prot · GC09114 · 1988-12-31 00:00:00 — Dessa ulvikningar rubbar inle min förra omdöme, nämligenall finansministern inser all del vore bra för all kunna della i delväsleuropeiska valutasamarbetet Men han vill inle la delta sleg - del blir försvårl all förklara i olika sammanhang. Jag önskar faktiskl att han var djärvareoch slällde upp pä sina partibroders i olika europeiska länder uppfattning attdetta är någonting bra. T.o.m. i del åberopade , därregeringschefen har varil emol detta, är socialdemokralerna för en sådananslulning. Överläggningen var härmed avslulad. 8 §Svar på interpellation 1988/89:197 om bankinspektionens rekommendationer Knul Wachlmeisier har frågat mig för detförsta om jag anser det tillfredsställande att en rekommendation frånbankinspektionen i praktiken innebär etl förbud som dessulom inle kanöverprövas och för det andra om jag avser att vidla några åtgärder för attåstadkomma ett klarare och mer lillfredsslällande rällsläge. Bakgrunden lill dessa frågor är att bankinspektionen i ettav beskrivet fall ullalal all en planerad verksamhel inleskulle vara förenlig med god sed. Inspektionen utgick därför från attverksamheten inle skulle komma lill stånd. Uttalandet har bdraklats som ellförbud eller ett hot om förbud. Den planerade verksamheten har inte hellersatts i gång. Mänga myndigheter ger ut allmänna råd eller, om man sävill, rekommendationer. Detta är en rationell serviceåtgärd, som sparar tidoch pengar för såväl allmänheten som myndigheterna. Pä samma säll bör del varaen klar fördel att man utan all göra en formell framställning kan få besked aven tillsynsmyndighet om hur den ser på en enskild fräga. Sädana informellabesked lämnas och i slor omfattning. Jag lycker atl delta är ulmärktoch ulgär från all Knul Wachlmeisier har samma uppfattning. Del är självklart all ell informellt besked inle kanöverklagas. Del ligger i beskedels informella nalur och är inle nägol resultatav elt oklart eller otillfredsställande rättsläge. Något problem uppslårsjälvfallel inle om den som fär beskedel accepierar myndighetens bedömning. Lägel blir elt annat, om den som får beskedel anser allmyndighetens slällningslagande är felakligl. Då kan del finnas ell slarkl inlresseav all få fram en beslut som kan överklagas. Detta kan l.ex. vara fallel om delföreligger delade meningar om en viss planerad verksamhet, som inte krävertillstånd, är förenlig med del sundhetskrav som bankinspektionen har allövervaka. Innan ell förelag investerar stora resurser i en verksamhel. kan delför förelagd vara ell väsenlligl inlresse all inspektionen avger etl formelllbindande besked i fräga om verksamhetens tillåtlighet Det bör därför i förstahand vara företagets egen sak atl la upp sill ärende med myndighelen pä ettsådant sätt all ell överklagbarl besked kan ges. Del är därvid också ensjälvklarhel all myndigheten medverkar i denna process och inle undandrar sigalt meddela beslut när ell sådant begärs och det finns sakliga och formellaförutsättningar för etl ställningslagande. Jag anser alltså inte alt bankinspektionen skall upphöramed atl ge ul allmänna råd eller med atl ge besked på förhand om hurinspektionen ser på olika allmänna eller enskilda frågor som faller inominspektionens tillsynsområde. I sammanhanget kan nämnas alt kreditmarknadskommillén harföreslagil beslämmelser, som skulle göra det möjligl att i vissa fall erhållaformella, och därmed ocksä överklagbara. Som exempel på när ettförhandsbesked skulle kunna lämnas nämner kommittén frågan om lillätlig-hetenav en viss verksamhel. Kommitténs förslag om förhandsbesked har fäll ellblandal moUagande vid remissbehandlingen. Jag är inte beredd atl nu la 1988/89:114 ställning till kommitténs förslag.Detta kommer i stället all ske i samband med beredningen av kommitténsövriga förslag. 