prot · GC0984 · 1988-12-31 00:00:00 — Ett antal tjänstemän blir direkt berörda av en förändring, menicke övriga som arbetar inom reviret, utan de kommer självfallet atl kunnafortsätta med den verksamhet de bedriver . Förste vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt lillytterligare inlägg. Överläggningenvar härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 1988/89:135 omoljeprospekteringen i dels vilka avvägningar som regeringen har gjort mellanbehovet av olja och de skador som oljehanteringen obönhörligen kommer att ledatill, dels varför regeringen tillåter oljeprospektering i ett såkänsligt hav som , dels varför regeringen inte arbetar för att förhindravidare nedsmutsning av och dels varför regeringen genom att ge tillstånd tilloljeprospektering inleder en process som gör att riksdagsbeslutet ombegränsning av koldioxidutsläppen inte kan . Frågorna är föranledda av att regeringen under 1988meddelade sammanlagt fem olika tillstånd till prospektering efter olja och gaspä svensk kontinentalsockel i eller dess närområde. Jag vill inledningsvis kortfattat redogöra för debestämmelser som reglerar prospektering efter och utvinning av olja och gas påkontinentalsockeln samt för handläggningen av de nu aktueUa ärendena. För prospektering efler och utvinning av olja och gas påvår konlinental-sockel krävs tillstånd enligt lagen (1966:314) omkontinentalsockeln. Tillståndsprövningen görs av regeringen. Utgångspunktenför prövningen är att undersökning och utvinning av såväl olje- ochgasförekomster som andra mineralförekomster är samhällsnyttiga verksamheter.Självfallet mäste sådana verksamheter avvägas mot andra angelägna enskilda ochallmänna intressen. Exempelvis som underlag för avvägningar mellanmineralintresset och motstående intressen inhämtas därför vid beredningen av enlillsländsan-sökan regelmässigt yttranden från bl.a. ,, geologiska undersökning (SGU), berördalänsstyrelser och kommuner. Ges tillstånd till prospektering eller utvinningkan det förenas med olika föreskrifter för ett särskilt hänsynstagande tillmotstående intressen och för att tillgodose kravet pä en god miljö. Vid beredningen av de fem ansökningarna från totalt sexprospektörer om att fä undersöka förekomsten av olja och gas pä värkontinenialsockel i och dess närområde inhämtades yttranden pä detsätt jag redogjort för. Samtliga remissinstanser har i princip tillstyrkt ellerinte haft någon erinran mot att tillstånd ges för tre av de fem ansökningarna.1 några fall har tillstyrkan skett under förutsättning av vissa förbehåll ochvillkor, vilka har beaktats av regeringen. Vad gäller de tvä övriga ansökningarna har kommunoch avstyrkt den ena. Den andra ansökningen harvad avser borrning och exploatering avstyrkts av ochkammarkollegiet, medan har avstyrkt att tillståndöver huvud taget meddelas. Regeringen har av bl.a. detta skäl begränsattillsländel till att endast avse geofysiska och andra mätningar. Övrigaremissinstanser har tillstyrkt eller inte haft någon erinran mot all tillstånd gesför de tvä sistnämnda ansökningarna. Även i nägra av dessa fall har tillstyrkanskett under vissa förutsättningar, vilka har beaktats av regeringen. Fyra av de fem tillstånd som regeringen har gett omfattarundersökningar genom geofysiska och andra mätningar och gäller avtvä eller tre är. Påvisas borrvärd indikation, somtillståndshavarna avser att undersöka genom borrning, förlängs efter anmälantillsländstiden med . Det femte undersökningstillståndet omfattar, somjag nämnt, enbart geofysiska och andra mätningar och gäller under en lidav tvä är. Efter denna bakgrundsbeskrivning skall jag gä över tillatt svara pä de olika frågor som ställt med anledning av de nämndaregeringsbesluten. Som svar på den första och den andra frågan vill jagframhålla att det är etl nationellt intresse att få kunskap om de naturresursersom kan finnas inom landet. Det är ocksä viktigt att de för samhället mestfördelaktiga avvägningarna görs mellan intresset av att ta till vara olikanaturresurser, som