prot · GC0986 · 1988-12-31 00:00:00 — Vivill på delta sätt uppmuntra ett positivt beteende och bygga vidare på enlyckad jämställdhetsreform. Förhoppningsvis är det också en väg alt locka flermän atl ta en större del också av föräldraledigheten. vill jag kommentera motion om rätt till ledighet till dess barnet fyllt treår. Enligt lagen om rätt lill ledighet för vård av barn hararbetstagare rätt fill hel ledighet utan lön fill dess barnet uppnätt 18månaders ålder. tycker att denna rätt bör utsträckas till tre årsålder. Mänga föräldrar anser att barn som är ell och etl halvt eller två årgamla bör vårdas i hemmet. Vi är medvetna om att en förlängd rätt fill ledighetkan innebära vissa problem för arbetsgivarna, men vi tror inte att dessaproblem är så allvarliga atl de betydande svårigheter. I allmänhet ärdel den plötsligt påkomna frånvaron som ställer lill störst besvär förföretagens och myndigheternas personalplanering. En ledighet som kan förutsesläng tid i förväg vållar inte lika stora bekymmer. I arbetsmarknadsutskottets yttrande över den här motionenframhåller man dels att utskottet avvisar tanken pä förlängd obetald ledighet,dels att inte har någon anledning att frångå tidigareställningstaganden. Först vill jag påslå att det väl ändå mäste vara så, altdet är föräldrarna själva som skall avgöra om de vill ta ledigt utan lön föratl fä vara med sina barn. De tycker kanske att lid med barnen är viktigare änpengar. För det andra har det ju faktiskt hänt tidigare här iriksdagen - och tur är väl det - atl man har ändrat sig när man funnit atlbeslutet kanske inte var sä bra. Jag har märkt alt socialdemokraterna har svårtall svälja att andra partier kan komma med bra förslag. Ofta tar man förslagen lill sig och låter dem komma somegna i kommande propositioner. Det här är ett sådant förslag som vi trorkommer, när man svall förtreten över att man inle själv lagt fram förslaget.Det viktigaste är ju trots allt att del i slutändan blir bättre för de berörda- vem som lagt fram förslaget är, enligt min uppfattning av underordnadbetydelse. , herr talman, några ord om del särskildayttrandet angående utlandstjänslgöring. Del har påtalats att personer som arbetatutomlands i vissa fall har elt bristfälligt socialförsäkringsskydd, och detgäller inle minst föräldraförsäkringen. Med hänsyn lill atl en utredning förnärvarande pågår avstår vi dock från alt nu reservera oss. Med delta, herr talman, yrkar jag bifall till allareservationer som undertecknats av folkpartisterna i utskottet. 147KARIN (): Barnfamiljernas situation borde vara god ivårt land, som har ett försäkringssystem som lill synes skyddar i allasituationer. Men så är inte fallet. Många barnfamiljer lever ytterst ansträngt,och ekonomin inte tillåter dem alt vara just barnfamiljer. Behovet av att kunnavara tillsammans med barnen under de första betydelsefulla åren har inte kunnattillfredsställas. med delta har inte barnomsorgen kunnat täckaefterfrågan. Genom etl enigt förslag frän , moderaierna ochfolkpartiet rörande vårdnadsbidrag har vi visat på helt andra vägar att ge allabarnfamiljer ett ekonomiskt stöd. Värt förslag möjliggör elt betydligt friareutnyttjande av ett ekonomiskt stöd och räcker fram fill skolåldern. Även förden hemarbetande innebär det en ersättning för det arbete som utförs med vårdav de egna barnen. Med en utbyggd föräldraförsäkring ges inle alla samma slöd.Den som fär ersättning enligt inkomstborlfallsprincipen för vårdinsatserna fårojämlik ersättning. Högsta ersättning är ca , lägsta ersättning 60kr. Vinnare i den socialdemokratiska familjepolitiken är denbarnfamilj som har höga inkomster, där båda har arbete och där man har ordnadbarnomsorg. Förloraren är den familj som vall atl själv vårda barnen och därförhar en förälder som är hemarbetande. För båda familjerna är vårdnadsbidragetdet bästa alternativet. Men regeringen vill inle ge lågin-komstfamiljen enbättre situation. Tydligen skall arbete med egna barn inte värderas alls, omman inle avstår frän ell