prot · GC097 · 1988-12-31 00:00:00 — Det finns ett intimtsamband feknik-arbefsorganisation-fysisk och psykisk förslitning avarbetskraften. God livsmiljö förutsätter meningsfulla, intressanta ochomväxlande arbeten. Det är inte mänga förunnat . Arbetslivet genomgår ensnabb teknologisk omvandling på storkapitalets villkor. En elit innehar storaexpertkunskaper. En del har god utbildning. Men den stora majoritetenlöneanställda i privat och offenflig verksamhet har ofillräcklig grundutbildning,monotona och förslitande jobb - känslan av maktlöshet ökar. Ny teknik kan vara ett medel för atf berika arbetet, menär främst ett medel för att öka företagens vinster. Sedan nuvarande arbetsmiljölag trädde i kraft , har endel tunga och hälsovådliga arbeten försvunnit, men alltför mänga finnsfortfarande kvar. Den allvarligaste brisfen i arbefsmiljölagen, som också äranledningen fill de senaste årens "nya" arbetsmiljöproblem, är attfackföreningarna och de arbetande infe fått några konkreta maktbefogenheter somgör det möjligt att motverka ökad arbetstakt, jäkt och stress, utslagning ochutsortering. Dessutom är arbetsorganisationen bristfällig. Ovannämnda problemansågs kunna lösas via förhandlingar enligt medbestämmandelagen, MBL. Detkrävs nu en förnyelse av arbetslivets villkor. 1970-falets arbefsrätfsre-formeroch metoder är helt ofillräckliga och även felakfiga. Arbetsorganisationenmåste ändras utifrån aspekfen att respekten för livet och de arbetandesmänniskovärde blir viktigast. Den måste ändras utifrån de arbetandes egnaerfarenheter och behov så att den kan erbjuda alla meningsfulla och omväxlandearbeten. För att uppnå detta krävs tvä huvudinsafser: - En omfattande vuxenufbildningsreform som ger allamed ofillräcklig grundutbildning rätt till teknisk-humanistisk utbildning. - En vid arbetsrätts- och arbetsmiljöreform som gerde anställda och deras lokala fackliga organisationer maktbefogenheter attframbringa en ny utformning av arbetsorganisationen. Av regeringsdeklarationen framgår att regeringenskall inbjuda arbetsmarknadens parter och berörda myndigheter att ingå i enarbetsmiljökommission, som skall föreslå åtgärder för de 400 000 mest utsattaarbetsmiljöerna. Syftet skall vara atf åstadkomma hälsosammare arbetsmiljöeroch därmed minska arbetsskadorna. Den fråga som inställer sig är: arbete bygga pä samma klassamarbetsanda som förhindratarbefarskyddsstyrelsen att utfärda föreskrifter på det s. k. psykosocialaområdet? Av regeringsdeklarationen framgår inte vilka konkreta åtgärder sommåste vidtas, ej heller fidsramen för att uppnå det begränsade mål som nämns. 100000 personer står i kö för atf få sina skador bedömda som arbetsskada.Dagligen förlängs denna kö. Snara åtgärder behövs. Erfarenheter frånarbetsmiljökampen visar aff åtgärder för en bättre arbetsmiljö kräver resurser.Resurser som måste omfördelas från kapital till bättre arbetsmiljö. Medhänvisning fill ovanstående vill jag ställa följande frågor fillarbetsmarknadsministern: 1) Skall arbetsmiljökommissionen utgå frän densamarbets- och klassamarbetsanda som gäller angående åtgärderenligt arbetsmiljölagen? 2) skall regeringens målsättningför att förbättra de 400 000 sämsta arbetsmiljöerna vara uppnådd? 3) Är regeringen redan nu beredd att ge lokalfackförening och skyddsombud vidgade befogenheter att förbättra arbetsmiljön? 4) Är regeringen beredd atf fa inifiafiv fill envuxenutbildningsreform som kan ge alla förutsättningar för att erhållameningsfulla och omväxlande arbetsuppgifter i nya arbetsorganisationsformer? 