prot · GC09104 · 1988-12-31 00:00:00 — Del krävs alt resurserna satsas påundervisningen som sådan. Skolan måsle organiseras sä atl man kan ta störrehänsyn till elevernas olikhet, deras skilda behov och intressen. Men den socialdemokratiska skolpolitiken lar inle hänsynlill elevernas olika behov. Centraliseringsivern och del förmentajämlikhetslänkandd har lett till en enorm byråkrati som slukar slora resurser. Resurserhar också slussats från undervisningen lill diverse andra uppgifter. Dessulomhar bidragen konstruerats så alt även kommunerna stimuleras till all anslåpengar för dessa ändamål. Vi moderater accepterar inte socialdemokraternas sätt atthantera anslagen för skolan. När socialdemokralerna skall spara, leder dettatill all undervisningen drabbas, såsom var fallel med den föreslagnaindragningen av de 167 miljonerna på lärarlönerna. Samiidigi som socialdemokralernavägrar släppa slora delar av centralstyrningen och regleringen av de olikadelanslagen, föreslog man en nedskärning som skulle ha drabbat undervisningendireki, samiidigi som s.k. kringakliviieler skulle ha fåll fortsälla. Vi moderaler har visal pä ett annal säll all lösa skolanskris. Vi har föreslagil elt reformpaket, omfördelningar som innebär atl debelopp som direkt går lill undervisning ökar med 697 milj, kr. - en del avdessa omfördelningar finns i dagens betänkanden, UbUll och 12. Vi förstärkerundervisningen genom all överföra pengar fill undervisningen frän annal, ochdetta är lill gagn för alla elever. Genom all skolans resurser satsas på undervisningen,minskar behovet av andra insatser i skolan. Man fär också slörre möjlighelerule på skolorna all ordna undervisningen som man pä den egna skolan anser bäst.All salsa pä undervisning, kunskaper och färdigheter innebär ju också att salsapä elevernas allsidiga utveckling och sociala fostran. Del är viktigt atlunderstryka delta. Vi har-såsom framgår bl.a. av våra reservationer filldessa belänkanden-föreslagil vissa besparingar dels av administration ochbyråkrati, l.ex. när det gäller anslagen lill ,länsskolnämnderna och , dels avsådanl som bör vara en uppgift alt svara för, l.ex. utformningen avskoldagen, även om detta behandlas i ett senare betänkande. Vi har föreslagitalt pengar från dessa anslag skall föras lill den direkta undervisningen. De lokala skolplanerna befarar vi kan svälla ul lillomfattande dokumenl som ökar byråkratin och leder till att ännu mer pengar fränundervisningen kan gä till planering. Därför säger vi nej lill dem. Nödvändigplanering finns redan i kommunerna. När det gäller gymnasieskolan, anser vi atl det är enkommunal uppgift att förse gymnasieskolan med den ulruslning som krävs för attbedriva en modern undervisning av hög kvalitet. I della avseende vill vijämställa gymnasieskolan med . Av anslaget för forskning och centralt utvecklingsarbeteinom skolväsendel anser vi att 10 miljoner skall föras till fakulldsanslagd.Statens slöd till forskningen bör så långt möjligt stå frilt från slalligstyrning. Vi moderater anser atl statsbidraget lillskolan måste läggas om. Denna vinters deball om skolans resurser visar hurvikligl della är. Principen bör vara alt skolan fär ett visst anslag för varjeelev, och det är kommun och skola som själv fattar beslul om hur delta anslagskall användas. Vi anser att man lokall kan använda pengarna pä ett mycketbättre och myckel effeklivare säll. Elt sådanl anslagssystem öppnar för frihetför föräldrar och elever atl själva välja skola och skolform. Bidragssystemet skall ge skolan och lärarna stor frihetall själva välja hur resurserna skall användas. Del kräver också en radikalminskning av alla de regler som styr skolans verksamhel och som oflaupplevs som stora hinder. Det erkänner också regeringen ikompletleringsproposilionen. Anslag till skolväsendet, m.m. Anslag tid skolväsendet, m.m. äråterigen en fråga där vi moderater fåll rätt. Men vad kommer regeringen altgöra ät delta? Statsbidraget bör följa