prot · GC0995 · 1988-12-31 00:00:00 — Men man har bedrivit en jordbrukspolitik i en vissrikfing, och när man nu lägger om den kan jordbruket få väldigt svårt att klaraomställnings-kostnaderna, och därför bör man hjälpa till. Så enkelt är del viser på delta. kommer alt ta upp, så den skalljag inle säga någonting om. När det gäller pengarna i spannmålsregleringen tycker vi imiljöparfiet att regeringen borde ha samrått med näringen i förväg. harjag svårt att förslå kravet i reservafionen. Vad skulle det vara för mening medatt samråda , när regeringen redan har fatlat beslut? Man kan inte gärnaändra sig, eftersom det faktiskt är människor som har räknat med att få debidrag som är utlovade, l.ex. lill allernativodling och odling av fånggrödor. 15 () rephk: Jag börjar där slutade. Att Sverigeskall ha en åsikt i förhandlingarna är ganska självklart, och att vi skalldriva svenska frågor i dem och ta till vara jordbrukens intressen så långt detöver huvud tagel är möjligt är också en självklarhet. Stödet till gödselvårdsanläggningar utgår med 20 %upp lill . Ni vill ha en ändring med . Det är fråga omen utvidgning av de här anläggningarna, och anslaget har tagits i bruk så sentsom . Vi känner inte att det finns ett behov av all ändradet. När det gäller de för information omdjurskyddslagen, , skall man också ha klart för sig attlantbruksnämnderna inte heller är ulan resurser . Det här bliralltså ett tillskott, och vi får se hur långt man kommer med del. Man måstekanske gå vidare. tog upp Norrlandsslödet och hur man skallförhandla när del gäller GATT-sidan. Det är just det jobbet som man har börjat,och att föregripa diskussionerna är ganska svårt, för alt inte säga heltomöjligt. Så sentsom vår skrev vi att beslutet om 1984 års produktion ligger fast Jord- och skogsbruk, m.m. Jord- och skogsbruk, m.m. frånutskottets sida, och det är också regeringens inriktning. Ansvaret när det gäller överskottet tog både och upp. Vi var i livsmedelskommittén överens om skulle ha en fördelning 40-60, dvs. på samhället och på näringen.Men den överenskommelsen gick man ganska snabbt ifrån. I utskottet övergavs denav de aktörer som hade åstadkommit uppgörelsen, och de yrkade på en annanuppgörelse. är i och för sig historia , men det var då som de härolika diskussionerna började. Jagåterkommer i en senare replik. 16 () replik: Jag tycker inte att vi skall föregripa någradiskussioner när del gäller förhandlingarna om vad GATT-reglerna kan innebära,men det som Selberg gav uttryck för i en kommentar till ellerÅsa , nämligen all skall ha en uppfattning, är bra. Jag uppfattade vidare alt Selberg sade alt beslutom att man skall upprätthålla nivå ligger fast. Utgår man från denuppfattningen måste innebörden av detta beslut vara densamma som innebörden avgällande lagstiftning. I de åtgärder som skall vidtas inom ramen för gällandelagsfiftning måste också ingå all man kan plussa på för att klara dennamålsättning. 17 (vpk) replik: Vad gäller djurskyddet går de befintligaresurserna ål för täckande av de föreliggande behoven. i den nya djurskyddslagen skapas en ökning av behoven. Detgäller nya tjänster inom veterinär- och husdjursavdelningen, internfortbildning, rådgivning och kurser för jordbrukare. Del gäller ocksåanordnande av utbildning för personal vid kommunernas miljö- ochhälsoskyddsförvaltningar, som i hög grad är berörda av detta. De 800 000 kr.lär inte vara tillräckliga, långt därifrån. När det gäller GATT-förhandlingarna säger alldet är självklart att de svenska representanterna i dessa förhandlingar skallföreträda de svenska jordbrukarnas intressen. Jag tycker dock att detta verkarlångt ifrån självklart. Det som man får höra från dessa förhandlingar går helatiden ut på att det nu rör sig om en liberalisering av den internationellajordbrukshandeln som leder till att även vi skall öppna våra gränser för enimport. Men om också Selberg tycker att det är självklart att delsvenska jordbruket skall värnas i dessa förhandlingar och att vi skall ha ettjordbruk av nuvarande omfattning, är det bra. Jag utgår ifrån att han därvidrepresenterar en betydande del av det socialdemokratiska partiet. Del gör migåtminstone litet tryggare i förhoppningen att det är många som anser att dethär är viktiga aspekter i GATT-förhandlingarna. Men tyvärr har delta hittillsinte alls framgått av det svenska agerandet. 