prot · GC0960 · 1988-12-31 00:00:00 — Då , somframställt fräga 408, anmält att hon var förhindrad att närvara vidsammanträdet, medgav tredje vice talmannen att i stället fickdelta i överläggningen. 154 (): Jag ber att få tacka utrikesministern för svaret pä min fräga. När supermakten med president ord försöktebomba dåvarande tillbaka till stenåldern drog en väldig våg avindignation över världen. När den andra supermakten tillgriper sammaskändliga krigföring mot civilbefolkningen i det utarmade och krigströttaAfghanistan hörs endast spridda och ibland knappt hörbara rop till protester. Och ändå är det samma stormaktsarrogans och ständigakränkningar av folkrätten vi nu fär uppleva. har den ryskaelefantens fot förtrampat och förtryckt folk. Den 15 februariskall den siste Sovjetsoldaten enligt ett internationellt avtal ha lämnatAfghanistan. Återtåget torde tillhöra de mera blodsbesudlade ivärldshistorien. Under sista januariveckan avlossade Sovjetarmén 18 s.k.Scude B-missiler mot folkrika samhällen i . Och kränkningarna avAfghanistans folk fortsätter. genomförde sovjetiska trupper enmassaker av 70 civila i två bussar i Salangleden. Och som komplement tillterrorbombningar och beskjutning med missiler riktas nu artilleripjäser av typBM 27 -en sorts Stalinorgel - mot befolkningstäta områden i Panjshirdalen.Förödelsen uppges vara enorm. Enbart åstadkommer kratrar ineden diameter av och ett djup av . Den sovjetiska terrorn mot civilbefolkningen i nu nått en sådan omfattning och intensitet att ledaren för en av de störstamotständsor-ganisationerna vänt sig till FN:s generalsekreterare meden vädjan om ingripande frän dennes sida. Även om av allt attdöma verkligen kommer att lämna inom föreskriven tid kan intehänsynslösa övergrepp av det slag vi nu upplever ursäktas. Vi måste reagera medkraft i olika internationella fora och direkt till . 155HÄDAR (): har fört en blodig kampi till stöd för en av folket hatad kommunistisk marionettregering.Trots att i den kampen miljontals afghaner dödats och lemlästats och landetförötts, har afghanerna vägrat att låta sig förtryckas. Deras okuvligamotståndsvilja är orsaken till att de sovjetiska trupperna nu äntligen är päväg ut ur . för de sovjetiska trupperna, den s.k.Salangleden, har inte spärrats av den afghanskamotståndsrörelsen. Man vill inte försvåra den sovjetiska reträtten. svar har varit ett omfattande bombardemang avprovinserna och inte minst av . Enligtvälunderrättade källor avfyrades mellan den 25 och , dvs. iförra veckan, 18 sovjetiska Scude B-missiler mot , 7 mot stadenKhanj, 4 mot Basarak och 4 mot Rohka. Dessa missiler - moderna versioner av denfrån Londonblitzen kända V2:an - är och väger . Det rör sigalltså om synnerligen vidriga förstörelsevapen. Angreppen mot bl.a. saknar militär betydelseför att säkra de sovjetiska soldaternas reträtt. Missilanfallen speglar istället en krampaktig hämndvilja, ett meningslöst mördande av civila ochhemvändande flyktingar. 1 brutalitet kan det jämföras med de amerikanskajulbombningarna av . Då protesterade , så det hördes. Jämför dettamed nu! Förlåt mig, herr utrikesminister, den diplomatiskaandeviskningen i svaret ekade tomt, var knappt hörbar! Om försvarsministerns förtroende för marinchefen 156 (): I frånvaro ber jag att fåtacka utrikesministern för svaret. Det enda som står där är attutrikesministern delar en annans oro över vad som sker i . På någotsätt känner jag det som svensk medborgare konstigt att vi bara skall visa oro,inte kraftfullt ta avstånd från vad som sker i ett land som i princip harblivit nästan utplånat av kriget som pågått sä . är det ställe dit människor återvänder föratt påbörja återuppbyggnaden, och det är dit flyktingar tar sig. På grund avatt har den strängaste vintern har de ingen möjlighetatt ta sig upp till bergen när bombningarna sätter in. Man förstör möjligheternaför dem att återvända. Bombningarna sker fem å sex dagsmarscher frånreträttvägen. Det kräver någonting annat än en visad oro från . Vi måstereagera starkt, men vi måste också kunna t.ex. kräva att betalarskadestånd. är det bara in natura till staden som man över huvudtaget är skyldig att göra någonting, trots att det övriga landet ärfullständigt förstört. Sedan kommer naturligtvis biståndsengagemanget som enannan del i det här, men som riksdagsledamot och som svensk medborgare måstejag säga att svenska staten måste agera kraftigare. Finns det inget annat änoro, utrikesministern? Överläggningen var härmed avslutad. 