39 (); Jag lackar finansminislern för svarel på mininterpellation. Den är föranledd av den omfattande krilik som riktats molbankinspektionens agerande i flera frågor. Ett av fallen är Golabanken, där inspektionen nyligenskarpt kritiserat vissa skalteplaneringskrediler. Kriliken riktas mot affärersom skell 1987 och . Pengarna är återbetalda, denansvarige tjänstemannen har avskedals, vissa omplaceringar har gjorls och ingenekonomisk skada har lidils. Om bankens styrelse, som har att anställa och entledigatjänstemän, följt inspektionens krav på en omfattande utrensning hadebankledningens kompetens avsevärt försvagats. Delta hade förvisso inte varillill gagn för Golas banksparare, och bankinspekfionen har här uppenbarligenlålil fiskala ambifioner gå före inspektionens huvuduppgift atl skyddabankspararna. Det är dessutom anmärkningsvärt atl kriliken kommer så långlefteråt Pressmeddelandet i fräga från bankinspektionen var daleral den 7 aprili år. Jag koncenlrerade mig i interpellationen på etl annatfall, nämligen Oplionsmäklarnas tilltänkta lansering av syntetiskaränteoptioner. Även här anser jag atl bankinspektionen klarl överskridit sinabefogenheter. I svarel på min första fräga lycks , för all använda en fidigare finansministers vokabulär, atl jag delaruppfattningen alt det är bra atl bankinspektionen kan ge rekommendationer. Jag delar inle alls den uppfattningen när rekommendationensom i delta fall förenas med hot om sanktioner. Finansministern skriver isvaret alt bankinspektionens uttalande betraktats som ell förbud eller hol omförbud. är verkligen elt understatement, för enligl etl lelefaxmeddelandedaterat säger generaldirektör : "I sista hand kanvi använda oss av våra möjligheter all dra in fondkommissionslillslåndet"Del är elt hot som, om det förverkligats, hade varit en dödsdom över företagelsverksamhel i . Sin negativa inställning motiverar bankinspektionen medall det här var fråga om omoraliskt skalleundandragande. säger man irols alt riksskalteverket inle alloplionerna skulle beläggas med omsältningskatl och trols atl bankinspektionenäven fält ell nej från regeringen lill kravel pä skalleläggning.Rekommendationer som fält sådana konsekvenser är jag definilivi motståndarelill. Av interpellationssvaret framgår vidare atlfinansminislern anser all del kommer an på företaget, i detta fall alltså OM,alt hos inspektionen begära etl överklagbarl besked. Vad som dä slodOplionsmäklarna lill buds var all dra i gång en dyrbar verksamhel och sedanIvingas avbryta den efler bankinspeklionens hol all dra infondkommissionslillslåndet Finansministerns förmodan alt myndigheten skulle medverkatill ett besked som sedan kan överklagas förutsätter möjligheler, som inte föreligger, att erhålla elt bindande förhandsbesked. Även omfinansministern således tycks vara positiv till elt förhandsbe- skedsinslitul,vill han inle ta slällning härlill innan kredilmarknadskommil-téns förslaghärom behandlals färdigt. Mig förefaller det som om en sådan lösning vore tänkbarför att få lill stånd en bättre tingens ordning. Den myndighet som man i delhär fallel då skulle ha möjlighet atl vända sig fill för all få etlförhandsbesked vore naturligtvis . Del rör sig om enskattefråga, vilket bankinspektionen också . Dessa två av mig relaterade fall rörande ochOplionsmäklarna visar enligl min uppfattning atl bankinspektionen inte använlsin maktställning pä säll som föreskrivs i lagen. Man kan inte direkt lagstifta mot dåligt omdöme, men omomdömeslöshe-ten lar sig för slora proportioner får man se lill altlagstiftningen korrigeras och kompletleras så all rättssäkerheten ökar ochmöjligheterna till godtycke minskar. Finansminislern ville inle la direki slällning lill denförbättring det skulle medföra alt få etl förhandsbeskedsinsfilul, men jagskulle ändå vilja all finansminislern här och ullalade förståelse för atl enöversyn av lagsliflningen är befogad och också atl finansminislern säger sigvilja pä allvar ta itu med frågan när kreditmarknadskommilléns förslagfärdigbe-handlats. Jag tycker all jag har visat min förståelseför behovet av en översyn av lagstiftningen, eflersom jag har givit direktivtill den utredning som har gjorl denna översyn. Dessulom