prot · GC0935 · 1988-12-31 00:00:00 — Men jag skall vid dettafillfälle avstå från det, eftersom jag gärna ser att jag får möjlighet attfölja den debatt som finns upptagen på dagordningen. Anledningen till atf jaginte går in i någon sakdebatt med är inle att jag känner migförkrossad av hans argumentation eller alt jag av andra skäl känner migförhindrad att ta upp en sakdebatt. Jag har åtskilliga andra tillfällen där jagkan debattera både med och andra. Jag vill gärna ge dennaförklaring fill att jag, trots att jag uppenbarligen provocerar till en visssnedvridning av debatten genom min blotta närvaro, skall försöka befinna mig idenna kammare och icke 1988/89:35 lyssna på högtalaren för all få velavad utbildningsutskott debatterar. AnL 80 () replik: Jag försäkrar att jag inte pånågot sätt känner mig störd av hans närvaro. Han behöver inte förklara varförhan är här. Det tycker vi bara är roligt och trevligt. Jag kan också försäkraalt jag hade tänkt hålla ungefär samma anförande vare sig varithär eller inte. Men den deklaration vi nu har fått tycker jag bara ytterligarebekräftar det jag sade i min inledning: Det är inte meningen att man skallprata om detta. Det skall vara så lyst som möjligt. AnL 81BJÖRN (vpk): Till de betänkanden vi nu behandlar har vifrån vpk:s sida fogat två reservationer, en om teckenspråksundervisning och enom skolmåltider. Jag vill redan nu yrka bifall till reservationerna, somåterfinns i betänkandena 3 och 4 och bär namn. Jag talar en form av värmländsk dialekt. Mittspråk och dess melodi är en viktig del av min identitet. Språket vittnar omursprung på ell vitt sätt avseende t.ex. kulturell och social tillhörighet. Detär i och för sig inle många här i denna kammare som håller med om vad jagsäger, men de allra flesta förslår i alla fall mitt tal, trots min variant avdet svenska språket. I olika sammanhang har uttalat vikten av att harätten till sitt språk. har gjort detta i samband med beslut omforskningspolifiken. stöder forskning om svensk språkvård. Riksdagenhar fallat långtgående beslut om hemspråksundervisning och svenskundervisningför invandrare. I egna beslut eftersträvas ett så exakt ochtillämpligt språk som möjligt. Hur vi lyckas kan nog diskuteras från fall tillfall. Men de exempel jag nu har räknat upp har det gemensamt att de syftar tillökade och klarare möjligheter till kommunikation människor emellan. Och, äradeledamöter av denna riksdag, på samma sätt förhåller det sig med teckenspråket. Frän vpk:s sida har vi därför lagt fram förslag om attföräldrar och nära anhöriga till döva och hörselskadade barn skall garanterasrätfen till kostnadsfri teckenspråksundervisning. Vi är beredda att slåss fördetta förslag och menar att frågan om lagstiftning om rätt till ledighet ochersättning för förlorad arbetsinkomst när man går på teckenspråksundervisningallvarligt bör övervägas. Vi anser alt teckenspråksundervisningen för föräldrartill t.ex. döva barn borde vara en naturlig del i habiliteringen av barnen. Imodernare tappning av habiliteringsarbeie inom olika områden kommer helafamiljen in i bilden. Varför vill inte utskottsmajoriteten gå vidare i dessaangelägna frågor? Varför är inte olika uttalanden som gjort omspråkets vikt i andra sammanhang fillämpliga också i denna fråga? Varför villinle utskoltsmajoriteten ta rejäla initiativ, så alt också familjer med dövaeller hörselskadade barn kan utveckla sitt tillämpliga språk och ge bilder avsina egna identiteter? Så till frågan om skolmaten. Under en lång rad av år harskolan utsatts för nedskärningar. Från vpk:s sida har vi konsekvent bekämpatdessa, då de framförallt drabbat de elever som har de största behoven i skolan. Följden av statlignedskärningspolitik på skolans område har blivit att kommunerna sökt kompenseradetta via nedskärningar inom de kommunala ansvarighetsområdena. De statliganedskärningarna har indirekt drabbat bl.a. läromedelsstandard ochskolmatskvalitet. Vi anser att frågan om skolmatskvaliteten