prot · GC097 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:7 1 § Justerades protokollet för den 3 innevarande månad. 2 § Val av ledamöter i utskotten 1 (): Valberedningen har enhälligt godkäntgemensamma listor för valen av ledamöter och suppleanter i utskotten samtledamöter och suppleanter i förvalfningsstyrelse. I egenskap av ordförande i valberedningen ber jag att fillherr talmannen få överlämna de gemensamma listorna. Härefter förefogs val av två ledamöter ikonstitutionsutskotfef samt 17 ledamöter i vart och ett av övrigautskott enligt nedan. (15 ledamöter i konsfitufionsutskottet valdes den 5oktober, se prot. De av för dessa val avlämnade gemensammalistorna upplästesav talmannen och godkändes av kammaren, varvid befanns att följandepersoner, vilkas namn i här angiven ordning upptagits på resp. listor,utsetts till ledamöter i konsututionsutskottet Hans Leghammar (mp) () Anna-GretaLeijon (s) RolandSundgren (s) i (s) AnneWibble (fp) GunnarBjörk (c) RuneRydén (m) LisbetCalner (s) ArneKjörnsberg (s) Valav ledamöter i utskotten () LarsDe () () (vpk) () MarianneCarlström (s) skatteutskottet JanBergqvist (s) () () () KjellJohansson (fp) () () () LarsHedfors (s) () () () BrittaBjelle (fp) () (vpk) () () justitieutskottetLars-Erik () () () () () () () () () () () () () () (vpk) ()() () () () Sfig () UllaOrring (fp) Marfin () () () BengtKronblad (s) () () () BengtHarding () () (vpk) () () Val av ledamöter i utskotten utrikesutskottetSfig Alemyr (s) () () ()() () () () () Axel () () () () () (vpk) PerGahrton (mp) () försvarsutskottetRoland () () i () () Kersfin () () () Valav ledamöter i utskotten iBengtsfors (c) socialförsäkringsutskottetDoris () () () () SiggeGodin (fp) () () () Nils-OlofGustafsson (s) () () () BarbroSandberg (fp) () Margö (vpk) ()() socialutskottet BoHolmberg (s) () () () DanielTarschys (fp) () () Per Stenmarck (m) () () () () () () (vpk) AnitaStenberg (mp) Prot. IngegerdAnderlund (s) kulturutskottet () () IngridSundberg (m) () () () AndersNilsson (s) () () () LeoPersson (s) () () ()(vpk) () () Val avledamöter i utskotten utbildningsutskottet () ()() () () LarzJohansson (c) () () () MargaretaHemmingsson (s) () (m) ()() (vpk) () () BirgerRosqvist (s) RolfClarkson (m) 13 Val av ledamöter i utskotten OlleÖstrand (s) () () ()() () () ()i (m) () () ViolaClaesson (vpk) () () jordbruksutskottetHans Gustafsson () () () () () () () () () () () ()() () (vpk) ()() näringsutskottetLennart () () Per () () HädarCars (fp) () () () BirgittaJohansson (s) () Bo Finnkvist (s) GunnarHökmark (m) Prot. GudrunNorberg (fp) () ,, , , , ' V al av ledamöter PaulLestander (vpk) iutskotten LarsNorberg (mp) arbetsmarknadsutskottet () ()() () () ()() (m) () () BoNilsson (s) () () ()(vpk) () () bostadsutskottet () ()() () () () HansGöran Franek (s) Berfil () () () GunnarNilsson (s) () () () (vpk) () () Val av suppleanter i utskotten 3 § Valav suppleanter i utskotten Företogs val av två suppleanter i konstitutionsutskottetsamt 17 suppleanter i varf och ett av övriga utskott enligt nedan. (15suppleanter i konstifufionsutskoffet valdes , se prof. Sedande av för dessa val avlämnade gemensamma listorna upplästs avfalmannen och godkänts av kammaren befanns aff följande personer, vilkas namn ihär angiven ordning upptagits pä resp. listor, utsetts till suppleanter i Per () () finansutskottetSonia () () () ()() () () () Torsfen () () () KnutWachtmeister (m) () () (vpk)() () skatteutskottetKjell () () () () (fp) () () () () () () förstevice talman () PrOt. .. », I / 1 \ Val av suppleanter (vpk) ' s .. - , iutskotten justitieutskottet () () () () () ()() () () ()() () () () (vpk) Hans Leghammar (mp) () Maj-IngerKlingvall (s) CharlotteCederschiöld (m) LolaBjörkquist (fp) KarinStarrin (c) i (s) BengtSilf\'ersfrand (s) Ulla-BrittÅbark (s) BarbroSandberg (fp) RuneBacklund (c) KentLundgren (mp) 17 2 protokoll 1988/89:7- 9 Val av suppleanter i utskotten utrikesutskottetKrisfina () () () ()() () () () ÅkeGustavsson (s) (s) () Berfil () () () (vpk) JillLindgren (mp) () försvarsutskottetBritt () () () ()() () () IngridHemmingsson (m) () () () TomHeyman (m) () () (vpk)() () socialförsäkringsutskottetChristina () () () LisbethStaaf-Igelsfröm (s) () (e) Marfin () Kari-GöstaSvenson (m) Prot., 1988/89:7 BoFinnkvist (s) '---------- IngvarBjörk (s) Val av suppleanter GöranÅstrand (m) 'utskotten EvaGoés (mp) KarinWegestål (s) SinikkaBohlin (s) förstevice talman () Maj-IngerKlingvall (s) BarbroWesterholm (fp) GöranEngström (c) Rosa-LillWåhlstedt (s) Sven-ErikAlkemark (s) BirtheSörestedt (s) Ing-BrittNygren (m) UllaOrring (fp) RolfL (vpk) MaudBjörnemalm (s) EivorHusing (s) GöranÅstrand (m) CatarinaRönnung (s) LolaBjörkquist (fp) BengtKindbom (c) ElisabethFleetwood (m) IreneVestlund (s) KarinFalkmer (m) andrevice falman () (vpk) 19 Valav suppleanter i utskotten () () utbildningsutskottetEwa Hedkvist () () () () () () () ()() () () () BarbroWesterholm (fp) () (vpk) () RinaldoKarlsson (s) AndersCastberger (fp) GerdEngman (s) jordbruksutskottet KajLarsson (s) () () () Prot. KarinStarrin (c) ' ! ,, , / Val av suppleanter ,,. . , . AndersCastberger (fp) andre vice talmanChrister Eirefelt (fp) Kjell-ArneWelin (fp) 1988/89:7 ChariotteCederschiöld (m) 11oktober 1988 () a v ledamöter och suppleanter i förvaltningsstyrelse () (vpk) () () , MarianneCarlström (s) RagnhildPohanka (mp) 4§ Val av ledamöter och suppleanter i förvaltningsstyrelse Företogs val av åtta ledamöter och åtta suppleanteri förvaltningsstyrelse. Sedande av för dessa val avlämnade gemensamma listorna upplästs avfalmannen och godkänts av kammaren befanns följande personer, vilkas namn ihär angiven ordning upptagits på resp. listor, valda för innevarandevalperiod: ledamöterOskar () () () ()() Marfin () (vpk) () suppleanterLennart () () () Per () () () () GullanLindblad (m) Kallelsetid konstituerande sammanträden m. m. 5 § Kallelse tillkonstituerande sammanträden m. m. Talmannen meddelade att konsfitufionsutskottetenligt uppsatt anslag skulle sammanträda denna dag samt kalladeövriga utskott fill konstituerande sammanträden , dvs. 6§ Anmäldes och bordlades 1988/89:9 om dödsboägandeoch samägande av jordbruksfastighet m.m. 7§ Anmäldes och bordlades med anledning av prop. 1987/88:108 om ett kontobaseraf system för registreringav akfier m. m. 1988/89:N1 av () och ()1988/89:N2 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:150 med förslag fillslutlig reglering av statsbudgeten för /89, m. (kompletferingsproposifion) (bil. 1988/89:Jol av . medanledning av prop. 1987/88:155 om skydd för företagshemligheter 1988/89:L1 avElisabet m.fl. (mp) medanledning av prop. 1987/88:176 om äldreomsorgen inför 90-talef 1988/89:Sol avLars m. fl. (vpk) 1988/89:So2 av m. fl. medanledning av skr. 1987/88:177 med redogörelse för den svenska krigsmaterielexportenår 1987 1988/89:U1 av Per m.fl. (mp) medanledning av revisorers förslag 