20§ Svar på fråga 1988/89:400 om försvarsministerns förtroende för marinchefen Regeringen grundar sitt utrikespolitiskaagerande i ubåtsfrä-gan på det underlag som ÖB presenterar för regeringen. Idetta underlag finns inga bevis som kan ligga till grund för ennationalitetsbestämning. Rapporterna till regeringen utgör helaförsvarsledningens bedömning, dvs. Om överlämnande av ubåtskränkningarna till internationellskiljedom ävenmarinchefen står bakom dem. Därför har jag förtroende för marinchefen. Däremot var marinchefens hypotetiska resonemang onödigtoch för inte frågan framåt. 158 PER (): Jag tackar för svaret. Om försvarsministernvore en vanlig diplomat, borde väl marinchefen nu kunna betrakta sig somavsatt, pä grund av den sista meningen. Däremot är jag inte helt säker pä attförsvarsministern talar som en diplomat. Därför vill jag komplettera något. Det är ganska uppenbart att regeringen har blivitförsiktigare när det gäller att peka ut, utan bevis, någon skyldig tillubåtskränkningar eller andra företeelser under vattnet. I det läget stigeralltså marinchefen fram. Vad han gör är givetvis inte att föra någrahypotetiska resonemang, utan han gör, som vi alla kunde höra, ett kategorisktpåstående - det kan inte karakteriseras som någonting annat. Varför gör han det? Ja; han kanske har några uppgifter somingen annan har, men det finns också klara tecken på att här pågår en kamp omresurserna mellan de olika försvarsgrenarna. Man tror sig ibland försatt tillandra sidan , där sådant lär pågå med ganska häftiga metoder. Han villdra till sig uppmärksamheten i ett läge när riågon annan militär potentat harpratat om att det är egentligen luftrummet som är det viktiga. Då skallmarinchefen påminna om vattenrummet. Det kan inte uppfattas som någonting annat än attmarinchefen missbrukar sin ställning och på bekostnad av regeringens politikoch förtroendet för den svenska utrikespolitiken gör ett utspel i en pågåendekamp mellan olika grenar av militären för att fästa uppmärksamheten på marinen,när man före dagens i och för sig tragiska olycka, talade ett tag mer omflygel. Jag väljer att tolka försvarsministerns besked här, trotsallt, som ett diplomatiskt uttryck för,att marinchefen har överträtt sinabefogenheter. Överläggningen var härmed avslutad;:-. 21§ Svar på fråga 1988/89:410 om överlämnande av ubåtskränkningarna tillinternationell skiljedom Per har frågat mig om jag motbakgrund av marinchefens uttalande är beredd att utpeka visst land somansvarigt för gränskränkningarna och om jag är beredd överlämna frågan tillinternationell skiljedom om oklarhet föreligger om ubåtskränkningarna. Som jag redan framhållit finns det inte underlag för attutpeka någon särskild nation som kränkande part. Om sä hade varit fallet kanPer vara övertygad om att regeringen reagerat skarpt! Jag anser att ärenden av det här slaget inte alls lämparsig för skiljedom. För skiljedomsförfarande krävs dessutom två parter.Förutsättningar för skiljedom saknas alltså. 