18 () replik: Jag förslår, Selberg, att del inte är lätt allreplikera så många talare och att del var därför som kommentaren tillmitt inlägg blev mycket kort. berörde naturvård ochregionalpolitik. Jag skulle vara lacksam för att få ett besked om hur man skallkompensera dessa verksamheter i fortsättningen. hann inte heller kommentera frågan omjordbrukets effektivitet. Del brukar sägas att jordbruksutskottet kanske ärdet utskott här i som sitter inne med den största sakkunskapen om näringensom sådan, och jag tror att det är så. Vårt utskott anses vara ettfaktautskott. Om vill studera forskningsrapporter ochförsöksresultat litet närmare och läsa dem litet bättre än han läserparfiprogrammet och olika pamfletter som ges ut av det socialdemokratiskapartiet, skulle kanske också han tala med litet större sakkunskap och anslutasig till det effektiva jordbrukets principer. 19 () replik: Det var intressant att Selberg sade attSverige skall ha en åsikt i GATT-förhandlingarna. Jag skulle vilja vela i storadrag vilken åsikt tycker alt skall ha. har vi haft endebatt om . Skall man l.ex. kunna ställa samma krav som vad gällersvenska varor, på de varor som importeras och även på metoderna förproduktionen av dessa? Hänsyn till dessa frågor bör tas vid fastställandet avkvalitetsbegreppet. I GATT-reglerna behandlas både miljö- och hälsofrågor. Hurskall vi tolka GATT-reglerna - enligt socialdemokraternas eller enligt ÅkeSelbergs speciella uppfattning? Till Lorentzon vill jag säga att också jag verkligenhåller med om att det effektiva jordbruket är det absolut bästa för miljön.Miljöpartiets definition av begreppet effektivt jordbruk går ut på detta. Mennär man jämför jordbrukspolitik och jordbrukspolitikvisar det sig att vi definierar begreppet effektivitet mycket olika. 20 () replik: Jag måste få säga några ord om prisstödet förrenkött, som berörts av några talare. Som bekant innebär den senasteöverenskommelsen inom att stödet till jordbruksvaror skall frysas. Enligten preliminär bedömning kommer förmodligen ren- och hjortkötl att anses varajordbruksvaror. Vid överläggningarna kommer detta, med den konstruktion somstödet har , inle att ställa till några större problem för samernasföreträdare och lantbruksstyrelsen, men det förslag som föreligger kan skapaen hel del bekymmer på del här området. Till detta kommer att reservanternasförslag innebär att man tar ifrån rennäringen möjligheten att i huvudsak självstyra stödet. Om livsmedelskontrollen kommer vi, , att få endebatt när belänkandet kommer upp till behandling i kammaren, och då är detlämpligt att ta upp frågor som sammanhänger med den. Det som ni hängde upp er på när detgällde frågan om intensivt eller effektivt jordbruk var att jag talade om etteffektivt Jord- och skogsbruk, m.m. Jord- och skogsbruk, m.m. jordbruk.Men jag talade också om ett intensivt jordbruk. Det är i det sammanhanget somvi har miljöproblemen när del gäller handelsgödseln och bekämpningsmedlen. Jagsade också att alla aktörer bör hjälpas ål med all få till stånd en annanlingens ordning på det området. Jordfonden är ju lill för att man skall underlätta köp ochförsäljning av mark. Vad som är viktigt i del sammanhanget är all få rotationpå pengarna. Det skall både köpas och säljas jordbruksmark. Om pengarna liggerstilla, blir fonden ineffekiiv och kommer inte lill gagn på ett riktigt säii.Vi bedömer att man behöver ha den nivå på verksamheten som man förnärvarande har. Jag har liksom en förkylning, dockicke importerad. Man kan ju drabbas av skadliga inflytelser både i ochutomlands, som l.ex. Vår avsikt är dock i varje fall inle allgenom jordbrukspoliliken bidra till en ökad import av giftiga