prot · GC09100 · 1988-12-31 00:00:00 — Får jag ta upp frågan om inflafionen? Är deten lyckad politik, att vi har en inflation på , på väg upp emol ännu högretal, om man jämför med andra länder i ? När del gäller tillväxlen liggervi näsl sisl bland . Vi har bland de högsla skatterna i världen. Ienergifrågorna har man mer eller mindre kört fasl. säger sedan, som plåster pä såren, atl delinte finns något alternaliv. Ni är så splittrade, säger han. Ja, vi är olikapartier och har i vissa delar ganska skilda uppfattningar. I andra delarsammanfaller våra uppfattningar. Men vi är ändå flera partier.Socialdemokraterna är ett parti och minst lika splittrat som vi. Titta pä skattefrågorna! Titta på upproren ule i landel! säger atl regeringen verkligen gör vad denkan för alt få en bra skallereform. Del skall inle jag dividera med ÅkeWictorsson om, för jag har inte insyn i det arbetet. Utifrån sett verkar detdock som om del finns de mesl skiftande uppfattningar i dessa frågor. Jag lycker forlfarande alt hantverket behandlas med ensärskild nonchalans. Hantverket är någon sorts kuriosa, som egenlligen inle ärvärd alt satsa så myckel pä, men som man visserligen kan la fram ell programför till nästa är, för att se vilka stöd man skall ge. Jag tyckerinle all stöd, pengar är det första och viktigaste när det gäller att få fartpä hantverket. Haniverkds allra slörsla resurs är enskilda människorsinitialivförmäga. Släpp de kraflerna loss! 74 (): Denna debalt har kommit att beröra ett störreområde än enbart några fä anslag som sorlerar under industridepartementetshuvudtitel. Del är kanske naturligt, eftersom de har ell samband med denallmänna inriktningen av näringspolitiken och den ekonomiska politiken. log upp de satsningar som gjordes under åren1976-1982 pä olika förelag för all restaurera och omstrukturera näringslivet.Jag vill, liksom Per , påminna om alt jag inle kunde finna atlsocialdemokralerna på en enda punkl gick emol dessa åtgärder. I slällel lätsocialdemokralerna som en raspig grammofonskiva, där samma visa sjöngs om ochom igen. Man krävde alltmer pengar och alll fler ålgärder. Socialdemokraternamedverkade lill atl än den ena än den andra delegalionen vandrade in och ulgenom dörrarna på industridepartemenlel, så alt del renl av blev korsdrag. Mansade alt industriministern och regeringen gjorde för litet för atl stärka olikautsatta områden. Nog om detta. Jag lycker inle att har svarat på de frågorjag ställde om den ökade koncenlrationsgraden i svenskt näringsliv. Han sadebara all socialdemokraterna inte har lyckals fulll ul all uljämna ekonomiskaskillnader. Nej, delar klart att ni inle har lyckals på den punklen. Erpolilik har ju i stället varit inriktad pä atl öka klyftorna. Dennäringspolitik som har drivits har i stället inneburit en stimulans lillfortsatt och ökad koncentration. Småföretagen har exempelvis inle fält sammagenerösa behandling och favörer som och . Ni köpte också till elt brapris från och åstadkom därmed koncentration. I kallas politiken Thatcherism. I brukar mantala om Reaganomics. I går denna politik under namnel den iredje vägensekonomiska politik. Del är egenlligen samma polilik. Klyftorna ökar mellanföretag, mellan regioner och mellan olika hushåll. Del är inle särskill bra.Del inser nog och kanske många med honom inom desocialdemokratiska leden, alt döma av den debatt som pägår runt om i landel. Delbehövs därför, herr lalman, en annan inriklning av både näringspolitiken ochden ekonomiska politiken, en ökad satsning pä de mindre och medelsloraförelagen, fler åtgärder när det gäller forsknings- och ulvecklingsarbetel samlen ökad satsning på nyetablering av småföretag. Det är ju detta som behandlas idebatten här . Vissa anslag inom industridepartementets område 75 (): sade all oppositionspartiernainle har något gemensamt alternativ. Det är förvisso sanl. Men det finns sexpartier i riksdag, och inte något av dem har egen majoritet.Socialdemokraterna råkar vara del slörsla partiet, men jag tror alt inleheller