prot · GC09121 · 1988-12-31 00:00:00 — Våra bygderegementen, försvarsområdesregementena, haren väsentlig del idella, och de bör kunna få vidgade uppgifter inomtotalförsvar Och räddningstjänst Kanske är det svårl att göra om helaregementen lill miljövärnsförband, som har föreslagils - intressant nog fränolika håll - men den lypen av verksamhel bör definilivi in vid regementena. I en modell där den allrhänna värnplikten ulvecklas allmän samhällsljänsleplikl utgör bygderegementena en stor resurs.Tillsammans vore bygderegementen och samhällstjänst något ytterst kraftfulltall slälla upp mol de verkliga hot som finns mol vårl samhälles existens.Miljöhoten är faktiska och siffermässigt påvisbara. Holen om miliiär invasionfrån öster eller väsler, norr eller söder kan uppkomma, men lål oss ta uppkampen mot de påvisbara holen, som vi har en beredskap för alltjämtlänkbara militära hol. Jag yrkar bifall till reservation 33 om vidgade uppgifterför försvarsområ-desregemenlena. Varför inte inleda med en försöksverksamhet il.ex. Sammanfattningsvis, fru lalman, yrkar jag bifall tillsamlliga reservationer där de gröna finns med plus reservalion 3från och för övrigl bifall till utskottets hemställan. Prot, 1988/89:121 Planering och anslag för det militära försvaret, m.m. 22 i () replik: Dd är nog få anföranden som hållits här ikammaren och som har gällt försvarel som har innehållit mera gökungar ochekologi än det vi hörde. vill jag inle säga all del för den skull varell dåligt anförande. När trols allt sade, pä vägnar,atl han vill bevara våra landskapsregementen, klappade milt hjärta under etlkorl ögonblick lilel varmare för både och vidnärmare eflertanke blev jag bekymrad för hur denna vänskap i frågan omlandskapsregementena räll skall kunna nyttjas, för jag förstod inle riktigtvad avsåg på vägnar att använda regementena till. Om jag förstod rätt, var avsiklen inle alt behålla etlmilitärt försvar i den mening som vi andra lalar om del, hell enkell därför allsaboiagegrupper läll skulle kunna slä ut vitala funktioner i samhällel. Del ärrisk för del, och då vill jag slälla en fräga lill . Vad vi andra tror atl vårförsvarsmakt skulle kunna användas till är jusl alt skydda vitalasamhällsfunktioner. Hur har ni i tänkt er all dessa funktionerskall skyddas, om vi inte skall ha elt militärt försvar? 23PAUL CISZUK (mp) replik: Del var inlressanla frågor, iLjung. Del är roligt all ni vill ta upp en debatt med oss om de här sakerna. Vi har förut talat om all del skall salsas på ulbildningav jägarlrupper. När jag lalar om atl möla, hejda och svälta ut i stället förslå, menar jag all ell evenluelll fientligt invasionsförelag skall kunnaavgränsas. Man skär av försörjningen, till lands med hjälp av jägarförband somständigt hackar på Planering och anslag för det militära försvaret, m.m. fiendenoch till sjöss med hjälp av ubåtar. När fienden sedan är tillräckligt mör,behövs del inga pansarbrigader för alt besätta området. Det var elt exempel. Så lill frågan om hur försvarsområdesregementena skallanvändas. Många artillerifunkfioner, ingenjörsfunkfioner osv. kan integreras iförsvarsområdesregementena. Vi har en slabil organisation via försvarsomrädesregemen-tena,och vi kan anpassa innehållet i organisationen lill vad en yttre hotbild kankräva. Här finns väldigl många olika möjligheter. Som har påpekats av slörremilitära tänkare än av mig är det lättare alt fylla en organisation med materielän atl bygga upp en ny organisation, om det skulle vara så alt de militärahoten ökar. Vidare är det ganska lätt alt utveckla en civil verksamhelvid landskapsregementena. Del finns säkerl flera regementschefer som ärvilliga atl flytta på staketet lilel grand och måla en kasern röd. I krig måstevi naturligtvis skilja väldigt noga mellan militär och civil verksamhet, men ikrig kan den civila verksamhelen ta över kasernerna - militären skall ut iskogen. Jag är litet ovan vid sådana här debatter och kan inlejusl nu erinra mig om hade någon mer fråga. Men jag får