ämnen. Jag vill först ta upp innebörden avGATT-frysningen, som många har kommenterat här och som är myckel viktig förutvecklingen både av vårt lands jordbruk och av andra länders jordbruk. Detsynes nu som om både och EG lägger ned vapnen i den mycket inflammeradehandelskonflikt som har dominerat de internationella förhandlingarna överhuvud taget . Jag tror alt del är viktigt att haallernalivel klart för sig, dvs. vad som hade skett om man inte hade lyckatsmed en frysning i , efter del att man inom hademisslyckats i del s.k. miltmötel i . Jag tror att risken dåhade varil mycket stor att man i GATT-förhandlingarna hade givit upp i deaktuella avseendena och att och EG hade gått till regelrätt handelskrig motvarandra. Det hade inte bara drabbat del allmänna handelsklimalel utan hadeockså varit mycket negativt för bönder. Del hade lett till en än värreexportdumpningskonkurrens med än större förluster av inkomster för svenskabönder, genom de överskottsfinansieringar som då hade måst göras och som blivitmer belastande än . kan vi i stället ha en hygglig förhoppning om alt dennafrysning. som innebär att jordbruksstödet, mätt som producentpriser ellerexportsubven-lioner osv., inle får öka, kommer all lätta på trycket på deninternationella jordbruksmarknaden, som då börjar närma sig en balans. Det ärnaturligtvis i så fall bra redan i det korta perspektivet för det svenskajordbrukels lönsamhet. har en bra beredskap för att möla denna silualioni förhållande lill en del andra länder. Vi har redan myckel lidigl ulgått frånall en frysning kunde bli verklighet. Jag log upp del här i i olikasammanhang . I direktiv till prisförhandlingarna anmälde vialt man fick arbeta med två alternaliv, dels ett "vanligt"förhandlingsallernativ, dels ett annat alternaliv om frysningen skulle bliverklighet. Andra länder har däremot hållit detta ifrån sig och är nu kanskelitet nymornade. Vi har redan påbörjat diskussioner i frågan med LRF. kommer den parlamentariska arbelsgruppen att hålla ett möte där manskall diskutera utlägget av prisöverenskommelsen, som jordbruksnämnden föresloglill regeringen.De svenska bönderna skall givelvis, som har sagts här tidigare, få enkompensation, men den bör läggas ut på ett annat sätt än somproducentprishöjningar. Vidare arbetar vi i regeringen med en proposition som viberäknar att kunna lägga fram för som ärföreskriven, nämligen . Efter utskottets genomgång får sedande konkreta förslagen diskuteras vid nästa debatt här i kammaren. Del finns ytterligare några saker i fråga om frysningensom jag skulle vilja ta upp. sade alt man inte bör överlydabesluten. Nej, det bör man aldrig göra. Jag vet ändå inte rikligt vad hanavsåg. Han sade all här inte har gjorts några definitiva åtaganden, men detexempel han gav hade ju ingenting med frysningen att göra, såvitt jag förslod.Han cilerade en EG-företrädare, som hade talat om all ju har lämnatståndpunkten om ett lolall borttagande av exporlsubvenlioner. Det är alldelesrikligt all har släppl den, som vi anser, heli orealisliska linje som manfrån början gått på, dvs. att allt jordbruksstöd skulle bort genom delångsiktiga förhandlingarna. Målet med de långsiktiga förhandlingarna är alltså ickeall alll jordbruksstöd eller allt gränsskydd skall bort. Det har också klansagts i det beslut som fattades i . Det handlar om inriktningen av delångsiktiga förhandlingarna, och del har inte bäring på frysningen, som är ettdirekt åtagande. Alla länder skall upp lill "rakning" i GATTredan i höst. Där skall vi redovisa hur vi har hanterat frysningen och vilkaåtgärder vi har vidtagit för att uppfylla de åtaganden gentemot som allaländer har. Del är inle någonting som man kan försöka klara sig ifrån genom alldribbla med olika åtgärder, ulan det skall göras en redovisning inför . Detär den ena synpunkten. Den andra synpunkten gäller något som inte har sagts idenna debatt - det är alltså inle någon polemik mot talare här - men som iblandhar sagls i vårt land och i andra länder efter frysningsbeslulet. Vi