prot · GC0926 · 1988-12-31 00:00:00 — Först säger invandrarministern altbarnen efter tre terminer i svensk grundskola skall få stanna, men i slutet avsvaret säger han att han inte anser "att enbart det förhållandet att enviss tidsgräns överskridits kan utgöra tillräcklig grund för att tillståndskall beviljas". Jag haralltså inte fått ett tillfredsställande svar på min fråga. Jag vill påpeka att del inle är Sjöbostämningen som gersig till känna i de brev man får, ulan del är helt andra stämningar. Det ärmänniskor som har samlats för att hjälpa flyktingar, som vill att de skall fåstanna och som känner till hela familjers tragiska situation. Dessa brev från storagrupper når t.ex. mig, och säkert också andra, exempelvis invandrarministern.Breven kommer från och . invandrarnämnd, där allapartier är representerade, vill alt alla de flyktingar skall få stanna som harasylsökande som grund för flyktingstatus och börja från noll, för att tidernaverkligen skall kunna förkortas. Jag ömmar naturligtvis särskilt för barn, därför att detär viktigt för framtiden. De svenska barn som går i klasser med barn somutvisas får sin tro på myndigheter och humanitet rubbad. Det är farligt allbarn fostras till en cynisk attityd, därför att de mister tron på humanitet ochhjälpsamhet. AnL 175 Statsrådet : Låt mig först säga att alla asylsökande somhar flykiingskäl får stanna. De får stanna på flyktingskälen. Vad lar upp är om en tidsgräns skallsättas som ger även andra rätt att få stanna i efter att ha uppnätt enviss tidsgräns. På den punkten är mitt svar utomordentligt klart och tydligt.När del är fråga om barn som har gått i svensk grundskola i tre terminer ochregeringen handlägger ett ulvisningsärende, då gäller denna tidsgräns. Detgäller inte i s.k. verkslällighetsärenden, och jag har utförligt i kammarenredovisat orsakerna till detta. Det gäller inte heller vuxna, utan del ärenbart när det gäller barn som det i praxis har införts en tidsgräns. Jag ärför dagen inte beredd att gå längre i fråga om införandet av sådana härtidsgränser. Det skulle skapa mer problem än det löser. AnL 176RAGNHILD POHANKA (mp): Jag lackar igen för detta förtydligande. Jagförstår alt det inte är läge all ändra på praxis. Del är för svårt att göra detnär del gäller en enkel fråga, men även vuxna människor får sillliv spolierat och får vandra utoch in på olika psykavdelningar. Man borde kunna utsträcka bestämmelsen attgälla även för vuxna, men jag begär inte det i min fråga. Det handlar ofta omatt man bränner sina skepp när man flyr till ett främmande land, och det kanvara svårt att komma tillbaka. Jag är nöjd för dagen och lackar för svaret. AnL 177 Statsrådet : Låt mig bara tillägga att när det gällerhumanitära skäl behandlas dessa precis som jag sade i mitt svar, men frågangällde en tidsgräns i sig. Avslutningsvis vill jag inbjuda att deltai den interpellationsdebatt om flyktingpolitiken som skall äga rum på måndag.Då får jag tillfälle att utförligare redovisa den. Jag menar nämligen att denär utomordentligt generös. Vi bedriver en omfattande flyktingpolitik i vårtland som innebär att vi är ledande i . Den bild av en inhumanflyktingpolitik som så ofta skapas genom skildring av enskilda ärenden är ickeen rättvisande bild av svensk flyktingpolitik . Oiri viss praxis i flyktingärenden Överläggningen var härmed avslutad. 