prot · GC0941 · 1988-12-31 00:00:00 — Däremot är det viktigt all man inom ramen för dentandvårdsförsäkring vi har försöker att förändra den och göra den mer offensiv.Vi måste nå ut till alla dem som inle går till landläkaren, bl.a. för attmed förebyggande åtgärder motverka stora tandvårdsbehov . Det nuvarandesystemet är inle lyckat ur den synpunkten, och förändringar behövs. Den fråganarbetar man också med i . Med deltayrkar jag avslag på reservation 7. Övrigareservationer vill jag i korthet beröra. I reservation 1 vill reservanterna att försäkringenutvidgas lill att omfatta också barn och ungdom. Det betyder att landstingenskulle förlora helhetsansvaret för barn och ungdom. Och om det är något somvisat på lyckade resultat - och det kan inte bara vara tandkrämen - är detförebyggande arbete, som landstingen har helhetsan varet för. Jag yrkar därmedavslag på reservation 1. I reservation 2 vill man inte att folktandvården skallansvara för sjukhustandvården. Men kan landstingen skrivavårdavtal med privattandläkare om de så vill. Jag yrkar därför avslag påreservationen. I reservation 4 föreslår vpk och kostnadsfriaproteser. Jag säger som tidigare att problemet är den höga patienlkoslnadentotalt för större ingrepp, oavsett om det resulterar i en fast protes ellerannat. Problemet är de höga kostnaderna. Jag yrkar avslag på reservationen. I reservation 5 föreslår attförsäkringskassornas personal skall ha mer information omkvicksilverförgiftning. Det har vi naturligtvis ingenting emot, menförsäkringskassornas bedömningar görs ju på basis av kunskaper kassorna hämtatfrån medicinskt utbildade personer. Det är kanske där informationen ärviktigast. Den frågan behandlade vi här för en stund sedan.Försäkringskassornas personal har också tillgång lill förtroendeläkare ochförtroendelandläkare. Självfallet åligger det att ge sinpersonal erforderlig utbildning. Jag yrkardärför avslag på den reservationen. Reservation 6 om privallandläkares rätt tillspecialisttaxa yrkar jag avslag på, eftersom dessa har sådana uppgifter att deockså kan medverka till vårdprogram och vara konsulter. De har så viktigauppgifter att del är väsentligt att de sprids över landet och utnyttjas såeffektivt som möjligt. Jag yrkar avslag även på den reservationen. Jag yrkar bifaU till utskottets hemställan. AnL 62BERTIL (): Jag förstår inte riktigt hur MargaretaPersson kan få för sig att tandstatusen skulle bli bättre om tandläkaren äranställd av kommunen än om tandläkaren är privat. Det väsentliga är väl att vihar en bra tandvård för barn och ungdomar. säger att vi inte har någottandläkaröverskoll. Men alla de siffror jag har sett talar om etttandläkaröverskoll, även om del inte är så Jag kaninte förslå hur kan skära ner tandläkarutbildningen, lägga ner entandläkarhögskolas utbildning och skära ner forskningen inomtandvårdsområdet om man tror att vi har tandläkarbrist. Beträffandelikartade regler finns det förvisso utsatta grupper som har bekymmer med dehöga tandvårdskostnaderna och som man skulle förbättra det väsentligt för omman kunde åstadkomma en harmonisering med sjukvården. Ett lysande exempel pådet är de gravida, som har ett klart ökat behov av hjälp från tandvården. AnL63 (): talade om att etableringskontrollen fortfarande varnödvändig. Jag förslod alt det bl.a. beror på alt vi fortfarande hartandläkarbrist - om del nu var det syftade på. Men det kanskeinte är helt riktigt. Problemet är att etableringskontrollen har konserveratprecis det förhållande som rådde för införande avetableringskontrollen. Var finns bevisen för att glesbygden har fått meralandvård? Kom gärna fram med bevisen för att etableringskontrollen har haft deneffekten! Det finns ingen särskild risk för överetablering om man släpperetableringskontrollen, för även privattandläkare - och framför alltprivallandläkare - måste få det att gå ihop. De kan inte ha en verksamhet omdet inte finns etl tillräckligt pafientunderlag. frågar hur man skall styra resurserna så att den tredjedel av befolkningensom inte går