prot · GC0942 · 1988-12-31 00:00:00 — Det var ett tanklöst och övermodigtuttalande som dessutom avslöjade frånvaron av insikter om de ekonomiskaföljderna av brist på arbetskraft, följder som direkt hotar sysselsättningen.Dess värre tog många detta uttalande på allvar, bl.a. , som tyckteatt det här var en klok strategi. Jag tackar nu arbetsmarknadsministern för ett rakt och brasvar på min fråga. Dess bättre har arbetsmarknadsministern insett vad denstrategi som framgick av TT-referatet skulle ha inneburit. Om regeringen inte med kraft angriper bristen påarbetskraft kommer den i realiteten att föra en arbetslöshetsskapande politik.Det är naturligtvis riktigt som arbetsmarknadsministern också säger attförbättringar av arbetsmiljön gör det lättare för företagen att rekrytera ochbehålla arbetskraft. Det gäller också den offentliga sektorn, inte minst denstora vårdsektorn, där det finns påtagliga problem att skaffaarbetskraft. Målet, säger arbetsmarknadsministern, är fullsysselsättning och arbete åt alla. Jag hade hoppats att arbetsmarknadsministernskulle säga att målet är att skapa balans på arbetsmarknaden samt se till attarbetsgivare och arbetstagare finner varandra och att de som vill ha arbeteockså får ett sådant. Det hade varit ett bra klarläggande omarbetsmarknadsministern ställde upp på denna dubbla målsättning. 23 Arbetsmarknadsminister : Herr talman!En del av missförstånden kring det som stått i referatet beror på att denperson som refererade inte fanns med och lyssnade på det anförande som höllsvid mötet i . Det framgår av andra referat från denna överläggning att desöm var närvarande vid hela sammankomsten gav en annan bild av det inlägg somgjordes, nämligen just det som vi har diskuterat här: självfallet skall företagoch offentlig verksamhet ha tillgång fill arbetskraft, menarbetskraften skall också ha tillgång till bra arbeten, som inte ger upphovtill vare sig skador eller ohälsa. Anf.24 (): Jag tackar arbetsmarknadsministern än en gång, nu för dettaförtydligande. Dethade varit bra om regeringen och arbetsmarknadsministern redan från början, närdessa tidningsreferat kom ut, hade dementerat uttalandet så som det återgavs.Det skedde tyvärr inte. Då uppkom denna tråkiga konsekvens att man fick enkänsla av att regeringen än en gång utvecklade den fingerfärdighet som vi harsett exempel på tidigare - att föra fram dubbla budskap och anpassa budskapetfill det forum som man riktar sig till för tillfället. Detgläder mig, herr talman, att än en gång kunna konstatera att detta i alla falltydligen inte var arbetsmarknadsministerns avsikt. Överläggningenvar härmed avslutad. 7 § Svar påfrågorna 1988/89:289 och 290 om huvudmannaskapet för folkbokföringen har frågat mig om regeringen är beredd att omprövabeslutet om ändrat huvudmannaskap för folkbokföringen om reformen innebär enökad ekonomisk belastning på statsbudgeten i förhållande till vad somredovisades vid beslut. har frågat mig om jag kan redogöra för regeringens tolkning avinnebörden i beslut om det ändrade huvudmannaskapet förfolkbokföringen närmast i det avseendet att försäkringskassorna förutsättsmedverka i folkbokföringsarbetet. Jag besvarar frågorna iett sammanhang. Riksdagenfattade beslut om de principiella riktlinjerna för en nyorganisation av folkbokföringen. Beslutet innebär att ansvaret för den löpandefolkbokföringen skall föras över från pastorsämbetena till de lokalaskattemyndigheterna. Även försäkringskassorna förutsätts medverka ifolkbokföringsarbetet. Den nya organisationen avses bli genomförd den 1 juh1991. Imars tillkallades en kommitté med uppdrag att utarbeta förslag till hurden nya organisationen närmare bör utformas. Enfråga som kräver särskild uppmärksamhet av kommittén är givetvismyndighetsorganisationen. I direktiven sägs bl.a. följande i denna fråga: "Närde lokala skattemyndigheterna blir lokala folkbokföringsmyndigheter för helafolkbokföringen integreras folkbokföringen organisatoriskt iskatteförvaltningen. De allmänna försäkringskassorna