elevens val av skola. Lokalt skallman kunna organisera skolans arbete så atl man når kunskaps- ochfärdighdsmälet. Den moderala ulbildningspoliliken är enhelhet. Del reformprogram vi föreslår syftar fill en utbildning därkunskapsinhämtande, färdighetsträning och respekt för den enskilda eleven ärsjälvklara utgångspunkter. De reservationer som vi har lämnat i de betänkandensom behandlas under delta avsnitt innehåller endasl delar av den helheten. Starktsammanfatlal är våra huvudförslag beträffande skolan: mälsom sätter kunskaper och färdigheter i centrum. Betyg som redovisar kunskaper och färdigheter i relationlill läroplanens krav. Ökade möjligheter för eleverna all välja skola ochsludieinriktning efter anlag och inlresse. Detta är särskill viktigt pähögstadiet. Enfristående organisation för ulvärdering av skolan. Avreglering av skolan. En stor del av regelverket måstetas borl om skolan skall kunna ulvecklas. Skolans personal, elever ochföräldrar måste kunna bestämma hur man vill organisera arbetet. Vill man bildamindre klasser eller grupper, måste man lokall kunna fä avgöra della. statsbidrag som följer eleven lill den skola elevenväljer, oavsett om skolan är frislående eller offentlig. Då skulle vi få endynamik och stimulans som skulle kunna betyda oerhört myckel för skolansulveckling. Men statsbidraget för frislående skolor måsle bli likvärdigt destalsbidrag som gäller inom del kommunala skolväsendel. En mycket lilen del av eleverna i går i friståendeskolor. Det beror ju på atl de fristående skolorna diskrimineras, både pågrundskole- och gymnasial nivå. Det är ju endasl om statsbidraget blirlikvärdigt som de fristående skolorna blir ell möjligl val för alla. Jag vill därför fråga utskollels talesman: villinle ni socialdemokrater öppna för alla elever all välja skola, friståendeeller offenllig, på grundskolenivå och pä gymnasienivå? Är det inte elträttmätigt jämlikhetskrav, en jämslälldhelsfråga av gigantiska mätt, alt allafär välja? I styrningsproposilionen liksom nu ikompletteringsproposifionen finns fina ord om decentralisering, förenkling ochavreglering. Lokala inilialiv, entusiasm och uppfinningsrikedom kan inle laslill vara fullt ul med nuvarande syslem, säger regeringen. Det är vad vimoderater länge har sagl. När går regeringen från ord lill handling? Och inserinte socialdemokralerna alt del blir ännu viktigare atl klarare ange målen -att skolan skall sälla kunskaper och färdigheter i centrum? När får vi ett statsbidragssystem för skolan som gör alllärarna kan prioritera del som är - eller borde vara - skolans huvuduppgift,att ge kunskaper och färdigheter? Varför säger ni nej lill våra förslag om altstärka den direkla undervisningen? Jag yrkar bifall lill de reservationer somhar moderala namn i de belänkanden som finns på della avsnitt. 75 (): PrOt. Jag skall försöka fatta mig relalivt korl. På flera av de 26april1989 punklersom Ann-Calhrine berörde har folkparliel inlagil sländ- . , .,,,,.. ro Anslag tdl skolväsen- punkterlikartade moderala samlingsparliels. ° det, m.m. åtskilligaar har del pågått en debalt i frågan om skolan skall vara Den debalten fick nytt bränsle i går, när skolministern sade ikomplelleringspropositionen atl man nu återigen skall analysera den frågan.Värl besked pä den punkten har varit att vi lycker alt delta har debatteratstillräckligt och inte är så mycket att diskulera längre. Skolan är både slalligoch , och sä bör del vara i framliden också. Del vi är mest inlresserade av nu och del vi tror skulleha störst betydelse för skolans vardagsarbete är att man inte nöjer sig med atldecentralisera makl och inflylande frän den statliga nivån lill den kommunala,ulan all man fortsätter och inser alt den intressantaste nivån i systemet ärvarje skolenhet, som det heter på skolbyråkratiskt språk, alltså varje enskildskola. Jag har velat nämna della därför att i dl av betänkandenavi nu diskulerar berörs frågan om kommunala skolplaner. Vi