socialdemokraterna kan räkna med alt någonsin komma i ensituation där de har en egen majoritet i parlamentet. Socialdemokralerna måstesamarbela med andra partier, och de kan samarbeta pä olika sätt. Man kanluvhoppa frän fråga till fråga eller ha en viss konsekvent inriktning. Del finns ell grönt stråk i parlamenld, och del finnsnågol som jag vill kalla för bdonginrikining. Frågan är om socialdemokralerna iförslå hand kommer all välja all gä mol den gröna framtiden eller mot betongframtiden. Jag har beträffande informationsteknologin några gångerfrågat: Varför skall man salsa pä det som går mycket bra? Varför skall mantillhandahålla kryckor ål den som har egna ben alt gä pä? Jag vill ställa ytterligare en fråga. Är om all de 1 700 milj. kr. som har salsals på Tele-X verkligen är välsatsade pengar, eller skall vi dra den slutsatsen atl vi kanske behöver tänkaom när del gäller rymdsatsningarna innan vi bestämmer oss, i medvetande om attpengar aldrig kan användas tvä gånger? 76 (): Jag skall, med hänsyn lill kammarensansträngda tidsschema, försöka aU faUa mig kort. Per säger atl salsningarna pä SIND inle skullevara av betydelse för småföretagen. Skall man frän samhällets sida åsladkommaen ulveckling som är positiv för småföretagen fordras del dels insatsercentralt. 7 protokoll 1988/89:100 Vissa anslag inom industridepartementets område dels regionalt och lokalt arbete. Del är bl.a. delta sommoderaterna inte vill inse. Jag skall la upp den synpunkt hade om atthantverket behandlas med nonchalans. Jag vill bestrida della, och jag tror alldel är myckel vikligl alt vi slår vakt om de hantverksyrken vihar. Vi skall ha variation och bredd inom vårt näringsliv. Människorna kommeralt efterfråga hantverket, eftersom del ulgör en balans till industriproduktionen.Hantverket kommer där all spela en stor roll. Del gäller dä naturligtvis att setill att yrkesutbildning finns, men också att det finns lokaler för hantverket.Jag tror all della blir viktiga uppgifter framöver. Jag skall inle forlsälta deballen om den borgerligaregeringstiden, . Den debatten kan vi ålerkomma lill i andrasammanhang, och vi har förvisso diskuterat den frågan i många sammanhang. Jagvill bara konstatera att sedan socialdemokraterna kom i regeringsställning hardel skell en radikal förändring av industri- och näringspolitiken. Delta sammanhängerinle enbart med atl vi upplevi en högkonjunktur, ulan del sammanhänger ocksåmed en annan syn på hur dessa frågor skall hanteras. När det gäller atlsnabbare förnya det näringsliv som behöver förnyas inför framliden vill jagpåslå alt socialdemokraternas polilik varil effeklivare. Jag vet all frågan om ökade tendenser till koncenlralion -med fusionsvalpar och annat - är käpphäst. Vi har vidtagiten rad ålgärder på dessa områden för atl motverka denna ulveckling. Jag kanbara hänvisa lill alll som har skell pä skatteområdet när det gälleraklieomsäll-ningen, pensionsfonder och över huvud taget en effeklivare slyrningav hela riskkapitalmarknaden. Jag kan peka pä de saisningar som har skell närdel gäller utvecklingen av AP-fonderna, som en balanserande faktor i maktbalansen,och ägarutredningen som har redovisat en analys om allt detta. Jag kanslulligen också peka på löntagarfonderna som ändock har spelat en ickeobetydlig roll när del gäller att sprida ägandet i samhället. Jag tror inte all norrbottningarna gerPer-Ola rätt om han går ul och säger; Se här vad som händer iSverige, klyftorna ökar och ni får det sämre i . Del är precistvärtom. För första gängen på mycket länge, jag vet egenlligen inle när, kan vii dag se en stark positiv utveckling i hela landet. Del upplever jag somutomordentligt positivt och betydelsefullt, och det lycker jag borde göra. När del gäller regeringsmakten vill jag lill att det är rikfigt att det inte finns en egen majoritet för ettregeringsalternativ i den svenska . Men om vi skall få en effektiv ochhandlingskraftig regering måste vi ha en majoritet. Detta ulgör inle bara ettansvar för regeringspartiet, ulan också ell ansvar för oppositionen all della iarbetet för all skapa en plattform som gör det möjligl alt bedriva enhandlingskraftig ekonomisk polifik. Jag vill hävda att inträde iriksdagen i varje fall inle förbättrat förutsättningarna för delta. 