är avgörande förom eleverna ges reella möjligheter att följa den obligatoriska utbildningen igrundskolan. Vi menar alt plikter skall motsvaras av rättigheter. Frågan om skolmalskvaliteten, som vi värnar om och ärberedda att lagstifta om, handlar också om förändrade sociala strukturer. Dethandlar bl.a. om att allt fler barn lever med en förälder som förvärvsarbetar.Vi tror atf det skulle kännas tryggt för dessa barn och föräldrar om de vissteatt det fanns garantier för en hög kvalitet pä skolmaten. En garanti alt skolmaten är bra har också pedagogisktvärde. I skolans uppgifter ingår bl.a. moment som syftar till kunskap omfriskvård och näringsriklig kost. Vi tror att en lagstiftning omskolmalskvaliteten skulle understryka vikten av den undervisning som skolanförmedlar i fidigare nämnda hänseenden. Jag skulle kunna anföra en radytterligare argument för angelägenheten av en garanterad matkvalitet i skolan,och det kan säkert representanter för utskottsmajoriteten också göra, om detänker till litet grand. Dock kvarstår den fråga som jag ännu inte har fått ettriktigt svar på. Vi inom vpk har arbetat med den här frågan men ännuinte fått svar: Vad är det som hindrar socialdemokraterna från atf lagstifta isyfte att garantera skolmalskvaliteten? När det gäller den frågan kan ju inte Feldtha särskilt mycket att invända i alla fall. Låt mig slutligen, fru talman, göra några kommentarer tillden tidigare debatten i ärendet. har dragit upp riktlinjerna,gränserna, för den moderata skolpolitiken. En förenklad människosyn är detförsta jag tänker pä när jag hör . För , dessaskolpolifi-kens pietister, handlar fostran om att hålla reda på pennor ochklara läxor, och därmed ökar graden av tillkortakommanden och misslyckanden iden moderata skolan. Också frågan om Drevdagen och glesbygdsskolor över huvudtaget har delvis behandlats i den tidigare debatten. Där säger folkpartisterna,med understöd av , att det är statsbidragssystemets fel attsituafionen är som den är i Drevdagen. Så är det inte alls. Det är fulltmöjligt att med dagens statsbidragskonsfrukfion bedriva undervisning i skolan iDrevdagen. Men vad som kanske kan behövas såsom ett komplement till dagensstatsbidragssystem är ett särskilt stöd framöver till skolor i glesbygd medminskande elevantal. Jag tror att dagens statsbidragssystem är bättre än enelevpeng, för med dagens statsbidragssystem - det kan naturligtvis modifieraspå olika sätt - har man i alla fall möjlighet att motverka onödiga kontroversermellan intressen av att driva en skola i en tätort med bra elevunderlag ochintressen all av olika skäl driva en skola i en glesbygd, där man har sämreelevunderlag. Jag tror att den här frågan inte är färdigdiskuterad. Vikanske får återkomma fill den, men då skall vi väga in olikautvecklingsmöjligheter när det gäller att stärka föräldrarnas rätt att väljaskola och inte stirra oss blinda Prot.1988/89:35 på konstruktionen av ett statsbidragssystem. Det handlarnämligen inte om 30november 1988 statsbidragssystemet när del gällerDrevdagen, utan det handlar om parti- AnL 82 () replik: har infe begripit ett dugg avden moderata skolpolitiken. Del är faktiskt så, , atf barn ärolika, människor är olika, och en skola som försöker stöpa alla i samma form ären skola som gör mänga barn olyckliga - ja, en skola som slår ut barn. Moderat skolpolitik innebär alt man lar hänsyn till varjeelev, till varje elevs möjligheter att utvecklas, fill varje elevs anlag,intressen och förutsättningar, och ger varje elev möjlighet att få träna, övaoch lära sig saker i sin egen takt. Vi moderater vill ge varje elev möjlighetatt lyckas, för om det är någonting som barn i skolan behöver så är det aftlyckas och atf känna att det går bra. Men för att nå delta mål måste elevernaha olika möjligheter, olika mycket tid och tillfälle att ägna sig åt olikasaker. Det är just detta som den moderata skolpolitiken ger. talar om att barn infe har likaförutsättningar hemma. Nej, just det. och det är därför som det är så viktigtatt skolan kan fostra, all skolan prioriterar kunskaper och färdigheter som förmed sig fostran. Inlärning och fostran går ju hand i hand, och det är barn sominte har så goda förutsättningar som behöver skolans fostran. Det är dessa barnsom behöver den hjälp som skolan kan ge, men detta har ingen insikt om. AnL 83 () replik: sade att det här kanske inteär sista gången vi talarom statsbidragssystemet, och det kan jag bekräfta. 1själva verket ärdet så att den frågan inte blir föremål för något beslut ,utan vi återkommer till den bl. a. när vi skall behandla regeringensproposition om styrning och decentralisering i skolan. Ett elevrelateratstatsbidragssystem skulle ju lösa flera problem, inte bara problemet iDrevdagen. Det skulle lösa friskolornas problem, det skulle göra det möjligtför elever som bor på orter, där det finns flera skolor, att själva bestämmavilken av skolorna de vill gå i. Men när det gäller exempletDrevdagen vill jag framhålla alt där är problemet inte den totala mängdenpengar, ulan det gäller en ren maktfråga. Vem avgör vilken skola barnen iDrevdagen skall gå i? Enligt del nuvarande systemet ligger den makten hos dekommunala skolpolitikerna, bl. a. hos en av mina partivänner. Jag tycker attett bättre system vore att makten överflyttades fill föräldrar och elever. Detär intressant om är öppen för en förändring av systemet i dennariktning. Vi behöver inte vara låsta i detaljer, men själva syftet med enförändring skall vara atf stärka föräldrars och elevers möjligheter. Om vpk ärintresserad av en diskussion i den frågan öppnar det mycket intressantamöjligheter. AnL 84BJÖRN (vpk) replik: Jag ser möjligheter att framöver föra endialog och en diskussion med i ufbildningspolitiska sammanhang. Barn är olika, säger . Ja visst, det är därför vi har' reserverat oss till förmån för enkvalitativ utbildning i teckenspråk, men denna reservation stöds inte avmoderaterna. Barn har olika förutsättningar, säger . De kan komma från olika slags hem, det vet vi. Just därför har viavgivit en reservation om skolmatskvalitef i ett av de betänkanden som nubehandlas, men ni moderater stöder naturligtvis inte heller denna reservation. Nog tyckte jag att pekpinnen ven genom luften, närAnn-Cathrine sade atf fostran handlar om att hålla reda på pennor ochgöra läxor. Men förstår jag att hon hade en djupare syftning än så. Det varemellertid utifrån första anförande som jag ville påpekaatt detta, om det görs till verklighet i skolan, medför ytterligaretillkortakommanden för elever som kommer från olika slags hem och har olikaförutsättningar, något som så riktigt påpekade. Under detta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. AnL 85 () replik: Det är väl klart aft fostran innebär mängasaker, och så är det även med moderat skolpolitik. Moderat skolpolifik innebärt.ex. att man skäll ta hänsyn till varje elevs behov, anlag och förutsättningaroch anpassa skolan efter del faktum atf eleverna är olika och behöver olikamycket tid. Det är en del av fostran. En annan del av fostran är självfalletatt del måste vara ordning, att eleverna skall ha med sig pennor och böcker,hålla ordning i klassrum och uppehållsrum. Just för elever som inte pä annathåll får lära sig sådant är detta viktigt. Det är ganska svårt för en elev altkomma ut på en arbetsplats om han eller hon inte har lärt sig att hållaordning. Då kanske man anklagar skolan för aft vederbörande inte fått lära sigatf hålla ordning. Fostran är alltså väldigt många olika saker. En del avfostran är aft hålla ordning, att ta med sig de saker man behöver. Om skolanprioriterar kunskaper och färdigheter, så för det med sig att det också måstevara arbelsdisciplin och ordning. Det för med sig en hjälp särskilt för de barnsom infe får lära sig detta på annat håll, särskilt för de barn som har dåligaförutsättningar hemifrån eller har problem på annat sätt. Det är dessa som mestbehöver hjälp. AnL 86 (vpk) replik: Efter alla de besöksom jag har gjort ute i den svenska skolan måste jag säga att jag inte kännerigen talet om problem med ordningen. AnL 87 EVAGOÉS (mp): Jag kommer att uppehålla mig vid betänkande 4och ett särskilt yttrande där om Drevdagen. Men jag vill redan nu yrka bifalltill vår reservation 1, mom. 15 i betänkande 2. Där kommer att föratalan. Drevdagen är ett skolexempel på hur engagemanget hosföräldrar inte går att kvävas med styrning uppifrån. 1 har en kamp förtsför atf hålla Prot.1988/89:35 bygden vid liv. Genom att värna om skolan värnar byborna ocksåom det kulturella och sociala livet, anser vi frånmiljöparfiet. 77 ', 177 Statsrådet skriver ibudgetpropositionen i bil. Vissaskolfrågor o r r följande:"Skolan måste vara en verksamhet i samhället - en kulturinstitution i vidmening. Självfallet har skolan sin specifika uppgift, men den måste också varaöppen för samarbete och vara en resurs i det lokala samhället. Först då kanskolan påräkna att få den respekt, den tillit och ytterst de resurser som denbehöver." Vidare skriver statsrådet : "Sedan slutet av1970-talet har de statliga bidragen till kommunerna minskat utöver vad somvarit betingat av minskat elevantal i . Det har utgjort ett led idet besparingsarbe-le som varit nödvändigt för att förbättrasamhällsekonomin." Resultatet har visat sig i vantrivsel, därför att förstora krav ställs pä alla inom skolan. Arbetets glädje efterlyses. Det finnsarbetsglädje i skolor som bedrivs med alternativ pedagogik eller i små skolormed brukarinflytande där man har en reell påverkan på innehållet i skolan ochdär man är delaktig i beslut angående skolans skötsel, m.m. I Drevdagen la ansvar och arbeta för bygdens skola, för bygdens överlevnad och därmedockså för skolans överlevnad. Vi i anser att alla skolor som följergällande skollag och läroplanens mål och riktlinjer skall ha samma ekonomiskavillkor, och valet av skola skall vara fritt. Elevanslagen skall läckakostnaderna för drift, däremot inte kostnaderna för skolbyggnader och därtillhörande kapital- och investeringskostnader, vilka kommunen ansvarar för. I de fall där skolorna är för små för att elevanslagenskall räcka skall extra resurser utgå. Del gäller främst mindre glesbygdsskolorsom den i Drevdagen. Del är alltså av avgörande betydelse att anslagenfördelas per elev och inte per klass, precis som har skrivit i detsärskilda yttrande som finns i betänkandet, och att glesbygdsskolorna också fårextra stöd. Skolan skall vara en resurs i del lokala samhället, sägerstatsrådet . Men Drevdagen är ju ell levande exempel på detta. Det ärnedbrytande för föräldrarna, för moralen i samhället när de som vill tainitiativ och ansvar blir stoppade och dessutom bölfällda. Hade förslaget omelevanslagen förverkligats, hade man i Drevdagen kunnat disponera dessa medeloch inte blivit bestraffad för att ha betalat för sin egen skolgång. har enligt lagt fram ettförslag som går ut på alt staten skall betala en viss summa för varje elev istället för som lärarnas löner. Det är ju precis detta som vi gröna vill.Det är positivt. gäller bara att hålla tummen i ögal och sätta denna summaper elev så hög att den inte äventyrar de små skolorna. Jag frågar därför EwaHedkvist Pelersen vad Feldts förslag kommer att innebära. anser alt del är viktigt all varje skola haren lokal styrelse, med elev- och föräldramedverkan. Den lokala styrelsen skall ha det ekonomiska ansvaret för den egna skolorganisationen, för personalen och måltiderna. Jag vill betona alt vpk:s syfte med motionen om skolmåltidsverk- samhel är gott, men vi vill inle styra detta från centralt håll utan anser attden lokala styrelsen skall bestämma över skolmåltiderna. 