får en roll somkontaktorgan gentemot medborgarna och skulle, med terminalåtkomst tillfolkbokföringsregistren, kunna medverka i alla folkbokföringsärenden sominifieras genom anmälan från den enskilde. Kommittén bör studera vilka Om huvudmannaskapet för folkbokföringen konsekvenserdetta kan få inom skatteförvaltningen och inom de allmänna försäkringskassornasverksamhet. Analysen skall ske i nära samarbete med ochriksförsäkringsverket." Vidare skall kommittén utveckla formerna för samarbetet medförsäkringskassorna när det gäller olika anmälningsärenden o.d. En annan fråga som kommittén skall ägna särskilduppmärksamhet åt är kostnaderna för reformen. I direktiven sägs bl.a. följande: "I propositionen (1986/87:158) har regeringen bedömtatt reformen totalt sett leder till en samhällsekonomiskt billigarefolkbokföring. Reformen bedöms dock innebära en merbelastning på statsbudgetenmed ca 250 milj. kr. Inom ramen för detta ekonomiska utrymme börkommittén lämna ett förslag till ny organisation som tillgodoser samarbetetmellan de lokala skattemyndigheterna och de allmänna försäkringskassorna. Dekostnads-mässiga konsekvenserna skall även i övrigt närmare belysas avkommittén." Som svar på fråga vill jag då säga attriksdagsbeslutet förutsatte att de lokala skattemyndigheterna skall vara deansvariga folkbokföringsmyndigheterna, medan försäkringskassorna med sitt välförgrenade kontorsnät skall kunna medverka som kontakt- och serviceorgan förallmänheten. Regeringen har tagit fasta på detta, vilket kommer till uttryck ide delar av direkdven till organisationskommittén som jag nu har redovisat. Detär inte särskilt meningsfullt att, innan kommittén har redovisat sitt arbete,ta ställning till de närmare formerna för samarbetet mellan de lokalaskattemyndigheterna och försäkringskassorna. Med anledning av fråga vill jag säga attjag utgår ifrån att kommitténs förslag kommer att ligga inom de angivnakostnadsramarna. Anf.26 (): Jag tackar för svaret, fast jag egentligen inte fick svarpå min fråga. Jag frågade nämligen: Om det är så att kostnadskalkylen intehåller, är då regeringen beredd att ompröva förslaget? Det handlar om en makalös centralisering som tydligenskall genomföras till varje pris. I blir detta mycket tydligt. Vihar en lokal skattemyndighet och tolv lokalkontor för , medanantalet pastorsexpeditioner är 49. Kostnaderna för den här centraliseringen,för den försämrade åtkomsten och den hårdhänta hanteringen av en månghundraårig,väl fungerande service, byggd på tradition, kultur och kompetens, angavs till250 milj. kr. Nog verkar det som om det är en kostnadsangivelsemellan tummen och pekfingret. I kan 18 personer erbjudas tjänstpå skattekontoret. Vi har 49 folkbokförare. Har man i de 250 miljonernaräknat in nya lokalkostnader, kostnader för arkiven, forskningsmöjligheternaosv.? Det är tydligt att regeringen återigen ser på vårt land medstorstadsögon. Jag rekommenderar rejäla studiebesök i landsbygdsförsamlingar. anar jag att inte ens vad jag kallar ekonomisktlättsinne bidrar till att få regeringen på andra tankar. Eller kan det kanskebli ett klokare tänkande i den här frågan? Är det så att regeringen är beredd att till varje prisfullfölja ett dumt, dyrt och dåligt förslag som det här? I så fall: stackarssvenska folk! hur mankan säga att folkbokföringen nu skall förbilligas, om man i nästa andetag talarom att den blir fördyrad med 250 milj. kr. 27 (): Tack för svaret! "Folkbokföringstrubbel" var en rubrik i ,försäkringskassornas tidning, för sedan. I organisationskommittén, somförbereder den nya organisationen, kan man inte reda ut vad riksdagsbeslutetfrån innebär. Det har kört ihop sig från början, enligt artikelni försäkringskassornas tidning. Läser man snabbprotokollet från , med de 68olika inläggen, förstår man att kommittén inte har någon lätt uppgift. Trotsvad som bedyrades från majoriteten i skatteutskottet - att frågan var ordentligtutredd - fanns det många frågetecken. I utskottsbetänkandet hade försäkringskassandykt