41§ Svar på fråga 1988/89:238 om viss praxis i flyktingärenden Margö har frågat mig om nuvarandepraxis kommer att förändras när det gäller alt beakta barns skolgång vid bedömningenav möjligheten för familjer att få stanna i . Svaret påfrågan är nej. AnL 179 MARGÖ (vpk): Jag tackar statsrådet för svaret på minfråga. Det vanliga är att vi från denna talarstol försöker pressa statsrådentill att svara ja eller nej på frågor, för del hör ju till ovanligheterna. Medden utgångspunkten borde jag vara ytterst nöjd med att ha fått ett klart svarfrån statsrådet. Men om jag skall vara nöjd eller inte beror på hur mankommer att tillämpa praxis i fortsättningen. Om det är så att treterminsgränsenär en fast gräns, är det inte särskilt bra. Jag anser att den behöver omprövas. Min fråga grundar sig givetvis på ett konkret fall. Det ärvanligt att det är så även om vi inte får diskutera enskilda fall i dennatalarstol. Det här gällde en chilensk familj, där barnen hade gått tre termineri skolan så när som , när utvisningsbeskedet kom. Givetvisöverklagar man i den situationen, och barnen har hunnit gå snart fyraterminer i svensk skola. Jag vill också säga att besked nu har kommit alt justden familjen får stanna i . Men det finns många familjer som just nu äri en liknande situation, dvs. att barnen nästan har uppfyllt treterminskravetnär utvisningsbeskedet kommer. Jag vet också alt det beror på de långahandläggningstiderna, som man nu försöker komma till rätta med vidinvandrarverket, men det kommer förmodligen att dröja en viss lid ännu, ochdärför vore det bra om man inte Prot.1988/89:26 strikt tillämpade treterminskravet. Även om det är ett parveckor kvar har barnen hunnit rota sig. Jag tror att detvore bra om man kunde tillämpa denna Om viss praxis i fly k tingärenden tidsgränsäven för förskolebarn och införa liknande bestämmelser när det gällerbarnomsorgen i övrigt. AnL 180 Statsrådet : Varje tidsgräns som uppställs skapargränsproblem. Om man då inte respekterar tidsgränsen uppstår nya tidsgränseroch nya diskussioner. Jag menar att vi bör hålla så strikt som möjligt på dentidsgräns som har införts. Denna praxis började tillämpas . Deninnebar en kraftig liberalisering av flyktingpolitiken i detta hänseende, ochjag är för dagen inte beredd att införa någon ny lidsgräns. AnL 181 MARGÖ (vpk): Jag är medveten om att vi behöver regler ochgränser när det gäller vår flyktingpolitik och invandrarpolitik. Men i vissafall kan dessa gränsdragningar verka oerhört inhumana. Man säger att ett barnsom har gått tre terminer i svensk skola har hunnit rota sig och att det skallvara skäl för att få stanna kvar. Del är bra. Men borde man inte kunna tillämpadenna bestämmelse litet mer flexibelt, t.ex. att barn som går tredje terminen isvensk skola skulle få stanna i av humanitära skäl? Det måste te sigoerhört hårt och omänskligt, när det är någon eller kvar tills manhar uppnått treterminskravet, att bli utvisad. Vi måste ändå sätta barnen iförsta rummet, och det är väl just det som har varit meningen medtreterminsgränsen. Då anser jag att vi borde ha råd att vara så generösa alt viinte tillämpar kravet strikt. Överläggningen var härmed avslutad. 42 § Föredrogs och hänvisades 1988/89:Skl9-Sk26 till skatteutskottet 43 §Anmäldes och bordlades medanledning av prop. 1988/89:47 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. 1988/89:Fi4 av m.fl. (m) 1988/89:Fi5 avOlof m.fl. (c) 1988/89:Fi6 av m.fl. (m) 1988/89:Fi7 avHans Nyhage (m) 1988/89:Fi8 av m.fl. (vpk) 1988/89:Fi9 av LarsWerner m.fl. (vpk) 1988/89:FilOav och (båda s) 1988/89:Fill av BengtWesterberg m.fl. (fp) 1988/89:Fil2 av och (båda s) 988/89988/89 988/89 988/89 988/89: 988/89 988/89 988/89 988/89 988/89 988/89 988/89988/89 988/89 988/89 988/89 988/89 988/89, 988/89 988/89 988/89: Fil3 avMarianne () Fil4 avIrene Vestlund (s) Fil5 avOlle Östrand (s) Fil6 avYvonne m.fl. (s) Fil7 avRosa Östh m.fl. (c) :Fil8 avLahja Exner och (båda s) Fil9 avBengt-Ola m.fl. (s) Fi20 avSten m.fl. (m) Fi21 avCari m.fl. (mp) Fi22 avAlf Wennerfors (m) Fi23 avJan-Erik m.fl. (fp) Fi24 avKnut m.fl. (m) Fi25 avMarianne och (båda s) Fi26 avAgne m.fl. (c) Fi27 avBörje m.fl. (c) :Fi28 avPer-Ola m.fl. (c) Fi29 avKari m.fl. (c) Fi30 avAnneli Hulthén m.fl. (s) :Fi31 avNils T och (båda s) Fi32 avAnita m.fl. (s) Fi33 avViola