fattade beslul omdet , och det kan lyckas som alt del är en ganskalilen sak, men del är i det perspektiv som jag nämnde som man skall se dekommunala skolplanerna. Vi känner del inle särskilt viktigt atl ytterligareulveckla den kommunala skolplaneringen och den nivå som utgörs av de kommunalaskolstyrelserna och de kommunala skolkontoren, ulan det som är viktigast äratl se lill att man på varje skola former sä alt man där kan diskuteraverksamhetens inriktning osv. Vi tycker inte heller all man har särskill god erfarenhetpä andra punkler av kommunala planer. Vi är rädda för all del här blirytterligare ell lilel steg i felaktig riktning, nämligen i en byråkratiseranderiktning. Svenskl skolväsende behöver definitivt gä i andra riktningen. har vall en intressant varianl på den här punkten.Partiels respresentant i utskottet står bakom vad utbildningsutskottet skriverom kommunala skolplaner men säger i dl särskilt yllrande atl med kommunalaskolplaner menar sådant som bör gälla varje skola. Med dendefinitionen blir del litet annorlunda, förstås. Låt mig här skjula in att jag inle tror att marknaden förregeringens tankegångar om att kommunalisera lärarna blev bättre närKommunförbundets ordförande sade att han lycker alt skolan har nogmed resurser och all klasserna goll kunde vara litet större. När regeringenanför personalpolitiska argument för den förändringen tycker jag också all delär ganska svårförståeligt. Allt tyder på alt personalen är mycket skeptisk sådan förändring som en kommunalisering skulle innebära. När det gäller de enskilda gymnasierna är lägel det attdet inle finns sä många sådana i . De flesta som finns har efter idogtopinionsbildningsarbete, bl.a. från , fått tillgäng lill slalligaoch kommunala bidrag. Problemel är dels all det fortfarande finns några sominle har bidrag, dels att de som har bidrag har ett avsevärt lägre bidrag ändet som gymnasier i del allmänna skolväsendel har. Vi lycker all del är heltorimligl. sägerutskotlsmajoriteten alt de nuvarande bidragsreglerna har gällt i 91 Prot.1988/89:104 bara och alt del inte går alt ändra dem . Anslag tid skolväsendet, m.m. nalurliglvisen klen tröst för de gymnasier som år kämpar pä, fyller en storuppgift och bedriver en verksamhet som ofla är erkänt bra men ändå fårekonomiska resurser som är klarl mindre än de som de allmänna gymnasierna fär.Vi finner detta helt orimligl. När det sedan gäller utlandsskolorna tror jag attställningstagandena i den frågan kan bero, dels på litet olika erfarenheter,dels möjligen pä lilel olika attityder lill de svenskar som har vall atl boulomlands. Jag har för min del elt anlal gånger träffat på svenskar i utlandet,och jag tycker alt de ofla gör en myckel bra insats, inle minsl för svenskaintressen. Men när man talar med dem om deras silualion pekar de ofta pä atldet är problem med barnens skolgång. Jag tycker atl del är myckel angeläget all förbättra utlandssvenskarnasskolförhållanden. Del är därför i en molion har fört fram ellförslag om en viss ökning av de ekonomiska resurserna för svenska skolor iutlandet. Ett Htet specialproblem på det här området är högstadiet pä delSol. Flera partier anser tillsammans med oss all del i fortsättningen bör fästalsbidrag. skulle jag vilja säga några ord om ell anslagsom ryms under del anslag vi beviljar lill , och det är detsom SÖ använder för atl i sin lur ge vidare lill löntagarorganisationerna föralt de skall utbilda skolinformatörer. Vi talar här för del första omorganisationer som har ganska bra ekonomi. Vi talar här för del andra om enverksamhel som de här organisationerna har elt rätt stort egeninlresse av. Ävennär del gäller handledare pä prakfikplalser förekommer del ofta allarbetsmarknadens parter uttalar vilkel värde det ligger i sådan här verksamhet. I ett ekonomiskt läge där många skolor är nedslitna på detsäll som Ann-Calhrine beskrev lycker vi all det är en obegripligresursanvändning all salsa ett anlal miljoner på atl ge bidrag lill den härverksamheten. I likhet med vad vi har gjort flera är tidigare yrkar vi där påen besparing, dvs. pä att det anslagel skall dras in. Det finns några andra reservationer som man i och för sigskulle kunna lala om, men vi återkommer ju något senare i vår lill en störreskoldebatt, så jag fär anledning atl återkomma då. Med detta ber jag att få yrkabifall lill de reservationer som stöder i de här betänkandena. 