160 PER (): Lät mig först för undvikande av missförståndslå fast att jag givetvis inte ställde denna och föregående fråga därför attjag känner mig säker på att inga ubåtskränkningar förekommer. Jag vet ingentingom detta och kan tänka mig ungefär vad som helst om supermakter. Jag ställerfrågorna, och framför allt den här, för att de handlar om den internationellarätten och det internationella umgänget. har tidigare pekat ut en skyldig-nation,, och denna nation har nekat. När den första ubåtskommissionenlade fram sin rapport om Hårsfjärden-incidenten krävde en ny ochobjektiv undersökning. Dä reagerade positivt och föreslog t.o.m.en internationell expertkommission med medverkan, detta enligtDagens Nyheter . Men ÖB avvisade detta, och har idénförsvunnit; Jag tycker det var en alldeles utmärkt idé , att man i ett läge där tvä länder tvistar, det ena landet beskyller detandra landet för någonting, att man då antingen tillsätter en gemensamkommission eller överlämnar ärendet för internationell skiljedom. För dettafinns ju en speciell instans. säger försvarsministern,- i och för sig med rätta, attSverige nu pä senare tid inte har utpekat någon, och att man därför inte kan dra någon inför skiljedom . Jag anser i och för sig att det vore skäl att dra detidigare affärerna inför skiljedom. De dyker ständigt upp, och Sovjetunionennekar. Men det kan ocksä tänkas, mot bakgrund av den debatt vihade alldeles och väntad ny rapport om dessa ubåtskränkningar, att detkommer nya lägen då någon högre instans än marinchefen tycker det är värt attpeka ut någon. Därför vill jag formulera frågan så här: Om det någon gångi framtiden finns två parter, om utpekar ett land som nekar, ärförsvarsministern då beredd att överlämna frågan till någon form avinternationellt skiljedomsförfarande? Om åtgärder för att motverka befolkningsminskningen iVästernorrlands län Överläggningen var härmed avslutad. 22§ Svar på fråga 1988/89:396 om åtgärder för att motverka befolkningsminskningeni har frågat statsministern omregeringens avsikter vad gäller . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara pä frågan. hänvisar till en av honom tidigare ställdfråga, som jag besvarade . I den debatten förtydligadejag regeringens ambitioner. De är, som jag sade dä, att samlat analysera ochdiskutera olika framförda förslag fill utvecklingsinsatser. Prot.1988/89:60 träffade jag företrädare för länet. 2 februari1989 uppvaktades regeringen av företrädare för de Om åtgärder för att motverka befolkningsminskningen i socialdemokratiskapartidistrikten i länet. Ett samlat åtgärdsförslag presenterades då. På mitt uppdrag bearbetas nu detta förslag tillsammans medannat underlag från länet av en arbetsgrupp med tjänstemän frän arbetsmarknadsdepartementetoch övriga berörda departement. , fredag, träffar jag landshövdingen ochföreträdare för berörda länsmyndigheter i . Då kommer vi bl.a.att diskutera olika förslag till åtgärder. Regeringenkommer att pröva alla goda förslag för länets utveckling. 162 (): Först ett tack till arbetsmarknadsministernför svaret på den fråga jag ställt till statsministern. Frågan gäller vilkaavsikter regeringen har då det gäller , som drabbats av störrebefolkningsminskning än något annat län. Den minskningen har fortsatt ävenunder 1988. 1 svarade arbetsmarknadsministern bädeSigge Godin och mig här i kammaren att några särskilda insatser för Västernorrlandslän inte var motiverade och att man inte hade för avsikt att föreslå någrasärskilda åtgärder. Det var ett synnerligen anmärkningsvärt svar, och dennaregeringens ståndpunkt att ingenting särskilt skulle göras, att vi inte, liksomandra krisorter, skulle behöva ett särskilt paket eller så, bekräftades ibudgetpropositionen där det knappast finns några nya förslag till satsningar iVästernorrland. Jag ställde frågan sedan jag i den socialdemokratiskapressen kunnat läsa att regeringen med statsministern i spetsen den 27 januarilovat en socialdemokratisk delegation från länet att regeringen nu verkligenskulle ta sig an länets situation och bl.a. tillsätta en särskild delegation iregeringskansliet. En sådan delegation begärdes av ,och jag tog upp frågan i 1986. Då blev det nej. Svaret till socialdemokraterna var alltså tvärtemot detofficiella svar som arbetsmarknadsministern hade läst upp ifrån denna talarstolen och en halv -månad tidigare. Man undrar om man måste vara socialdemokrat föratt regeringen skall lyssna pä en företrädare för . Förslag till åtgärder har inte saknats. I varjelänsrapport har en enhällig länsstyrelse framhållit länets speciella, storaproblem med avfolkning och annat och föreslagit en rad åtgärder, men regeringenhar inte lyssnat. Likaså har socialdemokrater och kommunister här i kammarenavslagit motioner om lokaliseringar till länet. Jag frågar: Kommer ett Västernorrlandspaket att läggasfram för , så att kan få en positiv utveckling? 