77PER (): Jag skall fatta mig myckel kort. tyckte alt vi skulle satsa på statens industriverk och diverseregionala och lokala verk för atl slödja smäfördagandd. Del är precis där denslora skiljelinjen går. kan inleadministrera fram småförelag. Del är inle genom fler slalliga regleringar och flerämbetsmän som vi får fler småföretag, ulan det är genom alt ge småföretagenlikvärdiga chanser och möjligheler i skattesystemen, arbetsrätten ochregleringar som alla slörre förelag här i har. Del är delta somsocialdemokralerna har missal. Det är inle fler ämbetsmän och ämbetsverk vibehöver, ulan i slällel ett bättre näringsklimat. Vissa anslag inom In-dustrideparlemenlels område 78 (): Det gläder mig att höra lalasä väl om hantverket. Det går sä lätt atl tala, men del är betydligt svårareall komma lill handling. Vi har i tvä års lid föreslagit alt man skallinrätta lämpliga lokaler för hantverk. Vi har inle fält något gehör för dettafrån socialdemokraternas sida. Vi har lalal om en utökad lärlingsutbildning,vilkel är dl effektivt och bra utbildningssystem när del gäller hantverk, menvi har inle fält någol gehör. Vi vill bygga upp materieldepäer och verklygsdepäeri varje län, eftersom vi vet all det är viktiga saker för att få hantverket allbeslå. Vi har inle fått något gehör från socialdemokralisk sida. Det kundetillsättas konsulenter i varje län som skulle kunna vara en personlig resursoch som verkligen skulle kunna få fart på detta. För dessa förslag har vi intefått något gehör från socialdemokratisk sida. 79 (): sade all inträdei inle hade förbättrat situationen från pariamenlarisk synpunkt. Delkan tänkas att det är så. Men har inte kommit in i föratt underlätta för socialdemokraterna att bilda regering. harkommit in i eftersom de gamla partierna enligl många väljares åsiklhar försummat miljöfrågorna. bör räkna med all situationenkommer all beslå elt okänt antal år framöver. Del finns anledning alt funderaöver åt vilket håll socialdemokraterna skall gä, om det skall vara en grönframlid eller en bdongframlid. Jag fick ingel svar pä frågan om informationsteknologi.Måsle det satsas sä mycket pengar pä sådant som ändå av sig självt går så bra?Bör man inte vara försiktig när del gäller rymdsatsningen, eller är ÅkeWictorsson helt förtröstansfull då det gäller den satsning som gjorls påTele-X? 80 (): vill möla maktkoncentrationenpå den privata sidan med atl bygga upp, som han sade, balanserande koncentrationermed AP-fonder och löntagarfonder. Jag måsle säga alt jag lycker del är fel vägalt angripa koncentrationer i samhällel genom all på den offentliga sidan byggaupp nya maktkoncentrationer. Del behövs hell andra instrument för all skapa ettdecentraliserat ägande och ell decentraliserat näringsliv. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslul i ärendet skulle fallas vid nästa arbetsplenum.) Prot.1988/89:100 i6 § Föredrogs 20 april1989 näringsutskotlets betänkande 1988/89:NU21 Mineralförsörjningm.m. 1988/89:100 delvis och förs. 1988/89:17). 81 (): betänkande omfattar bl.a. riksdagensrevisorers förslag angående statliga insatser för prospektering och dl anlalmotioner som berör mineralområdet. pågår arbetet i mineralråvarukommiltén. Denförväntas vara klar med sitt betänkande lill hösten. Revisorernas förslag ochen del av motionerna föreslär näringsutskottel all lämnar vidare tillmineralråvarukommiltén för prövning där. En del av frägeställningarna tordeåterkomma för kammardebatt i samband med behandlingen av belänkandet . Jag länker här beröra dels en reservalion med moderatatillskyndare, dels revisorers förslag och synpunkter pä statensprospekteringsverk-samhet, eflersom della har vissl samband med reservafionen. revisorer har granskal den slatligaprospekleringsverksamhe-len . I