olja och gas, och allmänna intressen av annat slag.Regeringen har utifrån bestämmelserna i kontinentalsockellagen haft att taställning till fem ansökningar om prospektering för att klarlägga om det påvissa delar av vår kontinentalsockel finns några olje- och gasförekomster somkan utvinnas lönsamt. En faktor som regeringen i denna fillständsprövning hartillmätt stor betydelse är behovet av att fä kunskap om våra olje- ochgasförekomster. En annan minst lika betydelsefull faktor som regeringen beaktati sin prövning är de risker som är förenade med oljeborrning i ett vattenområdesom kännetecknas av stor känslighet för miljöstörningar. Prospektörernas ekonomiskaoch tekniska kompetens har givetvis också spelat en avgörande roll itillståndsprövningen. Denna faktor är ju bl.a. viktig för bedömningen avprospektörens förmåga att kunna leva upp till de krav som ställs påverksamheten till skydd för den miljön, dvs. förmågan att kunna förebyggaskador. Vid en sammanvägning av framför allt de nu nämnda faktorerna harregeringen i likhet med naturvärdsverket och flertalet övriga remissinstanserfunnit att de begärda tillstånden bör ges, dock med vissa villkor ochföreskrifer, bl.a. till skydd för den miljön. Mot bakgrund av den risk för skilda skadeverkningar på denmarina miljön som provborrningar i kan medföra, och med hänsyn lillalt prospektörerna av naturliga skäl inte kan ange var och när borrningkan bli aktuell, har regeringen i de fyra undersökningstillstånd som germöjlighet till borrning föreskrivit att fast eller flytande anläggning förborrning i havsbottnen inte fär inrättas på kontinentalsockeln utan attregeringen lämnat särskilt medgivande till detta. De undersökningstillstånd som regeringen meddelatinnehåller även föreskrifter om att tillståndshavarna skall följa desäkerhetsföreskrifter som tillsynsmyndigheten i samråd med naturvårdsverketoch andra berörda myndigheter meddelar för verksamheten, bl.a. till skydd förden miljön. För att en påvisad utvinningsvärd olje- eller gasfyndighelskall fä utvinnas, krävs det enligt kontinentalsockellagen ettulvinningstillständ. Även denna tillståndsprövning görs av regeringen. Som svar pä den tredje frågan vill jag upplysa om attSverige deltar aktivt tillsammans med övriga stater runt i arbetetinom (). I konventionen om skydd avÖstersjöområdets marinamiljö åtar sig varje stat att vidta alla lämpliga åtgärder för att förhindrasådan förorening av miljö som orsakas av utforskning aveller utvinning från resp. stats del av havsbottnen och dess underlag eller avannan därmed sammanhängande verksamhet. Kommissionen har antagit tvärekommendationer om vilka särskilda hänsyn och beredskapsåtgärder som skallvidtas i samband med offshore-verksamhet. vill jag som svar på den fjärde frågan äterpåminna om att regeringen har haft att tillämpa bestämmelserna ikontinentalsockellagen. Utifrån dessa bestämmelser har, som jag framhöll,regeringen i likhet med och flertalet övriga remissinstanserfunnit att de begärda undersökningstillständen bör ges. Innan en eventuellborrning eller utvinning kan påbörjas krävs ytterligare ett antal tillstånd avregeringen. Avslutningsvis vill jag betona att en eventuell utvinninginte i sig leder till en ökad inhemsk förbrukning. Den nytillkommande oljaneller gasen kan komma att ersätta en viss del av nuvarande import. 19 (): Jag tackar industriministern för det utförligasvaret. Jag kan konstatera att beslutet om oljeprospektering i säkerthar fatlats på formellt korrekt sätt, och något annat hade jag inle tänkt mig.Samtidigt kan jag konstatera att industriministern genom denna forrnaliseringav svaret glider undan frågornas substans, deras reella innebörd. är ett svårt sargat innanhav. harsom kustslat ett med andra kuststater delat ansvar, dels för att inle ökasargandet och nedsmutsningen, dels för att se till att nedsmutsningen ochförstörelsen upphör och att skadorna kan läkas. är ett döende hav. Hundratusentals salar hardött, långt innan förra sommarens stora säldöd. Fiskefängsterna