prot · GC0973 · 1988-12-31 00:00:00 — Vilka harmoniseringsåtgärder vidtas?Vilka praktiska konsekvenser fär detta för produktsäkerhet, för miljöfrågor,för vår regionalpolitiska handlingsfrihet osv.? Här pågår det ett omfattandearbete, som har stora konsekvenser på en rad viktiga politikområden. Regeringen har insett behovet av att samräda mednäringsliv och fack och har bildat ett råd för Europafrågor, där man följerdetta arbete. Oppositionen och de politiska partierna över huvud taget hållsdäremot i stor utsträckning utanför. Det som vi kan fä är vad som går atlåstadkomma genom en viss information till utskott och genom deninformation som ges av ett annat riksdagsorgan, nämligen EFTA-delegationen. Vad som skulle behövas ärnaturligtvis en bred, politiskt sammansatt kommission av samma karaktär somt.ex. försvarskommittén, som får ordentliga möjligheter att i detalj följadetta arbete och som också kanske får möjlighet att delta i de samråd somregeringen har med fack och näringsliv. Det är rimligt att de politiskapartierna ges minst samma möjligheter att följa detta arbete som andra krafteri samhället. Här är jag litet förvånad över regeringens hittillsvarandeointresse. 14INGEMAR (): får det till att värinternationalism rör sig om samarbete med de tolv EG-staterna. Så är detnaturligtvis inte. Vi har ett mycket utvecklat samarbete i , och vi ärmycket aktiva i FN. Det viktiga med vårt EG-samarbete är att inte färbli diskriminerat i förhållande till den samhörighet som växer fram iVästeuropa. tvärtom fådel av de fyra friheterna om det inte skall bli sämre för medborgarna iSverige. Den stora skillnaden mellan och kommunisternai denna del ligger naturligtvis i atl vi hyllar och vill behållamarknadsekonomin, vilket de tolv EG-staterna och EFTA-länderna också vill. Detintressanta är att kommunister i öst är mycket mer intresserade av atl fä tillständ ett samarbete med EG än vad kommunister i är. Men det svänger välsä småningom, ni har ju anpassat er . Min respekt för Per frågeställningar skulle varastörre om de syftade till ett konstruktivt arbete med att lösa frågorna. Menfrågorna reses bara som hinder för ett samarbete med EG. Det allvarliga är altom vi inte klarar att nå en lösning som avlägsnar de hindren, kommer det attbli sämre för medborgarna i , pä det andliga området och pä detmateriella. Det är möjligen inte Per avsikt, men det blir ändåföljden. Det som oroar mig i Per sätt att la upp de här frågorna äratt , förhoppningsvis omedvetet, riskerar att göra gemensam sak medfrämlingsfientliga och nationalistiska krafter och strömningar, som vi tvärtomborde hjälpas åt att hålla kort om vi skall slå vakt om humanistiska ideal ochnaturligtvis ocksä om en fri ekonomi. I det senare fallet kanske inte PerGahrton känner sä starkt längre. Det är viktigt att i den här diskussionen slåfast vad inlernationellt samarbete är. Är det bara när samarbetet täcker FN ochhela ? Jag skulle vilja säga atl internationellt samarbete harmånga inslag. Ett inslag är det nordiska samarbetet, etl annat inslag är alt vihar ett samarbete i , ett tredje inslag är att vi arbetar just i Förentanationerna och är med i . All vi arbetar i olika organ på del här sättetgör att vi får en helhet i vårt internationella engagemang. Jag tror att det ärså man skall se det. Där skall man också sätta in vårt västeuropeiska samarbete,EFTA-EG, och veta vad det handlar om. Arbetet med EFTA-EG liksom vårtGATT-engagemang är ju til syvende och sidst etl engagemang för frihandel. Om vitittar på hur GATT-arbetel utvecklas, kan vi se all delta sker parallellt meddet arbete som sker i EG och mellan EFTA och EG. Jag skulle vilja rekommenderaer att titta också pä del omfattande samarbete som just har medtredje världen. Det är ocksä positivt i detta sammanhang. Det är inle så att går omkring och"tror"" i fräga om ulrikes-och säkerhetspolitik, utan här finnsdet analyser att gä till, och utrikesutskottets betänkande visar att Sverigesregering har mandat att samarbeta på alla områden utom utrikes- ochförsvarspolitikens. De skall hällas utanför. Detta budskap har också gått framtill . Det är därför som nu framför allt, tror jag,försöker hitta tekniska lösningar för samarbete med EFTA-länder. Han är, liksommånga av EG-staterna, klart medveten om vilket