklar riktigt att arbeta med dessa frågor. Det är dessutom så att som' avgifterna infördes beslutade att pengarna skulle gå fillbaka till jordbruket och i det här fallet till trädgårdsnäringen för just miljöförbättrandeåtgärder. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till våra reservafioner 1, 3, 5 och 6. ' AnL 184INGVAR (): I jordbruksutskottets betänkande 1988/89:3behandlas ett antal motioner, väckta under allmänna motionstiden , omolika frågor inom trädgårdsnäringen. Motionerna gäller själva trädgårdsnäringspolitiken,importen av trädgårdsprodukter, skördeskadeskydd samt alternativ odling. Jag skall, herr talman, något kommentera utskottetsskrivning och vissa av de till betänkandet fogade reservationerna. Utskottet anser nu liksom altträdgårdsnäringen hävdar sig ganska väli den internationella konkurrensen.Gränsskyddet anses ganska väl avvägt. Dock saknas en jämförelse med skyddsnivåni olika länder inom OECD-områdel. Därför är tyvärr ganska litet känt om denrelativa skyddsnivån och därmed om den verkliga konkurrenskraften på området.Det är glädjande att utskottet i sin skrivning klart betonar den jjositivabetydelsen för den svenska livsmedelsförsörjningen och beredskapstrygghe-lensom en inhemsk trädgårdsproduktiori utgör. Den svenska trädgårdsproduktionen måste enligt våruppfattning utgöra hörnstenen i vår konsiimtiom av grönsaker, frukt och bär.Endast genom en omfattande egen produktion av högvärdiga produkter skapar vi entrygghet i denna del av vår livsmedelsförsörjning såväli fredslid som undereventuell avspärrning. En allsidig, näringsrik och fiberrik kost är nödvändiginte enbart i fredstid utan i minst lika hög grad i beredskapssituationer. Vianser det därför motiverat att entydigt och starkt framhållerbetydelsen av en svensk trädgårdsproduktion också av beredskapsskäl. En svensk trädgårdsproduktion utgör också en garanti förhögsta möjliga livsmedelssäkerhet för konsumenten. Vi vet att tillföljd av sitt klimatiska läge men också till följd av en restriktivkemikalielagsiiftning har en väsentligt lägre användning av bekämpningsmedel iproduktionen än de flesta andra länder med vilka vi har ett handelsutbyte.Utvecklingen i detta avseende har varit pressande för den svenskaträdgårdsodlingen och utgör alltjämt en väsentlig orsak till svårigheterna förde svenska odlarna att prismässigt kunna konkurrera med importen.