samband med detta riktasmyckel stark krilik mol , , den myndighd.somansvarat för prospekleringsverksamhden. Utfallet av den statliga prospekleringen har bedömts varaotillfredsställande. har staten salsal ca 1,3miljarder kronor via NSG. Ulbytet har blivit magert. Få fyndighder och fä nyaexploateringar har kommit till stånd under dessa lolv år. Man har under dennalid valt ut prospekleringsområden på för lösa grunder. För all få bällre utdelningpä prospekleringspengarna har revisorer som grundläggande förslagangell all en lyngdpunklsförskjulning bör ske i rikining mot tidigare led iprospekleringskedjan, dvs. mot baskarleringoch malmgeologisk forskning. Den reservation som handlar omMillnordenprojektel, vilken vi moderaler, och cenlern siöder, gårjusl i den riktning som revisorerna önskar. Genom medverkan iMillnordenprojekiei fär vi nämligen elt modernt geovelenskapligt basmaterial,som skulle kunna ge ell bällre underlag för prospektering efler ochindustriella mineraler. Millnordenprojektel omfattar en myckel slor del avSveriges yla. Del sträcker sig från i norr och lill strax nedanförÖstersund i söder. Den svenska delen av området ulgör drygt en fjärdedel avSveriges lolala yta. Här finns några av mesl betydelsefullamalmprovinser. Möjligheler all finna nya malm- och mineralförekomster ansesvara mycket goda inom området. För en framgångsrik prospektering krävs envetenskapligt grundad strategi. Ingående kunskaper om berggrundenssammansättning och struktur, de mineralbildande processerna,jordartsförhällanden och inlandsisens olika rörelseriktningar samt tillgångtill flygmätningar behövs för dl bra underlag. Millnordenprojeklel syftar tillatt la fram denna övergripande geologiska helhetsbild, som kan inspirera lillnya väl underbyggda prospekleringsinsalser. Millnordenprojektel är också en angelägenmiljösatsning. Även i miljövårdsarbetet krävs en vetenskapligt grundadstrategi. I arbetet för en bättre miljö är kunskaper om berg, jord och vattenav grundläggande betydelse. Millnordenprojektel skulle ge en samlad geologisk,geofysisk och geokemisk baskunskap, en dokumentation som är oumbärlig förlösningen av miljöproblemen. Smygande miljöförändringar och rubbningar i den ekologiskajämvikten som förorsakals av mänsklig aktivitet blir möjliga att upptäcka,förhindra och kontrollera genom det bakgrundsmaterial som Millnordenprojektelär avsell alt la fram. Elt genomförande av projektet skulle kompletterabefintlig informalion och sälla in den i ell större regionalt sammanhang. Delskulle göra del möjligl all bättre bedöma förändringar i miljön, identifieraområden med särskilda problem och effektivisera miljövårdsinsatserna. Målel för Millnordenprojektel är alt skapa ett allsidigtgeovelenskapligi planerings- och beslutsunderiag, som kan utnyttjas pä allanivåer i samhällsplaneringen. Millnordenprojeklel är elt samnordisktprojekl. , och har kommit överens om alt delta i har anslagit medel för projektledning. Finansieringen i övriglskall de tre länderna stå för. För och del är finansieringenklar. Anmärkningsvärt nog har inle fullföljt sill åtagande. Vireservanter är förvånade över detta. Vi vill rädda Millnordenprojeklel ochföreslär en statlig finansiering. Mot bakgrund av den översyn som pågår om NSG:s verksamhetoch mol bakgrund av Millnordenprojeklds belydelse i prospekleringssammanhangföreslär vi en omdisponering av NSG:s medel lill fördel för Millnordenprojeklel.Vi anser också att möjlighelen att sälja kronoandelar bör kunna övervägas. Delär viktigt att medel för medverkan i Millnordenprojektel anslås. Utansvensk medverkan faller projektet. Det vore olyckligt inte minst med tanke päden regionala belydelse som Mittnordenprojekiet skulle kunna fä för de berördafyra länen. Det finns nog fä regionala saisningar vilkadel besluials om i denna kammare som är så meningsfulla som en salsning päMittnordenprojekiet skulle vara. Jag yrkar bifall lill reservalion 2. Under detta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 82 (): Eftersom redan har redovisatvad Mittnordenprojekiet är, skall jag inte ta upp kammarens tid med altupprepa det. Låt mig i stället börja med atl konstatera att hör till de minsl framgångsrika organisationerna i del här landet.Under en tolvårsperiod har den använt 920 miljoner lill prospektering i egenregi, men den har inte fäll fram något enda projekt som har lett till enpåbörjad exploatering. NSG har visserligen kommil fram till några saker som manmöjligen kan hoppas leder till exploatering. Projektet i Pathohavare kan bli 1988/89:100 20 april1989 en guldgruva, projektet i kan med finsk hjälp blien kaolingruva, och projektet i kan möjligen leda lillvanadinbryining, men än sä länge är det bara fråga om projekl. I jämförelsehärmed framstår den privata prospekteringen, som genom NSG har fäll 180milj.kr. i slalsbidrag, som relativt framgångsrik. Den har lett till enkoppargruva i , en guldgruva i , påbörjad guldbrytning i Kankberg ochpåbörjad guldbrylning i . revisorer har rekommenderat, som redovisat, alt NSG:s arbete skall effektiviseras genom atl enlyngdpunklsförskjulning skall ske mol tidigare led i prospekleringskedjan. Manefterlyser baskarlering, malmgeologisk forskning och ulveckling ochbasprospekle-ring. Det är precis dessa saker som man medMittnordenprojekiet siktar mot, att åstadkomma ett modernt geovelenskapligtbasmaterial som har ell brell användningsområde, inle bara förmineralprospektering ulan även i geomediciner och inom miljövård.Mittnordenprojekiet har alltså precis den inriktning som revisoreranser atl NSG;s verksamhel borde fä, om den skall bli bättre. har enligl min uppfattning lill stor delvaril en inrättning för vackra tal framförda under goda middagar, men del antalkonkreta projekt som Nordiska rådd har åstadkommit är beklagligt litet. Härfinns del faktiskl en chans all åstadkomma elt konkret projekl om inte iNordiska rådets regi så i varje fall med Nordiska rådd som fadder. Som har påpekat finns del flerförutsättningar för handel. För det första har anslagit pengartill projektledning för Millnordenprojeklel. För del andra har bådeanslagit pengar och påbörjat en viss planering. För det tredje har Norgeanslagit pengar. Tre bilar finns pä plals, den fjärde biten vore dl svenskldeltagande. Men del vill inte ulskoltets majoritet gä med pä. Man skyller pä enhel del saker. För del första skyller man pä atl mineralråvarukommiltén intehar lagt fram något belänkande. För en industrimän är del lätt all säga att närpolitikerna inle vill åstadkomma något skyller de på atl någol befinner sigunder utredning, och skälel som sådanl lycker jag är lilel dåligt. För delandra sägs del i ulskotlstexlen atl detta kan åstadkommas med regionala anslag.Del innebär alltså atl pengar skulle las från länsstyrelserna i berörda län föratl satsas i ell nordiskt projekl. Det är litet orättvist. I och Norgehar centrala slalliga pengar anslagils, men i skall pengar knyckas fränutvecklingsfonder och länsanslag. Jag tycker inte heller atl det skälet ärbra. I betänkandet hemställer utskottet att 250 milj.kr., alltså en kvartsmiljard, skall anslås lill verksamheten för prospektering. Av dessa 250milj.kr. är 171 milj.kr. avsedda för /90. Om man ser på det föga imponerandeprospekieringsresullai som har åstadkommitunder tolv är vore del väl inle ur vägen all knycka 10 av de 171 miljonerna somanslås lill dessa organisationer och satsa dem pä Millnordenprojektel. av171 miljoner skulle räcka, och jag tycker alt del finns all anledning alt sägaatl man kan ta dessa . NSG har kvar an leka med, vilket NSG inle harlyckals vidare bra med tidigare. Lät oss salsa pä Millnordenprojektel! Därmed går jag över lill atl tala om del centralaborrkärnearkivd. Man har fatlal beslut om atl del skall upprältas i statligregi i . Under uppbyggnaden av della centrala borrkärnearkiv är delnaturligtvis av väsentlig vikt all chefen för arkivel finns i för atl ledaverksamheten. Jag vill säga till den som kommer att tala förutskottsmajoriteten, , atl bevisbördan när del gäller all chefeninle skall bo i måste ligga på honom. Om man startar en ny verksamhet ärdel väl elementärt all chefen för denna verksamhel finns pä platsen. Det måstevara mycket personliga skäl som gör att vederbörande vill bo kvar i Sydsverigeeller i . Jag vänlar med inlresse på all få höra vilka sakliga skälMats har för alt chefen för en nystartad verksamhel skall bosälla sigpä en annan plals än den där verksamhden äger rum. Med denna motivering yrkar jag bifall lillreservalionerna 2 och 6. 83KJELL (): I delta betänkande om mineralförsörjningbehandlas flera viktiga områden. Myckel har redan berörts av både . Jag skall därför bara i korthet beröra tre avsnitt ibetänkandet, Mittnordenprojekiet, havsresursverksamheten och chefstjänsten vidborrkärnearkivd i . Jag skall börja med all ta upp Millnordenprojektel, vilkelKarin Falkmer och har talat ganska myckel om. Millnordenprojektelär ett samnordiskt geovelenskapligt projekl med syfte att åsladkomma ettmodernt och bra beslutsunderlag för användning inom bl.a. miljöområdet ochnaturresursområdd - l.ex. för prospektering efter och industrimineral -fysisk planering, jord- och skogsbruk samt geomedicin. Som har sagtshar Nordiska rädd beviljat vissa medel till detta projekl. Men meningen är juall del egentliga arbetet skall finansieras pä nationell basis. Både ochFinland har redan beslutat om sin del av finansieringen, och planeringen fördessa arbeten har redan börjat. har ännu inte klarat av sinfinansiering. I reservalion 2, som , moderata samlingspartiet ochcenterparliel står bakom, sägs det alt bör della i Millnordenprojekleloch även svara för sin del av den beräknade kostnaden. Vi anser det vara myckelvärdefulll atl är med i detta projekl. Bl.a. kan man fä kunskap omstorleken på industriella föroreningar men också fä material som kan användasl.ex. för geomedicin och miljövård. Ett genomförande av projektet skulle ocksåvisa pä elt bra nordiskt samarbele. Därför anser vi alt 10 milj. kr. av NSG:sanslag mycket väl kan omdisponeras. Jag yrkar därför bifall lill reservalion 2. Av utskottsbelänkandet framgår atl regeringen har föravsikt aU lägga ner delegationen för havsresursverksamheten.Utskottsmajoritelen framhåller all samordningen kan ske på elt bällre sätt ängenom en särskild delegation. Jag vill i delta sammanhang poängtera allhavsresursverksamheien är viklig och atl den pä inga villkor får upphöra därföratt delegalionen läggs ner, ulan krafliga resurser måste till även i framliden.De resurser som frigörs skall omfördelas inom området förhavsresursulveckling. Centerparliel har inle fogat någon reservalion om dettatill betänkandet, men liksom den övrigaulskoltsmajorilden förutsätter atl regeringen återkommer lill med enredovisning av del nya programmet för svensk havsresursverksamhet och deåtgärder som kan föranledas av detta. Jag vill till sisl beröra chefstjänsten vidborrkärnearkivd i . Industriministern har sagl all chefsljänslen i ellförsta skede skall placeras i för atl senare överflyttas till ,vilkel är mycket märkligl. Det måste finnas personliga skäl bakom detta, somLars De sade. Det sägs alt orsaken lill delta främsl skulle vara alt del iell förslå skede av uppbyggnaden av del centrala borrkärnearkivd ingår gallringi befintliga arkiv som är belägna i orter i Syd- och . I eltsenare, icke preciserat, skede skulle chefstjänsten placeras i . I en gemensam folkparti- och centerparlireservalion sägsalt del finns risk för all uppbyggnaden av det centrala borrkärnearkivd i om inle chefsljänslemannen är pä plals redan i uppbyggnadsskedd. Vi iroratl projekiei kan komma atl förlora både kompetens och fart om inlechefsljänslemannen placeras i redan från starten. Jag vill yrka bifall även lill reservalion 6. 84KARL-ERIK (vpk): I det betänkande frän näringsutskottel ommineralförsörjning m.m. som vi nu behandlar räknar ulskottd upp vilka ägaresom finns inom den svenska gruvhanleringen, vad som bryts, var gruvorna finnsoch hur mänga lon malm - både järnmalm och icke-järnmalm - de producerar.