76 Med utgångspunkt i läroplanens mål och riktlinjer skallbeslut om skolans verksamhet - det gällerklasstorlek, fördelning av resurser, pedagogisk försöksverksamhet m.m. - fattasav styrelsen på skolan. gäller det att gemensamt se till att det nyastatsbidragssystemet gynnar eleverna och personalen i skolan så att detta inleblir ett sätt all snåla på skolan, rycka undan fotfästet för goda initiafiv ochden livskraft som finns ute i bygderna, såsom i Drevdagen. HelaSverige skall leva, heter det ju. Låt oss förverkliga denna tes genom ettelevanslag och särskilt stöd till glesbygdsskolor. Jag upprepar mitt yrkande om bifall till den reservation sommiljöparfiet har lämnat. Som sagt är vår talesman i den frågareservationen gäller. AnL 88 (vpk) replik: säger att hon i och för sig sympafiserar med vpk:s politik omalt garantera kvaliteten i skolmålfiderna men inte är beredd att så att sägalöpa linan fullt ut och garantera detta genom lagstiftning från riksdagenssida. lever i illusionen alt det går att ordna den kommunala vägen.Grattis, om lyckas med det. Jag gissar all om ett par årkanske kommer tillbaka och är beredd att stödja vpk:s framsynthet inom dettapolitikens område. AnL89 () replik: Jag är så lyckligt lottad att jag redan upplevt på den lokala nivån alldel går att genomföra det som ni föreslår, att barnen skall få en tredjedel avsitt dagliga näringsbehov i skolan. Detta har vi lyckats med genom storpersonalmedverkan och elevinflytande. Därför har jag bara positiva erfarenheterdärvidlag. AnL90 (vpk) replik: Det är ju bara att gratulera, även om man har lyckats endast i ett endaenskilt fall. Men det handlar om litet andra saker också. Vi från vpk menar atfvi skall slå vakt om likvärdighet i skolan. Del skall vara samma kvalitet påskolan också vad gäller skolmat på olika ställen i landet. Del skall inteavgöras av kommuninvånarnas plånboksljocklek, av att man är pojke eller flickaeller av att man har en eller annan social tillhörighet. AnL91 () replik: Jag råkar bo i något som kallas en servicekommun, där vi har delegeratbeslutsrätten ner till skolorna. Vi får göra upphandlingar lokall och bestämmavad vi köper in till skolan. Det kan gälla vilka grönsaker, rotfrukter osv. somvi köper in. Pådet sättet garanterar vi en bra mat och att barnen äter den. Del går altlagstifta hur myckel som helst, men sedan gäller det också all barnen skall ätamaten. Tredje vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inle ägde rätt tillytterligare replik. Prot.1988/89:35 AnL 92 ewa HEDKVIST (): Denbrittiska tidskriften hade i början av den här månaden en långgranskande artikel om det svenska utbildningssystemet. 1 den artikeln lovordasi många avseenden vårt svenska skolväsende, särskilt då det sätts i relationtill andra västländers. Man påpekar atf vi i har varit framgångsrika,då vi kan erbjuda varje barn en rejäl utbildning i ett allmäntgrundskolesystem. Man betonar aft barn ur olika samhällsklasser i Sverigegår tillsammans i samma klass , utan aft nivån på utbildningen för denskull sänks. Man betonar också att tonåringar, som i mer segregerade skolsystemi andra länder skulle tappa intresset för skolan, i slutför sinutbildning. Särskilt anmärkningsvärt tycker man det är att vi med våra långaavstånd kan klara av att hålla utbildningens kvalitet även i de verkligaglesbygderna. I artikelnbetonas att svensken i vuxen ålder hela fiden återkommer till olika former avutbildning: vuxenutbildning, studiecirklar etc. En av anledningarna till dettasägs vara all vi i barn- och ungdomsåren skapat och vidmakthållit ett intresseför kunskapsinhämtande hos det stora folkflertalet. Man gör också en jämförelsebeträffande hur stor del av BNP olika länder använder fill utbildning. Det visarsig aft vi i ligger i topp . Detta har, säger man, satt sinaspår i en mycket produktiv befolkning. Det är nyttigt att ibland se på vårt svenska skolväsendemed internationella ögon. Det är annars lätt att fastna i detaljer i skolan ochinte se strukturerna och det framåtskridande som de faktiskt skapar. Viförsöker i vårt land ta vara på alla barns och ungdomars förmåga och kunnande.Detta är bevisligen en framgångsrik metod. Därför tycker jag det är viktigt atf försvara den läroplansom vi arbetar med i . De betänkanden som vi nu debatterar gäller enmängd olika mofioner om skolan. Det handlar om fyra olika betänkanden. En delav de frågor som tas upp kommer att aktualiseras igen, i samband med aft vi ikammaren skall debattera regeringens skolproposition. Flera motioner som las upp i betänkande 4 angåendeskolfrågor handlar om skolors arbetsmiljö, mobbning och våldstendenser.Motionärerna är oroliga för att förhållandena i skolan skall försämras härvidlag.Utskottsma-joriiefen har enats om att hänvisa till det mycket omfattande arbetemot dessa tendenser som pågår i många kommuner, vid många skolor och även päSÖ. Det finns ett mycket klart stöd för detta arbete i läroplanen, och vårprincipiella uppfattning är att arbetet i huvudsak måste ske lokalt. Skolmåltidsverksamheten föranleder två reservationer ibetänkande 4. Utskottsmajorileten yrkar avslag på motionerna. SÖ har på regeringens uppdrag sammanställt erfarenheter avskolmåltids- verksamheten. Del har visat sig atf ca 100 skolor har någon form av schemalagd skollunch. Uppdraget skall redovisas fill kommuner och skolor. Det är ju kommunerna som, utan lagstadgad skyldighet, har ansvaret för skolmältidsverksamheten. Utskottet är inte berett atf ta initiativ till lagstiftning. Jag tycker infe heller aft man skall underskatta den lokala opinionen och det arbete som föräldrar, lärare, elever och lokala polifiker 78 gör för att förbättraskolmältidsverksamheten. Det sker väldigt myckel på det här området. I flera motioner i betänkande 4 tangeras frågan omgrundskolans statsbidragssystem. Det gäller bl. a. mofionerna omhemspråksundervisningen men också motionerna om Drevdagen. I fråga om Drevdagen är vi i utskottet eniga om attriksdagen inte kan eller skall ta något initiativ. Vi har ju den ordningen atfdet är kommunerna som tar ansvaret för sin skolorganisation. Vi har också redanhört den debaft som varit om ett elevrelaterat statsbidragssystem, vilkettas upp i de särskilda yttrandena. Vi har också tidigare i kammaren haft enfrågedebatl om det hela. Jagövergår nu till att kommentera reservationerna i betänkandena 1-3. I betänkande 1 om svenska för invandrare har folkpartietreserverat sig. Man vill atf asylsökande i förläggningarna skall få utbildningutöver grundvux, vilket man kan få efter två månaders visfelsefid.Ulskottsmajoriteten hänvisar till aft man vill fortsätta på den inslagnavägen, dvs. atf satsa resurser på att förkorta väntetiderna i förläggningarna.Behovet av utbildning minskar ju då. 1 betänkande 2 behandlas läroplansfrågor. Här har centernreserverat sig för sin återkommande motion om en övergripandeutbildningspolitisk utredning. Utskoftsmajorifeten har, ,avstyrkt motionen, med motivering att del pågår ett ovanligt flitigt utredandepå utbildningsområdet just . Vi har just sett resultatet av styrberedningensarbete. har vi utredningar på gång om de tvååriga linjerna på gymnasiet ochom skolans uppföljningsansvar. Det pågår försöksverksamhet om ÖGY. Vi har ocksådet breda försöks- och utvecklingsarbete som pågår ute på landets gymnasieskolor.Jag kan försäkra att de regionala aspekterna kommer in i alla dessa sammanhang. vill jag kommentera betänkande 3 omteckenspråksundervisning. Här behandlas ett antal motioner från alla parfier,, och de går alla ut på atf förbättra skolansteckenspråksundervisning. Remissyttrande har tagits in från SÖ. Delkonstaleras i motionerna och i SÖ:s yttrande att det behövs åtgärder när detgäller teckenspråksundervisningen. Beträffande hörande skolelever med döva syskon ellerföräldrar anser SÖ aft en fast, reglerad möjlighet fill undervisning i teckenspråkbör finnas i förskola, grundskola, särskola, sameskola och gymnasieskola. Fördetta har SÖ begärt anslag i sin petita /90. Utskottet förutsätter attfrågan aktualiseras i det pågående budgetarbetet och atf därigenomfår möjlighet atf återkomma i frågan. Som vi hörde av har vpk reserverat sig påen punkt. Det gäller teckenspråksundervisning för föräldrar till döva ellerhörselskadade barn.