1987/88:22 om granskning av kostnadernaför högskoleutbildningar /89:Ubl av m. fl. 8 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1988/89:12 av () till finansministernom skatten på bensin för arbetsredskap: Energikrisen leddetill aff alla länder i västvärlden ansträngde sig för att minska sinoljeförbrukning. Sä minskade exempelvis i oljeförbrukningen med hälftenfram till början pä 80-talet. Hela denna minskning ligger pä eldningsoljor,förbrukningen av motorbränsle ökar däremot. För att kunna möta detta förändrade förbrukningsmönsterhar oljeindustrin ändrat sina processer så att man ur råoljan utvinner mermotorbränsle och mindre eldningsoljor. Tyvärr förändras därigenom ocksåoljeprodukternas egenskaper ur både hälso- och driftssynpunkt. Motorbränslenär utvecklade för att fungera pä ett fillfredsställande sätt i motorfordon,dvs. till större motorer. För arbetsredskap är den bensin som hittillsframställts inte alls bra, den luktar illa, sprider stora mängder hälsovådligabensinångor och ger irriterande avgaser. Den som arbetar med redskap somutnyttjar dagens bensin utsätts på detta sätt för uppenbara hälsorisker. I eninterpellation till miljö- och energiministern under förra , sombesvarades av arbetsmarknadsministern, påtalade jag dessa risker och krävdeåtgärder för att fä fram ett nytt och bättre bränsle för dessa ändamål. I sammanhanget kan påpekas atf naturvärdsverket sedan längeutreder hur kunder vid bensinstationer skall kunna skyddas mot bensinångor vidtankning av sin bil. Den som tankar sin bil utsätts för denna risk under mycketkort fid medan den som arbetar med t. ex. en motorsåg utsätts för dennahälsorisk under hela arbetsdagen. Någon liknande omtanke om skogsarbe-tande ochandra som använder arbetsredskap har inte visats frän berörda myndigheter.Defta är enligt min mening både avslöjande och nedslående. Hälsoriskerna med bensinångor har belysts i en studieutförd av , forskare vid , för "MiljöprojektGöteborg". Där konstateras att förekomsten av de omättade kolväten somkemiskt benämns alkener (olefiner) ökat kraftigt . Detallvarliga i larmet är att upptaget av dessa alkener i människokroppen skergenom inandning. Detta är naturligtvis ett allmänt problem men är specielltallvarligt för skogshuggare som exponeras för dessa farliga gaser under långaarbetspass. Skogshuggaren utsätts inte bara för bensinångor vidbränslehantering utan också för de gaser som bildas av oförbränt bränsle. Som synes är det ur hälsosynpunkt mycket viktigt att vifår ett nytt annorlunda bränsle som inte har nuvarande motorbränslensegenskaper och nackdelar. Det har utvecklats ett nytt bränsle speciellt förtvåtaktare, som inte har samma problem med gasavgång och farliga substanser.Det ger mindre problem med gasängor, det är helt blyfritt, innehåller ingakrackade komponenter, innehåller inga alkoholer, har låg bensenhalt och har lågsvavelhalt. Blyhalt mg/1 max Bensenhalt vol-% max Svavelhalt vikf-% max Ångtryck kPa (gasinnehåll) max Alkoholer/etrar mass-% I princip skall änginnehållet, beskrivet i termenängtryck, vara så lågt som möjligt, dock ej lägre än att motorn skall kunnastarta. * beroende på typ av alkohol/etrar. Det nya bränslet blir naturligtvisdyrare, men för aff ge skogsarbetarna en bättre arbetsmiljö och därigenomminskade sjukvårdskostnader är det angeläget att det nya bränslet ersätterdagens bränsle. Genom atf byta motorbränsle för motorsågar och andramotorredskap gör samhället