upp. Det framgår inte klart vilken roll försäkringskassorna skall få, sadeMarianne . Många delade hennes tveksamhet. Skulle det vara brevlåda,eller skulle det vara en likvärdig myndighet för att fullfölja anhängiggjordaärenden? Jag tycker att det rent konstitutionellt är olyckligt attett principförslag som innebär så stora förändringar för så många människorskall fattas på så otillräckligt underlag. Det är ett bakvänt sätt, som jag serdet - först principbeslut, och sedan alla praktiska problem i en kommitté somskall reda ut hur det hela skall fungera. Det är inte att undra på attförvirringen är stor. har motsatt sig beslutet att flyttafolkbokföringen från kyrkan. På , som jag kommer ifrån, har vi många småpastorsexpeditioner som skall ersättas av ett kontor i vid lokalaskattemyndigheten. Jag tycker att det är en stor försämring för allmänheten. Av statsrådets svar beträffande myndighetsorganisationenförstår jag nu att skall medverka som något slags kontakt-och serviceorgan. Jag tror inte att det är någonting som man påförsäkringskassorna ser med välbehag på. Man vill vara en myndighet - medfullgod makt och myndighet. Därför vill jag än en gång fråga statsrådet: det så mannu arbetar i kommittén - med inriktningen att skall vara ettkontakt-och serviceorgan? Vad först gäller synpunktervill jag säga följande. Beräkningarna av kostnaderna för den här reformen, som harredovisats för och som sedan har lagt till grund för sittbeslut, är inte resultatet av att man har gjort någondng mellan tummen ochpekfingret. Till grund för de kostnadsberäkningarna låg en särskild utredning,som har utförts inom statskontoret. Där har man haft tillfälle att studera ochanalysera dels de nuvarande kostnaderna för folkbokföringen, dels de alternativakostnader som skulle följa av att man lade huvudansvaret antingen påförsäkringskassorna eller på skattemyndigheten. I denkostnadskalkylen, som omfattar kostnader för personal lokalt, Om huvudmannaskapet för folkbokföringen kostnader för tillsyn,lokaler och inventarier, övriga kostnader, ADB-stöd för drift och utredningsamt genomförandekostnader, kan man konstatera att nuvarande system kostar ca350 milj. kr. Det var vad som angavs som den större samhällsekonomiskakostnaden, medan det förslag som lades till grund för beslutuppskattades till en kostnad i den dagens penningvärde på ca 250 milj. kr. Kostnadsberäkningarär alltid kostnadsberäkningar, det är riktigt. Men denna kalkyl har gjorts avett kompetent organ och kan inte sägas vara gjord mellan tummen och pekfingret. säger att detta var ett - som hon uttryckte det - dumt och dyrtbeslut. Det är främmande för mig att uttrycka mig på det sättet om beslut somär fattade i riksdag. Vad som ligger till grund för det beslutet ikostnadsavseende har jag redovisat, och i de styckena kan jag inte finna attriksdagens ställningstagande är vare sig dumt eller dyrt. Heltkort till innan min taletid tar slut: Vad jag önskade visa varvårt sätt att se på beslut och uppdrag. Jag vill barapåpeka att regeringen också har noterat vad utskottet har nämnt i sittbetänkande, nämligen att utskottet utgår från att en kommande folkbokföringsorganisationkan utformas på det sätt som utskottet här har skisserat. Om det under detkommande utredningsarbetet skulle visa sig svårt att uppfylla dennaförutsättning i praktiken, kan frågorna givetvis tas upp på nytt i annatsammanhang. 29 (): Det händerfakfiskt att riksdag fattar beslut som är mindre bra - om jaguttrycker det så, kanske det passar bättre. Men fortfarande tycker jag att dethär beslutet är dumt. Och den uppfattningen delar jag med t.ex.personalorganisationernas fackliga organisation, med dess ordförande spetsen. Sedankan jag rekommendera statskontorets förslag om att vidareutveckla den nuvarandeordningen. Det skulle vara ett bra mycket bättre hanterande av resurser - intebara pengar utan också kunskap, kompetens och människor. Det skulle ocksåinnebära ett regionalpolitiskt plus för regeringen, om det är intressant. Men min fråga kvarstår: Antag att det nu visar sigatt den här kostnadskalkylen inte alls håller. Det kan ju tillkomma okändakostnader som inte ens statskontoret, eller regeringen eller , tänktepå då. Och som vi vet kan verkligheten också förändras. Finns det då någonmöjlighet att regeringen på nytt tar upp den här frågan, omprövar detta som enmajoritet bland svenska folket hellre vill ha, nämligen den nuvarande ordningen- men förbättrad och vidareutvecklad? 