till tandläkaren gör det. Ett myckel enkelt recept är altlåta alla välja sin tandläkare själva och låta landvården bli billigare. Jagtror att det avsevärt skulle öka den andel av befolkningen som går regelbundetfill tandläkare. Del finns inga ytterligare medel att tillföra,säger . Varför inte gå med i vårt krav pä enöversyn av tandvårdsförsäkringen för att se efter om vi kan ha en annankonstrukfion som medför att man hejdar den våldsamma kostnadsutvecklingen, somju till slut straffar patienter med särskilt krävande tandvårdsproblem? Varförär socialdemokraterna så angelägna om att försvara ell tandvårdssystem somverkligen innebär alt vi kommer att hamna i en situation där vi får enklassbunden tandvård och där människor med små resurser får mindre möjlighetatt få god och fillfredsställande tandvård? AnL 64 (vpk): Jag måste fråga en sak: Är inte del etl slarvigtavslagsyrkande på vår motion? talar om alt man gör det avkostnadsskäl. Då måste jag fråga: Vad är kostnaden , och vilken kostnadskulle del bli? Man kan inte bara säga att vi av kostnadsskäl infe kan gå medpå förslaget eller uttrycka oss positivt. Då måste man redovisa vad kostnadernaskulle innebära. Jagaccepterar att vi får avslag på vår motion, för det händer ju ganska ofta här.Men jag accepterar infe att vi irite kan få en vettig förklaring- för det kanman inte få med bästa vilja - till avslag på motionen. Har man inget förslagsjälv skulle man åtminstone kunna vara beredd alt utreda vad förslagenkostnadsmässigt skulle innebära. 4 protokoU 1988/89:41 AnL65 (): ' Herr talman! Först vill jag säga fill BertilPersson alt jag reagerade på alt det i er reservation står att vi har etlstort tandläkaröverskott. Jag konstaterade att så inte är fallet. Delär väldigt viktigt att vi inte splittrar upp ansvaret för barns och ungdomarstandvård, vilket vi skulle göra om vi lät tandvårdsförsäkringen även gälladessa grupper. Det är viktigt med det samlade ansvaret. Det visar ju också depositiva resultat som del har fått. Detverkar som om inte hörde på min förklaring till varför vi i dagbehöver elableringsregler. Jag hänvisade inte alls fill tandläkarbrist. Däremottog jag upp de exempel som finns på att man kan få människor att gå lilltandläkaren trots att behovet inte är så stort. För många låter del konstigt -de många som lever kvar i den gamla känslan av att det var förskräckligt att gåfill skoltandläkaren. De tror att ingen kan sätta sig hos en landläkarefrivUligt. Men statistiken visar att många människor inte reagerar så. Istorstadsområdena finns det bevisligen många människor som går ofta tilltandläkaren och har längre behandlingstider, utan att det direkt kan påvisasatt det är de grupper som bäst behöver tandvård. Om vi släppte etableringen frifinns det risk för att vi skulle få ett ytterligare sug mot storstadsområdenaoch en utarmning av andra delar av landet. MariaLeissner säger hurtfriskl alt det bästa är om människorna väljer själva. Ja,del kan man göra om man bor i etl område med många landläkare. Men hur bär mansig åt att välja själv om det inle finns någon tandläkare att välja? Det harjag mycket svårt att förstå. MariaLeissner sade som argument att det blir billigare om vi ökar privattandvården.Men det är inte riktigt så. Det visar sig att bruttokostnaden per vuxenbehandlad är högre i privattandvården därför att man gör fler ingrepp. Sedanfill : Det stora problemet är att tandvårdsförsäkringen inteläcker de stora kostnader som det blir för många grupper. Del är problemet. Detgäller att hitta ett system som bättre ersätter patienterna för deraskostnader. Varför man skulle skilja ut just aviagbara proteser och säga att deskall vara kostnadsfria har jag svårt att förstå, bl. a. mot bakgrund av att vidå skulle kunna få en negativ styrning. Då skulle det alltså vara billigare attfå en avtagbar protes än någonting annat, och det tror jag inte vore särskiltlyckligt. Problemetär att vi måste få ned kostnaderna för patienterna. Då kan vi inte göra som deborgerliga partierna föreslår - övervältra kostnaderna på de sjuka. AnL 66 (): Beträffande kostnaderna finns det statistik som visar all det ärbilUgare i offentUg tandvård, och precis lika många utredningar visar att delär billigare i den privata tandvården. Jag tror att det kan vara ungefär huggetsom stucket. Men då skall man ha i minnet att valfriheten är ell viktigtbegrepp, ell begrepp att slå vakt om. Möjligheten alt välja tandläkare ärviktig för många människor. Jag fick inget svar ifråga om del underliga förhållandet att beträffande läkareskall allmänläkarvården vara offentlig, men beträffande tandläkare är detspeciaUstvården som skall vara offentlig. Jag menar att offentlig vård ochprivat vård skall ses som en gemensam resurs. Jag kan inte förstå varförprivatvården, som är den dominerande och stora tandvården, inle skall få lovatt ha etl komplett utbud, genom att man medger rimliga förhållanden förspecialisltandläkarna. Det var skönt att få höra alt medger attvi har ett tandläkaröverskoll. Om vi har del, då har vi också köparens marknad.Då behöver man, såvitt jag förslår, inte hålla på gammaldags regleringar sominfördes när vi hade tandläkarbrist. AnL 67MARIA (): Jag förstår inte rikfigt beträffande kostnad för landvård hos privata tandläkare jämfört medfolktandvården. Faktum är alt totalkostnaden är högreinom folktandvården än inom privattandvården. Det har visats i endoktorsavhandling , där man kom fram till att totalkostnaden pertimme är . i privatvården, jämfört med . Skulledessa siffror vara så helt felaktiga, när skillnaden är så klar? Också frånandra undersökningar vet vi att privattandvården är mer kostnadsmedveten och påolika sätt har lyckats hålla kostnaderna nere. Om infe annat är det ett slöserimed resurser att planmässigt försöka tvinga in privattandvården i ett alltmindre hörn. Var finns, , bevisen för att glesbygdenhar gynnats genom en etableringskontroll? Var finns bevisen för atf glesbygdenhar fått bättre landvård sedan etableringskontrollen infördes? Detta återkominle till, och det lar jag som intäkt för att det inte finnsnågra sådana bevis. : Tänderna lillhör också kroppen. Varför skallinsättandet av t.ex. en knäproles vara i del närmaste grafis för patienten,medan insättandet av en protes i munnen kostar ? Var finnsjämlikheten i det systemet? Varför har socialdemokraterna ett sådant motståndmot ens en översyn i fråga om detta missförhållande? AnL 68 (vpk): Vi är överens om att tandstalusen har blivitbättre. Därför tror jag inte att kostnaderna skulle bli så oerhört stora, som MargaretaPersson gjorde gällande, om man införde ett system med kostnadsfriatandproteser. Vi borde åtminstone kunna vara överens om att utreda denhär frågan, så all vi har en överblick över vilka kostnader det blir. Kanskekan det bli så . Jag tror all vi även fortsättningsvis kommer att läggafram motioner om kostnadsfria tandproteser, åtminstone tills vi får enordentlig motivering lill varför del inte skall vara kostnadsfria tandproteser.Vi kommer alldeles säkert igen! AnL 69 (): Beträffande valfriheten: - och förmodligen " underöverskådlig framtid - behandlas de flesta privat. Därför har vi också denvalfrihet som efterlyste. MariaLeissner säger att privattandvården trängs in i ett allt mindre hörn. Jagförstår inle det, med tanke på att det inte är färre som har behandlats privatsedan tandvårdsförsäkringen infördes. MariaLeissner undrar var bevisen finns. De finns i verkligheten, genom att det nufinns tandläkare i hela vårt land, vilket det inte gjorde på samma sätt imitten av 70-talet. Det vore märkvärdigt om inte de regionalpolifiska problemsom vi har i vårt land skulle gälla även tandläkare, om inte det sug motstorstadsområdena som vi haft skulle gälla även dem. I deområdena skulle det också finnas möjligheter att få patienter. Därmed skullekostnaderna stiga för tandvårdsförsäkringen, utan att alla de grupper som i dagstår utanför skulle få det bättre. Detär här huvudproblemet ligger: Hur kan vi göra tandvårdsförsäkringen bättre meden mer uppsökande verksamhet, så att vi når alla dem som inte nås? Kundevi sedan tillföra systemet mer pengar, så att vi kunde sänka patientkostnadenvore det naturligtvis bra, men de medlen förfogar vi inte över . AnL70 (): Jag kan fortfarande inte förstå hur man skall kunna åstadkommavalfrihet i fråga om möjligheterna att gå till en specialisltandlä-kare, närman med alla medel slår undan benen för de privata specialisttandläkarna. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. Kammaren övergick till attfatta beslut i de förevarande ärendena. Mom. 1 (ett femårsprogramför utbyggnad av nya högskoleenheter m.m.) Utskottets hemställanbifölls med 237 röster mot 52 för reservation 1 av 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.2 (introduktionstermin) Utskottetshemställan bifölls med 271 röster mot 19 för reservation 2 av . Mom.4 (prefekt för institution) Utskottets hemställan - som ställdes motreservation 3 av m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7 (miljöfrågor inomvissa utbildningslinjer) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 4 av m.fl.,dels reservation 5 av m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 12(huvudmannaskapet för den m.m.) Prot. Först biträddesreservation 6 av Ann-Calhrine m.fl. med 107 röster mot 17 förreservation 7 av . 164 ledamöter avstod från Härefter bifölls utskottets hemställanmed 167 röster mot 123 för reservation 6 avAnn-Cathrine m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.13 (sjukgymnastutbildningen m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 8 av m.fl.,dels reservation 9 av - bifölls med acklamation. Mom.18 (utbildning om kvicksilverförgiftning m.m.) Utskottetshemställan bifölls med 150 röster mot 138 för reservation 10 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.19 (psykolerapiutbildning) Utskottetshemställan bifölls med 248 röster mot 40 för reservation 11 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.21 (betyg i lärarutbildningen m.m.) Utskottetshemställan bifölls med 199 röster mot 91 för reservation 12 av Ann-CathrineHaglund m.fl. Mom.23 (teknisk-antikvarisk forskning och utbildning i byggnadsvård n.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 13 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom.28 (lokalisering av journalistutbildning) Utskottetshemställan bifölls med 267 röster mot 25 för reservation 14 av . Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 3 (befordringstitlar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 1 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom.4 (omvandling av utbildningsbidrag för doktorander) Utskolletshemställan bifölls med 167 röster mot 120 för reservation 2 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 6(betyg på doktorsavhandlingar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avAnn-Cathrine m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1 (signering av journalanteckning) Först biträddes reservation 2 av m.fl. med72 röster mot 69 för reservation 1 av m.fl. 149 ledamöteravstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 150 röster mot137 för reservation 2 av m.fl. 3 ledamöter avstod från att rösta. () anmälde att han i huvudvoteringenavsett att rösta nej men markerats ha avstått från all rösta. Mom. 2-4 Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2(förbud mot amalgam) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering bifölls med 219 röster mot 68 för utskottets hemställan medgodkännande av den i reservafion 1 av m.fl. anfördamotiveringen. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 3 och 4 (vårdåtgärder, m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avUlla Tilländer m.fl. - bifölls med acklamation. Utskottels hemställan bifölls. Mom. 1(barn- och ungdomstandvård) Utskottets hemställan bifölls med 197 röster mot 91 förreservation 1 av m.fl. Mom. 2 (sjukhustandvård) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avGullan m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3 (etableringsbegränsning för privattandläkare) Utskottets hemställan bifölls med166 röster mot 123 för reservation 3 av m.fl. 1 ledamot avstodfrån att rösta. Mom. 4(kostnadsfria tandproteser) Utskollets hemställan bifölls med 256 röster mot 34 förreservation 4 av Margö och . Mom. 5 (avvikande reaktionför amalgam) Prot. Utskottetshemställan bifölls med 269 röster mot 18 för reservation 5 av 8 december1988 . Mom.6 (privallandläkares rätt till specialisttaxa) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.7 (förändringar av tandvårdsförsäkringens konstruktion) Utskottetshemställan bifölls med 168 röster mot 120 för reservation 7 av . 1 ledamot avstod från att rösta. 1988/89:KU10 omkyrkoförfattningar (prop. 1988/89:17), 1988/89:SfU9 om tilläggsbudget I lill statsbudgetenför /89 (prop. 1988/89:25 delvis), 1988/89:SoUll om följdlagstiftning till den nyalagen om vård av missbrukare i vissa fall (prop. 1988/89:13), 1988/89:KrU4 om frågan omen stavningsreform och 1988/89:KrU5 om avyttringav donerade museiföremål. Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. 1988/89:SfU5 om avgifter för pensionärer vid sjukhusvård (prop. 1988/89:33), 1988/89:SkU7 omdubbelbeskattningsavtal mellan och (prop. 1988/89:49)samt 1988/89:SkU6 om dubbelbeskattningsavtal mellan och 1988/89:44). Tredje vice talmannen meddelade att betänkandenaskulle avgöras i ett sammanhang efter avslutad debatt samt att skatteutskottelsbetänkanden 7 och 6 skulle debatteras gemensamt. Förstupptogs till behandling socialförsäkringsutskottets betänkande 5 om avgifter för pensionärer vid sjukhusvård. Avgifter för pensionärer vid sjukhusvård Avgifter för pensionärer vid sjukhusvård AnL 71 (): Borttagandet av friåret i sjukvården förålderspensionärerna är ett svek mot de sämst ställda bland pensionärerna. Genomdenna besparing låter man dessa pensionärer betala den kompensation för devalveringseffektensom träder i kraft och som till största delen går tillhöginkomsttagarna i gruppen. Detta är om något en social nedrustning, somkommer att lämna grupper av sjuka pensionärer utan möjlighet att klara sinrehabilitering vid längre tids sjukdom. Detta framgår av propositionen, då manundantar förtidspensionärerna av dessa skäl. majoritet har förändratpropositionens förslag - möjligtvis till det bättre för låginkomsttagarna blandpensionärerna. Resultatet blev krångligt och svåradministreral och ger knappasten säker rättvisa. Det allra enklaste hade naturligtvis varit att behållafriåret ograveraf. Övriga förändringar på avgiftens storlek hade ändå kunnatgenomföras på samma sätt som sjukhushuvudmännen nu prövar sjukvårdstagarensbetalningsförmåga. Då hade kanske även de fridagar som erbjöds vid varje nyttvårdtillfälle när friårel var förbrukat kunnat behållas. Totalt förlorar alla vårdlagande pensionärer på del nyaförslaget. Genom att man kunde spara vårdavgiften skapadesmöjligheter alt behålla bostaden även om kommunen beslutade att dra in KBTefter tvä månader, som sker i vissa kommuner, eller som skeri andra kommuner. Handläggningen av det förslag som behandlas har varitsynnerligen märklig. Beslutet att la bort friåret i sjukvården togs i riksdagen1987, mot vilja. Beslutet om ikraftträdandet försköts till efter valet1988, och tas det i elfte timmen, innan det skall trädai kraft. Den slutsats som man måste dra av detta är att beslutetvarit felaktigt redan från början. Aft förenkla och avbyråkratisera gällanderegler gäller tydligen inle detta förslag. Del allra enklaste hade varit att låta friåret vara kvaroch att ändra avgiftssystemet för de avgifter som sedan följer. Då hade detfunnits en möjlighet all skapa en reserv för den enskilde, som kunnat nyttjasför alt behålla bostaden när bostadsbidraget togs bort.Då hade vi sluppil den förnedrande prövningsprocess som de allra sämstställda pensionärerna skall gå igenom. Hur kan ställa upp för en individuell prövningav avgifter i delta sammanhang? Del var ju helt omöjligt när del gällde dedifferentierade avgifterna, som togs bort av bl.a. den anledningen. Varför ärdet värre