föreligger fakliskiell förslag frän denna utredning. Skälel lill all jag inte nu kan la ställningi frågan är atl under remissbehandlingen en rad invändningar har riklals motkommitténs förslag. Tyngden i och värdel av dessa invändningar måsle vifaktiskt pröva i innan regeringen kan la ställning ifrågan. Detta är skälet till att jag avbidar till dess att vi har genomfört denprocessen. Men det framgick av milt svar alt jag anser all del vore av slorlvärde om ell sådant institut kunde upprättas och fäs atl fungera på elt rimligtsäll. Jag tycker alt vi har ell principielltproblem ibland i våra debatter. Här angriper en ledamot av chefen fören av våra myndigheter, kallar honom omdömeslös och anklagar honom förlagbrott. alt vederbörande har en chans att försvara sig. Jag kan juvarken vidimera eller dementera uttalanden om Hans Löwbeer.Jag bara beklagar all dessa uttalanden faktiskt gjordes. 41 (): Det gläder mig att det enligt finansministernär tänkbart att inrätta etl insfitut för erhållande av förhandsbesked. Delverkar som om finansminislern själv anser all detta är nödvändigl. Iinterpellationssvaret säger finansminislern all han ulgick frän all företaget idella fall skulle efterhöra hos bankinspektionen hur denna ställde sig lillutgivandet av de nämnda syntetiska instrumenten. Finansminislern ulgick ocksåfrån alt myndighelen dä skulle kunna lämna elt besked, som förelaget sedanskulle Prot.1988/89:114 ha rätt att överklaga. Del innebär ju i realiteten atl delskulle finnas elt sådant 16 maj1989 institut fast det inte är lagfäst Del är beklagligt att det harkommil sä mänga och omfattande kriliska synpunkter pa bankinspektionen. Delta gäller inte endast ide tvä fall som jag härrelaterar ulan även i fallel med Civic. Delsamma kan sägas om kravel pa all allabankanställda skall vara "insiders" och om de dikbrev med krav allbankerna skall kontrollera vad de krediter de ger skall användas lill, någolsom inle har stöd i banklagen. I samma etikbrev slär också atl bankerna börhålla ell betydande respektavstånd när det gäller krediter, som alltså inte ärolagliga. Det är vikligl att förlroendel för bankinspeklionensanseende återupprättas. Finansministern har en mycket viklig uppgift när detgäller att bidra lill att del förtroendet återupprättas. Därför ser jag framemol all någol verkligen sker när kreditmarknadskommilléns betänkande ärfärdigbehandlal, så all vi får en lagstiftning som medverkar lill alt ökarättssäkerheten. Den nuvarande rällssäkerhelen pä della område är inlelillfredsslällande. inle heller det säll på vilkel bankinspekfionen har ageralunder de senasle åren. Därom är mänga överens med mig. Jag är av många olika skäl förhindrad all gåi svaromål i fråga om de av bankinspekfionen fållade enskilda beslul som KnulWachlmeisier åberopar och kriliserar. Om en lillsynsmyndighel aldrig fick någonkrilik från dem som vederbörande har all öva tillsyn över, dä skulletillsynsmyndigheten antagligen inle fullgöra sina uppgifter. Del ärofränkomligi all den som har all lillämpa en lagsliflning med allmänna krav,l.ex. kravet pä god banksed, kommer i konflikl med de banker i vilkas inlressedel nalurliglvis ligger alt ha största möjliga frihel att tjäna pengar påstörsta möjliga antal sätt. Jag finner det därför ganska naturligt all delkommer krilik mol bankinspekfionen. Jag kan dock icke, vilkel möjligen haderoal mig. gä in och diskulera de enskilda fall som Knul Wachtmeisler lar upp. 43 (): Del gläder mig all finansminislern och jagsakta men säkerl lycks närma oss varandra i våra uppfaliningar all någotbehöver göras pä detta område. Jag kan också lill vad jag fidigare saglfillägga, alt även en revisor som är utsedd av bankinspektionen alt granska idella fall anser all bankinspekfionen har överskridit sinabefogenheter. En annan revisor lalar i del sammanhanget om en"häxjakl" mol förelagd i fräga. Del förekommer alltså en myckelomfattande krilik, och jag kan lill nöds hälla med finansministern om all enviss krilik mol en myndighel är etl lecken pä att myndigheten agerar. I dettafall anser jag dock atl myndigheten har agerat för kraftigt Överläggningen var härmed avslutad. 