30 MARIANNEJONSSON (c): Visserligen harförsäkringskassorna fler kontor än lokala skattemyndigheterna spridda över helavårt land. På har vi två kontor för . Men jag kan intetänka mig att de som är anställda där och ansvariga för den här verksamhetenkan tycka att detta är en viktig uppgift som man får åta sig enligt de härdirektiven. kontaktorgan, man skallmedverka. Jag läste i går protokollet från . Man skulle kunnahjälpa till med blankettifyllning och namnunderskrifter, och man skulle kunnamedverka i alla bokföringsärenden som initieras. Försäkringskassankänner sig som en fullgod myndighet - med myndighet att fullföljaanhängiggjorda ärenden. Jag tycker att det är mycket olyckliga direktiv somkommittén har fått att arbeta med. Själv verksam i anser jagatt detta inte är en rolig uppgift att ta - itu med - av så underordnandbetydelse som här framgår. Till vill jag säga att naturligtvis är det så, attkostnader för reformer alltid har sin betydelse när man skall överväga hurreformer skall utformas. Givetvis kommer också detta att beaktas i nästa led avden här reformeringen. Närdet gäller inlägg vill jag i princip bara hänvisa till vadjag redan har sagt. Jag tycker att det är en viktig markering också mot den somär verksam inom . Regeringen har noterat vad som står iutskottets betänkande, nämligen att man där utgår ifrån att man nu så långt sommöjligt skall försöka förverkliga utskottets intentioner, som också blevriksdagens beslut. Men om det i den fortsatta beredningen visar sig att dettaär förenat med betydande praktiska svårigheter, utgår man ifrån att demodifieringar som visar sig nödvändiga också görs. Tillsist: Gången i detta ärende är att man nu arbetar i en organisationskommitté.Resultatet av organisationskommitténs arbete kommer i vanlig Ordning att bliföremål för remissbehandling och därefter överväganden i regeringen. Riksdagenkommer sedan att ånyo föreläggas förslag om hur den här organisationen skall seut i detalj och på vilket sätt verksamheten skall bedrivas. 32 (): När detta beslutfattades skedde det på ett sätt som inte är vanligt. Regeringen hade inteberett kyrkomötet, som ju är kyrkans högsta organ, tillfälle att yttra sig.1983 års folkbokföringskommittés slutliga ställningstagande hade man inteansett sig behöva avvakta. De ekonomiska effekterna - prognoserna pekar på enkraftfull fördyring - var bristfälligt redovisade, som jag redan nämnt.Dessutom innebär en sådan här sak ändrade regler, och det hade varit normaltatt även lagrådet hade fått yttra sig i detta sammanhang. Jag hyser emellertid en förhoppning om att klokskapskall råda i regeringen och att man, när man ser vartåt det barkar ekonomisktmen framför allt regionalpolitiskt sett, är beredd att ompröva beslutet. Detfinns faktiskt mycken klokskap också utanför de stora städerna. 33 MARIANNEJONSSON (c): Trots att jaghar många invändningar mot beslutet är jag som god demokrat införstådd med attdet beslut som är fattat måste fullföljas. Jag hoppas att de direktiv somgivits till organisationskommittén mynnar ut i att 2 protokoll 1988189:42 - 43 Omavidentifiering av visst elevregister försäkringskassorna får enroll som fullvärdig myndighet, vilket de har kompetens för. De har otaligagånger visat att de klarar uppgifter som blivit dem ålagda. Först då kanservicefunktionen uppfyllas, som ju var avsedd i riksdagsbeslutet. Överläggningenvar härmed avslutad. 8§ Svar på fråga 1988/89:300 om avidentifiering av visst elevregister har frågat civilministern vilka åtgärder regeringenämnar vidta för att avidentifiera det nuvarande registret över elever somslutfört årskurs 9 i och de till registret inkommande uppgifterna. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Syftetmed registret är att det skall användas som underiag för att utvärdera skolan,framför allt för att se vilka studievägar eleverna väljer efter grundskolan.Behovet av utvärdering växer på grund av decentraliseringen av ansvaret inomskolområdet. erhöll /87 medel för attbygga upp registret (prop. 15, FiU 15) för det nu angivnaändamålet. Datainspektionen har lämnat tillstånd till att registret förs medhjälp av ADB. De uppgifter som samlas in visar inte bara betygsutfallet utanligger också till grund för fortsatta uppföljningsstudier inom utbildningsområdet.Statistik byggd på årskurs 9-registret är ett av flera viktigautvärderingsinstrument för skolan. Somframgår av vad jag nu har sagt har årskurs 9-registret således ett betydligtvidare syfte än att bara framställa betygsstatistik. Därav följer attuppgifterna i registret behöver vara personidentifierade, vilket också framgårav de föreskrifter som datainspektionen fastställde . Denav nämnda förordningen (SFS 1987:902) om uppgifter tillstafistiska centralbyrån om elever i årskurs 9 reglerar interegistrets innehåll, utan bara uppgiftsinsamlingen. Föreskrifter om vilkauppgifter som får ingå i personregister har däremot meddelats avdatainspekfionen. SomMarianne påpekar var och Skola kritiskt bl.a. Ullinformationen om registret till elever och föräldrar . Jag haremellertid fått veta att kommer att samarbeta med SCB ominformationen vid kommande uppgiftsinsamlingar. Underdetta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. 35 (): Jag ber att fåtacka statsrådet för svaret på min fråga. förs detta registeröver eleverna i årskurs 9. Det sker på regeringens uppdrag och med tillstånd avdatainspektionen. ju, som statsrådet sade,användas för statistik och utvärdering, något som kommer att bli mer och mervärdefullt och viktigt för skolan när man får en allt större decentralisering.Registret skall användas för forskning, för att lämna uppgifter till press,radio och allmänhet samt för urval till vanligaundersökningar. I registret står elevens" personnummer,kyrkobokföringsförhållanden, betyg i resp. ämnen och alla uppgifter som finnsantecknade i betygsjournalen. I registret finns vidare uppgifter omofullständig skolgång, hemspråk, befrielse osv. Personnummerär något mycket viktigt som man inte får handskas med hur som helst. Dettillhör den personliga integriteten. Det finns föreskrifter om bl.a.information och samtycke när personnummer lämnas ut. Föräldrar tillifrågavarande elever har reagerat och menat att eleverna inte har informeratstillräckligt. Enligt datainspektionens föreläggande skulle eleverna informeras.De skulle få reda på ändamålet med registret, att det skulle bevaras och såsmåningom överlämnas till . Sistaveckan kom affischerna till landets skolkontor för att anslås i skolorna.Herr statsrådet vet ju hur det är i skolorna -då ärsällan "niorna" där. Jag är själv klassföreståndare och var detinnevarande år för en nionde klass. Varken jag eller mina elever och än mindreelevernas föräldrar hade en aning om det här registret. Jag anser att detofullständiga sätt på vilket informationen till eleverna har skett är anledningnog att avidenfifiera registret. Så var man tvungen att göra . Dåhade man inte ens några affischer. Dessa elever är . kommer de i sin yrkesutövning ochsom privatpersoner att få intensiv kontakt med ADB-teknik. Från demokratisksynpunkt och med beaktande av skolans stora roll i detta sammanhang är detviktigt att de från början får lära sig respekt för de lagar och regler somgäller inom dataområdet. Vill statsrådet därför medverka till att registretavidentifieras? Omavidentifiering av visst elevregister Nej, det vill jag inte i fråga om det här registret. Det är nämligenett register som skall ge värdefull kunskap för att vi skall kunna följa uppoch bedöma hur vår skola fungerar. Vi har en rad alldeles onödiga