163 Arbetsmarknadsminister : Herr talman! säger att förslag ständigt framförts i olika länsrapporter, men att dessa inte föranlett några åtgärder. 118 Detta är ju helt fel, MartinOlsson. Det har fortlöpande under de gångna sex, sju åren i olikatyper av projekt och förslag getts stöd till . Dettaär dock inte tillräckligt, och vi kommer att titta närmare på . Låtmig ta upp bara några punkter som resulterat i insatser . Ordentligainsatser för och har gjorts när det gäller tjänstesektornmed anledning av utflyttning från . Senasti dag har regeringen beslutat om insatser för arbetsmarknadsutbildningscentreti och arbetsmarknadsutbildningen i . Det senare innebär enutbyggnad av serviceutbildningen. Dettaär bara några av de många, välbehövliga insatser som gjorts för . Nutittar vi på både förslag och det förslag som detsocialdemokratiska partidistriktet lämnat till åtgärdsprogram. De sammanfallertill mycket stora delar. Men vi fittar naturiigtvis också på andra förslag, somkommit fram från företrädare för andra delar av länet, industri, näringsliv,offentlig sektor. Allt detta skall värderas och analyseras och bilda underlagför förslag till beslut. Anf.164 (): Jag är självfallet glad över att regeringen har vaknat i det här falletoch jag tycker att det är värdefullt att arbetsmarknadsministern här iriksdagen får tala. om regeringens avsikter. De är nu nämligen helt annoriundaän de var . När jag frågade om regeringen avsågatt lägga fram förslag om särskilda åtgärder inom , svaradestatsrådet att hon inte har för avsikt att föreslå regeringen att vidta någrasärskilda åtgärder. hade statsrådet sagt att situationen iVästernorrland inte motiverade några särskilda åtgärder. Jag är mycket glad omdet är så att regeringens partivänner ifrån länet har lyckats få regeringen attinse att det behöver göras någonting. Dethar visserligen förekommit regionalpolitiska insatser i , men dehar varit helt otillräckliga eftersom harförlorat i de närmaste 8 000 människor. Det är litet sent att nu börja kommamed särskilda åtgärder. Det borde ha gjorts för länge sedan. Överläggningenvar härmed avslutad. 23§ Allmänpolitisk debatt (forts, frän s. 84) Kammaren övergicktill att debattera flyktingpolitiken. 165 (): I en frågedebatt sade dåvarande invandrarministern attSverige har en bra flykting- och invandrarpolitik. Jag höll med honom om detta.Jag vill gärna säga att jag tycker att det ligger ett stort värde i att depolitiska partierna i riksdag i mycket stor samstämmighet har utformatlandets flykting- och invandrarpolitik. Vi är överens om huvuddragen, även omvi kan strida om vissa delar av flykting- och invandrarpolitiken. Det är mycketviktigt med denna samstämmighet, inte minst med tanke på de främlingsfientligaoch rent av rasistiska tendenser som ibland kommer till uttryck i vårtsamhälle. Jag vill , herr talman, mycket kortfattat redogöra förhuvuddragen i den moderata flykting- och invandrarpolitiken. är ju endel av världen, och vi vet hur det ser ut runt omkring oss. Det finns 15miljoner flyktingar. Många av dem lever i flyktingläger i olika delar avvärlden. Vi blev väl litet till mans mycket skakade , ,när vi i tidningen kunde läsa ett reportage av förreinvandrarministern ifrån hans resa i . Han berättade i ord och bild omatt vietnamesiska familjer med ända upp till sex barn bor i hönsburar likastora som en svensk dubbelsäng. Burarna är staplade i lager på varandra. Mankan inte annat än att röras och bli engagerad när man ser sådana reportage. Vi vet att mänga människor i världen lever under förtryckoch förföljelse. Det är dä självklart att ett land som skall ställa uppoch ge