44ANDRE VICE TALMANNEN: Jag får meddela alt interpellationerna 207, 224 och 201besvaras efter det all de tre inlerpellationerna lill jordbruksminister har besvarats. 9 §Svar på interpellation 1988/89:175 om plågsamma djurförsök har frägal mig om del ärlilläld med försök pä djur av del slag som sker på kor och får när man opererarin larm-och vomfisllar för all lesla nya foderslag, alll i syfte atl få bättreekonomi i djurhållningen. har också frågat mig under hurmänga år man kan låta dl djur utsättas för försök och hur dd kan vara möjligtatt nästan alla djurförsök accepteras av diska nämnden. Frågorna har slällls mol bakgrund av bl.a. en viss typ avpågående forskningsprojekt, som enligl uppgifl har prövals av endjurförsökselisk nämnd. Del ankommer dock icke pä regeringen all ha synpunklerpå enskilda forskningsprojekls lillällighd. Jag kommer i slällel all i korlhelredogöra för vilka krav som allmänl slälls vid prövning av användning av djurför vetenskapliga ändamål. I regeringens proposifion om djurskyddslag, vilkenriksdagen beslulade om förra årel, har jag redovisal min syn pä användningen avdjur för vetenskapliga ändamål. Som jag anförde anser jag all del är vikliglall djurförsöken begränsas lill all avse bara sådana fall dä del är angelägelfrån allmän synpunkl all ulföra försöket Därvid måsle man också beaklabetydelsen av den kunskap som kan vinnas. Del innebär även atl djurförsök intefär förekomma om likvärdig kunskap kan vinnas genom all allernaliva metoderanvänds. har till uppgift att bl.a. verka för altanvändningen av försöksdjur begränsas genom atl främja ulvecklingen avalternativa metoder. fick förra årelell samlat ansvar för de frågor som direkt hör samman med de diska nämndernasverksamhel. skall även enligl sin instruktionbl.a. särskilt följa de djurförsöksetiska nämndernas arbete och bedömning avfrågor om användning av försöksdjur. Med anledning av de utökadearbetsuppgifterna förstärktes och omorganiserades cenlrala försöksdjursnämnden. Själva prövningen av användningen av försöksdjur ankommerpå de djurförsöksdiska nämnder som inrättades . Vid prövningen skallnämnderna la hänsyn fill å ena sidan djurförsökels betydelse och å andra sidanlidandel för djuret. I samband med regeringens förslag till ny djurskyddslag,och sedan den förra årel, har de närmare reglerna för prövning avärenden om användning av djur för vetenskapliga ändamål skärpts. Enligldjurskyddsförordningen skall nämnderna avstyrka alt djur används förvdenskapligl ändamål om del inle kan anses angelägel frän allmän synpunkt. Denetiska prövningen har utsträckts till att omfatta också djurens vård ochförvaring under försöket saml före och efter. djurförsökav prövningsplikt, och inle såsom tidigare endasl de ingripande försöken. Förall slärka nämndernas slällning är beslutsfunktionen förbehållen hela nämnden,och ell försök får inle påbörjas innan nämnden tagit ställning till ansökan.Nämndens ställningstaganden skall tidsbegränsas, och långvariga försök skallomprövas frän etisk synpunkt . I nämnderna ingår lekmän, forskare och förelrädare förpersonal som har hand om försöksdjur. var varje grupp företrädd avlika många representanter. För all få en mera allsidig belysning avnödvändigheten av och de etiska problemen kring ell djurförsök har sedan den 1januari i är lekmannainflytandd i nämnderna förstärkts. Hälften av nämndensledamöter skall vara lekmän. Med lekmän avses representanter såväl fördjurskyddsorganisationer som för allmänintresset. De nya djurförsöksetiska nämndernas sammansättning bör gemöjlighet lill att en omsorgsfull granskning av planerade djurförsök sker ochatl en allsidig belysning av djurskyddsaspekterna kommer lill stånd. 