prot · GC0990 · 1988-12-31 00:00:00 — Hon beskriver det som en utmaning mol arbetarrörelsenatt ha öppet på arbetarrörelsens högtidsdag. Jag undrar då: Skall man få haöppet för teater och filmförevisningar pä arbetarrörelsens högtidsdag? SkallTV- och radioulsändningar få förekomma pä denna fina högtidsdag? Det innebär juändå atl människor måste arbeta . 1988/89:90 5aprill989 11 protokoU 1988/89:90 ifrån atlman gärna vill ha ut de budskap som man deklarerar från olika plattformarförsta maj, sä man kan säkerl räkna med alt radio och TV ingår i den grupp somfår hålla öppet. Hur är det med lägen? Behöver man verkligen täg förstamaj? Det går ju så många andra tåg ändå, i fyra fem stycken av olikakaraktär men alla med socialistiska förtecken. Jag tycker all del är en absurd tanke alt man inle päförsta maj liksom på andra helgdagar med olika religiösa förtecken skullelilläla affärerna atl ha öppet, så att de som så önskar kan utnyttja sin frihetatt handla när de vill. Det finns butiker - det vill jag. herr talman, erinra om -som valt att hålla stängt och . Det är självklart att de skallha den rätlen. De har sina konkurrensfördelar pä andra områden än i fräga omöppettiderna. Där handlar uppenbarligen de människor som uppskattar andra sidorav affärernas utbud och service. Låt de människor som vill handla pä tider sompassar dem göra del! Här skall riksdagsmän och andra politiker hell enkelthälla tassarna borta. 154 (vpk): Vi från vpk tycker att den här utredningenbör få fortsätta. Vi anser all utredningsdirektiven var viktiga och atl man börfä fortsätta att genomlysa handeln. Det skäms vi verkligen inte för. Vi har också i utskottsbehandlingenlagit ställning för förslag om att affärerna skall vara stängdavissa helgdagar. Vi i vpk menar att arbetarrörelsens egen fridag, som hartillkommit under så mycken kamp, är en så viktig dag att den också börhögtidlighällas pä elt särskilt sätt. Vi menar alltså atl det är viktigt altmotionens intentioner följs. Våra synpunkter är sammanfattade i reservation 3,lill vilken jag yrkar bifall. 155LARS (): Jag tror inte atl frågan om affärstider är säenkel som och företrädarna för de andra borgerliga partierna föreställersig. Obegränsad frihet kan bli en frihet som gär ul över samhällets gemensammaintressen. En fullständigt principiell inställning till var gränsen förfriheten skall gä är i varje civiliserat samhälle en omöjlighet. Sedan de friaaffärstiderna infördes har öppethållandet ökat våldsamt. Som påpekas i MajaBäckströms motion leder delta delvis till dyrare varor. Konsumenterna fårnaturligtvis betala för den fördel som det möjligen är att kunna handla påmånga s.k. obekväma tider, dvs. för de handelsanställda obekväma lider. Atlvarorna blir dyrare beror alltså på att man i varupriset måste räkna inkostnader för övertidsersättningar och helgersättningar. Att en hell oregleradhandel automatiskt skulle ge det optimala resultatet för svenska folkel är intesannolikt. Och att helt fria affärstider skulle vara del bäsla för deaffärsanställda är inle heller troligt. Ä andra sidan torde en återgång till den stränga regleringsom rådde vara en omöjlighet i dagens samhälle. Men del finns enligtvår uppfattning vissa skäl all lägga en hämsko på den ökade kommersialisering,materialism och konsumism som alltmer lycks prägla värt samhälle. Förslagetatl befria de slora kyrkliga helgdagarna juldagen, , pingstda- gen ochmidsommardagen samt första maj frän alll slags affärsliv borde inte barauppfattas så att det visar respekt för de handelsanställda, som därigenom nägrafä dagar fär en garanterad samvaro med de sina, utan ocksä uppskattasav kyrkornas folk liksom - föreställer jag mig - när del gäller första maj avarbetarrörelsen. Sist och slutligen skulle del kanske vara nyttigt för helasvenska folket alt uppleva atl del finns som är annorlunda och somär befriade frän de normala kommersiella rutinerna. Det synes mig vara ett ytterst måttfullt krav som MajaBäckström framfört, när hon begär att skall ge regeringen lill kännaatt den sittande affärstidsutredningen skall la hänsyn lill önskemålet att destora helgdagarna skall befrias från affärsliv, och jag hoppas att det finnsfler i denna kammare än vpk och som delar den uppfattningen. Med dessa ord, herr lalman, yrkar jag avslag pä demotioner som talar för helt fria affärstider, dvs. reservationerna 1 och 2, ochbifall till reservation 3. 