register ivårt samhälle, och det finns en rad kommersiella utnyttjanden av olika typer avpersonidentifierade register, där vi har anledning att vara djupt kritiska motsättet att hantera registren. Men just detta är faktiskt ett register, somtjänar ett mycket viktigt syfte och där man mot skolmyndigheter ochskolpolitiker skulle kunna rikta betydande , om de inte skaffade sig denkunskap som de kan få genom dessa uppgifter. Jaghåller däremot med om att det är fråga om brist på information, om man intetydligt nog talar om vad man skall ha register till och hur man samlar inuppgifterna. Av det skälet hade jag anledning, när jag gästade Hem ochskola-organisationen i utlova att vi skulle ta mycket allvarligtpå det som då framfördes. Jag har sedan förstått att organisationenkommer att samverka med för att full klarhet skallråda om både vilka uppgifter som inlämnas och varför de uppgifterna inhämtastill myndigheten. Omavidentifiering av visst elevregister 37 (): Jag håller med statsrådet om att uppgifterna behövs. I och med attdecentraliseringen ökar och en nationell överblick över att de uppsatta målenfullföljs behövs, behöver man ha tillgång till dessa uppgifter. Det ärtillvägagångssättet just som jag är kritisk mot. informerade maninte alls, och då avidentifierades registret. bestod informationen av enliten eländig annons på skolans anslagstavla. I allt det utbud som förekommer ivårt bildtrötta samhälle, där eleverna ständigt får möta olika budskap,uppmärksammades inte den här annonsen. Det är själva informationen och tillvägagångssättetsom jag är kritisk mot. Skolkontoret i min hemkommun fick reda påvad som skulle ske, och affischerna kom . Eftersominformationen innevarande år har varit så bristfällig, tycker jag att man frånansvarigt håll bör medverka till att registret detta år avidentifieras. Iövrigt tycker jag att det är riktigt att information förekommer i form av brevtill föräldrarna, som är dessa elevers målsmän. De här eleverna är ju omyndiga. Om vi är överens om att den information som samlas in är relevant,tycker jag det är rimligt att också medge att den informationen får användasnär den har samlats in. Det förhållandet att man på skolorna uppenbarligenockså lämnar ut en hel del irrelevant information på anslagstavlor är faktisktinte något skäl för att undanhålla den kunskap som är nödvändig att ha. Jagtycker alltså inte att diskussionen och argumenteringen leder till slutsatsenatt vi bör avidentifiera registret. Eleverna har, bl.a. genom denna diskussion,fått klarhet om vilket syfte registret har och i vilket syfte materialet harinsamlats. Anf.39 (): Detta är endemokratifråga, som jag sade. Skolansroll är viktig i det här sammanhanget. Eleverna skall lära sig att ha respektför regler och förordningar. Samtycke behövdes inte i det här fallet, menpersonlig information till varje elev om att de alla finns med i ett stortregister som omfattar landets alla kommuner med 100 000 elever i årskurs 9borde ha gått ut. De skall veta att uppgifterna först bevaras , ochefter ett eventuellt nytt beslut kan materialet användas på olika sätt.Uppgifterna kommer därefter att hamna i . Dessakrav har inte uppfyllts under innevarande år eller under uppgiftsinsamlingen.Denna informationsmiss är en parallell till föregående års. Därför skall dettaårs register avidentifieras. Detär väl bra att Hem och skola hjälper . Förra gången medverkadekommunförbundet och länsskolnämnderna, men det blev ändå inte bra. Det är en demokratisk skyldighet för oss som vuxnaatt lära eleverna hur man skall hantera datafrågor. Överläggningen var härmedavslutad. 9 § Svar på fråga1988/89:323 om TV-sändning av i tennis i har frågat mig om jag är beredd och kan, inomramen för mina möjligheter, vidta åtgärder så att finalen i kandirektsändas i televisionen. Bakgrundentill frågan är att radionämnden fällt för att habrutit mot demokratibestämmelsen i radiolagen genom att sända tennismatcher därspelare som funnits upptagna på den s.k. svarta listan deltagit.