46 (): Först vill jag lacka jordbruksministern försvarel, även om det tog sin lilla tid. Interpellationen framställdes för sexveckor sedan, då frågan om tarm- och vomfisllar var särskill akluell imassmedia. Jag- precis som mänga andra - Irodde atl dessa försök används isyfte atl få fram nya och bältre foderstaler. I så fall hade dessa försökkanske kunnal ses som elt enskill fall, som jordbruksminislern i svaret bedömerdet som. Men när jag tittar närmare på detta - och det antar jagall även jordbruksministern har gjort - finner jag att denna lyp av djurförsökskiljer sig från andra. Skillnaden är - enligl mitt förmenande - principielltslor, vilkel gör att de inte kan bedömas som enskilda fall. Dessa försökgenomförs för atl kunna bestämma energiinnehåll i vallfoder, vilket lydligenanses behöva göras i det moderna jordbruket, i första hand avekonomiska skäl. Eftersom vallfoder har olika energiinnehåll olika år,behöver dagens jordbrukare göra rulinanalyser för att kunna göra uppfoderstaler ål sina djur. Dessa analyser kräver vomvätska från fär. Del hadedärför varit intressant att höra jordbruksministern redogöra för sin syn pådjurförsök för ekonomisk . Skall vi verkligen använda djurförsök lilldelta? Finns det inte andra alternativa metoder för atl undersöka om djuren fårrätt foderstat? Eller har vi skapal en djurhållning som är så otroligt känsligatl den inte läl några som helst förändringar när det gäller utfodringen? Djurbelraklas kanske inle längre som djur, ulan som produktionsenheter. Del har jutidigare funnils alternativa meloder. Kan man inle ens se pä djuren hurde mår? Minislern svarar all i djurskyddslagen framhålls det atldjurförsök bara begränsas lill sådana fall där del är angelägel ur allmänsynpunkl att utföra försöket. Man måste ocksä beakla betydelsen av den kunskapsom kan vinnas. Djurförsök får inte förekomma om likvärdig kunskap kan fäsgenom alternativa meloder. Vad menar minislern egenlligen med "allmän synpunkl"?När jag har liftat litet närmare på ansökningar som gjorts och som harbifallits, är del i många fall som jag starkt ifrågasätter "ur allmänsynpunkl". All använda möss och minkar saml utsätta dem för mycketplågsamma försök för all få bort vissa sjukdomar som man vet beror på attdjuren ulfodras med slaktfoder, är det angelägel? All testa miljögifler på aporoch att lesla djurs reaktion på tobaksrök eller alkohol, är det angeläget? Harvi inte redan tillräckligt med kunnande för all inse att resurser måsle sältasin för att minska användningen av miljögifler, alkohol och tobak? Något svar på frågan om det är rimligt alt en halv miljondjur ärligen används till försök har jag inle heller fåll. Djurförsöken är lillmyckel slor del både plågsamma och förnedrande för djuren. Försöken mäslebegränsas lill de absolut nödvändiga och ersättas med andra meloder. Vimänniskor måsle inse atl djuren har ell egenvärde och all livel är värl altrespektera. Efter det atl jag har läst i papperen vill jag ocksåifrågasätta hur den diska nämnden fungerar. Jag trodde atl den skulle ulgöraell väldigl bra instrumenl för att se lill alt det inle förekommer djurförsöksom inle är önskvärda. När man tar del av reservationerna som avgetts av demsom sitter i nämnden, finner man att alla måste ha varit eniga om projektetsangelägenhet. Det är stor skillnad om en ledamot är krilisk och inle har chansatt få majoritet för sin åsikt medan resten av ledamölerna kanske är väldigtpositivt inställda lill djurförsök. Del finns mycket på detta område att fortsätta att jobbamed. Det är myckel angelägel atl vi driver denna debatt och att vi diskulerarvad som menas med "angeläget" när del gäller djurförsök, eftersom delär ett luddigt begrepp, och del går inte all bedöma vad som direki är angelägeloch vad som icke är angeläget 47ANDERS CASTBERGER (fp): När beslulade alt godkännaen ny djurskyddslag, kunde enighel näs på en rad områden för att stärkadjurskyddet. Djurskyddet i har bred förankring i människors'medvetande, och många människor är djupl engagerade i djurskyddsfrågorna,vilkel l.ex. kommil lill ullryck i mänga föreningars frivilliga arbele. Menmedlemmarnas engagemang har också en långsiktig