mäste kvoterasmellan länderna för att förhindra utfiskning. Svavelvätetäckta havsbottnarbreder ut sig. Orsaken till delta är en hänsynslös rovdrift med naturresurseroch en fullständig ringaktning av andra livsformers livsbetingelser. Luft ochvatten har länge betraktats som outsinliga och självrenande tippar förindustrisamhällets avfall. Vi ser resultaten i etl döende och svårtsargat Östersjöhav. Del tillsätts kommissioner och upprättas konventioner förÖstersjön. riksdag bereds tillfälle atl falla kloka miljöpolitiskabeslut. Men förstörelsearbetet fortsätter. Jag betvivlar inte atl regeringen fattar formellt rikligabeslut. Men med tanke på tillstånd är det svårt att förstå attregeringen kan gå med på oljeprospektering där. Oljeprospektering syftar tilloljeborrning och oljeutvinning. Om man kommer att finna utvinningsbara mängderolja i , kommer det att bli mycket svårt, för att inte säga omöjligt,att förhindra oljeulvinning i . Att säga nej vore alt lura dem som harfått prospekteringstillstånd och har satsat slora pengar pä arbetet alt letaefter olja. Oljeulvinning leder ofelbart till utsläpp av olja ivarierande mängder, och utsläppen skadar en redan skadad miljö och biotop ännumera. Vi vel all det finns trösklar upp till vilka de ekologiska systemenklarar belastningen. överskridsdessa kommer de ekologiska katastroferna mycket snabbi. Vi säg detta senast vidalgblomningen i . säger i sin dikt The att världeninte kommer att gå under med en smäll, utan med en suck. Naturen kan inteskrika ut sin smärta i den omilda behandlingen, den bara lägger av. Vi står somfrågande åskådare inför det som vi har ställt till med. Medvetet satsar regeringen på förstörelse av ,trots alla konventioner, kommissioner och riksdagsbeslut; allt formelltkorrekt. Det gör det inte mindre hemskt. Det ger etl maskinmässigt kallt ochhänsynslöst intryck, som om alla de kunskaper vi har om situation allsinte finns. riksdag har fattat några grundläggande viktigabeslut på miljö-och energiområdet, nämligen alt koldioxidutsläppen från Sverigeinte skall få tillåtas öka och att vi skall satsa på atl utveckla de inhemskaförnybara energislagen. Det är mot bakgrund av dessa beslut märkligt attregeringen går med på oljeprospektering. Användning av olja leder till ökadekoldioxidutsläpp, och fillgång till inhemsk olja kommer att motverka deinhemska förnybara energislagen. Regeringens beslut är i och för sig helt logiskt ochkonformt med det utredningsarbete som bedrivs inom skatteutredningarna, främstinom KIS. Där vill man införa moms pä energi, minska punktskatterna med 30 %och bibehålla storförbrukarskattesubvenfionen, som ger industrin ungefär 1 000milj. per är i subventioner. Utredningen visar att skatteförslagen kommeratl innebära ökad användning av olja, kol, naturgas och elkraft samt atl deinhemska förnybara energislagen kommer att missgynnas. Dessa förslag stöds iutredningen av socialdemokrater, moderater och folkpartister.Det är en del av arbetet pä atl anpassa oss till EG. Sett ur delta perspektivblir det naturligt att leta efter olja i . Med de föreslagnaskattesystemen skulle det ju gå åt mera av den varan. Det hänger ihop - detblir logiskt - men det strider mot de beslut som har fattat. Jag ärbesviken pä industriministerns svar, men jag är inte förvånad. 1 valet mellan pengarna eller livet väljer densocialdemokratiska regeringen hellre pengarna - hellre än atl handlasolidariskt och ansvarigt mot oss som lever nu och mot kommande generationer.Någonstans har del gått snett inom svensk socialdemokrati, som jag länge harhaft en stor och grundmurad respekt för, för det solidariska samhällsbyggandesom den har åstadkommit tillsammans med fackföreningsrörelsen i härd kamp molden ekonomiska makten. Av det - det vel jag - finns det delar kvar, men denröda varma färgen flagnar, och en kall blå färg tonar fram, alltmedan Östersjöngrånar under all den skit som vi tillåter den att tyngas ned med. Jag hade förväntat mig ett annat svar, ett svar tyngt avdet ansvar som vi alla