människor en . Det viktigaste är naturligtvis att vi genom olikainternationella överenskommelser och i samarbete med FN:s flyktingkommissariekan verka på det internationella planet för en så enhetlig tillämpning avGenévekon-ventionen som möjligt. Vi mäste öppna våra gränser för dem som klappar pä vårdörr eftersom de lever under krig eller blir utsatta för förföljelse pä grundav ras, hudfärg, religion eller annat. ställer vi oss frågan vem somskall räknas som politisk flykting. Vi har tidigare förfäkta,t och gör så ävennu, ätt vi borde avsskaffa 6 § och i stället ha nuvarande 3 § som vår egentligaflyktingparagraf. i vår kommer vi att få ta ställning till en helt nyutlänningslagstiftning. Jag skall därför inte gå närmare in på den debatten. Som värt partis uppfattning vill jag i aUa fall framföraatt vi anser att man skall göra en mix av 3 § och 6 §, så att vi finge en humanoch generös flyktingpolitik, dock med en striktare utformning än . Viifrågasätter också om vi inte skulle öka flyktingkvoten med tanke på alla dessamiljoner människor som får vänta i flyktingläger. Vi skall vara generösa, men vi skall också ställa vissakrav. Vi har tidigare framfört och gör det också i årets kommittémotion att vibör kunna ställa nägra krav på att flyktingarna har någon form avidentitetshandling eller nägot resedokument med sig så att de inte som i dagkastar alla handlingar. Det är naturligtvis en besvärlig fräga eftersom detligger i flyktingskapets natur att det kan vara svårt att få fram några papper.Förre invandrarministern har dock sagt att man kommer attföreslå åtgärder av olika slag som har till syfte att man skall kunna ställalitet krav, så att vi vet vilka flyktingar som kommer in i landet. Det är mycket viktigt att flyktingarna snabbt kommer ut ikommunerna. Vi tycker därför, i likhet med generaldirektören för invandrarverket,att det vore bra att när det råder bostadsbrist kanske ordnagenomgångsbostäder sä att flyktingarna i varje fall kommer ut och får del avsamhörigheten i samhället. Vi vill undvika särbehandling så långt som möjligt,eftersom vi tror att om flyktingar får gä före i köer och om de särbehandlas säskulle det innebära en ökad främlingsfientlighet. har vi varit pådrivande när det gällerflyktingars möjlighet att fä arbete. Det är vi fortfarande. Vi tycker attregeringen har varit alldeles för långsam närdet gäller att vidta åtgärder föratt verkligen bereda duktiga människor arbete. Ända har UHÄhaft frågan om den s.k. ekvivaleringen av utbildning pä sitt bord. Det har dockinte hänt särskilt mycket. Nägot händer , och vi är glada för det. Det måsteemellertid hända mycket mera. Vi tycker också från vårt parti att fills man harlöst frågan med de långa väntetiderna skulle man kunna ge temporäraarbetstillstånd. Vi vill naturligtvis också ta till vara det finaengagemang som organisationer av olika slag har pä detta området. Regeringenborde diskutera ännu mer hur man skall kunna öka organisationernas hjälp ochengagemang pä det här området. Detta var alltså i korta drag den moderata politiken. Jagvill också lägga till att det är min förhoppning att den nytillträddeinvandrarministern skall lyckas väl med sitt arbete. Hon är tyvärr inte ikammaren just , men jag får väl i hennes frånvaro önska henne lycka till meddet svåra arbetet. 166KENT (): Vad är en flykfing för någonting? Jo, enflykting är ett levande bevis på att en statsmakt någonstans i världen harmisslyckats med att verkställa FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna. Misslyckandetkan gälla förmågan att skapa: - frihet fränvåld, sadism, tortyr, osv. Varje flykting är som jag sade ett levande bevis påatt någonting är skevt i hans, eller hennes, fosterland. Mendet innebär också,att de kamrater som inte finns kvar i ursprungslandet - och inte hellerär på flykt - är de döda bevisen för samma otäcka missförhållande. Därför ärjag tacksam för varje flykting som kan ta sig hit. Det är emellertid också enkomplimang för namn ute i världen, när dessa