välåterkomma i sä fall. 24ARNE i () replik: Del vore väl en överdrift alt säga alt jag ärhelt klar på hur tänker sig del hela. Skulle skillnaden inle varaslörre än all vill ha en och annan kasern röd, lycker jag alt vimoderater bör slälla upp på del ocksä, fill förmån för våralandskapsregementen. Om jag förstod saken rätt, är vi trots alll överens om atlde behövs. Sedan får vi väl låla enkla majoritetsregler gälla ossemellan, när vi klarar ul vad vi skall använda regementena lill. Så konstig somförsvarsdeballen är i , är faktiskt den första fräga vi skall taställning till om vi skall ha dem eller inte. Röda eller inle, så nolerar jag atl slällerupp för landskapsregementena. Del lackar jag särskilt för. 25 (): Det är i och för sig en inlressanl debatt sompågår här mellan utskottets ordförande och företrädare för vpk och miljöpartietJag skall inte lägga mig i den utan bara kommentera en enda frågeställning, därjag tyckte att i i första hand vände sig till oss menkopplade ihop oss med vpk:s syn i försvarsfrågan. hyser slor oro för den nivå som vi nu angeri anslagsfrågan, men såvill jag förslår leder den oron inle till någonförändring av relationerna i fråga om de partipolitiska ståndpunkterna vadavser beloppens storlek. På ömse sidor om oss slår, som vanligt, moderalasamlingspartiet längsl ul till höger och till vänster om oss, kanske någolnärmare än tidigare, finns vpk - eller på en högre resp. lägre nivå, om manvill uttrycka det i pengar. Det belänkande vi nu har all behandla gäller i första handoch kanske också huvudsakligen planering av och anslag för det militäraförsvarel. Men ulskollel tar också ställning till landets geografiska indelningi militär- och civilområden.Den frågan bör enligl utskottets mening lösas så all civil- och militärområdenagenomgående har sammanfallande gränser. Vidare bör ell län/försvarsområde inledelas mellan två civilområden/militärområden. I betänkandet redovisas skäl för och skäl emot vartKopparbergs län skall föras, skäl för såväl Nedre Norriand som för har då funnit att de övervägande skälen i slutomgången talar för allKopparbergs län skall tillhöra del nya mellersta området. Utifrån det biträderutskottet regeringens förslag och anser att de motioner som har yrkanden iannan rikining bör avslås av . I en annan fråga av slor belydelse förtotalförsvaret i såväl fred som krig skärper utskottet tonen och föreslårriksdagen all göra elt uttalande till regeringen om behovel av ålgärder.Ålgärderna åsyftar anskaffning och drift av helikoptrar för iransporl avskadade och sjuka, en fråga för såväl staten som landslingen - sjukvårdshuvudmännen- att komma överens om. Inledningsvis vill jag även peka pä att nästaförsvarsbeslut tidigareläggs ett är . avsesviktiga frågor om arméns slruklur och omfattning behandlas av päförslag ärs försvarskommilté. Del har sagls här tidigare att det ären märklig lågordning, men den är inle så märklig om man länker på alt detta ären eflersläpande uppgifl som borde ha följt med föregående försvarsbeslutUtskottets majoritet biträder regeringens förslag om ökade resurser förrepdilionsutbildning och för alt den svenska försvarsindustrin skallupprätthålla sin utvecklingskapacitet behandling och riksdagensbeslul om del militära försvarets innehåll, inriktning och därav följandekonsekvenser brukar vanligtvis mitt i en försvarsperiod vara någoniing tämligenodramatiskt Dd är inte riktigl lika odramatiskt den här gängen. Regeringens förslag, men främsl markeringar om betydandepenningtillskott från såväl moderata samlingspartiet som , visar påell förhållande som om ej anmärkningsvärl ändå är någol ovanligl. Folkparlielsoch moderala samlingsparliels förslag om en i förhållande lill regeringensförslag dubblerad anslagsökning innebär enligt min mening en anvisning om pävilken lägsla nivå dessa partier kommer alt ange ramarna för nästaförsvarsbeslut. Detta sker utan atl man avvaklar försvarskommitléns arbete medsåväl en säkerhetspolitisk studie som en bedömning av totalförsvaretsinriktning, struktur