har för överlevnad och fortbestånd, inte ett svar med enformell redogörelse för hur ett förstörelsearbete lugnt kan få utvecklas underlagligt korrekta former. Det är uppenbarligen långt till den dag då situationensallvar och insikterna om vårt tillstånd också när in i de makthavandes boningaroch arbetsrum. Det är hemskt, men det är sant. Prospekteringslillsiänden skullealdrig ha givits. Fler bör absolut inte ges. Regeringen bör undersöka hur deredan givna tillstånden skall kunna dras in. hävdar alt regeringen medvetetsatsar pä att förstöra , all regeringen fattar beslut som strider motdel beslut som har fattal. Jag vill pä del bestämdaste bestrida bådade påståendena. Det finns - det vill jag gärna säga - en klar skillnad iuppfattning hos ä ena sidan och ä andra sidan regeringen och, somjag tror, en mycket bred majoritet i riksdag. vill överhuvud taget inte låta göra de undersökningar som regeringen och riksdagenbedömer vara angelägna. Jag vill än en gång hävda att det är viktigt för ennation som atl klara ut vilka naturresurser som finns inom landet. Detförutsätter att kunskapsunderlag las fram. För alt kunna påvisa förekomster avsäväl olja och gas som metaller av olika slag och för alt kunna bedömaförekomsternas värde krävs det prospektering. I denna process av kunskapsuppbyggnadmäste naturligtvis hänsyn tas till allmänna intressen av andra slag. Det är vadregeringen har gjort i prövningen av de fern ansökningarna och vad regeringengör även i andra fall. Jag framhöll i mitt svar atl regeringen i sin prövning harbeaktat de risker som är förenade med oljeborrning i . Vid ensammanvägning av i huvudsak intresset av alt fä kunskap om vara olje- ochgasförekomster och prospekteringens risker och skadeverkningar har regeringen ilikhet med bl.a. den myndighet som utövar tillsynen när del gällermiljövärdsfrägorna, , funnit all de begärda tillstånden skallges. Tillstånden har - jag vill än en gäng understryka detta - förenats medvillkor och föreskrifter bl.a. till skydd för den miljön. Jag vill ocksään en gäng understryka atl det krävs särskilt medgivande av regeringen innanprovborrningar kan påbörjas. Vidare vill jag framhålla att någon slutligavvägning av vad som är fördelaktigast för samhället självfallet inle kan görasförrän vi vel vilka förekomster som finns. Påvisas under prospekleringen eneller flera fyn-dighelersom nägon vill utvinna kommer del, som jag framhöll imin svar, alt krävas ytterligare lillsländ av regeringen. Den slutligainiresseavvägningen fär alllsä göras i samband med denna fillständsprövning. Jag tror ocksä atl del kan finnas anledning all i dellasammanhang påpeka att prospektering efler olja och gas pä svenskkontinenialsockel inle är nägon ny företeelse. Det delstatligaoljeprospekteringsaktiebolaget, , har bedrivit aktiva provborrningar ibl.a. sedan början av 70-lalel. har OPAButfört totalt 17 provborrningar i . Dessa borrningar har kunnatgenomföras utan bestående skadeverkningar på den miljön. Deerfarenheter som finns frän dessa provborrningar är med andra ord goda. Denskyddsnivå som kommer alt föreskrivas i beslut om provborrningar blir minsllika hög som vid den borrning som tidigare genomförts. Tekniken kommer ocksäall utvecklas ytterligare fram lill den tidpunkt när det blir aktuellt förytterligare provborrningar. Det finns mol denna bakgrund enligt min uppfattninginte nägon anledning att tro all riskerna vid eventuella provborrningar skallöka jämfört med tidigare utförda borrningar. 