människor söker sig tilljust vårt land. Varför gör de det? Jo, vi har haft bramarknadsförare för AB , såsom , , , , , m.fl. Dessa människor har byggt uppen image av en välmående, human rättsstat, som är i det närmaste unik ivärlden. Tänk vilken ohygglig chock det måste vara för dessa människor attupptäcka att all denna reklam om det paradisiska är minst lika falsktsom all annan reklam. Det finns lika mycket onödiga tillsatsämnen, färgmedeloch spår av gifter i den svenska nationalstatens flyktingpolitik av , somdet finns i vilken okontrollerad importsylt som helst. Dagens svenska modell av flykting- och invandrarpolitikhar i oändligt många fall varit en ren katapultpolitik. I varje fall gällerdetta för vissa kategorier av flyktingar- främst då de sydamerikanska! Ty är viinte vänliga mot dessa människors fosterländer, sä riskerar vi ju att denpågående utvecklingen av våra handelsförbindelser stagnerar, eller byts inedåtgående trend.Eftersom all ekonomisk stagnation är en styggelse i tillväxtekonomins buskage,sä kan ju detta kanske leda till en urholkning av tilltron till vårt politiskasystem, till börsfall och andra otäckheter. Därför kan den förre Consafechefen både fällautrontingshotade pumor och fortsätta att importera massaved från förvidare befordran till Billerud, m.fl. - utan att uppleva störningar iaffärsförbindelserna, tack vare vär katapultpolitik. Det måste väl vara dettasom kallas för bilaterala avtal. En annan otäck historia under uppsegling är returnerandetav de iranska barn som föräldrarna skickat ut ur landet, detta för att barneninte skulle bli uttagna till minfälten, där de skulle finna och spränga minornamed hjälp av sina kroppar. Kriget mellan och är visserligen slut, men denreligiösa kampen -mellan gammaldags intolerans och grymhet och moderna tidersdemokratiska livssyn - har knappt börjat . Dessa barn kommer säkert att räknas som desertörer, somsmitit från ett heligt krig. Eftersom synen på människoliv i dessa länder -oavsett de inblandades ålder - är så väsensskild från våra värderingar, måsteman vara helt på det klara med att dessa barn går en synnerligen oviss framtidtill mötes - om de nu över huvud taget harnågon framtid alls, vilket är osäkert. Jag blir skrämd när jag läser sådant! Vilken cynism behärskar , eftersomvi bär oss åt så? de gröna har synsättet att skall levai solidaritet med människor i hela världen, nu och ! Ingen människakan välja var pä jorden hon skall födas - vissa har tur och andra otur. PlanetenJorden är allas vår gemensamma egendom! Men av rädsla för varandra har vi "pinkat" in enmängd revir på detta klot, som vi sedan kallar för gränser och som vi gömmeross bakom. Tänk så ovärdigt för en däggdjursras som påstår sig varaGuds högsta manifestation, skapelsens krona och liknande epitet, attfortfarande sitta fast i ett rovdjursbeteende, som innebär att vi springeromkring och markerar pä buskar och stenar, eller i varje fall ritar in dessagränser på kartorna! Vi har upptäckt att gränser inte existerar för t .ex.luft- och vattenföroreningar. Vi tycker det är jättetjusigt när fisken gårtill vid våra kuster, eller när flyttfåglarna kommer i mängder och befolkarvårt vackra land. - Men varför stänger vi ute våra egna artfränder? Vi har rädatt vara generösa mot flyktingar! Vi haraldrig haft bättre råd än nu! Vi hardärför kapacitet att ta emot många! Vi saknararbetskraft i värt land! Och med diverse knep och finterförsöker vi då övertyga våra kära pensionärer om att ta pä sig overallen igenoch gå ut och tjäna pengar. Jag missunnar inte dessa att tjäna en slant och attfå komma ut bland folk igen. Men detta kan ändå endast bli ett marginellttillskott. Men i flyktingarna har vi en outnyttjad reserv, som viinte ens vill tillåta att arbeta, för att man tydligen är rädd för att de skallrota sig alltför hårt. - Varför i helafridens namn gör vi så! - Vem har hittatpå detta? - Det kan ju inte vara Kjell-OlofFeldt, för han har mig veterligt aldrig sagt nej till skatteinkomster .