besparingar genom lägre sjukvårdskostnader. Enligt min mening borde beskattningen av ett motorbränsleav defta slag slopas. Pä det sättet visar samhället sitt ansvar för demänniskor som i sitt arbete utsätts för den dåliga arbetsmiljö som t. ex.skogsarbetare har. Ett borttagande av bensinskatten på dessa bränslen är eninvestering för framtiden. Motbakgrund av det anförda ställer jag följande fråga till finansministern; Är finansministern villig att nuomedelbart lägga förslag om att slopa skatten på miljövänlig bensin förarbetsredskap? 1988/89:13av Per () till statsministern om EG-harmoniseringens mål, medel ocheffekter: 1992 THE BAD NEWS (1992 - DE DÅLIGANYHETERNA). Så lyder rubriktexten på omslaget till det senaste numret av deneuropeiska affärstidskriften (). Itidningen slås fast att "den enkla brutala sanningen är att de dåliganyheterna troligen kommer att väga tyngre än de goda under en övergångsperiodsom mycket väl kan sträcka sig betydligt längre än fill 1992". Som exempelpä "bad news" på grund av EG:s inre marknad nämns bl. a.: ökadarbetslöshet, företagsnedläggningar, handelsbalansunderskoff och ökadEG-protektionism gentemot omväriden, växande sociala klyftor ("fä tror attden inre marknaden kan förhindra en ytterligare ökning av klyftorna mellan rikaoch fattiga") och risker för främlingsfientlighet. Dessutom påpekas attden "oundvikliga överföringen av politisk suveränitet" från deenskilda staterna till EG-organen i kommer att skapa påfrestningar.Enligt ordförande kommerinom av den ekonomiska polifiken att fastläggas av EG-organ. L'EUROPE SANS FRONTIERES? (Ett gränslöstEuropa? Lät oss vara realister! ), lyder en rubrik i det franska veckomagasinetTExpress . Uttalandet kommer frän diplomafen och f. d.presidenträdgivaren , som fortsätter: "Skulle det varaförnuftigt atf skänka en sådan gåva fill knarkhandlare, terrorister och allasorters smugglare, som det vore om vi avskaffade alla identifefskonfroller vidnafionsgränserna?" 1992: MACHT OHNE STAAT lyder rubriken till enartikel i det västtyska (nr 27/88), där det bl. a.heter: Det finns ingen anledning till jubel inför den inre marknaden, eftersomdet som kommer att uppstå 1992 "kommer aff köpas fill priset avpolitiska reträtter av en hitfills okänd storleksordning. Vad vissa EG-länderhar uppnått i form av sociala och demokrafiska framsteg framför andraEG-länder, kommer under trycket av de frigjorda marknadskrafterna att smältasamman till ett minimum pä den internationella konkurrenskraftens altare". Exempel på framsteg som, enligt artikeln, måsteharmoniseras bort: västtyska medbestämmanderegler, brittisk momsbefrielse förmat och barnkläder, danska arbetsmiljöbesfämmelser. Integrationen är ett"farligt och ansvarslöst projekt", också ur demokratisynvinkel,eftersom det är EG-byråkratin som bestämmer. Exempel pä tvivelaktiga EG-beslufsom försämrat gällande regler i är, enligt artikeln: Tiodubblingav gränsvärdet för radioaktivitet i mat, frisläppning av genmanipulationer,främjandet av tunga lastbilstransporter och inskränkning av asylrätten. I veckotidningen () skriver WilfredTelkämper, medlem av : Den inre marknaden leder tillnivellering av social- och arbetsrätt liksom det rättsliga miljöskyddet, detblir en "utjämning av rättsskyddet på lägsta nivå, en normeringneråt". "Begreppet 'inre marknad' beslöjar den livshotandemiljövandaliseringen och de förödande sociala verkningarna av det europeiskaföretagandets gränslösa