belydelse när del gäller attvidmakthålla människors ansvar. Enligl värl sätt atl se är detta arbete värtrespeki, uppmärksamhel och uppmuntran. Del ulgör också en del av del som vikallar för förvallarskapslanken. En cenlral fråga i samband med djurskyddet är juanvändandet av djur i forskningssammanhang. Vi i anser alt det ärangelägel all lägga fasl alt djurförsök inte bör fä förekomma när allernalivameloder är möjliga alt använda. Statens satsning på forskning med alternativametoder genom l.ex. försöksdjursnämnden är inle särskilt imponerande jämförtmed de belopp som avsätts för forskning med försöksdjur. Som jordbruksministern väl kommer ihåg förekom det isamband med behandlingen av förslaget om ny djurskyddslag att riktadetillkännagivande till regeringen om en av de meloder för djurförsök där eltslort antal djur offras genom all hell enkell dödas, nämligen del som kommilall kallas LD 50-meloden. Prot.1988/89:114 . framgår del här av interpellationen atl nästan alladjurförsök har accepterats av den djurförsöksdiska nämnden. I sitt svarhänvisar jordbruksministern till att den snarl gamla ordningen medsammansättningen av nämnden skulle vara till fyllest - sä måsle man ju lolkajordbruksministerns svar. Men sanningen är den all en majorilel av ledamölernai nämnden skall ju represenlera allmänna inlressen, dvs. avnämarna av denbiomedicinska forskningen, medan övriga lekmän skall varadjurskyddsrepresentanler. Detta diskuterades i kammaren så senl som . Mol bakgrund av vad som förekommil under denna debatt ochvad som i övrigt är känt om vad som förekommer när det gäller djurförsök för allehandaändamål, vill jag fråga jordbruksministern; Drar jordbruksminislern nu någraslutsatser av vilken nämndens sammansättning bör vara? 48PAUL CISZUK (mp): Inom lantbruksforskningen har vi nu en slorverksamhel med försök på djur. Jag har själv arbetat i denna bransch i 20 är.Jag kan därför inle låta bli atl yllra mig i den här deballen. Vi har sloraanläggningar i , i och i . Merparlen av försöken kan knappaslsägas vara djurförsök ulan mera utfodringsförsök. Sedan finns del ju också djurfysiologisk forskning. Detfinns näringsfysio-logisk forskning i och , där man i vissa fallanvänder djur. Man opererar djuren sä all man får en direkt ingång genomkroppssidan lill vommen. Vommen är den dominerande magen hos nötkreatur. Del är de s.k. vomfisllarna som har uppmärksammatsi massmedia. Operationen är relativt liten och görs på slående djur underlokalbedövning. Vomväggen och kroppsväggen blir goll sammanläkta inom 10-14dagar. Djuren, korna eller fåren, kan sedan ha dessa fistlar ulan mätbara men eller lidanden. Tekniken har sedan 1950-lalel haflstor internationell spridning. Del ser naluriiglvis onormalt ul med lock påmagen, och del kan även se illa ul närfislelhälen blir för slora och de användalälningarna inle fungerar. Läckage ser illa ul, men kan inte sägas skadadjuren. tar även upp s.k. tarmfistlar, dvs.motsvarande ingångar lill olika larmavsnilt Sådana fistlar förekommer av ochlill i försök. Del fordras verkligen krilisk prövning i dessa fall. Denna typav fistlar kräver ell slörre ingrepp som djuren ofla anpassar sig sämre till. Alla fistelerade djur används för atl man skall få ökadkunskap, antingen om djurels funktion eller om fodrets funklion i djuret.Vomfislelerade djur har man dock även fält användning för i defodervärderingssystem vi använder. Genom atl sludera de vomfislelerade djurenkan vi konlinuerligl beräkna smältbarhel och energivärde på foder frånprakliskl lanlbruk, för all förbättra djurens näringsförsörjning ochdjurhållningens ekonomi. Även proteinvärden kan komma att beräknas pämotsvarande sätt Till bilden hör atl behovet av fodervärderingssyslem har ökali lakl med produktionsinlensilden. Samfidigt är det dock tilltalande alt man pädella säll kan ersälla kemiska metoder med biologiska. Tyvärr har man ännu inleulvecklal melodik baserad på vominnehäll från slakldjur, ulan man är beroendeav de vomfislelerade djuren.