76 (); När diskuteradeoch beslutade kring skolans utveckling och slyrning slogs del fast vem somskall styra vad i skolans värld och vilka roller olika myndigheter därvid skallspela - frän nationella, övergripande mälslyrande roll vialänsskolnämndernas regionala ansvar alt granska och tillse lillskolstyrelsernas vardagsverksamhet på del kommunala planet. All ge skolsyslemeien slruklur som kan stimulera till positiv ulveckling av en skola för alla ärnu det allra viktigaste - alt ge skolan innehåll. Varje samhällsorganisation, inom både den privala och denoffentliga sektorn, måsle ägna en bdydande del av sina resurser ål utvecklingsarbete. Del gällervården lika väl som försvarel, det gäller förvaltningen i allmänhet lika välsom näringslivets olika grenar. Del måste i särskilt hög grad gälla skolan, somalllid måste sträva efter tillräcklig framförhållning och en genomtänktlångsiktig målsättning. Tyvärr har arbelel med skolans ulveckling kommil atlpräglas av ryckighel. Jag har själv tillbringat i den svenska skolan.Läroplan har följt pä läroplan, ambitiösa lärare har bevistat kurser, deltagiti studiedagar och lyssnat på tillresta experter. Reformbeslut har medfört ellhastigt påkommet inlresse för ulveckling. Här nämns bara projekt som ochJet. Och sä har resurserna minskal, det har ställ stilla och allt har gälllillbaka till den vardagliga lunken. av de viktigaste instrumenten för all främja skolansulveckling är fortbildning för skolans personal. Cenlern har i olika sammanhanghävdat behovel av sladieövergripande fortbildning och därlill erforderligaresurser. Dä utskottet senare kommer all behandla frågan om planering ochgenomförande av den s.k. kompldteringsforlbildningen för lärareoch då det dessulom aviseras en redogörelse för del utredningsarbete sombedrivs beträffande forlbildningsnämndernas ansvarsområde och framtidaomfallning har vi i denna del avstått från alt lägga fram förslag beiräffandefortbildning. En annan viklig förulsältning för en positivskolutveckling är atl del råder elt posilivl klimat för förändringar i skolansom helhet, alt skolledare och lärare är medvelna om sitt ansvar och atlskolstyrelserna slimulerar och belönar den som i sill arbete vill syssla medskolutveckling. Skolan är allas angelägenhet. En bra skola är enframtidsinvestering - del har vi sagt otaliga gånger i - för vilkenalla har ell ansvar. Del kommunala ansvarel för skolan måste ännu tydligareslås fast. Vi anser därför atl de lokala skolplanerna, som diskuteras ochsom del har fallals beslut om, skall antas . Del är naturiiginär del gäller barnomsorgsplaner och bosladsförsörjningsprogram. Då tycker vi icenlern alt det också skall gälla skolan. Det bör finnas goda förutsättningaratt anta en första skolplan under innevarande mandatperiod. Även pä länsnivå måsle skolfrågorna spela en central rolli den allmänna debalten. Del är därför vi i med bestämdhet hävdar alldet måste finnas ett kompetent lekmannaforum pä länsnivå där denna diskussionkan föras, nämligen en fristående länsskolnämnd. Ett länsorgan pä dl såbetydelsefullt område som utbildningens skall ge fullgod återspegling av heladel politiska spektret i länet. Vi hävdar därför all nämnden skall ha elvaledamöler, valda av och de kommuner som fullgör landstingsuppgifter.Därutöver skall ingå personalföreträdare som adjungeras lill nämnden pä sammasätt som sker i andra länsorgan. slår vakl om länsskolnämndernas rollsom självständiga förtroendemannaslyrda organ. Forskare och utbildare avlärare måste kopplas in när det