annat arbete. Regionall innebär värdnadsbidraget en omfördelning avmedel lill förmån för kommuner med få kvinnor ute i arbetslivet och medbarnomsorg baserad pä familjedaghem. Även denna brist på rättvis fördelning avde drygt 2 miljarder som anslås till förlängd föräldraförsäkring visar päalt nuvarande regering inte slåss för de svaga, varken för den ekonomisktsvaga familjen eller för den skaltesvaga kommunen. Men della var egentligeninte någon överraskning - har i mänga sammmanhang fått stå för enfördelningspolitik som saknas hos socialdemokraterna. Del är inte längrefördelningen av befintliga resurser som styr regeringens förslag, ulan det är istället de redan gynnade som skall gynnas ännu mera. Delta går igenom i mångaandra förslag och beslut. slår i sin mofion fasl all etl värdnadsbidrag ärden ersättningsform som bäst gagnar barnen. Det är först genom en bättrefördelning av de 2 miljarder som förlängningen av föräldraförsäkringen kostarsom vi kan ge barnfamiljerna en bättre situafion. Därför säger vi nej fillregeringens förslag och reserverar oss till förmån för vårt förslag, som gervalfrihet och bättre fördelning av så stora summor pengar. Del måsle vara eltväl grundat krav atl alla barn skall fä del av de samhällsförbättringar som vibeslutar. I det fallet tillgodoser inte föräldraförsäkringens förlängning vårgrundsyn. Jag yrkarbifall till vår reservation nr 1 och avslag på propositionen. Vissa föräldrar bildar föräldraledda daghem, som kostarkommunen mindre än de kommunala daghemmen. Barnen mår bra av atl de får träffasina föräldrar oftare, efiersom dessa aktivt deltar i arbetet. har det visatsig all tolkar ersättning via den tillfälliga föräldraförsäk- ringentill nackdel för de föräldrar som sänker sin daghemsavgift genom medverkan idaghemmets verksamhet. Detta är antagligen en korrekt tolkning av de regler somstyr denna ersättning. Men för barnomsorgen är det olyckligt atl det inte skallvara möjligt att utnyttja den särskilda föräldrapenningen för detta ändamål. Vifrån anser alt delta bör läggas till rätta - det får inle varareglers otymplighel som förhindrar föräldramedverkan. Jag villmed detta, herr talman, yrka bifall lill reservafion 8. Jag är väl medveten om de slora svårigheter som kanföreligga när del gäller tolkning av lagbestämmelserna om fillfälligföräldrapenning. Vad vi i har pekat på är vad som skernär etl barn har vårdbidrag och blir försämrat eller kräver särskild tillsyn. 1del fallet utgär ej någon ersättning frän den tillfälliga föräldrapenningen,vilket då drabbar föräldrarna och familjens inkomst. Vi anser atl regeringenbör utforma och lägga fram förslag till en sådan förändring av lagen alt dellablir möjligt. Jag yrkarbifall till reservation nr 13. I och våra andra stora städer liksom även påandra orter i landet innebär inte det förhållandet att man har en daghemsplatsockså att man kan utnyttja den. Allt oftare möts föräldrarna av beskedet attpersonal saknas, så att föräldrarna får ta ledigt från sitt arbete och ta handom barnens vård. Detta är inle alltid möjligt. I de fall där familjedagmammornasbarn insjuknar erhåller den förälder som då inte kan placera sitt barn där,inte någon särskild föräldrapenning. Om däremot dagmamman insjuknar kan manutnyttja föräldraförsäkringen. Denna brist pä logik är mycket svår att förklara. Pä nägotsätt mäste föräldrarnas situation skyddas. Del är inte rimligt all föräldrarnasekonomi skall drabbas av alt kommunerna inte klarar personalsituationen. Det ärinte bara så att det kostar familjerna pengar - det är också synnerligenotryggt för barn och föräldrar att ständigt drabbas av detta besked. Islutänden drabbas barnen - de känner atl de är till besvär och att ingen bryrsig om hur de mår. Bristen på alternativ i barnomsorgshänseende visar sig äveni dessa förhållanden. Tyvärr vill inte majoriteten i utskottet stödja vårtförslag till utredning för att komma till rätla med problemen. Jag kan inteförstå varför detta skulle vara sä känsligt alt utreda. Barnomsorgens svagastepunkt, bristen på personal, borde inte förhindra att della lyfts fram. Förbarnfamiljernas skull mäsle detta lösas. Jag yrkarbifall till reservafion 15. Om barn inte får rum i den kommunala barnomsorgen utanföräldrarna får ordna barnomsorgen på egen hand och ofta till betydligt störrekostnad, drabbas familjen också av andra bestraffningar. Kontakldagar för barnkan bara användas om barnen är inskrivna i den kommunala barnomsorgen och barahögst tvä dagar . Vi frän ser del som en form av överförmynderifrån samhällets sida att så inskränka föräldrarnas rätt att själva bestämmaöver hur dagarna skall utnyttjas. Jag yrkar bifall till reservationerna nr 16 och 18, där viutvecklar vår syn pä dessa frågor. 1 enmotion i begär och en Den skulle innebära alt gruppen gravidalantbrukarkvinnor kunde utnyttja avbytarservice. Denna grupp av kvinnor harofta mycket lunga och påfrestande arbetsuppgifter, som är svära atl ulföra.Föräldrapenningen, som ofta är mycket låg, räcker inte till för att betala vadservicen kostar. Kostnaden uppgår till . per dag för abonnenter och 400kr. per dag för övriga. I våra grannländer finns denna möjlighet. Del finns många skäl fill alt ocksä denna grupp av kvinnorbör ha råd all utnyttja föräldraförsäkringen ulan att familjen drabbas av storainkomstförluster. Tyvärr instämmer inte utskottet i förslaget. Vi frän centernanser frågan så viktig alt vi vill ge regeringen i uppdrag atl lägga framförslag. Jag yrkar därför bifall lill reservation nr 20. En strävan alt underlätta alla regelsystem har del oftatalats och beslutats om i . Ändå är regeringen snabbi framme medförslag som krånglar lill del både för myndigheter och för enskilda människor.Om en arbetstagare inte är överens med arbetsgivaren, föreslär regeringen altdetta skall delges inte bara arbetstagaren utan även den fackliga organisationsom arbetslagaren tillhör. Detta är ett tveksamt sätt atl hanlera denna frågapä. Vi säger nej lill regeringens förslag och yrkar bifall fill reservation nr21. För alt fä mera tid med sina barn medger vissaarbetsgivare småbarnsföräldrar rätt till tjänstledighet fram till dess attbarnet fyller . För de föräldrar som så önskar är del möjligt atlutnyttja denna rätl lill ledighet. I dessa fall ges föräldrarna en störrevalfrihet, en valfrihet som gynnar hela familjen. Tyvärr är inte denna rättsjälvklar. Vi i anser att det skulle vara en viktig reform om allasmåbarnsföräldrar hade denna rättighet. borde den förkortadearbetstid som man har rätt lill förlängas fill dess atl barnet fyller tolv år.I dag utnyttjas den möjligheten av alla som har barn upp fill ålder. Dereformer som vi nu föreslår efterfrågas ofta av föräldrar som dels har svårtatl få bra barnomsorg, dels önskar få mera tid med barnen. Med dettayrkar jag bifall lill vår reservation nr 22. 148MARGÖ (vpk): Förslaget om en utbyggd föräldraförsäkringskulle, om det förverkligades, vara en nödvändig och efterlängtad reform. Vi ivpk ser en utbyggd föräldraförsäkring som en viktig grund för en brafamiljepolitik. Detta och andra förslag som vpk har lagt fram om lagstadgadbarnomsorg och sex limmars arbetsdag skulle medverka lill all män och kvinnor iprakfiken fär lid både för förvärvsarbete och för atl vara tillsammans med sinabarn. Vi är alltså helt överens när del gäller förslaget lill en utbyggdföräldraförsäkring. Det är bara på en punkt som vi har en annan uppfattning änregeringen. Det gäller pappornas möjligheter att utnyttja föräldraförsäkringen. Om vi inte reserverar en viss lid för papporna, kan denutbyggda föräldraförsäkringen få precis samma effekt som del borgerligavårdnadsbidraget. Vi anklagar ju de borgerHga för att medverka till att detåterigen blir kvinnorna som kommer att stanna hemma den största delen avledigheten -ja, i de flesta fall . Vi kan inte instämma i det somstatsrådet säger i propositionen, nämligen atl papporna nu använder sig avföräldraförsäkring- en irelativt stor omfattning. Det tycker vi alltså inte alls. Vi tycker i ställetatl papporna utnyttjar föräldraförsäkringen i alldeles för liten utsträckning.Vidare är det inte rikligt, som det står i propositionen, att av fädernautnyttjade föräldraförsäkringen 1987. har bara statistikfram lill 1985. Del året log av fäderna ut i genomsnitt en och en halvmånad under barnets första två är. är det fortfarandefyra av fem pappor som låter bli atl ta ul den ledighet som föräldraförsäkringenger rätl lill, och del är inte acceptabelt. Alla undersökningar visar atl det är del första året somär sä oerhört vikfigt för den nya familjen. Del är efterdel att elt barn har fötts som man grundlägger arbetsfördelningen i hemmet. Omdel då är kvinnan som är hemma, blir det på nägot sätt naturligt atl hon tarhuvudansvaret för hem och barn. Därför måste vi på alla sätt uppmana pappornaatt vara hemma . Jag kan inle se annat än alt man mästereservera en viss lid för pappornas räkning. Den främsta orsaken till alt män inle utnyttjarföräldraförsäkringen är atl män och kvinnor inle har samma ställning påarbetsmarknaden, i samhället eller i hemmet. Givelvis arbetar vi alla pä alt åstadkommasamhällsförändringar som innebär atl män och kvinnor får samma ställning. Mendet kommer alt dröja åtskilliga år innan vi når dit. För den skull kan vi dockinle bara sitta och vänta och hänvisa till förändringar som kommer kanske förstlängt in pä 2000-lalet. Vi mäsle således göra någonfing nu för att pappornaskall få möjlighet alt vara hemma hos sina barn. Om man studerar mäns attityd till föräldraförsäkringen ochvården av barn - sädana undersökningar har gjorts - ser man all flertalet män iprincip tycker alt män och kvinnor skall dela på vårdnaden av de smä barnen ochpå föräldraledigheten. De flesta män i värt land säger all del är riktigt attgöra så. Men männen säger ocksä: I värt fall är del myckel bättre alt det ärkvinnan som är hemma. Detta motiverar männen med lusen olika saker. Så är delfaktiskt. Om man studerar de förändringar som har skett när detgäller männens uttag av ledighet i enlighet med föräldraförsäkringen under deär som denna här funnits, kan man se att männen påverkas positivt när detgäller att ta ut ledighet av de ekonomiska förbättringar i föräldraförsäkringensom har åstadkommits för män. Dessa förbättringar är alllsä någonting positivtoch de stimulerar männen att utnyttja föräldraförsäkringen. Däremot synes inteen förlängning av föräldraledigheten påverka männen på samma sätt. Atl döma avde undersökningar som har gjort på detta område kan mangenerellt säga alt ju längre den föräldraledighet är som tas ut vid elt barnsfödelse är, desto mindre är andelen män som är föräldralediga. Största andelenföräldralediga pappor finner man i familjer som tar en kortare föräldraledighetdirekt efter ett barns födelse. Om vi studerar utbyggnaden avföräldraförsäkringen - alllsä alt föräldrapenning kan utges i upp till 18månader- och ser till förhållandena på barnomsorgsområdel, kan vi nog utgä frånatl många småbarnsföräldrar, i enlighet med föräldraförsäkringen, väljer atlvara hemma i anslutning till eii barns födelse. Om del som har gällt under alla år gäller även ifortsättningen, kommer papporna inle atl öka sitt uttag av ledighet enligtföräldraförsäkring- 1988/89:8622 mars 1989 Istället kommer det även i fortsättningen att vara fyra pappor av fem som låterbli att vara lediga. Det har alltså inte skett några stora förändringar när delgäller andelen pappor som under 1980-lalel är föräldralediga under de förstaåren efter ett barns födelse. har, som sagt, barastatisfik . Men trots det kan man inte se någonfing som talar föratt det har skett några avgörande förändringar . Vi anser således attdet bör ske en kvotering när det gäller föräldraförsäkringen. Om vi inte gördet ulan i stället väljer alt bygga ut föräldraförsäkringen, blir del nästanogörligt atl komma tillbaka och säga: Ja, vi misslyckades. Dethjälpte inle med alla informationsinsatser. Papporna väljer fortfarande atlinle utnyttja föräldraförsäkringen. får vi kvotera. Det hela blir då så oerhört mycket svårare. Kvinnornakommer att uppleva situationen så, att man lar tid från deras ledighet och gerdenna lill männen. Men om vi kvolerar nu när vi bygger ut, fär både män ochkvinnor med sina barn. Därför anser vi att det är nödvändigt. Även antalet kontaktdagar skall utökas enligtpropositionen. Det är inle fråga om någon stor ökning, ulan man skall utsträckarätten atl ta ut kontaktdagarna under hela det kalenderår som barnet . De regler som har gällt har fått mycket knepiga konsekvenserför en del föräldrar. Det är givelvis bra att man gör denna utvidgning. Vi haremellertid myckel svårt atl förstå varför man har en tidsgräns på mellan fyraoch för kontaktdagarna. Många barn är ju inskrivna i barnomsorgen redanfrän 1-1,ålder. När man skolar in barnen på dagis och redan har tagit uthela föräldraledigheten, behöver man ju också någon form av ledighet för attkunna vara med barnet vid inskolningen. Vi tycker ocksä att när barnen går pähögstadiet behövs dessa kontaktdagar för att föräldrarna skall kunna komma ochhälla kontakt med skolan. är del kanske nästan viktigare attföräldrarna har den möjligheten till kontakt på högstadiet. Det är ofta där somproblemen börjar. Del blir t.ex. problem med kontakterna mellan familjen ochskolan. Vi föreslår atl regeringen skall göra upp en plan för hurman skall kunna bygga ul kontaktdagarna. Vi kräver inle pengar idenna omgång. När man lägger nästa etapp på föräldraförsäkringens utbyggnadeller kanske t.o.m. den tredje - vi kan vänta så länge - vill vi ha en plan förhur kontaktdagarna skall byggas ut. Vi tycker att kontakldagar är bra, men deär otillräckliga. De behöver utökas. Vi har även väckt motioner om föräldrar till handikappadebarn och deras möjlighet att deltaga i barnens rehabilitering. När barnen gårhos sjukgymnast, logoped eller på något annat rehabiliteringsställe kan delvara bra om båda föräldrarna får vara med . Det är alltså inle möjligti dag. Bara den ena föräldern kan få tillfällig föräldrapenning vid dessabesök. Det är emellertid av stort värde om båda föräldarna kan fåsamma undervisning och insyn i barnens rehabilitering, behandling och behov. Ombåda föräldrarna har varit med kan de sedan när de kommer hem mycketlättare utföra behandlingen efler instruktionerna. De kan då kontrollera medvarandra att de har uppfattat saker och ting räll och alt del stämmer. De kanockså, vilket är oerhört viktigt, stödja varandra i den svåra och tungasituation som det innebär atl ha elt handikappat barn, som man kanske måstehjälpa och utföra vissa behandlingar pä. Jag yrkar således bifalltill reservationerna 3,12 och 17 i detta betänkande. Jagskulle också gärna vilja kommentera reservafion nr 10.Reservationen tar upp rätten för föräldrar med handikappade barn att medtillfällig föräldrapenning besöka rehabiliteringsinslitutioner och liknande,precis pä samma sätt som föräldrar med friska barn fär göra i samhälletsförebyggande barnhälsovård, som det heter i lagtexten. Detta är etl gammallkrav som vi från vpk har haft . I detta betänkande anser viemellertid alt vårt krav är fillgodosetl. Vi har därför inte reserverat oss.Man anger klart i belänkandet att nu har formuleratallmänna råd, där man just rekommenderar försäkringskassorna atl betalatillfällig föräldrapenning vid de besök som föräldrar till handikappade barngör vid institutioner som deras barn behöver, pä samma sätt som gäller för föräldrarmed friska barn i samhällets förebyggande hälsovård. Jag kan inte förstå annatän alt reservation nr 10 är ett missförstånd frän sida. Det äranledningen till att vi inte har stött den reservafionen. 149 (): Det är faktiskt en stor reform som är på gång när del gällerbarnfamiljerna. som de gröna har funnits har viplanerat för en utbyggd föräldraförsäkring. Från början hade vi t.o.m. planerpä , men vi har sänkt det lill tvä är. Vi tycker emellertid att det ären reform som egentligen borde ha tagits upp tidigare , eftersom det ären av de större reformerna inom del sociala området på många är. Varförhar vi då vall ? Jo, del är en utvecklingsperiod för barnen. Barnen skallkunna få vara hemma om föräldern väljer alt ta ut försäkringen under så långlid. Varje enskild förälder väljer naturligtvis ändå på sitt säll. Vivill bygga ut föräldraförsäkringen sä atl den skall omfatta 24 månader, medersättning som motsvarar förälderns sjukpenning. Det skall ske i etapper,precis som socialförsäkringsutskotlet lägger fram förslag om. Den förstaetappen som genomförs från innebär atl försäkringen skallbyggas ut med fem månaders ersättning på sjukpenningnivå och pågaranlinivån, dvs. totalt på sjukpenningnivä och pågarantinivå. Under den andra och tredje etappen, resp. 1991, bytsvardera pä garanfinivå ut mol på sjukpenningnivå.Ersättning skall kunna tas ut i form av hel, halv eller fjärdedelsföräldrapenning . Delkan lyckas alt det blir dyrt med en utbyggnad av föräldraförsäkringen till 24månader. De dynamiska effekterna är emellertid svåra att beräkna. Del är därförmycket möjligt alt del inle alls kostar de summor som man har beräknat försjälva utbyggnaden, eftersom daghemsplatsernas utbyggnad är en dryg kostnad istatens budget. Vivill också att man skall kunna vara dagbarnvårdare åt eget barn. Man skallkunna ha fyra barn, t.ex. två egna och två övriga, och få full lön. Vårdar manenbart sina två egna barn skall man fä av dagbarnvårdarlönen. Man skallsåledes ha de förmåner som del innebär att ha en anställning-semesterersältning, ATP-poäng, sjukpenninggrundande inkomst och alla de andraförmåner som finns. är ett arbete, och det är också enarbetslivserfarenhet. Det anser vi vara etl rätlviseiänkande när det gäller attvärda barn. Kvinnor har under många decennier och århundraden varit hemma ochvårdal barn. Det inverkar menligt på pensionerna. Det här skulle då vara enmöjlighet för dessa kvinnor all kunna få ATP-poäng. Del är ofta kvinnor som ärhemma. Del kommer naturligtvis också atl bli män. kan emellertid medföraen förbättring av deras pensioner. Liksom Margö vill vi kvotera för männen. Dettycker vi är viktigt, eftersom det inle verkar hända sä mycket pä detta område.Männen är visserligen hemma och vårdar tillfälligt sjuka barn. De taremellertid sällan ut något på föräldraförsäkringen. Vi vill ha en kvotering somskall utnyttjas av alla pappor. Annars skall man inte få de här extramånaderna, såvida det inte är fråga om en ensamförälder. Fr.o.m. den 1 juli1989 skall av den del av försäkringen som ersätts pä sjukpenningnivätas ut av vardera föräldern. Fr.o.m. skall del vara minsl fyramånader och fr.o.m. . har också velat införa kvotering i andrasammanhang. Del beror på all vi är litet otåliga. Vi vill all del skall händanågot på dessa områden. Vi tror inte atl man annars får de effekter man önskar.Männen har ofta de högsta inkomsterna, och kvinnorna har de lägsta. Familjernaväljer då ofta alt kvinnan skall vara hemma. med amningoch sådant blir det naturligtvis så. Men vi anser atl det skall vara enkvotering här. Med detta yrkar jag bifall lill reservation 2, som gällermom. 1, och till reservation 4, som gäller mom. 2. Delta är också en jämlikhetsfråga. Diskrimineringen av männenskall inte fortsätta längre, ulan de skall också ha möjlighet att delta - litetgrand skall de nästan tvingas in i detta. Det är ju en förlust för den föräldersom inte fär värda del lilla barnet. I reservafion 7 vill vi i atl garantinivåninom föräldraförsäkringen skall höjas, därför alt den länge har varit så låg.Vi har inte nämnt någon summa. För vård av vuxet, handikappat barn är det viktigt atlföräldrarna fär hjälp. Ett handikappat barn är ibland som ett spädbarn långtupp , och när situationen förändras, när barnet blir sjukt, skall enförälder få vara hemma och vårda barnet. Tillsynsbehovel upphör inle pä sammasätt som hos vanliga barn. Därför yrkar jag bifall lill reservation 11. Det har hänt , speciellt under influensaepidemini år, att daghem har fått stängas. Ocksä många privata dagmammor och kommunaladagbarnvårdare har stängt sina institutioner.