ekonomiskt beroende vi har avvarandra i för vår handel, men inte bara för handeln utan också för altservice och annat skall kunna fungera. Jag tycker inte att vi skall ställa upppå talet om alt det skulle vara någon fästning i som vi diskuterar i dethär sammanhanget. de diskussioner som pägårom EFTA-EG har naturligtvis ni alla som är sä engagerade i den här diskussionenockså tagit del av Rhodos-deklarationen från EG. Där diskuterades medstatsöverhuvudena just relationer till tredje länder. Där tas det upp hur manställer sig till östländer, hur samarbetet med skall gä till ochhur man ser pä Magreb: Över huvud läget övervägs frågor i etl globaltperspektiv där ocksä kommer in i sammanhanget. Vikommer ständigt i de här diskussionerna tillbaka till pä vilket sätt vi skallutbyta information. Jag kan inle se något annat än att en regering i sådana härfrågor har skyldighet att ha kontakt med när det gäller detparlamentariska. Här har jag i varje fall haft ambitionen att ställa upp både iEFTA-delegationen och i utrikesnämnden, där vi ständigt har återkommandeinformation. lägger vi även till partiledarna iriför Oslomötet. Jag harsvårt att se annat än att utrikesutskottet här måste spela en viktig roll, fördet är där som samordningen i mångt och myckel sker när del gällerEuropafrågorna. tog upp vapenexporten. Jag tror att vi båda vet attsamarbetsfrågorna tas upp i den utredning som arbetar med formerna för svenskvapenexport. Men eftersom vi utesluter utrikes- och säkerhetspolifiken ser jagingen öppning för något samarbete med EG när det gäller vapenexport. Tredjevice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet fåantecknat att han inte ägde rätt till ytterligare inlägg. 16 PER (): Först vill jag beklaga att jag alls nämnde . Denomställningsprocess som pågår inom är uppenbarligen så känslig att denäven kan störas av beröm. Jag skall absolut inte upprepa det misstaget. Jagtycker att tappade sin sobra mask när han talade om att viskulle riskera att stödja främlingsfientliga grupperingar. Jag råkade höra PerEngdahl, den gamle nazistledaren, i Obs!-Kulturkvarten . Han taladeinte alls för något , han talade för "Grosseuropa". Han varfantastisk, fanatisk EG-anhängare. Skall det leda till att sitt EG-anhängarskap, för att han har hamnat i det beklagligasällskapet? Nej, skulle vi låta oss styras av alla galningar som eventuellt kanhaka pä vad vi säger, fick vi lägga ned vär politiska verksamhet. säger också att mina frågor reser hinder. Problemet är atl mina frågorinte reser hinder,,utan mina frågor avslöjar möjligen hinder som redan finns. Låtoss återgå till frågan om arbetarskydd. Det är sådant vi tar upp. Det är ingaandra som tar upp detta konkreta spörsmål - det tycker de är nägon sortsallmänt tjafs. Men arbetarskyddsstyrelsen slår fast att när det gällerasbestprodukter skulle det bli en försämring om vi anpassar oss till EG.Beträffande kemikaliekontrollen skulle det medföra kraftiga försämringar avarbetsmiljön om vi anpassar oss till EG. När det gäller lösningsmedel skulledet också bli en klar försämring. I fräga om kontrollen av cancerfram- kallandemedel skulle det bli en klar försämring. Detta är fakta. Därför måsteregeringen bestämma sig. Antingen vill man göra undantag, dvs. man vill inteanpassa sig. Då blir det ingen anpassning till EG. Eller också kommer man att anpassasig. Detta är bara fyra exempel av hundratals på den faktiska verklighet sominte i första hand jag, utan som EG själv i sina regler aktualiserat. vidhåller att vi inte skall tala om FästningEuropa. INewsweek kan man läsa: "The Csar of - the Euro-Empire of1992. Men har kanske blivit ett miljöpartiorgan. Det vore jutrevHgt, om vi hade en så världsvid spridning. Det kan också vara så attNewsweek är en journalisfiskt bra tidning som genomskådar verkligheten. Det ärbeklagligt att regeringen inte gör det. Slutligen om informationen: Det är bra att regeringen nuvill att vi skall komma med i och att vi politiker - yrkespolitikersom vi t.o.m. är - skall få bättre informafion. Men folket dä? Skall t.o.m.arbetarskyddsstyrelsens egen fidning Arbetarskydd för att erhålla materialetvara tvungen att gå till , därför att vi hade materialet? Är detinte rimligt att folket, tidningar, journalister osv. får hela sanningen omEG-anpassningen? Tredje vice talmannen anmälde attIngemar anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägderätt till ytterligare inlägg. 17 (vpk): Jag skall börja med att rikta mig till ,som ivrigt försäkrar att de visst är internationalister, de vill bara inte blidiskriminerade. De tycker att måste få del i de friheter som EG har attbjuda. Visst, men jag tycker att det finns friheter som står överfriheterna för varor och tjänster, nämligen de demokratiska fri- ochrättigheterna som vi här i värnar. Jag trodde atl vi var överens omdet. Det handlar om vår nafionella självbestämmanderätt, om att kunna utöva vårdemokrati i de former som vi har valt inom det parlamentariska system som vihar. EG har övernationell struktur. Det finns inte någon demokratisk insyn ibeslutsfattandet inom EG. Det vänder vi oss emot. Sedan försökte göra sig lusfig över attde socialistiska länderna i vill samarbeta. Det är väl klart att devill det, och det är väl bra. Det är ingenting som vi motsätter oss, mensocialister och kommunister i gör analyser utifrån detta att de lever iSverige som är ett neutralt land i . Det är litet skillnad. Jag hörde attCarl Bildt i den utrikespolifiska debatten sade att vpk är isolerat i dennafräga. Se på det itaUenska kommunistparfiet! Det är klart att Italienintar en annan ställning i EG-frågan, eftersom är med både i NATO och iEG. Självfallet arbetar enligt dessa förutsättningar, men vi har sammamål: fred, jämlikhet, ett alleuropeiskt perspektiv för samarbete för att lösade stora problem som vi står inför med krigshot och miljöhot. Det är globalaproblem som kräver globala lösningar. Till vill jag bara säga att jag kankonstatera att vi har olika åsikter. Vi tror inte att det går att hålla isärsäkerhets- och försvarspolitiken civila politikens områden, t.ex. ekonomi och handel. Det gär inte, och jagtycker att det finns mycket som tyder pä detta. Vi behöver bara se pä hur denförsvarspolitiska debatten förs i , hur svårt vi har att här utgå ifränatt vi skall ha etl försvar som bara grundar sig på en säkerhetspolitiskanalys. Nej, del handlar om jobben, regionalpolitik, sysselsättning och framförallt om industrins villkor. JAS-planet är ett utmärkt exempel.Sammanblandningen blir större och större och kraftigare och kraftigare ju mervapenteknologin utvecklas. Kärnkraftsteknologin är en del av den. Det går inteatt hålla isär de olika delarna. Jag har inte heller fått några konkretaexempel från som visar att det faktiskt skulle gå. Enligt min meninggår det inte att ta fram några historiska exempel, och därför menar vi att dethär är fråga om en felaktig väg. Det alleuropeiska perspektiv som vieftersträvar kräver ett mycket bredare samarbete, som hindrar att vi blir såuppbundna och beroende på alla plan som den här nära EG-anslutningen faktisktinnebär. Det hade varit bra om vi hade kunnat få ett besked om hur länge viskall föra den här diskussionen och när vi skall få veta om det skall bli ettmedlemskap eller inte. 18 (): Jag tänkte anknyta litet grand till gult och blått. Så länge man inte vet vad man får är det väl rimligt inte utan vidare ger upp det som man har. Reglerna om anpassning till denvästeuropeiska ekonomiska och politiska gemenskapen är genuint oklara. EG harinte haft tid med detta . Man har haft fullt upp med att klara sina egnaproblem och lär knappast hinna att bli klar ens med dem till 1992. Kan manverkligen säga att vi i är supernationalister bara därför att viinte vill ge upp möjligheter att föra en självständig miljöpolitik,arbetsmiljöpolitik, arbetsmarknadspolitik och socialpolitik, för att ta någraaktuella exempel? Skall vi släppa den självständigheten fill en överstatligbyråkrati i där de stora multinationella företagen har ett stortinflytande, men där det politiska och demokratiska inflytandet förefaller osssvagt? Visst är det väl olycksbådande, herr talman, att redan har fåttett korporativt EG-räd, som i hemlighet tar ställning över våra huvuden. Jag skulle vilja säga till att miljöpartietinte är ointresserat av säkerhetspolitik. Vi är synnerligen intresserade av attSveriges sårbarhet för politisk utpressning, hot om våld och våld, minskas. Delär därför som vi på alla områden vill öka den svenska självtilliten och höjavär civila beredskap och försörjningsförmåga. Jag skulle vilja ta upp våra möjligheter att hävda högregränsvärden mot olika typer av ofärd än den minsta gemensamma nämnaren i EG.Jag hade tillfälle att intervjua den person i LO som ärsammanhållande i EG-frågor. Dä var frågan: Skulle vi utsätta oss för att asbeståter kom in i okontrollerat? Han medgav att det förhöll sig så och sadeatt man för att hålla asbesthotet tillbaka fick lita pä solidariteten inomfackföreningsrörelsen. Min fråga kvarstår: Kan vi räkna med atl vi kan hävda dehögre gränsvärden som talar om? Vore det då inte lämpligt attriksdagen fattade ett beslut för att stötta regeringens ställningstagande?Tack, herr talman! 19NIC (): Jag vill gärna fylla pä beträffande den frågasom tidsfristen inte medgav att jag ägnade mig åt i mitt förra inlägg. Detgäller fråga om utrikespolitik och neutralitet. Jag vill börja med att vända mig till . Detvar alldeles utomordentligt bra att hon kunde läsa upp den mest centralameningen i hela , den som redogör för vidgandet av den europeiskagemenskapen förbi varuhandeln till mycket väsentliga områden därutöver. Mendet är dä viktigt att understryka att lade till ett par meningarnär hon gjorde sin uttolkning. Hon sade att det betyder att man skall gå in pådet kärntekniska området, vapenupprustning och annat. Det är inte sanl - detstär inte i . Det är tolkning. I anslutning till inlägg vill jag gärnasäga att i globaliteten i de många problem som vår tid stär inför -fredsfrågan, miljöfrågan, människors rättigheter, solidariteten - liggergrogrunden för internationalismen. Det är för att skapa möjligheter att angripade globala problemen som världen växer samman i större och större enheter. Detser vi som den bästa utvecklingen för dem som behöver vår hjälp. 1 mitt förrainlägg gjorde jag nägra kommentarer om den stora fördelen som multinationelltbistånd har framför unilateralt. När det gäller neutralitetsfrågan. , vill jagförst understryka att beslut inte utesluter medlemskap avhänsyn till neutraliteten - det säger bara att neutraliteten utgör ett hinderi den mån det internationella förtroendet för vår svenska neutralitet gårförlorat vid ett medlemskap. Det betyder att medlemskap inte är uteslutet. Vi moderater har den uppfattningen att det starkastestödet för vår neutralitet, som vi aldrig skall överge, är ett starkt försvaroch en uttalad försvarsvilja. Det är de två medel som är de främsta och kanskeenda försvaren för svensk neutralitetspolitik. När man har dengrundinställningen till neutralitetens försvar är det inte alls förödande attdelta i utrikespolitiskt samarbete. Internationellt, multilateralt ochutrikespolitiskt samarbete ger nämligen långt större eftertryck åt de egnameningarna än om man ensam uttalar dem. När gjorde sitt uttalande i denutrikespolitiska debatten avsåg han givetvis den gemensamma linje som deeuropeiska nationerna öch funnit när det gäller Irankrisen kringKhomeinis hot mot författaren . Vi ser alltså i ett internationellt samarbete enstyrkefaktor och inte en svaghetsfaktor. Genom att delta i det får vi tillfälleatt yttra oss vid beredningen av frågorna i stället för att i efterhand begäraplats för våra kommentarer. Tredje vice talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt till ytterligareinlägg. 20Statsrådet : Prot. Med anledning av det sista som sade vill jag 24februari 1989 påminnakammaren om att det som står i utrikesutskottets betänkande är att ... 1 j , j, , , , r Om EG-anpassningen underarbetet med den inre marknaden ar medlemskap icke aktuellt for Vi lär väl fä endiskussion om det . Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1988/89:81till trafikutskottet /89:87 till utrikesutskottet /89:88 tilllagutskottet /89:93 till trafikutskottet 5 § På förslag av tredje vice talmannen beslöt kammarenkl. 11.33 att ajournera förhandlingarna till , då propositionerväntades föreligga till bordläggning. 6 § Förhandlingarna återupptogs under ledningav tredje vice talmannen. 7 § Anmäldes och bordlades 1988/89:77om ändringar i fastighetsbildningslagen (1970:988) m.m. 1988/89:80om verksamhet och anslag för det miUtära försvaret m.m. under /90 1988/89:90 om ingenjörsutbildning 1988/89:91om medel för en folk- och bostadsräkning , m.m. 1988/89:105 om nyorganisation, hantering av asylärenden och resurser för 8 § Kammaren åtskildes .