21CARL (): Att inhämta kunskaper är naturligtvis intenägot som helst fel. Vi ställer helt säkert upp på alt man kan prospektera runtom i landet för att ta reda pä vad vi har för naturresurser. Men ärfaktiskt etl sällsynt olämpligt val av plats när det gäller sådana saker somolja. Vi vet nämligen att den dag som det blir fräga om en oljeulvinning, dåkommer skadorna till en hotad miljö. Skadorna blir helt enkelt ett faktum - degår inte att undvika. Det är därför vi vill ta upp den här frågan. Vi är djuptoroade över den utveckling som vi kan se framför oss. Del är, som jag sade i mitt tidigare anförande, självklartatt de som lägger ned pengar på oljeprospektering gör det i den varmaförhoppningen all de skall påträffa utvinningsbara mängder och tjäna pengar påverksamheten. Det mäste bli utomordentligt svårt att säga nej till de människorsom har satsat sä mycket pengar under sä läng tid. Atl man säkert kan klara av en hel del provborrningar utanatl den miljön blir störd tror jag är möjligt. Jag tror att deerfarenheter som OPAB och andra har fått kan vara till god nytta, men problemetär vad som kommer sedan. Vi hyser en mycket stor oro och skulle av denanledningen vilja att regeringen undersökte möjligheterna att dra in debeviljade tillstånden. Vi mäste sluta tro pä att vi alltid med små tekniskafinesser kan lösa de problem som vi stär inför. Vi har ju sett vad som harskett ute i . Det finns verkligen anledning att se pä dessa frågor ochhysa stor oro. Därför vill vi som sagt att oljeborrningarna skall upphöra. Om man medvetet vill satsa pä att utvinna olja i Östersjönhar man på nägot sätt bestämt sig för att är etl lämpligt ställe attgöra detta pä. Då bidrar man ju långsiktigt till att förstöra den här miljön.Jag kan inle komma ifrån del, och sedan fär industriministern tycka någotannat. Jag tycker också att det i grunden strider mot beslut imiljöfrågan att vi skall satsa på energiformer som vi på läng sikt egentligenmåste komma bort ifrån, eftersom en användning av sådana energislag ökarkoldioxidutsläppen. har ju sagt ifrän att dessa utsläpp inte färöka. Detta är alltså en ond cirkel, som vi på något sätt måste försöka ta ossur. Jag kan liksom icke vara beredd attuttala mig för att vi skall avslä exempelvis frän naturgas när det gäller denframtida energiförsörjningen. Tvärtom menar jag att naturgasen kommer att varaen viktig energikälla . Jag är inte lika säker som pä attvi helt och hållet kan avskaffa användningen av olja eller oljeprodukter.Enligt min mening är det trots allt viktigt att vi själva får en uppfattning omvilka resurser på det här området som kan finnas inom vårt eget lands gränsermen att vi dä ocksä bör vara överens om att om dessa resurser skall utvinnas,så mäsle del ske på elt ur miljösynpunkt sä säkert sätt som möjligt. Jag villgärna starkt understryka detta. Jag vill ocksä påpeka att vi från industridepartemenietssida i arets budgetproposition har föreslagit älgärder som bl.a. skall ledalill att vi kan åstadkomma en snabbare kartering av hela vär kontinentalsockel.Del anslås fördetta, syftande bl.a. till att SGU skall kunna förfoga över ettfartyg för att kunna påskynda och effektivisera den här undersökningen. Detarbetet ger i sig viktig information vid planering av kust- och havsområdenasutnyttjande och skydd. Dessutom kopplas till det programmet dels etl miljökemisktprogram som syftar till att fä fram underlag för bedömning av de karteradeområdenas miljöstatus, dels ett tvärvetenskapligt mälprogram som har till syfteatt kartlägga vilka miljöeffekter som utvinning av havets mineralresurserorsakar. De här förslagen, som har lagts fram i budgetpropositionen,föreställer jag mig att man också från sida är beredd att stödja. Jag hade förmånen att övervara senastesammankomst, som hölls här i salen. Där diskuterades bl.a. ett samarbetsprogrampå fiskeriomrädet. En representant för det svenska var aktiv idebatten och menade att ett samarbetsprogram för fiskeriomrädet också borde laupp grundläggande miljöfrågor. Vederbörande sade följande, som jag tillåter migatt citera: "Självklart mäste man då skriva in att kväveläckagetfrän jordbruket skall minska, att de radioaktiva transporterna över haven skallstoppas och de klorhaltiga ämnena frän massaindustrin reduceras. Detta ärförutsättningen för hela fisket." Men ingenting sades om att man skulle stoppa allaprospekieringsarbeten som det givits tillstånd till i eller att maneventuellt skulle upphöra med oljeutvinning i andra vattenområden, somexempelvis . är kanske inte helt ensam om sin uppfattning,men jag är i varje fall inte säker pä att han har hela sill parti med sig närhan vill att vi skall säga nej till en kartläggning av vilka mineraltillgångarvi har. Vi får sedan pä ett seriöst säll verkligen pröva om utvinning skall fåske och se till att den i sä fall sker på ett så miljöskyddal sätt som möjligt. 