gäller skolans utvecklingsarbete, både inomämnena och i del allmänpedagogiska arbelel. Detta kan ske inom cenlrallarbetande ämnesgrupper, men också på regional nivå inom en högskoleregion. Det ämnesinriktade utvecklingsarbetet är försummat. Detförekommer i mycket liten ulslräckning tillsyn av arbetet i gymnasieskolan ochgrundsko- Anslag tid skolväsendet, m.m. Prot.1988/89:104 lan. De gamla inspektörerna är långt borta. Eflersom en samladbedömning "är det gäller inriktningen avforskning avseende skolväsendet skall redovi- sas isamband med forskningspropositionen, får densamma avvaktas. j j j-- r- r- i j j i * sida redovisar darfor ingaforslag i denna del. ' Skolan måsle vara anpassad förhandikappade elevers särskilda behov och förutsättningarför alt skolan skall vara en skola för alla. De har rätt lill en kvalitativtoch kvantitativt god utbildning. stödinsatserför handikappade och de fem planeringsberedningarna för samordningav de regionala resurserna spelar här en mycket viklig roll för ulveckling,samordning och planering av ulbildning för handikappade. Länsskolnämndernafullgör sin uppgifl med växlande grad av intensitet. har här imin hand en skrift från länsskolnämnden i . eltpedagogiskt lemanummer, och man visar pä elt föredömligt sätt hur man kan arbetamed informationsfrågorna. Man skriver i förordet: "sä all alla som harbehov av hjälp i dessa frågor blir informerade om var hjälpen finns, hur mannår den, och vad den kan omfalla". Jag lycker all della är ell gott föredöme.När utskottet skriver att länsskolnämnderna skall la "sin del av ansvarelför ulveckling, samordning och planering av ulbildningen för handikappadeelever" nöjer vi oss från sida med den skrivningen. Handikappade elever skall så långt möjligt integreras iskolan, men del måsle finnas undanlag. Det kan exempelvis handla omhörselskadade elevers och gravt rörelsehindrade elevers behov av godgymnasieutbildning. Slalen måsle här ha elt övergripande ansvar. Skolan har dlansvar för atl alla elever fär möjlighet alt della i olika aktiviteter. gälla friluftsdagar, studiebesök eller mer kontinuerlig verksamhet somskolidrolt och undervisning i datakunskap. Del är självklart all handikappadeelever har lika stort behov som andra av atl delta i skolans kontakter medarbelslivet via l.ex. Jag har särskilt uppehållit mig vid dessa frågor, eftersomjag tycker all de är väsentliga när vi lalar om en skola för alla. Vi bör lämnaöver ansvaret till staten när del gäller del fätal svårt handikappade eleversom del även i fortsättningen är nödvändigl alt undervisa i specialskola.Undervisningen skall organiseras i anslutning lill vanliga skolor så atthandikappade elever kan integreras och ingå som en naturlig del i gemenskapen. Del finns specialskolor för döva pä femplalser i landel. Tyvärr har kvalitetsaspekterna när del gäller dennaulbildning något kommil alt åsidosättas, vilkel innebär att de döva genom sinbristande utbildning utöver sitt fysiska handikapp också får dlutbildningshandikapp. Vi i anser alt det är värdefullt all del finnslärare som behärskar undervisning i teckenspråk. När det slulligen gäller de fristående skolorna harcenlern föreslagil att de skall omfattas av samma statsbidragsbeslämmelser som gäller för de allmänna skolorna. De får då möjlighet alt verka på villkor som är likvärdiga med övriga skolors. Beträffande lillämpningen av en utgiftsram vid friståen de skolor pä gymnasial nivå framhåller cenlern i ett särskilt yttrande atl samma regler skall gälla för dessa skolor som för övriga skolor inom del allmänna skolväsendel. Vi föreslår alt besparingen på I % skall återföras lill 94 gymnasieskoleanslaget. Det är av avgörande belydelse för individenoch för samhällsutvecklingen hur skolan är utformad och vilken inriktningulbildningen har. Utbildningens kvalitet fär inte äventyras genom kortsiktigabesparingsåtgärder. Cenlern betraktar utbildningen som en framlidsinvestering.Skolan är allas angelägenhet. En