Furubjelke och (båda s) Fi34 avBirger Rosqvist (s) Fi35 avAnna och (båda c) medanledning av skr. 1988/89:43 med redogörelse för telefonavlyssning vid förundersökning i brottmål 1988/89:Ju2 avLars m.fl. (vpk) 44 § Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1988/89:69 av () till finansministernom anpassningen av indirekta skatter gentemot EG: har genom beslut den 4maj 1988 ställt sig bakom ett yttrande från skatteutskottet tillutrikesutskottet som innebär att olika anpassningsål-gärder bör vidtas isamband med det kommande inlegrationsarbetet med EG. Detta gäller enligtbeslutet särskilt i fråga om de indirekta skatterna. Även statsrådet har i eninterpellationsdebatt i redogjort för regeringens uppfattning attsittande kommittéer skall beakta utvecklingen inom EG. har EG-ländernaträffat bindande överenskommelser angående en gemensam mervärdeskattebas.Dessutom finns förslag till harmonisering av mervädeskattesatserna. 1direktiven till utredningen om indirekta skatter anges bl.a. att mervärde- 6 protokoll 1988/89:26-28 Meddelande om inter pellationer Prot.1988/89:26 skattebasen skall vidgas och att möjligheten till en särskild skattpå varaktiga kapitalvaror som t.ex. bilar, kylskåp och TVskall prövas. Ökade statsinkomster från sådana åtgärder skall användas för attsänka inkomstskattesatserna, detta trots alt nivån på momsultaget redan iutgångsläget är långt högre än inom EG. Mot denna bakgrund kan direktiven till utredningen omindirekta skatter inte sägas stå i överensstämmelse med beslut ochregeringens uppfattning såvitt avser harmoniseringen gentemot EG i fråga ommervärdeskatten. Med beaktande av vad som ovan anförts får jag ställaföljande frågor till finansministern: Ärregeringen beredd att frångå direktiven till utredningen om indirekta skatter vad beträffar kravet om att öka mervärdeskatteuttaget för att finansiera en reformering av inkomstskatten? Är regeringenberedd att begränsa basbreddningen av underlaget till mervärdeskatt till vadsom gäller inom EG? Är regeringen beredd att frångådirektiven beträffande en särskild skatt på kapitalvaror? 1988/89:70av () till miljö- och energiministern om statligt stöd till vissasolvärmeanläggningar: Det finns en bred enighet om allsolenergin är miljövänUg och att den bör prioriteras i framtidens energisystem.Inte minst regeringen har i energi- och miljöproposifioner framhållitsolenergins möjligheter och vikten av att satsa på den. Mot denna bakgrund är regeringens "misskötsel"av stödet till små solvärmeanläggningar anmärkningsvärd och har allvarligtskadat marknaden för denna typ av solvärmeanläggningar. Stöd till solvärmeanläggningar infördes avFälldinregeringarna. 1984 (SFS 1983:1108) förändrades detta till ett50-procentigt investeringsbidrag för mindre solvärmeanläggningar. 1986 togpengarna slut och större delen av 1986 och 1987 rådde stor oklarhet avseendevilka möjligheter till bidrag som förelåg. fattade regeringenbeslut om att ytterligare 10 miljoner skulle utnyttjas för stöd till mindresolvärmeanläggningar. Dessa pengar blev dock inte tillgängliga för nyabidragssökande förrän . blev på grund av regeringensoförsvarbara senfärdighet ett förlorat år för små solvärmeanläggningar. 1987 (SFS 1987:771) ändrades bidragsnivån ftån tiU . Redan våren och var det åter dags för oklarheter avseendebidragsmöjligheterna. Bidragssökande kunde inte få några klara besked. Varkenkommuner, länsbostadsnämnder eller kunde ge besked om bidrag kundepåräknas eller inte. Inte heller miljö- och kunde lämnanågot klart besked. Det är en gemensam bedömning från aktörerna påsolvärmemarknaden att försäljningen av små solvärmeanläggningar skulle varitflerdubbelt större om bidragsgivningen fungerat kontinuerligt och smidigtsedan 1982. 