skallkomma ihåg att den internationella omställningen av jordbruket börjar . Eliland som försöker skjuta upp åtgärder så mycket som möjligt, som försöker tolkafrysningen m.m. så all man skall sälla i gång med all gå ini denna omslällning, gör jordbruket en björntjänst. Del är med dennaomställning som med omställningar i de flesta sammanhang; den som kommer sentin i en omslällning får svårast att genomföra den. Den som går tidigt in, ärväl förberedd och med öppna ögon ser verkligheten, har de bästa förutsättningarnaatt gå in i omställningen. Jag hoppas att diskussionen här gerförutsättningar för att vi också i skall kunna gå in i omställningen påett sådant sätt att vi ser lill verkligheten och därmed kan hjälpa Sverigesbönder ordentligt. Jag tror inle all avregleringen sammanlaget - del har inleheller sagts här, så del är inte nödvändigtvis någon polemik mot dem som haruppträtt i dag-bara skall ses som ett hot, vilket ibland är fallet idiskussionen. En avreglering kan säkert också underlätta mycket av de problemsom unga bönder har, l.ex. när det gäller nyrekrytering. Den kan minskakapiialiseringen genom bättre marknadskänning, bättre kontakt mellanproducenter och konsumenter, och den kan ge bönder bättre möjligheter altuppträda som de Jord- och skogsbruk, m.m. 3 protokoll 1988/89:95 Prot.1988/89:95 företagare de vill vara, i slällel för all ha dubbla roller. Dettalas ibland om de dubbla budskapens polilik, om manvill anklaga regeringen, men det handlar också om bondens osäkerhet, genom att han är så beroendeav statliga ogs ru , regleringar och är företagare. När del gäller de konkreta frågor som har tagils upp avflera talare, bl.a. , menar jag all det är alldeles klart allmöjligheterna att bedriva regionalpolitik inom jordbrukels ram inle minskasgenom GATT-överenskommelsen. har tillhön de länder som har varitpådrivande just i fråga om att peka på regionalpolitikens betydelse, och delhar inte varil svårt alt göra det. pekade i sitt inlägg just pådetta, alt prisstödets utformning försvårar för både miljömålet och detregionalpolitiska målet. Det är också andra länder som har den typen avprisstöd, och där går del mesta av stödet till de största gårdarna i de storaproducentområdena. Hos oss går del naturligtvis till de stora slättbygderna. I de förhandlingar som kommer att följa efter frysningenfram till 1990, när GATT-förhandlingarna skall vara avslutade - frysningen ären förtroende-skapande åtgärd som sker under de pågående förhandlingarna -skall man utveckla långsiktiga medel som gör att just regionalpolitiken kanvara en stabil byggsten i den framtida jordbrukspoliliken. Där ser jag godaförutsättningar för att vi i t.o.m. skall få bättre möjligheter allstödja jordbruk i glesbygd än vi har . Med anledning av en annan fråga som togupp, vill jag säga att frysningsbeslulet i inle försvårar för oss alldriva våra krav på att etiska frågeställningar skall kunna omfatta deninternationella handeln. och driver de frågorna när del gällergenteknik, hormoner och annat, och det kommer vi att fortsätta att göra i deförhandlingar som löper . Del är svårt alt göra någon prognos för förhandlingar somi det avseendet har det mesta arbetet kvar. Låt mig ändå peka på att det i dets.k. hormonkrigel mellan och råder ett stillestånd påEG:s sida, vilket innebär att , åtminstone tills vidare, får acceptera EG:setiska syn och ländernas åtaganden när det gäller hormoner. Samma diskussionkommer naturligtvis att föras om gentekniken. Delta är viktigt för . Dentypen av frågor tas upp i GATT-förhandlingarna. Frysningen försvårarinle på något sätt den fortsatta förhandlingen. Norrlandsslödet, som också togs upp, utgår på olikasätt. Den del som är producentprisstöd omfattas av frysningen. Enligt denna fårman inte med administrativa medel från staterna eller indirekt via staterna ökaproducentpriserna. Vi är självfallet helt fria - del kommer regeringen allredovisa i sitt förslag till - att se till att de ökningar som äravsedda kommer till stånd. För utläggen får dock andra vägar prövas än desominte är förenliga med frysningen i fråga om producenlprisökningar. gjorde ett vänligt påpekande om all manskulle rikta informalionsinsatser till jordbruksministern. Jag är tacksam fördet. Låt mig då returnera med alt en del informationspengar kanske också skullefå gå till jordbruksutskottels ordförande. Jordbruksuiskoltets ordförande log upp frågan om tillgångpå kalv i 34 . De uttalanden jag hargjort om tillgång på kalv handlade om den svenska regleringenseffekter, inte om import i det avseendet. Jag tycker dock att pekade på det litet absurda, som jag själv har försökt att peka på. Detfinns ju faktiskt möjlighet att kalvar kan existera utan att de är uppfödda påde extrema foderstaler som gödkalvarna är och som är bakgrunden till att vi iden svenska djurskyddslagen inte tillåter gödkalvsuppfödning. Men det harfaktiskt, , funnits andra kalvar än gödkalvar. Det går även attäta kalv med mörkare kött än det extremt ljusa kött som man får från gödkalvarna. Nogvore det konstigt, men våra regleringar är ju konstiga, om vi skulle behövaställas inför den fråga som reste här. Antingen finns del intealls tillgång på kalv eller också finns det kalv uppfödd på ett sådant sätt attvi anser att det gränsar till djurplågeri. Våra regleringar stimulerar lill låter kalvarna växa vidare och att konsumenterna inte får tillgång tillkött av icke extremt uppfödd kalv, som det tidigare fanns tillgång lill. Låtoss hoppas att arbetet med att minska våra interna marknadsregleringar skallgöra det lättare för konsumenterna att få tag i det som många fakfiskt harsvårt att få tag på i affärerna, nämligen vanligt kalvkölt. Närdet gäller delansvaret har man från olika partier tagit upp frågan om hurpengarna har lagts ut och om de diskussioner som föregår utläggningarna. Jagär litet förvånad över utskottets skrivning när man säger alt det inte skulleha förekommit samråd med näringen när det gäller alternalivodlarstö-det. Det ärdirekt felakfigt. Det har också förstått. Man har talat om att viborde ha haft förhandlingar i enlighet med beslut. Förhandlingarförutsätts inte beslut när del gäller utläggning avdelansvarspengarna. Innan vi gick in i överiäggningar med allernativodlarna iaugusti hade vi i hög grad samråd, l.ex. Vi har sedan haften arbetsgrupp där alternafivodlarna har varit med. Gruppen har fått gesynpunkter på hur stödet skulle utformas. I vissa avseenden har vi tagit till ossde synpunkterna på ändringar. Det har sedan lett fill att en del partier här iriksdagen har velat kritiserat oss från den utgångspunkten, vilket jag skallåterkomma till. Varesig man har samråd med LRF eller med andra organisafioner, l.ex. alternafivodlarna,kommer man ibland fill olika ståndpunkter. En del vill l.ex. ha mera pengar. Enmycket vanlig situation som regeringen befinner sig i är att de man samrådermed anser att det skulle behövas mera pengar. I betänkandet uttrycks dock attvi inte skulle samrått i dessa frågor. Det förvånar mig. Vi har haft samråd. Ialla avsenden har vi naturiigtvis inte kommit till samma uppfattning, men isamrådet har vi tagit intryck av synpunkter på hur alternativodlarstödetpraktiskt skulle kunna hanteras. Del talas också om att vi borde ha förtförhandlingar. Den typen av konstrukfion på ett beslut förutsätts absolut intei beslut, utan det faller under regeringens ansvar. Sedanvill jag säga några ord om den andra frågan som naturligtvis är viktig. Den gällerdet förhållandet att utbetalning av delansvarsmedel kan sträcka sig över fleraår och inte nödvändigtvis betalas ut under ett och samma budgetår. Det är dockinte negativt för omställningen. Vi kunde naturiigtvis önska att omställningenskulle gå mycket fort. Det är dock tyvärr så, , attomställningen inom jordbruket inte har gått sä Jord-och skogsbruk, m.m. Jord- och skogsbruk, m.m. snabbt somen del förutsåg . Del tar tid all slälla om, och man måsle också anpassasig lill vad som är prakliskt möjligt för jordbrukarna. Det är därför motiveratatt låta delansvarsmedel som gäller för olika omslällningsåt-gärder utgå underflera år. Jag skall återkomma lill några exempel på del. De medel som utbetalas för olika stöd - stöd lillfånggrödor, alternativodling, kulturlandskapet - får placeras på räntebärandekonto av jordbruksnämnden i avvaktan på behovssituationen. Därigenom börjordbrukarna inte förlora på att medlen inte betalas ut under ett och sammabudgetår. De medel som filiförs skogs- och jordbrukets forskningsråd användsför olika forsknings- och utvecklingsprojekt som sträcker sig . I sådanafall måste projekten redan från början vara finansierade i sin helhet. Medelavsätts för de aktuella projekten och utbetalas efter hand, vilket är rimligtoch naturiigi när det gäller forskningspengar. I samband med att behandlade delansvarsfrågan år1986 sade man att det var angeläget alt mera långsiktiga åtgärder för att lösaöverskottsproblemen skulle kunna vidtas: Även det talar för attdelansvars-medlen skall kunna användas . Jag vill ta alternativodlarstödet som exempel. Vi hadeursprungligen ett förslag som utgick ifrån alt alla pengar skulle användasunder ett och för omställning. Från alternativodlarnas sida, och ävenfrån andra håll, pekades del då på en rad praktiska skäl till varför del uralternativodlarnas synpunkt var bättre och rimligare all sträcka ututbetalningarna . I det avseendet har vi följt deras förslag förall göra det praktiskt mera hanterligt, såsom allernativodlarna ansåg att man bordegöra. Jag tror att del var bättre all vi i det avseendet lyssnade på hur enomslällning praktiskt kan gå till och att den måste kunna följa ,än all vi skulle ha sagt att allt måste utbetalas under ett och samma år.Handlar del om en omslällning inom jordbruket, med förändring av växtföljderoch annat, ligger det i sakens natur alt det tar tid, om man nu praktisktverkligen vill hjälpa till. Sammanfattningsvis tycker jag attdennadiskussion har visat på - även om det finns många olikauppfattningar i sakfrågor - en bra beredskap bland olika partierinför den omställning som är en verklighet, och att vi fillsammans medSveriges jordbrukare skall kunna genomföra den på ett sätt som gör att vi ocksåi framtiden kommer alt kunna utveckla ett jordbruk och en landsbygd som kanskebättre än svarar mot både våra miljömässiga mål och vårakonsumenlpoliliska mål. 22KARL () replik: Först vill jag säga något omjordbruksministerns och min information. Del verkar nästan som om det voremöjligt för oss att informera varandra här ulan att ytterligare belastabudgeten. Om jag förstod jordbruksministern rätt så sade han alt detinte handlar om gödkalv av den gamla typen som skulle importeras ulan att dethandlar om annan kalv, mellankalv eller vad det nu kan vara. I så fall är vikanske inte så oense. Orsaken till att jag tog upp frågan var att jag vet allmånga upplevde det som jordbruksministern tidigare sade som ett sätt all talaom att man nu kan få in sådant som är förbjudet all producera i . Delhade varil illa om jordbruksministern hade haft den uppfattningen. notam, attdel inle var den uppfattningen jordbruksministern hade. Jag vidhåller att även om pengarna - när det gällersamhällets delansvar för överskottsarealens kostnader - sätts in på etträntebärande konto, innebär del ändå all pengarna inte kommer jordbruket tilldel förrän . Det finns olika delar i detta beslut. Jaghar emellertid tagit upp del , och jag fortsätter att hävda att detmåste vara fel, när fattat beslut om alt samhället skall stå för endel av kostnaden, att inte betala ut pengarna utan skjuta användningen framåt iliden. Del kan inte vara förenligt med del beslut som harfattat. När det gäller frågan om GÄTT-frysningen och så småningomom avreglering har jag sagt att jag har en i grunden positivinställning till delta. Jag tror inle alt del finns något egentligt alternativsom vore bättre. Vi måste emellertid vara varsamma med vad som händer inomlandet. Jordbruksministern var tveksam till vad jag menade medövertolkning. Jag skall försöka beskriva det litet grand.