5) Är regeringen beredd atf ta initiafiv till en nyarbetsräffsreform som baserar sig på att ge de arbetande maktbefogenheter istället för på klassamarbete? Prot.1988/89:7 9 § Meddelande om frågor Meddelades atf följande frågor framställts Meddelande omfrågor 1988/89:64 av () till finansministern ommarginalskatterna och marginaleffekterna för folkpensionärer: Folkpensionärer med låg pensiondrabbas av mycket höga marginaleffekter. Ökad skatt och minskat KBT leder fillatt en mycket liten del blir kvar av en inkomstökning. Genom atf det extraavdraget reduceras på grund av både ökad inkomst och förmögenhet över 91 000kr. (för ensamstående) kan marginaleffekten på en ränteinkomst pä denna del avbesparingarna bli för den som har låg pension. Defta redovisade jagi en interpellafion, i en mofion och i en fråga under fjolårets . avslog riksdagsmajoriteten min motion med krav pådels aff reduceringen av det extra avdraget på grund av förmögenhet skulleupphöra fr. o. m. innevarande inkomstår, dels översyn för att i övrigt begränsamarginaleffekterna. Förslagen från bl. a. LO om att möjliggöra för pensionäreratt arbeta efter uppnådd pensionsålder aktualiserar ytterligare fråganom vikten av aff begränsa marginaleffekterna för folkpensionärernas extrainkomster utöver pensionen. Jag villfråga finansministern; Avser regeringen atf framlägga förslaginnebärande att folkpensionärer med låga pensioner får rimliga marginalskatteroch marginaleffekter? 1988/89:65 av () fill statsrådet om konsumentupplysning om när kosmetiska och hygieniska preparat harfestats på djur: Olika åtgärder måste vidtas för attbegränsa och efter hand få slut pä de plågsamma djurförsöken. Därför krävde jag1984 i en motion införande av regler om atf på kosmetiska och hygieniskapreparat skall anges om preparatet eller i defta ingående ingredienser festatspä djur. Efter förnyad motion beslöt 1985 uttala sig för"behovet av kraftfulla insatser" för "att få fill stånd enordning som innebär atf pä kosmetiska och hygieniska preparat anges ompreparatet eller dess olika beståndsdelar tesfats på djur". I proposifion 1987/88:93 om djurskyddslag m. m. meddeladesdock att regeringen inte avsåg att framlägga något förslag med anledning av1985 års riksdagsuftalande. gjorde därför, och med anledning avmotioner av bl. a. mig, ett uttalande om att regeringen borde "fillförnyat övervägande ta upp spörsmålet om hur regler om sådan produktinformationskall utformas". Medanledning härav vill jag fråga statsrådet : Avser regeringen, och i sä fallnär, att framlägga förslag fill märkning av 32 kosmetiska och hygieniska preparatmed uppgift om de testats på djur? 1988/89:66 av () fillutbildningsministern om ökad trafikfly-gamtbildning: Konkurrensen fiU de flestaflygfrafikyrken är stor . Förutom rekryteringsbehovet på grund avpensionsavgångar, byte av yrke eller arbetsplats bedöms flygtrafiken komma atföka både in- och utrikes. Vid frafikflygarhögskolan i är utbildningsköernalänga, och sänds elever fill för att utbildningsbehovet skall . Ämnar utbildningsministern vidtaåtgärder för att platsantalet inom utbildningen skall öka inom landet? 1988/89:67av () till justitieministern om visst uttalande om bilstölder: , numerajustitieminister, yttrade 1968 i en TV-inspelad debatt bl. a. följande; "Däremot kan jag inte förstå hur man skallkriminalisera människor som aldrig i sitt liv har fått en chans aff tjäna ihopfill sin egen bil t. ex. Sådana pojkar som åker ut och in i ungdomsvårdsskolor;aldrig någonsin kan de köpa sin egen bil. Aff de far en bil som står på gatan,det tycker jag är fullkomligt självklart." Som justifieminister har tillallmän häpnad sagt atf hon har samma inställning men skulle "uttrycka det mycket bättre". Eftersom det infe är ointressantvilken inställning landefs justitieminister har till bl. a. bilstölder ber jagjustitieminister i i klartext meddela innebörden av att"uttrycka det mycket bättre" än 1968, 1988/89:68 av Margtt () till justitieministern omåtgärder mot meningslös vandalism: Skadegörelse utan andra motiv änatt vandalisera är en vanlig företeelse i dagens . Defta gäller inteminst parkerade bilar. Kostnaden för denna typ av onödig vandalism endastgällande bilar kan grovt beräknas fill 80-100 miljoner eller en halvmiljard på en femårsperiod. Denna kostnad måste enskilda människor bära i vårtland dels genom ren kapitalförlust, dels genom allt högre försäkringspremier. Vilka åtgärder