156BARBRO (): I detta betänkande behandlas två motionerrörande en tillsatt utredning om effekterna av fria affärstider, delsmotion N228 med yrkande alt uttalar sig för tilläggsdirektiv tillutredningen, innebärande förbud mol öppethållande i varuhusen under första majsamt vissa kyrkliga helgdagar, dels motion N316 med yrkande om bibehållande avde fria affärstiderna samt nedläggning av utredningen om affärstiderna. Regeringen tillsatte en utredning meduppgift att kartlägga och analysera effekterna av fria affärstider idetaljhandeln. Utredaren skall enligt direktiven också la reda pä olikaintressenters inställning lill affärstiderna. Utredarenskall särskilt kartlägga och analysera: - omfattningenoch utvecklingen av affärernas öppethållande, - utvecklingen avanställningsformer - hel- resp. dellid - samt arbetskrafts-situationen inomdetaljhandeln, - eventuellasamband mellan ökat öppethållande och kostnads- och prisutvecklingen inomdetaljhandeln och - konsumenternas,de anställdas och detaljhandelsföretagens beroende av och inställning tillaffärstiderna. Utredningsuppdraget bör redovisas före . Affärstiderna blev fria , efler många årsreglering, och har prövat affärstidsfrägan sedandess, senast vären 1987. Regeringen hade dä aviserat en översyn av frågan, ochnäringsulskottet uttalade att tiden kunde vara mogen för en sädan översyn. Delhar nu resulterat i alt nämnda utredning tillsatts. I motion N316 anförs vikten av atl fria affärslider färråda och alt bör uttala att de fria affärstiderna skall vara kvar.Dessutom anser motionären atl utredningen bör läggas ner. Utskottet konstaterar alt regeringen inle har givitutredaren några direktiv om en ny reglering av affärstiderna och atlutredningen inte heller har fått i uppdrag atl föreslå en sådan, utan uppgiftenär att kartlägga och analysera rådande förhållanden. Något särskill uttalandeav om all den nuvarandeordningen skall fortsätta att gälla finner utskottet inle skäl för. ochavstyrker därför motion N316 i den delen. Utskottet står också fasl vid sin tidigare positivainställning till den översyn som pågår och avstyrker därför yrkandet i motionN316 beträffande nedläggning av utredningen. I motion N228 yrkar motionären att tilläggsdirektiv skallges till utredningen , innebärande atl man förbjuder öppethållande underförsta maj samt vissa kyrkliga helgdagar. Jag delar motionärens instäUning närdel gäller öppethållande på första maj, och jag tycker att del är direktutmanande av handeln att planera för ett öppethållande på första maj . Nuhar man ju efter påtryckningar från kunder och anställda ändrat sig, och dettycker jag är bra. Utskottet anser att utredningen bör fortsättaatl arbeta efter de direktiv som givits, och att ytterligarelagstiftningsåtgärder inle bör övervägas innan utredningsresultatet föreHgger. Jag lycker inle att det finns någon anledningatl så här dags kommentera försök att göra sig rolig i dethär ärendet. Jag yrkar bifall till näringsulskoltetshemställan och avslag på reservationerna. 157HÄDAR (): Lål mig först ta tillfället i akt att yrkabifall till reservationerna 1 och 2. Till vill jag säga att jag tycker atthennes inlägg uttrycker misstro mot den nuvarande arbetslagstiflningen ochmöjligheterna att ge de anställda det skydd i deras arbete som den bör ge.Hennes anförande värnar inte heller människors möjligheler att få arbeta på detider som de själva vill. Det är naturligtvis så att flertalet som arbetarunder och liknande, då affärerna håller öppet, gör det av fri vilja. Fördem är det ofta den bästa möjligheten att få en extrainkomst vid sidan av annanverksamhet -studier eller vad det nu kan vara. liksom tycker att förstamaj är det allra heligaste som vårt samhälle har. Jag tolkar deras uttalandenså atl de anser att det är nödvändigt atl man har särskilda regler för förstamaj - till skillnad, kanhända, från andra dagar. Ni skall inga andra gudar havajämte , är tydligen den paroll med vilken de går fram. , slutligen, talade om att man inte skulle hanågon principiell inställning. Det förslår jag så väl. så principlöst partisom begär jag inte någonting annat av. 158 (): När det gäller det sista vill jag bara sägaatl det väl tar för att genomskåda de principer sommiljöpartiet följer. Men de finns, och vi har försökt dokumentera dem, så ettvisst studium av källskrifterna och ett intelligent iakttagande av vårtuppträdande här i kammaren borde kunna leda till upplysning för del. Till vill jag bara säga att MajaBäckströms förslag inte var att man skulle föregripa utredningens resultat ochinföra en lagstiftning utan att man skulle ge utredningen i uppdrag alt ha förberett ensådan Prot. 1988/89:90 lagstiftning när den framlägger sitt betänkande. Anf.159 (vpk): var ingen gud. var en socialistisk teoretiker, sommånga av oss kommunister och andra socialister naturligtvis har stor respektför. Men det är inte på grund av vår respekt för som vi anser att förstamaj är en mycket viktig helgdag - första maj är arbetarrörelsensinlernationella mönstringsdag. Del är vår egen helgdag, och därför ser vi påden på etl särskilt sätt. Det innebär ingen förgudning av eller någonannan socialistisk eller kommunistisk teoretiker eller praktiker. Det är heltenkelt ett förhållningssätt fill vår historia. Anf.160 HÄDAR (): är ingen gud, men för är han uppenbarligenviktigare än . TillLars vill jag säga att man på klarar att avslöjamiljöpartiet. Anf.161 (): Eftersom en utredning arbetar med det här och eftersom den enligt sinadirektiv har fått i uppdrag atl göra en översyn - det kan ju hända att denkommer fram till alt de rådande förhållandena är bra och bör fortsätta - tyckerjag inte att det finns anledning för atl göra något uttalandeåt vare sig det ena eller andra hållet. Utredningen bör fortsätta arbeta i lugnoch ro. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut i ärendet skullefattas vid näsla arbetsplenum.) 14 8 Kammaren beslöt atlförhandlingarna skulle fortsättas vid morgondagens sammanträde. 158 Anmäldes och bordlades med anledning av prop.1988/89:117 om rättshjälpens organisafion, m.m. 1988/89:Jull av RolfDahlberg m.fl. (m) Prot.1988/89:90 16 8 Meddelande om Interpellationer ,.,,,, Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1988/89:187av () till kommunikationsministern om ökad trafiksäkerhet: Efter de flesta storhelger kan mankonstatera att det stora antalet skadade och döda i trafiken relativt settökat. Den senaste påskhelgen är ett exempel på detta. Det finns därföranledning för statsmakten atl ta kraftlag mot den oacceptabla olycksbild somregistrerats . Trafiken är etl komplicerat samspel där hänsyn och omdömekrävs av alla inblandade. Trafiksäkerhet innehåller många moment; det handlarom vägar, fordon, utbildning, lärarnas kompetens men också om krav fränomgivningen atl trafiken skall tillgodose en rad transportbehov och att alllskall ske i sä miljövänliga former som möjligt. Därför är del vikfigt alt eltregelsystem som bäde är irafiksäkerhetsfrämjande och folkligt förankratbeslutas pä politisk väg. Många av den senaste tidens olyckor beror på de högahastigheterna, onykterhet i trafiken, bristande kunskap och träning hos förarnasamt nedslitna vägar och eftersatt vägunderhåll. En annan viklig åtgärd är trafikövervakningen, där denalltmer tekniska uppläggningen av insatserna inte kunnat ersätta de positivaeffekter som en stor rörlig trafikpolisstyrka utgjorde. Därför var detolyckligt att man kraftigt reducerade antaletirafikövervakande poliser. Det känns som elt grundläggande fel att låta fleratusen "lapplisor" övervaka den stillastående trafiken medan bara eltpar hundra trafikpoliser skall tillse den rörliga - och betydligt farligare -trafiken. Regeringen har lagt fram en proposition omparkeringsövervakningen och man är beredd att stärka och expanderaövervakningen av den stillastående trafiken. För egen del anser jag att detmåste vara ännu angelägnare atl fä en förskjutning lill förmän för denövervakning som har att tillse de fariiga momenten i trafiken. Det är inle braalt mänga trafikanter kan färdas från till ulan alt upptäckanägon trafikpolis. Att trafikpoliser är närvarande och synliga på våra vägarhar en välgörande effekt för en lugn och säker trafikrytm. Regeringen bordedärför överväga att återinföra de "bortplockade" trafikpoliserna. Beträffande hastighetsproblem finns det flera aspekter påfrågan. Dels vore del angelägel att de beslutade och skyltadehastighetsbegränsningarna respekterades, vilket skulle innebära enhastighetssänkning överlag. Dels borde del övervägas om en allmän temporärhastighetssänkning inför våra storhelger skulle kunna ha välgörande effekter pätrafiksäkerheten. Vid sådana tillfällen är nytlo- och yrkestrafiken minimeradmedan turisttrafiken i del närmaste ökar explosionsartat. Det innebär atl enrelativt stor grupp förare, som är föga tränade, kommer ut i en läl ochoregelbunden trafik. Regeringen bör omgående överväga insatser för temporäraallmänna hastighetsbegränsningar i samband med s.k. storhelger. Utöver hastigheisfrågan och övervakningsproblem finns detanledning alt se över alla de åtgärder som behövs för att uppnå en acceptabeltrafiksäkerhet. Här skulle det behövas krafttag och en mer aktiv satsning påflera områden, det mä vara vägar, förarulbildning eller älgärder som påverkarockså de mänskliga faktorerna. Det behövs förändringar som innebär radikalsänkning av straffbarhetsgränsen för trafiknyklerhetsbroll, men ocksä en aktivinformation och trafiksäkerhetspropaganda. Regeringen bör överväga att inledaelt aktivt samarbete med de frivilliga trafiksäkerhetsorganisafio-nerna införden stundande sommar- och semesterirafiken. Med anledning av del anförda vill jag lillkommunikationsministern ställa följande frågor: Vilka åtgärderavser regeringen att vidta för att allmänt öka trafiksäkerheten och nedbringaantalet skadade och döda i trafiken? Är regeringenberedd atl föreslå förändringar som innebär en temporär haslighetsnedsätlninginför våra storhelger? Är regeringenberedd atl återinsätta de hundra irafikövervakande poliserna i avsikt alt skapaen jämn trafikrytm och upprätthålla säkerhet och trivsel på våra vägar? 1988/89:188av () till miljö- och energiministern om miljöhänsynen vidbyggande av idrottsanläggningar: Jag har noterat atl regeringen harstoppat elt golfbaneprojekt ulanför Väslervik. Detta beslut reser frågor avprincipiell betydelse kring sambandet mellan vissa sporter och miljön. Ett exempel kan vara belysande. kommun har trotsomfattande motstånd sagt ja till elt golfbanebygge i ett ur naturvårdssynpunklytterst känsligt område - Clasborg pä en sydsluttning till har sagt bestämt nej lill projektet. Beslutet ikommunfullmäktige har överklagats till kammarrätten i . Ärendet kommerenligt uppgift också alt behandlas av i . Det omräde som skall tas i anspråk för golfbanan är ettgammall kulturlandskap med ängsmark som har en omfattande rik flora. Denna typav mark är hotad till sin existens i hela landet, och del ligger ett myckelstort värde i alt bevara den ur rent botanisk synpunkt men ocksä urkulturhistorisk synpunkt. Området kan dessutom användas för det rörligafriluftslivet. För all bevattna golfbanan har man för avsikt att tavatten från den intilliggande , vilkel de omkringboende vägras att göra.Vad som är rätl för vissa, är fel för en mängd andra. Golfbanor behandlas numera med konstgödsel och gifter föratl uppnå ensartade och ogräsfria gräsmattor utan störande mångfald. I dettafall omvandlas botanisk mångfald lill fäfald. Delta sker i när viuppmärksammar kväveläckagels dramatiska verkningar i vara vattendrag. hav medalgblomningar och fiskdöd, samt spridning av gifter till vattendrag, grund- ochdricksvatten. Sport och idrott skall till sin natur vara uppbyggande ochnyttiga och inle vara delaktiga i ett förstörelsearbete. Med tanke pä här framdragna problem mäste frågor kringgolfbanors planering, placering och skötsel hanteras pä ett sätt som inleäventyrar naturresurser med speciella, oersättliga värden och på så sätt atlskötseln inte leder till att den allmänna miljöförslörelsen späds pä. Här vilar naturligtvis ett stort ansvar på och . Frågan är om också inte de högsta natur- och miljövärdandeorganen måste utfärda riktlinjer, anvisningar och regler för huridrottsanläggningar skall planeras, placeras och skötas för all de inte skallmedverka till att bryta ner vår livsmiljö. Hur avser man inom regeringen atthandha dessa övergripande och viktiga frågor för svensk idrott? 1988/89:189 av i (m) till finansministern om kärnkraftsavvecklingens betydelse för ekonomin: Atl kärnkraftsavvecklingen, i stridmot resullalel av folkomröstningen , innebär stora påfrestningar på miljönär odiskutabelt. Fossila bränslen är det enda realistiskaalternativet till kärnkraften med allt vad detta för med sig av negativmiljöpåverkan. Att medvetet försämra en redan hårt belastad miljö äregendomligt och förvånansvärt. Tyvärr har kostnadsaspekterna inte lika tydligt framgått iavvecklingsdebatten, vilket är beklagligt då dessa riskerar att bliastronomiska. Vär förmåga atl bibehålla en hög ekonomisk och social standardkommer att utsättas för svåra prov. Generaldirektören för statens energiverk har sagl atl nyelproduktion blir dyrare än kostnaderna för dagens framställning.Effekterna av en sådan kostnadsexplosion kan bli förödande. Hushållen kommer atl fä kraftigt stigandeuppvärniningskostnader. Många förelag kommer alt fä stora problem atl klarainternationell konkurrens i och med atl produktionskostnaderna stiger pä grundav ökade elpriser. I slutändan fär delta som effekt atl förelagens förmåga altgarantera arbetstillfällen äventyras. försöker man bagatellisera de farhågor jag framförtovan genom att säga att olika former av kompensation skall utgå för atl lindraeffekterna av den i onödan föreslagna kärnkraftsavvecklingen. Detta är endastatt lägga ut dimridåer, ty allting måste till slut betalas av någon, och idetta fallet blir det svenska folket. Något annal alternativ finns inte! Är finansministern medveten om alten förtida avveckling av kärnkraften innebär en enorm påfrestning på Sverigesekonomi, och vilka älgärder kan förväntas i syfte att lindra verkningarna avkärnkraftsavvecklingen? 1988/89:190av () till statsministern om energipolitiken: Det finns ett mycket nära sambandmellan ekonomisk utveckling, sysselsättning, energianvändning och en god miljö.Förnyelsen av energisystemet måste därför baseras på en medveten politiskvilja alt hushålla med tillgängliga resurser och en anpassning avenergianvändningen lill naturens eget energikretslopp. En offensiv handlings- och framtidsinriktad politik förförnyelse av energisystemet med inriktning mol effektivare energianvändning,övergång till förnybara energislag och avveckling av kärnkraften har avgörandebetydelse för möjligheterna alt få en långsiktigt stabil samhällsekonomi, allminska sårbarheten samt värna natur och miljö. Användning av energikällor somkol, olja och uran innebär svåra påfrestningar på såväl natur och miljö somsamhällsekonomi. De konkreta politiska åtgärderna måsle därför ha en klarlångsiktig inriktning och fullfölja fattade beslut i enlighet med fastlagdaenergi- och miljöpolitiska mål. Planerade reformer på andra politikområden, exempelvisskatteområdet, fär således inle ges en sädan inriktning alt fastlagda energi-och miljöpolitiska mäl äventyras. Det krävs bl.a. beslut som skapar reellaförutsättningar för en energimarknad med många och oberoende aktörer, därenergihushållning, effektiv energianvändning och utnyttjande av förnybar ochmiljövärilig energi stimuleras inom ramen för en fungerande social- ochmiljöanpassad marknadsekonomi. Av central betydelse för atl nå de energipolifiska målenär de ekonomiska incitamenten och styrmedlen. Skaller och avgifter mäsleutformas sä all de främjar utnyttjandet av förnybara och miljövänligaenergislag och säväl en effektiv produktion som en effektiv användning avtillförd energi. Den av miljöskäl och samhällsekonomiska skäl motiverade förnyelsenav vårt energisystem mäsle även bli privalekonomiskl fördelaktig. Det mäsleäven bli lönsamt för den enskilde atl spara och hushälla samt använda förnybarenergi. Del är bättre att genom ekonomiska stimulanser och styrmedel åstadkommaen eftersträvad utveckling än genom förbud och reglering. Traditionsenligt inleds årets budgetproposition medföljande beskrivning av regeringspolitiken på energiområdet: "Riktlinjerna för energipolitiken innebär altsamhällets behov av en billig och säker energiförsörjning skall tryggas genomett energisystem som i största möjliga utsträckning är grundat på varaktiga,helst förnybara och inhemska, energikällor. En effektiv energianvändning och enintensifierad energihushållning skall främjas. Stränga krav skall ställas påsäkerhet och omsorg om miljön vid användning och utveckling av allenergiteknik. Kärnkraften skall användas . Senast år2010 skall den sisla reaktorn las ur drift." De refererade riksdagsbesluten har emellertid inte följtsupp med konkreta förslag. Detta är mycket allvarligt, då förtroendet för denbeslutade energipolitiken undergrävs och det efter hand blir omöjligt att fål.ex. kommunerna - som har elt avgörande inflytande - atl frivilligt görainsatser för energipolitikens genomförande. De stora förluster som många kommunergjort - när de litat pä att energipolitiken skulle fullföljas - försvårar alltmersamarbetet mellan kommunerna och staten. har regeringen inte gjortnågot för att underlätta detta samarbete. Betecknande för regeringens förhalningspolitik påenergiområdet är att nya utredningar, nya handlingsprogram, nya arbetsgrupper,mer forskning och mer utveckling beställs medan de kraftfulla åtgärderna föratt främja en förnyelse av energisystemet saknas. har ännu en utredningtillsatts som enligt direktiven skall klarlägga de samhällsekonomiskakonsekvenserna vid kärnkraftens avveckling. tillåter regeringen att den konkretautvecklingen pä energiområdet går i helt motsatt riklning, mot en ökadinläsning i elt miljöstörande och storskaligt energisystem och allt sämrekonkurrensmöjligheter för t.ex. inhemska bränslen. Exempelvis skall enligtregeringens förslag satsas nära 2 miljarderkronor på all öka produktionen av kärnkraftsel genom byte av ånggeneralorer ochlurbinrolor i samt effekthöjningar av och Forsmark 3.Dessa åtgärder har inget som helst stöd i de inledningsvis redovisaderiktlinjerna för energipolitiken och strider mot övergripandeenergibeslut. Däremot har regeringen föreslagit neddragningar i stödet tillutbyggnaden av kraftvärme, som har en hög utnyltjandegrad av användenergiråvara. Energibeskattningens utformning är etl annat exempel påhur fattade politiska beslut och regeringens konkreta agerande inte stämmeröverens. Energibeskattningen är det kanske mest slående exemplet på hurregeringen bedriver en skattepoHtik som går emot den av fastlagdaenergipolitiken. I propositionen om energiskatter uttaladeregeringen: - att oljan påsikt kommer alt bli allt dyrare oavsett tillfälliga prisvariationer, - att en inleoväsentlig realprisstegring pä oljeprodukter vid behov bör åstadkommas genomskalteändringar och - att inhemskabränslen skattemässigt skall gynnas framför andra bränslen. Regeringen slog också fast attuttalandel var avsett atl ge energianvändarna klara besked om hurstatsmakterna avser alt utnyttja skattesystemet och att inte skulleta ställning enbart till de aktuella skattesatserna utan också till vilkariktlinjer som skall gälla för den framtida energiskallepoliti-ken. Riksdagenbeslutade enligt regeringens förslag. Den regeringspolitik som därefter förts har inle beaktatde riktlinjer för energibeskattningen som på regeringens förslag harbeslutat om.