23CARL (): Det som sades från sida underNordiska rådets debatt ställer jag upp pä till . Jag tror att del var deproblem som där nämndes som då framstod som de viktiga. Oljeutvinning i vårafarvatten har ju faktiskt inte påbörjats. Det är klart att vi måste ha ett intensivt samarbete medandra länder för att komma till rätta med alla kväveläckage fränindustriutsläpp, som industriministern nämnde. Det är självklart. Hur skalldet annars gä? Men vi är, som jag tidigare sade, också intresserade av att viskall kunna kartlägga våra mineraler och hur de skall utvinnas, särskilt då påland. Men jag tycker fortfarande att det är oroväckande att man vill göra det iÖstersjön, just med tanke på vad olja kan ställa till med. Det har i riksdag också sagts att vi skallprioritera de inhemska, förnybara energislagen. Det borde vi verkligen göra medall kraft, i stället för att satsa kraft och pengar på atl försöka se vad vikan utvinna av någonting som vi faktiskt vel obönhörligen kommer att bidra tillalt pä olika sätt förstöra den miljön. Vi kan inte med all god tekniksom vi känner förhindra att det blir stora oljeutsläpp i , ochdet är ett utomordentligt känsligt innanhav. Det vore fruktansvärt sorgligt omvi här i landetvidtog åtgärder för att möjliggöra detta. Vad man har sett runt om i PrOt.1988/89:84 världennär det gäller de här sakerna borde, tycker jag, stämma till stor 20mars1989 eftertanke.Det vore vida bättre att satsa industriministerns kapacitet och ~~ ' ! r= r , p I , r , . kraft paatt försöka fa fram de inhemska, förnybara energislag som faktiskt . ............................ , ..,, , , . , ,.. , , ringen t kan ledaoss m i ett bättre samhälle med mycket mindre utsläpp och mycket mindreförstörelse av natur och omgivning än den mycket olyckliga oljan, specielltdå den som kan utvinnas ur . Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Föredrogs och hänvisades 1988/89:78,95, 113, 118 och 124 fill jusfitieutskottet 1988/89:132till skatteutskottet 7 § Föredrogs och hänvisades 1988/89:23fill konstitufionsutskottet 8 § Föredrogs och hänvisades 1988/89:Bo7-Bolltill bostadsutskottet 1988/89:Fö4-Fö16 lill försvarsutskottet 1988/89:Ubl7-Ub33fill utbildningsutskottet 1988/89:Fi38-Fi42till finansutskottet 1988/89:Sfl8-Sf23till socialförsäkringsutskottet 9 § Föredrogs men bordlades åter Konsfitutionsulskoltetsbetänkanden /89:KU24 och KU26 betänkanden /89:SkU17,SkU20 och SkU28 betänkanden /89:LU14, LU16, LU17, LU20 ochLU21 betänkanden /89:SfU12-SfU14KuUurutskottets betänkanden /89:KrU17 och KrU20 Näringsutskottetsbetänkande /89:NU15 10 § Anmäldes och bordlades Propositionerna 1988/89:102om reglering av priserna pä fisk m.m. 1988/89:125 med förslag om tilläggsbudgetII till statsbudgeten för /89 Prot.1988/89:84 ll § Meddelande om interpellafioner Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1988/89:165 av () till statsministernom samarbetet mellan EFTA-länderna: Mötet mellan EFTA-ländernasstatsministrar i resulterade i en deklaration som i 25punkter drar upp riktlinjerna för en utveckling av EFTA:s bidrag till europeiskintegration och av relationerna mellan EFTA-länderna och den Europeiskagemenskapen. I deklarationen framgår bl.a. alt EFTA-länderna är beredda attundersöka möjligheterna att uppnå ett mer strukturerat samarbetsförhällande medEG med gemensamt beslutsfattande och gemensamma administrativa institutioner.För att uppnå en fri rörlighet för varor, tjänster, kapital och personer skallolika s.k. optioner (alternativ) för att stärka de institutionella länkarna mellanEFTA-länderna och EG prövas. Ingen option skall uteslutas i denna prövning.Vidare skall EFTA:s beslutsordning och gemensamma förhandlingskapacitetstärkas.