för den rike än för den fattige alt prövas i avgiftshänseende? Detblir ju resultatet av den individuella prövningen, som alla vände sig emot närdet gällde de differentierade avgifterna. talat varmt för de glömda i vårt land ochkritiserar att de drabbas hårt av besparingar. Dessa glömda pensionärer ärnumera glömda också av - i varje fall de som behöver kunna få rådlill rehabilitering vid längre tids sjukdom. Genom avgiftssättning från första sjukdagen tas denmöjligheten i praktiken bort för de svagaste grupperna. försvarar sigutskotlet genom att antyda att kommunerna minsann fär la ett ökat ansvar. Dettalyder på att man är medveten om att problem uppstår, men del är inle längrestatens ansvar: det ligger numera på kommunerna. På detta sätt är del lätt attskaffa sig resurser fill reformer! Ensjuk, ensam och svag pensionär kanske inte ens har förmågan all sökanedsättning av vårdavgiften. Den personen är den verkligt glömde. Vem tar ansvarför dennes situation? Med ett bibehållet friar hade den situafionen inteuppkommit. Friårelär en enkel, obyråkratisk metod att tillåta en öppning tillbaka till det egnaboendet. Jaghar fått flera samtal från oroliga pensionärer som ser sjukdom som etl ytterligarehot när friåret tas bort. Bristen på vårdresurser och bristen på vårdpersonalskrämmer aUtför många av våra äldre. tillkommer hoten motekonomin. nu efter många turer enats om ett kompromissförslag, har resultatet blivitetl förslag som sannerligen inle är lätlöverskådligl. Ändå vet vi ännu inle hurslutprodukten ser ul, eftersom regeringen fär ett nytt uppdrag alt återkommanär det gäller att utforma regler. Försäkringskassornasarbetssituation har beaktats i propositionen. Regeringen tilldelarförsäkringskassorna 60 nya tjänster. Hur många tjänster som kommer att behövasefter denna kompromiss är det väl ingen som vet. Det räcker sannerligen intemed bara 60 nya tjänster med detta förslag. Hurskall del bli med arbetsbelastningen i socialförsäkringsriämnderna, om det riublir dessa som skall göra en individuell prövning av alla de ärenden där manönskar få avgiften sänkt? De här nämnderna har ju mer än fulltbord. Antaletpensionärer i åldersgruppen ökar. Det är även den gruppen somslår för de flesta sjukdagarna, och det är dessa människor som står för deårslånga vistelserna på sjukvårdsinrättningar. De saknar i regel ATP-pensionoch lillhör gruppen låginkomslpensionärer. Genom Iredje-delsregeln ges vissagarantier för att dessa människor skall få behålla en viss summa pengar. Närdet gäller de som blir föremål för individuell prövning vet vi inte vad som kananses vara skäligt all få behålla. Inle beUer vet vi hur det skall varafråga om. Friåret gav möjligheter lill besparingar. Därmed fickrehabiliteringsinsalserna ett mål. Det gällde alt behålla den egna bostaden ochför sammanboende att slippa tvinga den kvarboende att flytta till en mindrekostsam bostad. Nuåterstår att se hur de regler skall utformas som fastställer villkoren förindividuell prövning. Kommer en undantagandepensionär även i fortsättningenatt få räkna in icke utbetald ATP i underlaget? Det är på del sättet som manräknar ul del kommunala bostadsfillägget . Vi i tycker att delfaär felaktigt, för att inle säga småaktigt. Vi förutsätter att så inte blirfallet. Folkpartietämnar använda de besparingarna som görs till att ge undantagandepensionärernapensionstillskott. Vi anser att dessa bör få sitt pensionstillskott, men intemed hjälp av de här pengarna. Det är inte pengarna som betyder något för stateneller regeringen i detta fall - det handlar om Avgifter för pensionärer vid sjukhusvård Avgifter för pensionärer vid sjukhusvård felräkningspengar-, utan det är fråga om principen. Regeringen håller ju så hårt på denna, ochdet vänder vi oss emot. yrkande tas inte upp i någon reservation. Vii viU inle reservera oss till förmån för förslaget i folkpartielsmotion, eftersom del bygger på alt man skall ta de pengar som sparas in påborttagandet av friårel. Ett sådant förslag kan vi alltså inte ansluta osstill.