och resursbehov. I de fall förslagen avviker fråninriklningen av beslul kan detta leda till felinvesteringar som ej geravsedd förslärkning av vårt försvar: Det blir resurstillskott som ej säkerställerhandlingsfrihet, utan låses till objekt som kan betraktas .som tveksamma och iställd bli en belaslning års försvarsbeslut Samma bedömning gäller förslag om än enförsiklig ökning av utgiftsramen med 100 milj. kr. första året i syfte allanskaffa ytterligare en kuslkorvelt Kostnaden för en sådan lorde i verklighetenbelöpa sig till elt belopp omkring 500 milj. kr. Utskottet finner nu inte tillräcklig grund förannan bedömning av resursbehoven under de närmaste tvä budgetåren än den somregeringen har gjort. En betydande kapacilel hos del militära försvaret och entillräcklig handlingsfrihet för dess framtida ulveckling vidmakthålls genom deekonomiska ramar som regeringen föreslår. Planering och anslag för det militära försvaret, m.m. Prot,1988/89:121 Planering och anslag för det militära försvaret, m.m. medförabehov att ändra den ekonomiska inriktningen framöver. Utskottet anser alltsåalt regeringens förslag bör bifallas och de nu aktuella molionerna avslåssåvitt de gäller ulökning av de ekonomiska ramarna för det militära försvaret. Av vad jag nu sagt framgår atl ulskollel har konstateratalt försvarsbeslut inle kan genomföras som del var länkl, och atl detär nödvändigl att nästa försvarsbeslut tidigareläggs etl år. Orsakerna härtillär bristerna i underlagd försvarsbeslut Vi har konslateral alt kostnaderna ökal mer än vad somhade förutsells både i fråga om lednings- och förbandsverksamhet ochmaierielanskaffning. har lett till alt grundutbildningen inle kanbedrivas på förutsatt sätt och att repetilionsutbildningen måste reduceras.Vidare måste en alll slörre del av materielanslagen användas förvidmakthållandet av malerielen, varigenom resurserna för förnyelse blivitolillräckliga. Utskottet vill i della sammanhang erinra om att utskottet redantidigare ullryckl oro för de brisler som endasl några månader efter det attriksdagen fallat 1987 ärs försvarsbeslut kunde konstateras i det underlag påvilkel delta vilade. Jag övergår nu lill atl behandla JAS-projekld. I två partimotioner föreslår vpk all JAS-projekldavvecklas. De anser alt inte behöver flygstridskrafter av så avanceralslag för alt hävda sill oberoende och atl samhällel binder slora resurser underlång tid om projektet fullföljs. Liknande lankegångar förs fram i miljöparliels motioner.Motionärerna föreslår att JAS-projeklel stoppas och alt man snabbi utreder omgjorda invesleringar kan räddas inom billigare projekl eller om JAS Gripen heltskall utgå. Utskottet har i olika sammanhang behandlat och avstyrktmotionsyrkanden om avbrytande av JAS-projekld. Utskottet finner inle skäl lillannal slällningslagande i fråga om nu behandlade motionsyrkanden. Det bör isammanhanget erinras om atl regeringen har givil försvarels materielverk ettuppdrag all senasl redovisa konsekvenserna av det nyligeninträffade haveriet med provflygplanet och därvid ocksä närmare klarlägga deekonomiska förutsättningarna för atl gä vidare med projektet. Molionerna, som alla syflar till elt avbrytande av helaprojektet, bör därför enligt utskottets mening avslås av . Av propositionen framgår ocksä alt särskilda medel haravsatts för alt bibehålla en handlingsfrihet vad avser ulveckling av JAS 39Bunder den tid som krävs för all klarlägga om del är möjligl all fortsättaprojekiei med acceptabla villkor. Enligt vad utskottet erfar pågårförhandlingar mellan försvarels materielverk och IG JAS om delserie två somgäller 110 flygplan. Förhandlingarna kommer atl pågå ochsannolikl även . Utskottet vill i linje med folkparlimolionen Föl3 erinraom de uigångsvär-den och utfästelser som var aktuella i samband med beslutet omulveckling och anskaffning av flygplanet och vill därvid särskill framhållaparternas grundläggande ansvar i dessa avseenden som en viklig förutsättningför fullföljandet av beslut om