1 brevtill miljö- och energiministern påtalade jag att en mycketlovande teknisk och marknadsmässig utveckling för små solvärmeanläggningarhöll på att spolieras på grund av "misskötseln" av stödet till dessaanläggningar. Något svar på brevet har jag inte fått och vid muntliga kontakterunder har jag fått besked om att pengarna är slut och altinga planer finns på att tillskjuta ytterligare medel. 1 sak innebär detta att marknadsuppbyggnaden för småsolvärmeanläggningar i fortsättningen skulle ske helt utan något stöd.Solenergin missgynnas därmed gentemot alla etablerade energialternativ.Vinsterna från äldre myckel billig vattenkraft har använts för alt stödjakärnkraftens utbyggnad och de kommer fortsättningsvis att vara en mycket viktigfinansieringskälla när kraftbolagen skall investera i nyaenergiproduklionsanläggningar. Solenergin som är den mest miljövänliga och den mestbeständiga energin kommer inte att ha några möjligheter att få del avvinstpengar från vattenkraften. Det är små belopp som krävs för att ge småsolvärmeanläggningar ungefär likvärdiga finansieringsmöjligheter medkraftbolagens investeringar. 5-10 milj. kr. skulle sannolikt räcka, menkravet är att ett bidrag på ges kontinuerligt under , så alttillverkarna av solfångare vågar investera i ny effektiv produktionsutrustningoch marknadsuppbyggnad. Det fanns reservationer på anslag E22(1985/86) för stöd till solvärmeteknik och bidrag till energiinvesteringar påsammanlagt . Ungefär hälften uppges vara helt obundet. Det finnssåledes goda möjligheter att inom befintliga ramar ge ett angeläget stöd tillsmå solvärmeanläggningar. har solvärmetekniken utvecklatsmycket snabbt. Kostnaden per m plana solfångare har halverats ochverkningsgraden mer än fördubblats på en femårsperiod. Kostnaden per kWhsolenergi (räknat realränta) har sjunkit från i storleksordningen 1 kr.och till under gynnsamma förhållanden. Solenergin har alltsågoda förutsättningar alt i ett flertal tillämpningar konkurrera med nyelproduktion om solenergin får likvärdiga finansieringsmöjligheter. Påplussidan finns därutöver solenergins överlägsna miljövärden och beständighet.Det är utan tvivel samhällsekonomiskt viktigt att solenergi inte konkurreras utpå grund av sämre finansieringsmöjligheter. har det skett en viss marknadsuppbyggnad försmå solvärmeanläggningar. Den håller nu på att helt raseras och tillverkningenav solfångare flyttas utomlands. Allt beroende på alt regeringen medvetet elleromedvetet misskött stödet till små solvärmeanläggningar. Med hänvisning till vad jag ovan anfört vill jag frågamiljö- och energiministern: Vilka åtgärder avser regeringen attvidta för att små solvärmeanläggningar inte skall missgynnas i förhållande tillde investeringar som kraftbolagen gör i nya energiproduktionsanläggningar? 1988/89:71 av Margö (vpk) till socialministernom njursjukvården: I en doktorsavhandling av professorCarl M. framkommer allvarliga uppgifter om äldre patienter injursjukvården. Mellan 150 och 800 patienter, som skulle kunna tänkas ha nyttaav dialys, dör fortfarande i utan att ha fåll dialys. Av studien över vilka åldersgrupper som fått dialysframgår det att patientgruppen endast är . Det framstår ocksåen könsskillnad, av männen men av kvinnorna fick dialys.Professor menar att äldre kvinnor är den mest underrepresente-radegruppen bland dialyspalienterna. För patienter är dessutomskillnaden i antagandet till dialys påfallande stor mellan olika regioner.Siffermaterialet över njursjukvården härrör sig . Fr.o.m.1986 förs ingen kontinuerlig svensk registrering över njursjukvården. Med anledning av det anförda vill jag ställa följandefrågor till socialministern: Har professorKjellstrands uppgifter föranlett regeringen att utreda om åldersgränserförekommer inom njursjukvården vid urval till dialysbehandling? Finns dettillräckliga resurser inom njursjukvården för att behandla alla patienter somkan tillgodogöra sig dialys? Kommerregeringen all ta initiativ till all årlig statistik över situationen inomnjursjukvården upprättas? 1988/89:72 av () till industriministern omplaceringen av viss tjänst för borrkärnearkivet i : I ett frågesvar i riksdagenkonstaterar industriministern att beslut fattats om att inrätta ett centraltborrkärnearkiv i . Vid valet av lokaliseringsort har hänsyn tagits till atten väsentlig del av prospekteringen bedrivs i denna del av landet.Chefstjänsten skulle dock placeras i . Ett motiv för detta anges vara alt de arkiv som skallavvecklas ligger i och all det därför är naturligt att dentjänsteman som skall ansvara för denna avveckling är placerad i närheten avdessa förråd. Ett annat är, enligt industriministern, att i finns dendalabas och den forskning som hör ihop med borrkärnor. SGU:s generaldirektör har redovisat samma syn i entidningsintervju . Intervjun har föranlett chefsgeologen vid SGAB i attge en kommentar med motiv för att tjänsten omgående skulle kunna placeras iMala. Chefsgeologen, som även medverkat i den statliga utredning som utrettärendet, konstaterar bl.a. följande: - Det är viktigt att påpeka de somfrämst skall använda dessa borrkärnor är prospektörerna. De är i huvudsakplacerade vid SGAB i och eller hosBoliden i . - För del andrasker all malmgeologisk forskning vid Tekniska högskolan i , där Sverigesenda professur i tillämpad geologi finns. - För det tredjefinns i och i de absolut största förråden som skall avvecklas.Dessa förråd innehåller ca 1 miljon meter borrkärna. De skall man jämföra medde förråd som skall avvecklas i , Vintre och Håksberg, sominnehåller borrkärnor. Chefsgeologen vid SGAB framhållerockså att "även den kartläggning av malmförekomster som görs iUppsala kan överföras till . är avstånden inga problem närdet gäller datakommunikationer." Vid behandling av proposition 1987/88:64 ominsatser i Bergslagen och i norra inland framkom vid beredningen iarbetsmarknadsutskottet inga uppgifter som tydde på att borrkärnearkivet ochdärtill hörande personal i sin helhet inte skulle placeras i . Enligt minuppfattning innebär därför SGU:s beslut om att rekrytera en chefstjänst medplacering i att man ej följer intentioner. är en av landels mest expansiva kommuner,medan motsatsen gäller för kommun. En viktig del av en offensiv och framtidsinriktadregionalpolitik är att kvalificerade tjänster lokaliseras till utsattaregioner. I finns tillräcklig kompelens och tillräckligakunskaper för att den nya chefstjänsten direkt skall kunna placeras där. Medtjänsten följer inte bara innehavarens personliga bosättning utan även attkontakter och datatjänster i ökad utsträckning kan ske över i stället förUppsala. Mot bakgrund av beslut och de fakta somdärefter framkommit, vilka klart motiverar en omedelbar lokalisering av chefstjänstentill , vill jag fråga industriministern: Är regeringen beredd att vidtasådana åtgärder att intentioner vad avser placeringen avchefstjänsten för borrkärnearkivet i respekteras av ansvarig myndighet? 45 § Meddelande om fråga Meddelades att följande frågaframställts 1988/89:260av () till civilministern om personalsituationen inom polisväsendet: Personalläget inom polisväsendetblir alltmer alarmerande. Detta kan utläsas av periodvisaredovisning av vakanssituationen i landet i sin helhet. Under den senaste tidenhar en utveckling kunnat konstaleras som visar på en ytterligare snabb ochallvarlig försämring. Det alltmer ökade antalet avgångar och ett alltför lågtantal elever i polisutbildning torde vara huvudorsakerna tillbristsituationen. 1988/89:26 somsamhället i dess helhet är detta konstaterande mycket otillfredsstäl-17 november 1988 lande. Meddelande om fråga Vilka åtgärder avserregeringen vidta för att personalsituationen inom polisväsendet skall få enacceptabel lösning? 46§ Kammaren åtskildes .