bra skola för alla ger utdelning i form avhögre välstånd och bältre livskvalitet. Med del anförda ber jag atl fä yrka bifalltill cenierreservatio-nerna i de fyra betänkanden som vi nu behandlar. Anslag tdl skolväsendel, m.m. 77YLVA (vpk): Skolan och utbildningspolitiken brukar inleåterfinnas i huvudrubrikerna i massmedia. Debatten om budgetpropositionen ijanuari var elt undanlag, men som regel lillhör vardagsvillkoren i skolan denoffentliga debattens mer undanskymda delar. Tyvärr är den uppväxandegenerationens vardag osynliggjord på samma sätt också inom andra områden. Trots detta har under det senasle året trasiga väggar,nedslitna klassrum, ihoplejpade läroböcker, omoderna och farliga maskiner,bullriga malsalar och l.o.m. nedfallande lak visats upp på lidningssidor och iTV:s nyhetsprogram. I Slockholm, där jag själv bor, har kontrasten mellanskolornas upprustning och de nya inglasade köpcentrum som byggts, och ocksåNorra Latins upprustning lill behagligt konferenscenler, varil slående. Av denbild som visats upp skulle man lätt kunna dra slutsatsen all den svenska skolanär totalt förfallen. Del är lyckligtvis inle pä det viset. Den svenska skolanär inte en skola i totalt förfall, och jag anser inte heller all den är enskola i kris, vilkel tidigare påstod. Del finns iväriommänga skolor som fungerar myckel bra. Men vi måsle utan alt överdriva konstatera att det finnsslora problem med arbetsmiljön på största arbetsplats.Yrkesinspekfionen har, åtminstone i , gått sä långt alt denutdömer skolans arbetsmiljö som den uslaste av alla. Enligt yrkesinspektionenär en omedelbar upprustning av skolorna både akut och nödvändig. Del ärnaturligtvis en skandal atl vissa skolor är i så dåligt skick atl takel ramlarned och alt farliga maskiner saknar lagstadgade skydd. De ansvariga kommunernamåsle givetvis äigärda delta. Andra, mindre pålagliga arbetsmiljöproblem finns i mångaskolor. Jag tänker l.ex. på problem med ventilationen. Enligt yrkesinspektionenär den dåliga ventilationen det största problemet i skolorna. När jag självbesökt skolor runl om i landel har det visal sig all del är mycket vanligt medproblem med dålig ventilation. Jag är rädd för all en majorilel av Sverigesskolor har en dålig luft. Dålig luft i kombinafion med dålig städning och fukt,mögel och ibland även radon och asbest i skolbyggnaderna, innebär all mångaelever riskerar all få livslånga allergier. Den allergiutredning som arbetarhar särskilt påpekat atl skolornas dåliga miljö är en misstänkt orsak till attvart tredje barn uppvisar någon form av överkänslighet. Arbetsmiljöproblem är naturligtvis inte bara en fråga omventilation, städning, maskiner osv. Del handlar i första hand om människor.För skolans del handlar del om förutsättningarna för en kreativ och skapandeprocess, nämligen kunskapsinhämtande. Vi i vpk har uppmärksammat de akuta Anslag till skolväsendel, m.m. arbetsmiljöproblemen,vi föreslår åtgärder, och vi vill anslå pengar lill ett reinvesteringsprogram förskolan. Jag vill poänglera atl en upprustning när det gäller skolans lokaler,maskiner och läromedel m.m. inte får stanna vid alt man reparerar de allravärsta brisierna. Enligl vpk:s mening måste skolans fysiska miljö utformas så,atl skolans resurser används på bäsla säll. Skolans främsla resurs är givetvis lärarna och elevernasjälva. Det är eleverna och lärarna som tillsammans skapar utveckling ochkunskapsinhämtande. Del är eleverna och lärarna som är skolans viktiga ochdyrbara resurs. Jag skulle vilja beteckna del som resursslöseri när dessamänniskor begränsas i sitt arbete av l.ex. huvudvärk på grund av dålig lufteller när de ivingas sjukskriva sig på grund av allergiska besvär orsakade avskolmiljön. Del är resursslöseri när de s.k. pauserna i arbelel förelevernas del präglas av köer till den enda fungerande toaletten för 1 100elever, stoj i smala korridorer utan sittplatser, stressigt och bullrigtinskyfflande av mal, och det skapar Irötlhd.