JAS-projekld. Ulskollelgodtar alltså redovisningen av JAS-projekld i proposilionen. Utskottets ställningstagande innebär alt utskottet inlekan slödja de båda moderala motionerna om en ambitiösare inriklning avJAS-projekld än regeringen förordal, bl.a. innefattande elt ställningstagandelill utveckling av en tvåsitsig . Dessa motioner bör därför inte bifallas avriksdagen. någol om försvarsindustrin. Av propositionen framgår all försvarsindustrin redan inärlid slår inför slora problem. Den myckel begränsade satsningen på utvecklinginnebär atl industrins tekniska kompetens snabbi kan komma alt reduceras.Åtgärder måste snarasl vidlas som bibehåller utvecklingskompetensen inom svenskförsvarsindustri inom väsentliga områden fram lill nästa tolalförsvarsbeslutFör alt bibehålla handlingsfrihet fram lill detta försvarsbeslut förordarförsvarsministern att 380 milj. kr. tillförs den militära utgiftsramen försludier och ulveckling av ny materiel, bl.a. vapen och ammunition, robolsyslem,stridsfordon och eleklronik. Utskottet har redovisal sin övergripande syn beiräffandeden svenska försvarsindustrins betydelse m.m. samt pä inriklningen avförsvarsforskningen i 1987 ärs betänkande om elt nytt långsikliglförsvarsbeslut. Dessa frågor har behandlats även i två senare belänkanden. 1 moderalmolionen Fö204 från den allmänna molionsiiden lasförsvarsindustrins situation upp. Motionärerna anser atl bör geregeringen till känna all försvarsindustrin är en förutsättning för vårneutralitet och all dess verksamhel måsle baseras pä beständiga politiskariktlinjer. Vidare anför man alt försvarsindustrin måsle för sill fortbestånddels ha kontinuitet beiräffande sina leveranser lill det svenska försvarel,dels ha möjlighel all i likhet med induslrin i övrigl konkurrera internationellt. Ulskollel konslalerar att vad som framförs i molion Fö204i denna fråga överensstämmer med tillkännagivande i 1987 ärsförsvarsbeslut och vad som anförs i proposilionen. Ulskottd har tidigarebehandlal motionsyrkanden med motsvarande inriktning och då ansett att ettuttalande av med den allmänna karaktär som föreslås inte tillförnågol väsentligt nylt Utskottet finner ingen anledning atl ändra dennauppfattning och föreslår mot denna bakgrund alt avslår yrkande 4 iden moderata molionen Fö204. I fyramotioner behandlas Kariskronavarvet och dess framtid. Huvudinriktningen i molionerna är fortsatt produktion,bibehållen kapacitet och bibehållet kunnande. Handlingsfrihet nämns även somskäl för byggande av ytterligare kustkorvetter i avvaktan på försvarskommitlénsbelänkande. Efler det atl synpunkler har inhämtats från näringsutskottet,konstaterar försvarsulskollel alt försvarsmaktens samlade behov avvarvska-pacilel blir mindre i avsaknad av möjlighelerfill nya beställningar under dessa är. Det krävs därför atl den lolalakapaciteten för nybyggnad och underhåll av örlogsfartyg anpassas lill aktuellaförhållanden och lill rimliga exporlanlaganden. Utskottet vill i detta sammanhang dessulom påminna om all1988 års försvarskommilté har till uppgift alt överväga all lämna förslagbeträffande ambitionsnivån för framtida tillgång lill inhemsk kapacilel förforskning, studier, ulveckling och produktion för totalförsvarels räkning. Delfinns därför anledning för atl avvakla försvarkommilténs och regeringensförslag i dessa stycken. Prot,1988/89:121 Planering och anslag för det militära försvaret, m.m. 3 protokoU 1988/89:121 Planering och anslag för det militära försvaret, m.m. Utskottet anser i hkhel all det är viktigtall framhålla Karlskronavarvels betydelse för det svenska militära försvareloch för den regionala utvecklingen. Beträffande struktureringen av varvsindustrin betonarulskollel alt säkerhetspolitiska hänsyn måsle las vid beslul omKarlskronavarvels framtid. Utskottet vill därvid särskilt framhålla del ansvarsom åvilar ägarna till Celsiuskoncernen all säkerställa erforderlighandlingsfrihet i dessa avseenden för statsmakterna vid kommande beslut ominriktningen av totalförsvaret. Utskottet