koncentrationsprocess." Den inre marknaden lederockså fill "die Enfmiindigung der europäischen Bevölkemng" eftersommakten inom EG saknar effektiv parlamentarisk kontroll. I den danska tidningen den 1 juni 1988hävdas aff "vil gradvist miste sin okonomiske selvstasndighed hvisEF som planlagt indenfor de nasrmeste indforer faslles möntenhef ogpengepolitik, der vil blive styret fra en europaeisk centralbank." Ovanstående utgör ett litet axplockur den debatt inom Europeiska gemenskapen som kritiskt granskar effekterna avden s. k. inre marknad som enligt ett riksdagsbeslut - stött avriksdagens fyra största parfier - helt och hållet skall anpassa sig till. T. o. m. på regeringsnivå i förekommer numerauttalanden som vittnar om en gryende insikt om EG-strukturens omvälvandeeffekter pä hela samhällsutvecklingen. Denkonservafive västtyske miljöministern har - enligt Der Spiegelden - varnat för att "in der EG drohf einUmwelt-Dumping", dvs. i EG hotar miljödumpning. Oeh den brittiska premiärministern har iett uppmärksammat tal i motsatt sig EG:s övernationella målsättning:"Aff försöka undertrycka nationalitet (nafionhood) och koncentrera makt icentrum för ett europeiskt konglomerat skulle vara ytterst skadligt",enligt . Tyvärr har denna sorts debatt haft mycket litet genomslagi . Här drivs EG-frägan som om den bara handlade om exportföretagensmarknader. Atf defta sker från liberalkonservativa parfiers sida är knappastförvånande. Om man anser att det som är bra för automafiskt är bra försvenska folket och framtid, är det logiskt att låta storföretagensföretagsekonomiska ambifioner styra samhällsutvecklingen. Men från arbetarrörelsensföreträdare borde man ha rätt att vänta sig något annat. Fackligt uppvaknande om EG:s risker Ett visst uppvaknande kan skönjas pä vissa häll inom denfackliga rörelsen. - I SIF-fidningen(88:11-12) presenteras SIF-kansliets EG-ansvarige, , som "enEG-utredare som bara blir tveksammare". - I TCO-fidningen(nr 17/88) rapporteras atf många av deltagarna i Nordiska fackligasamorganisationens konferens uttryckte oro för att"vi riskerar att förlora den välfärdsmodell vi har i om vi tvingasanpassa oss fill centraleuropeisk genomsnittsnivå". - LO-fidningenkonstaterar på ledarplats att den s.k. svenska modellen"förutsätter att kan föra en självständig ekonomisk politik".Därför "är och bör infe den svenska neutraliteten vara det enda hindretför ett svenskt medlemskap i ". - I en intervju i den 30september 1988 säger , chef för fackföreningsrörelsens institutför ekonomisk forskning, att "ansträngningarna att integrera medEG kan omöjliggöra den fulla sysselsättningen och välfärden i ". EG:smålsättning: västeuropeisk supermakt I den svenska debatten behandlas EG som om det gällde affbara utvidga och fördjupa frihandeln. I själva verket syftar EG-samarbetet tillskapandet av en västeuropeisk supermakt. Rubrikerna efter i gavinget utrymme för tvivel: "EUROPEISK UNION MÅLET". - Värt mål är eneuropeisk union, sade förbundskansler . Och detinkluderar en ekonomisk och militär union med en europeisk centralbank och eneuropeisk valuta, enligt . Helmufh Kohls företrädare, , har gettuttryck för en liknande uppfattning: Den inre marknaden måste syfta tillenhetlig valuta, en enhetlig armé och en kraftigare röst i världens affärer, enligtInternational Management . Att den inre marknaden, som alltså beslutat attSverige skall medverka i, utgör ett steg på vägen mot en västeuropeisksupermakt, framgår ocksåtydligt av , § 222: "Liksom fullunionen måste föregå denekonomiska integrationen sä måste den ekonomiska integrationen föregå europeiskenhet. Vad denna vitbok föreslår är atf Gemenskapen nu tar ett steg vidare påden väg som så klart är uflinjerad i Traktaten." Infe heller alla svenska EG-anhängare döljer vad sakenegentligen gäller: "Avsikten var således atf inrätta en enheflig marknadav samma typ som den som förekommer i Förenta Stater'', enligt EBraunerhielm i . "De europeiska gemenskaperna är resultatet avmålmedvetna strävanden i att förhindra krig, att söka ett välfungerande ekonomiskt system och åstadkomma en politisk union. ", enligt EC , s. 41. Gyllenskiöld betecknar som "federal" och jämför med och . Trots atfde enskilda EG-sfaterna är suveräna är EG "en särskildövernationell enhet, styrd av internationella regler och med sin egenkonstitution: Romtraktaten, och skall därför betraktas som en juridisk person,i enlighet med Romstadgans art 210." EG:s ideologi: krämarliberalism EG styrs av en ideologi som i marknadsliberal extremismsöker sin like. Tilltron till den fria marknadens och den "osynligahandens" välsignelse-bringande inverkan är total, vilket bl. a. framgår avEG:s vitbok, § 8: "Målsättningen, ett genomförande av den inre marknaden,har tre aspekter: - först ensammansmältning av fio, och snart tolv, individuella marknader imedlemsstaterna till en stor marknad med 320 miljoner människor; - därnästsäkrande av att denna stora marknad också är en expanderande marknad, icke enstatisk marknad, utan en marknad i fillväxt; - för det tredjesäkrande av atf den expanderade marknaden blir en flexibel marknad, därresurserna, det må vara mänskUga eller materiella resurser eller kapital- oehinvesteringsresurser, strömmar till områden som erbjuder de största ekonomiskafördelarna." I företräds detta synsätt t. ex. av som i enledare efter hyllade EG:s"dynamik" och uttryckte förhoppningen att "i fortsättningenreduceras måhända politikernas uppgift till aff sanktionera de resultat sommarknadskrafterna åstadkommit". och EG: en gåtaOvanstående kan sammanfattas på följande sätt: - Inom EG höjs nuallt fler varningssignaler mot negafiva sociala, ekologiska och politiskaverkningar av den inre marknaden. - Inom svenskfackföreningsrörelse håller man på att vakna till insikt om att EG-samarbetetkan hota den fulla sysselsättningen och den sociala solidariteten. - Samtidigtkvarstår EG :s grundläggande målsättning: att steg för steg, där den inremarknaden är det näst sista, skapa en västeuropeisk superstat. - Dessutom är och förblirgrundvalen för hela EG-samarbetet en extremt krämarliberal ideologi därsamhällsintresset anses liktydigt med storföretagens företagsekonomiskaintressen. Mot denna bakgrund framstår densocialdemokratiska regeringens EG-politik som en gåta som på intet sätt blevmindre svårlöst av årets regeringsförklaring. sägs atf Sverigeskall "fördjupa samarbetet med EG på alla samhällsområden så långt deftaär förenligt med neufralitets-politiken". Dessutom sägs att "kravenpå full sysselsättning, välfärd, god miljö och fackligt medbestämmande"skall sättas i centrum. Intrycket är att regeringen fortfarande tror atf denkan plocka russinen ur kakan. Men samfidigt pågår en reell harmoniseringspolitik utannämnvärd hänsyn fill annat än exportintressen. a. nuvarandejustifieminister påpekade kort före valet, DN den 10 augusti1988, i sin egenskap av generaldirektör för affEG-harmoniseringen har menlig inverkan på konsumentskyddet. EG-anpassningen leds av en grupp som av FiB-Kulturfrontnyligen träffande kallades "hemliga regering". Bland de 18männen och tvä kvinnorna i Rådet för Europafrågor är näringslivsintressenaöverväldigande väl företrädda (, två personer.Bankföreningen, SAF tvä personer, KF, , Grossistförbundef, summanio), regeringen mycket väl företrädd (stats-, indusfri-, finans-, utrikes-och utrikes-handelsminisfrårna, en statssekreterare och en chefsförhandlare,summa sju), fackföreningsrörelsen någorlunda väl företrädd (LO, TCO, Metall,summa tre) och utbildningsväsendet representerat av universitetskanslern. Huralla övriga ekologiska, sociala, mänskliga och samhälleliga synpunkter oehintressen företräds i det ödesmättade arbetet inom den hemliga EG-regeringen ärdäremot oklart. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följandefrågor fill statsministern, fillika ordföranden i Rådet för Europafrågor: Vem företräder inom Rådet förEuropafrågor miljörörelsen, den sociala välfärden, konsumentskyddet,kvinnorörelsen, fredsrörelsen - för att bara nämna några samhällsintressen ochgrupper som kan bli hårt drabbade av EG-harmoniseringen? Hur skall efter denavveckling av gränskontrollerna som planeras inom den inre marknaden, och somSverige inte tagit avstånd ifrån, kunna skydda sig mot narkotikasmugglare ochterrorister? Vad kommer det atf finnas kvar attbestämma för en svensk finansminister efter en EG-anpassning? Hur skall EG-anpassningen kunnaförenas med full sysselsättning? Hur skall det efter EG-anpassningbli möjligt att bedriva en progressiv miljöpolifik? Kommer det efter EG-anpassning attbli möjligt aff avveckla kärnkraften? Hur skall det efter EG-anpassningbli möjligt aff skapa bättre regional balans? Hur skall det efter EG-anpassningvara möjligt att slå vakt om ickekommersiell radio-TV? Hur skall det efter EG-anpassninggå atf bevara svenskt jordbruk? Hur skall efterEG-anpassning kunna bedriva frihandel med resten av världen? Hur skall det efter EG-anpassning ilängden bli möjligt atf upprätthålla reell neutralitet? Är statsministern beredd atterkänna att EG-anpassning i enlighet med vårens riksdagsbeslut inget annat ärän ett steg pä vägen till EG-medlemskap? Och är statsministern dä beredd attredan nu klart säga atf frågan om EG-medlemskap, som enligt gällandeförfattning måste avgöras på samma sätt som ändring i grundlag, kommer attföreläggas svenska folket i en folkomröstning? 1988/89:14av (vpk) till arbetsmarknadsministern om bättre arbetsmiljö: Det är utmärkt attsocialdemokraterna i valrörelsen lovat kartlägga de 400 000 sämstaarbetsmiljöerna. Vpk har krävt atf åtgärder skall vidtas motarbetsmiljöns brister. Dess värre har det varit ett kompakt ointresse försådana åtgärder tidigare. Så sent som enades socialdemokrater ochborgerliga partier om att avslå ett vpk-krav i om attarbetsmiljölagen borde ses över. har äntligen regeringspartiet kommit i kappverkligheten och insett att åtgärder är nödvändiga. De dåliga arbetsmiljöernaär väl kända och dokumenterade. Det gäller bl. a. belastnings-ochförslifningsskador. Sädana skador blir vanliga inom allt fler yrkesområden - inteminst i kvinnodomine-rade yrken. av alla yrkesverksamma inom industrindrabbas av belastningsskador. Förutom det mänskliga lidandet kostardessa skador varje år- defta för att företagensvinster och lönsamhetskrav gär före de anställdas hälsa.