avserjustitieministern vidta för aff stävja meningslös vandalism som allt oftaredrabbar medborgare i vårt land? 1988/89:69 av Margtt () till finansministern omtullförräffningsav-gifferna: Moderata samlingspartiet motsattesig tullens avgifter för tullförrätfning på icke expeditionstid när förslagetbehandlades i . har kritik också kommit från , somanser att förräffningsavgiften infe är 3 protokoll 1988/89:7-9 Prot.1988/89:7 förenlig med anpassningen till EG:s inre marknad som Sverigesäger sig Västtyskarna är dessutomoroade över det svenska planer på atf upphöra med klareringi de svenska färjehamnarna natten fill Meddelande om frågor ... , ,. ° lördag och sondag. Medanledning av vad som anförts, vill jag ställa följande fråga fill Avser finansministern att omprövade nu berörda förrätfningsavgifterna till följd av den västtyska kritiken, inteminst för atf öka vår EG-politiks trovärdighet? 1988/89:70 av () tilljustitieministern om åtgärder mot patent pä levande varelser: I uppmärksammas alltmerbiotekniken och särskilt gentekniken med dess möjligheter fill s. k.genmanipulation av djur och även människor. Det biotekniska området ärförknippat med många problem av bl. a. etisk och rättslig natur. En avgörandefråga är om patentskydd skall tillerkännas alla genmanipulerade levandevarelser och/eller alla processer varmed sådana varelser tillverkas ellerförändras. Denna fråga är föremål för omfattande internationelltutvecklingsarbete på många håll. Inom , där ärrepresenterat, hålls ett viktigt sammanträde . Densvenska inställningen är oklar i den viktiga patentfrågan. Min frågatill justitieministern: Är jusfitieministern beredd aff förSveriges räkning entydigt avvisa en sådan patenträtt på levande varelser? 1988/89:71 av (vpk) till miljö- ochenergiministern om hanteringen av utbränt kärnbränsle: har fortfarande 139 tonutbränt kärnbränsle i , . Enligt planerna skall dettakärnbränsle upparbetas vid den nya upparbef-ningsanläggningen . Enligtmediauppgiffer vill använda det genomupparbetningen separerade plutonief som bränsle (mixed-oxid-bränsle) i desvenska reaktorerna. Jag vill därför fråga miljö- och energiminister : Har regeringen slutgiltigt beslutatvad som skall hända med det svenska använda kärnbränslet som finns i ? 1988/89:72 av (vpk) fill miljö- ochenergiministern om säkerheten vid sjötransport av utbränt kärnbränsle: Atomsopfartyget beräknaskomma till söndagen den 9 . Ombord har hon dä trebehållare med utbränt s. k. MOX-bränsle. Jagvill därför fråga miljö- och energiminister : Vad har regeringen gjort för att säkerheten skallvara maximal med tanke på den typ av last som har och att det finns riskför höststormar i de farvatten hon måste passera? 1988/89:73av Per () fill statsrådet om krigsmaterielexporten: Vid frågestunden sade statsrådet somsvar på min fråga (1988/89:48) om vapenexporten bl. a.: "Behovet avkrigsmaterielexport skall nu utredas. ges nuvaranderegler en restriktiv tillämpning." Eftersom tillgängUg statistik visar attden svenska krigsmaterielexporten befinner sig i en galopperande ökningsperiod(med en ökning jämfört med motsvarande halvår1987) ställde jag följande följdfråga: Tänker regeringen vidta några åtgärderför att minska denna galopperande ökning av krigsmaterielexporten? - i bjärt motsättning mot den nye falmannens förhoppningar omlivligare frågestunder - besvarade detta med aff tiga tvingas jag här återkommaoch fråga ufrikeshandelsministern: Vad exakt betyder statsrådets löfte om en"restriktiv fillämpning" av reglerna för krigsmaterielexport? Kommervärdet av den beviljade och/eller faktiska krigsmaterielexporten att bU lägre än motsvarande halvår 1987? 1988/89:74av () fill miljö- och energiministern om miljöhänsyn vidutbyggnaden av minikraftverk: har utbyggnaden avminikraftverk vållat stor debatt. Projektens negativa miljöpåverkan har blivitalltmer uppenbar, och därför har olika remissinstanser avstyrkt utbyggnad. Dennamiljösyn har dock inte återspeglats i de beslutande organen. Man har underlåtitaff väga olika intressen emot varandra, och man har ofta struntat i lokala ochregionala synpunkter. Motbakgrund av den tyngd som miljöfrågorna fått regeringsförklaringvill jag fråga statsrådet : Är miljö-och energiministern beredd att vidta åtgärder så att miljöhänsynen på ettbättre sätt än tidigare vägs in i bedömningen av utbyggnaden av minikraftverk? 1988/89:75 av () fill miljö- och energiministern om åtgärder mot försurning av brunnar: Under har statsbidrag utgått förbekämpande av försurning i enskilda brunnar. Diskussion pågår nu om etteventuellt slopande av statsbidraget. Med anledning av dettavill jag fråga miljö- och energiministern: Vad anser statsrådet om värdet av gjorda insatserbeträffande försurade brunnar? Prot.1988/89:7 1988/89:76 av () till statsrådet om vidgade möjligheter atf anställa invandrare: Meddelande om frågor I södraSverige är det utomordentligt svårt atf fylla lediga platser vid olika företag.Samtidigt finns det i kommunerna invandrare som ännu infe fått arbetstillstånd,men som gärna skulle vilja arbeta pä företag i kommunen. Det måste av mångaskäl anses som angeläget atf en anställning erbjuds invandrare, och jag önskardärför fråga invandrarministern: Vilka möjligheter finns att genomdispensförfarande anställa invandrare när såväl dessa som arbetsgivare anserdetta vara en god lösning? 1988/89:77 av () till jordbruksministernom gränsskyddet inom livsmedelsområdet: I en rapport frånfinansdepartementet () föreslås en ensidig nedrustning av detsvenska gränsskyddet för livsmedelsområdet. Dagens gränsskydd utgör i huvudsakett skydd mot ren dumpning av utländsk överproduktion på den svenska marknaden.Priserna på den s. k. världsmarknaden står inte i relation fill de verkligaproduktionskostnaderna i något land. Mot den bakgrunden vore en ensidigavveckling av det svenska gränsskyddet en dödsstöt mot svensklivsmedelsproduktion och livsmedels-trygghet. Av dennaanledning vill jag ställa följande fråga: Avser regeringen lägga fram förslagom en ensidig svensk avveckling av gränsskyddet inom livsmedelsområdet? 1988/89:78 av (vpk) till försvarsministern omnärvaron av svensk miUtär vid viss flyktingförläggning: Folkomröstningen i blev ettnederlag för diktaturregimen under Pinochef. Många chilenska flyktingar iSverige höll valvaka . Till invandrarverkefs chilenska flyktingförläggning,Lysingsbadets camping i , kom på forsdag förmiddag svenskmilifärtmpp. Skräcken spred sig bland flyktingarna. Enligt tidningsuppgifterverkar agerandet från ansvarigt befäl ha varit omdömeslöst. Vilka åtgärder planerarförsvarsministern att vidta för att förhindra att något liknande upprepas? 1988/89:79 av (vpk) fill miljö- ochenergiministern om miljöproblemen inom ekosystem: ekosystem är i fara. Omdet finska företaget planer att deponera avfallsslam på ön , är det ett mycket stort hot mot miljön. Ett ständigt pågående hotär också detta företags luff utsläpp. Miljöproblemkänner inga gränser. Även om dessa utsläpp och denna deponeringsker på den finska sidan om gränsen, så är det i hög grad en Prot.1988/89:7 Motbakgrund av ovanstående frågar jag miljöministern: Vad avsermiljöministern att göra för att förhindra den planerade avfallsdeponeringenoch för att komma fill rätta med luffutsläppen? 1988/89:80 av (vpk) fill jordbruksministernom slopande av fettvaruavgifterna; Det finns många goda skäl för attöka gränshandeln inom Nordkalotfområ-det. En åtgärd som kan befrämja en sådanökad handel vore atf tillmötesgå krav från norsk sida om en minskning avfettvaruavgifterna på norskt margarin. I gengäld skulle de norska myndigheternagä med på en ökning av den köttmängd som tullfritt skulle få köpas i Sverigeoch införas fill . Förslaget stöds av bl. a. i , allafillfrågade kommuner samt handelskamrarna i Norr- och . Mot dennabakgrund vill jag fråga jordbruksministern; Vilka åtgärder tänkerjordbruksministern vidta för att tillmötesgå kraven på ett slopande avfettvaruavgifterna? 10 § Kammaren åtskildes .