anser vidare, med instämmande i vadnäringsulskotlet anfört i dessa delar, att ägarna och berörda myndigheter börpröva olika ålgärder för all begränsa negativa effekler som kan komma altuppslå vid en kommande omstrukturering av de berörda varven. Mol bakgrund av del anförda och med instämmande inäringsutskottels yttrande anser försvarsutskottet all bör avslåcenterns motion Fö7, yrkande 4 i denna del och yrkande 5, motionerFö8, yrkande 1, Fö601, yrkandena 1 och 2 samt motion Fö602. Därulöverbör lämna vad föredragande statsrådet har anfört om försvarsindustrinulan erinran. Jag har vall atl behandla några av de frågorsom berörs i betänkandet. De kan betraktas som omfattande och av avgörandebelydelse för det militära försvarets fortsatta utveckling. Men de är ocksåfrågor där partiernas olika syn på försvarspolitiken framgår klart och därförföljls upp med reservationer. Yrkanden som ej vunnit utskottets förståelse hardärför avvisats. Socialdemokraternas syn på de frågor i detta belänkande somjag inle har behandlat kommer atl senare tas upp av . Med det anförda yrkar jag bifall tillhemställan i utskottets betänkande på samtliga punkter. 26KERSTIN () replik: Det är helt rikligl, , altyrkandena om en ökning och elt högre tillskott är en indikation på att maniroligen måste höja ramen 1991. Det som är viktigt nu är att man under denåterstående perioden anslår pengar så all man kan göra de malerielanskaffningarsom vi fattade beslut om 1987. Jag vet inle vilka objekt menar när hantalar om tveksamma sådana. Inte vill väl hävda alt vi har enorganisation, där det inte finns behov av helikoptrar för sjuktransport? Dentveksamhet som man nu för fram från socialdemokralerna införmaterielin-nehållet delas inte av överbefälhavaren. Han bedömer den framtidaulvecklingen i FMI 2 000 efter jusl malerielinnehållel i 1987 ärs beslut. Del är ell faktum atl beslutet är havererat. Här harlalals om alt del är planeringssystemet som har gjorls till syndabock. Vi vetalla att detta beror på planeringsunderlaget, men del är en realitet allpengarna inle räcker till. Vi i folkparliel vill öka resurserna,socialdemokralerna vill del inte. Vad de övriga partierna föreslår ärintressant De förbällringar som de framför yrkanden om finns del inte hellerläckning för. Vad har man för anledning att slå sig för bröstet? Varförforlsälta med della spegelfäkleri? Varförinle erkänna alt alla partiers förslag till förbättringar drabbades hka hårt avbrisierna i planeringsunderlaget? Försök alt vara ärliga för värt framtidaförsvars skull! 27 i Benglsfors (c) replik: Fm lalman!Jag skall bemöla på bara en punkl. hade intenågra barn ihop med socialdemokraterna vid förra försvarsbeslulel. Därför harvi förmodligen inle haft samma känsla för de olika anslagen. Men på en punkthar vi yrkat ytterligare pengar, nämligen när det gäller ochbyggande av en kuslkorvelt Vi har yrkat att anslagel skall ökas med 100 milj.kr. Jag är medveten om att della inte är tillräckligt, . Enkuslkorvelt kostar nog 400-500 milj. kr. Därför har vi också i reservafionenangett all del inför nästkommande budgetår bör anslås ytterligare 600 milj. kr.i ramen. Dessa pengar är då avsedda för atl finansiera denna kuslkorvelt samlökad repelifionsutbild-ning, vilkel vi i en reservation lill detta betänkandehar påpekat all del föreligger elt behov av. 28 i () replik: Jag vill - liksom Kersfin gjorde -anknyla fill det som sade om all och folkparfietnu genom sina slällningstaganden anger en annan syn på nivån än den somregeringen har. Del är alldeles uppenbart - vilkel jag korlfallal berörde imill inledningsanförande - att den oro som vi känner inför all vi - som jaguttryckte det - inle skall komma i fas är äkta och välgrundad. Det är väl så, , alt - också dellaberörde jag i milt inledningsanförande - om vi trots allt bara har ÖB:s förslagframförl i FMI 2000 all tillgå, ligger alla förslag under A och A-l- på en nivåsom innebär försämrad struktur för vårt försvar. Del blir således en fortsattsänkning av nivån. Så vill vi väl ändå inte ha del. Jag har från denulgångspunklen trott all försvarskommiltén skulle inrikta sig på att ålminslonebibehålla den försvarskraft som vi har. Med denna inslällning är det nödvändiglatl det beslut som kommer atl fattas här - liksom del beslul som skallfallas av kommittén och av först lill höslen om arméorganisationen -också ligger på den nivå all del går i fas med det förslag med långsiktig inriklningsom kommillén kommer alt lägga på bord. Det är dennafasning som jag menar är i fara med den något mattare försvarspolitiska synsom socialdemokraterna företräder, 29 () replik: Jag vill göra ett par korta kommenlarer. Jagbörjar med del som jag i milt anförande betecknade som tveksamma objekt, Lålmig först säga alt della gäller inle så myckel dd som skrevs in i 1987 årsbeslul i samförstånd mellan oss socialdemokrater och folkparfiet. Om man ser till vad som faktiskt förekommer i skrivningarfrån moderata samlingspartiet och även från , kan man hysa en betydandetveksamhet inför den malerielinriktning som framgår av dessa skrivningar,Såvill jag har funnit, har del i första hand inle förordals någol fortsattbyggande av Planering och anslag för det militära försvaret, m.m. Planering och anslag för det militära försvarel, m.m. kustkorvetter.Man kan också slarkl ifrägasälla inriklning mot ytterligare endivision Viggenplan, Jag menar all della är sådant som det kan vara värl allpåminna om. Del är ell svar lill , i Bengtsforsoch i när del gäller materielhanteringen och de vikligafrågor som ändå skall kopplas till dd påslag som från vär sida görs undergällande försvarsbeslut för all säkerställa den tekniska kompelen-sen och dethandlingsutrymme som är nödvändigt för atl försvarsindustrin skall kunnabehålla detta fram lill elt nytt försvarsbeslut, Lål mig ocksä säga all tolkningarna kring innehåll ochpenningram i 1987 ärs beslut inte är någon nyhet. Det är ingen ovanlighet upplever att etl försvarsbeslut i sin tidsmässiga avgränsning måste inrymmaalla de materielobjekl som ofta i betydande oplimism skrivs in verbalt, menkanske inte alllid ekonomiskt och kalkylmässigt är med i underlaget ochbeslutet. Sä lill vida är beslul ganska väl överensstämmande, menkanske ocksä något mera markerat av brislande samstämmighet mellan pengar ochverbala uttryck, kan sägas belasla de som har lämnat underlagd, menkanske också den optimism som ofta präglar en kommillé när man försöker inrymmaså myckel materiel som möjligl. Jag vill understryka all det vi gör ändock innebär enpåspädning av ökade resurser till försvarsutveckling i elt kortsiktigtperspektiv fram lill etl tidigarelagt försvarsbeslut Enligl vår mening ger delden handlingsfrihet som är nödvändig och som utan alt låsa sig i objekt somicke ens ÖB har förordal ändock bör gagna det svenska försvarel bättre än devarianter som kanske framför alll moderata samlingspartiet slär för. 30 i () replik: Utskottets vice ordförande bekymrar sig lilelöver materielan-skaffningssidan för moderala samlingspartiets vidkommande. Endaanledningen till alt jag inle har tagit upp den sidan är all ochjag har gjorl en uppdelning av ärendet som innebär alt det ankommer på honom. Jag kan likväl inle underlåta att fråga han har iräffal en marin ansvarig företrädare som inte har ansett all vibehöver en andra ubålsjaktslyrka. Det saknas forlfarande två kustkorvetter föralt vi skall kunna bygga upp en sådan. Jag vet att del går alt hilla på mångasvar om att man t.ex. kan ha en annan komposition. Försök dock hitta och namngenågon företrädare som inle lycker all del är bra. Försvarsministern är nu närvarandei kammaren. Jag vet all han vid någol lillfälle har gjort sig lustig överkustkorvetter. Jag lycker ändock inte att det skall vara gränssällande för hurmånga kustkorvetter vi skall ha i . Vi bör hell enkell fylla tväubålsjaklslyrkor med de fyra kustkorvdler som rimligen skall ingå iorganisationen. Jag lycker inle alt detta är någol all ta som exempel pämärkliga materielbehov. 31KERSTIN () replik: