prot · GC09108 · 1988-12-31 00:00:00 — En grundläggande spelregel i della samarbete ärömsesidig respeki länder emellan. Varje land mäsle ha huvudansvard för sillegel folks hälsa och livsmiljö. Vi kan och bör inle med handelspolitiska medelförsöka diktera hur andra länder skall handla. har vi när del gällervärl bistånd lagl till ytterligare etl mål, nämligen atl miljön skall ingå somen dimension i vårl biståndssamarbete. Vi har ocksä lagil upp frågan om juslmiljö och handel inom . Här ser vi hur många frågor kommer fram pämiljöområdd som gör del yllersl angelägel för oss all vela hur vi skall hillaen avvägning mellan de här tingen och atl miljöfrågor kan spela en roll. upplever jag, vilkel också var en fråga somPer-Ola tog upp, problemen med hur vi skall agera för att Sverigeskall vara med i handeln även pä andra områden, utanför . Vi harbiandkommissioner med många länder, för i de sammanhangen behövs del exlrainsalser, dels för att öppna dörrar för svenskt näringsliv, dels för all få etlsamarbele länderna emellan. Del kan behövas mjuka krediter och andraarrangemang för alt etl handelsutbyte skall kunna ske. I de sammanhangen harjag upplevt, inle minsl nu senast vid en slor delegalionsresa i , altsvenskt näringsliv, som har etl kunnande och erfarenheler på miljöområdet, somkan erbjuda teknik för valtenrening och vad det nu kan vara, också har nytta avdel i vårt fortsatta handelssamarbete med olika delar av världen. Även dettatror jag all vi kan ulveckla mer. 23 FÖRSTE VICE TALMANNEN; Innan jag lämnar ordel för ännu en replikomgång, vill jagmeddela kammaren atl vi nu bedömer att ingen votering med anledning avarbets-marknadsulskollels belänkanden 13 och 19 kommer atl medhinnas i dag.Voteringarna i dessa båda ärenden kommer i stället atl ske vid sammanträdel påtisdag. 24 HÄDAR () replik: Jag tolkar inlägg, all eventuellomöjlighet frän sida inte kommer atl hindra och andraEFTA-länder som så önskar-och som har möjlighel atl fä del - alt finna enanknytningsform, l.ex. i form av lullunion. Jag lycker att del är bra all dellahar uttalats. Slalsrådel har inle velal ta upp en diskussion med mig ominflytandefrågor- 52 na. Jag lycker därför all jag villstryka under alt min uppfallning är att Delors-planeni betydande ulslräckning syflade lill alt förhindra alt länder som ingår iEFTA skulle göra sig besväret all söka medlemskap i gemenskapen. I första handrikiade sig naturligtvis della mot , vars medlemsansökan nu ändåuppenbarligen är pä väg. Jag styrks i den uppfattningen när jag i DagensIndustri läser etl uttalande som EG:s s.k. utrikesminister . Han säger; När jag sali vid bordel och hade framför mig tolvdelegationer från EG:länder och sju delegationer från EFTA, kunde jag inle lålabli all länka pä hur del skulle bli all hålla ministermöten med alla dessa. Del är klarl alt del är där vi har grunden till Delorskarummet; rummet med en vägg mol EFTA, men ulan dörr. har sluppil all föra en deball om leko,sluppit atl föra en debatt om Inleramerikanska . Tvärlom harhon i sin deklaralion uttalat sig positivt om den bankens verksamhet. Jagkonstaterar della, och gläder mig åt del. Delta är gamla stridsfrågor, som vihar fört debalt om . Jag kan nu notera all socialdemokralin harvänl och intagit en slåndpunkl som har varil naturlig för del partijag representerar. som återstår vill jag slälla en fräga lillAnita . Del gäller avtalen med . EG har, som vi vet, i vissafall redan fått avtal och arbelar med alt fä yllerligare avial med Ösleuropa,Man har sagl nej till , eftersom kränker de mänskligarälligheterna. Jag tycker alt del är slrongl och rikligl gjorl av EG. undrarjag: Finns del någon förulsältning för att ell land som på etl likarlatsäll kan söka nå avtal av snarlik innebörd som dem som EG Iräffar medöststaterna? Jag lycker att det vore värdefulll om vi kunde göra det. Jagskulle uppmuntra regeringen om den ville slå in på en sådan linje. 25 () replik: Jag vill återvända lill diskussionen omtullunionen. Atl döma av handelsdeklaralionen och av detutrikeshandelsminislern senare har sagl lycks man vilja lyfla framlullunionslanken igen, trots att den vid Oslo-mölel fick en mer välgörandenedtoning. Jag tycker att del finns skäl atl säga all intresset inte enbarlskall fästas vid den delen. Den här debatten, som egentligen är en handelsdebalt somskall omfalla hela världen, har egentligen kommil all handla väldigl myckel omEG. Del är ganska nalurligl. Men jag lycker atl del finns en sak som man börpoängtera. Det är den fixering som många i deballen gör kring Delors och hansulspel. Ur demokratisk synpunkl finns det en hel del betänkligheter i alt ettuttalande av en enda person i Väsleuropa i sä hög grad slyr den debatt somskall handla om handeln över hela väriden. Det finns anledning atl läggademokratiaspekter på det väsleuropeiska samarbelel i större ulslräckning än vadsom hiuills har gjorts. Jag vill återvända lill en av mina första frågor i miltinledningsanförande, nämligen den om vilka konlrollmöjlighder regeringen kanlänka sig för au vi lill inle skall imporlera livsmedel framslällda påell säll som är förbjuder i . Jag hållermed om - och jag vill verkligen undersiryka del Prot.1988/89:108 som hon sade - all man inle skall tala negativt om EFTA. Gradintycker jag all alltför mänga i deballen här och även tidigare ~ ~ ,. . , , , försökt göra EFTA tillnågon form av spollkopp. Då är man farligt ute. Vi Handelspolitisk debau !, rrcT-A ii u . u cirrA skall vararädda om EFTA, ulveckla EFTA:s roll och starka EFTA:s ställningsom ell organ för oss i där vi kan arbeta vidare med väsleuropeiskafrågor och utveckla handeln. Sedannågra ord om . Jag anser atl jag har fog för all säga alt regeringeninle är särskill intresserad av del nordiska samarbelel. del i mittinledningsanförande. Min uppfattning har stärkts sedan jag läst handelsdeklarafionen, och den slärks ytterligare när jag ser att Mals ,som är nordisk samarbdsminisler, inle får vara med i det arbele där viskall utveckla i elt europeiskt perspektiv. Jag tycker faktiskl alt MatsHellström i det här fallet är värd större uppmärksamhel. attutveckla som hemmamarknad tycker jag att och de övriga nordiskaländerna bör utarbeta en vilbok molsvarande den som EG har lagil 26 (vpk) replik; Jag slällde i milt första anförande tväfrågor. Den första var: "I del sammanhanget är ju tystamedgivande lill alt medverka i leknikembargopolilik oerhörl skadligt. Denskadar våra möjligheler fill export och kringskär vårt nalionella oberoende. Ärministern beredd all la inilialiv till ålgärder som bringarteknikembargoi all upphöra?" valde alt svara med all lala om hurbeslämmelserna var för det mellanled som ulgör när lar emothögteknologi frän men icke vidareexporterar. Hon sade emellertid inlenågonting om sin vilja alt försöka få vår mellansitualion atl försvinna. Jagskulle gärna vilja alt hon i elt senare inlägg utvecklade den här frågan. Min andra fråga gällde skuldkrisen. Inom vpk anser vi,sorn jag tidigare framhållit, all borde la inilialiv för all få dessaskulder avskrivna. Jag vill fråga minislern: Är minislern beredd all arbeia fören sådan internationell avskrivningslinje? Flera talare har betonat skuldkrisens enorml sloranegativa belydelse för ulvecklingen i och även för ulvecklingen ihela världen liksom också vikten av att avveckla skuldkrisen. Del skulle varainlressanl atl i den här debatten fä elt auktorilalivl uttalande fränregeringen om hur man ser pä denna fräga. 27 () replik; Jag vill avsluta replikväxlingen med atluppehålla mig vid EFTA och vad EFTA står för och är. användeen något överdriven bild, när han påsiod all vi betraktar EFTA som enspollkopp. Vi har väl i slorl sell accepterat regeringens val avmetod sä länge vi är övertygade om all del åren bra melod. Det finns åtskilligaskäl all nu börja ifrågasätta all den är del. Jag skallla upp del uttalande som gjordes av handelsministern. Handelsministernsade all är en organisation där vissa av medlemmar- 54 na inle vill bli medlemmar i har man tillskapat en möjlighel all lämnasamarbelel i de frågor där de enskilda medlemmarna inle vill della i Prot.1988/89:108 fortsatta förhandlingar. Vad är det för en organisation? Är den egenlligen värd altkallas en organisation, denna grupp av nationer som hälls tillsammans av delnegativa intresset alt inte vara medlemmar? Man har inle fillräckligl mycket avgemensamma inlressen för att kunna vara överens om att hålla ihop i de frågordär man uppträder som EFTA, utan i stället har man tillskapat en möjlighet attstiga av. Jag ser det nog så all EFTA-spåret är ell spär som vi kanåka på, om del går parallellt med EG-spård för all slulligen förena sig meddel. Men om det börjar vika av och gå en annan väg, då är del dags atl sligaav. vill jag be statsrådet kommentera. Frågan återfinns på s. 8 ideklarafionen, där del anges att regeringen skall verka för alt mål ochlidsplan fastställs för utveckling av samarbetet mellan EFTA-länderna och EG.Jag tog upp detta i mitt inledningsanförande. Vilken är statsrådets bedömningav tidsplanen? När är regeringen beredd atl säga atl detta inle bär tillmälel? Vi har inte sä kvar lill den tidpunkt som ju betraktas som ettmål, nämligen 1992. Det är angeläget för oss alt nu få veta hur regeringen serpå detta och vilken handlingskraft regeringen kan förmå visa, om EFTA-spåretför åt ell annat mål än det av oss alla eftersträvade. 28 () replik: Statsrådet lalade om att vi i GATT-samarbdelmåsle utgå ifrån atl vi skall ha ömsesidig respeki. Givetvis skrivermiljöpartiet under på det. Vi skriver under på att varje land har ansvar försin egen hälsa och miljö. Men naturligtvis anser vi i också altSverige har ett internationellt ansvar. Del är därför som vi har yrkat på i GATT-arbdel skall ta slörre hänsyn lill just hälsa och miljö - inte baralill sådant som är till vår egen fördel utan också till sådanl som är tillu-ländernas fördel. Även i en organisation som finns det slor risk förall del är de starka handelsländernas frihet som kan komma all dominera. Dägäller del all , som är elt lilel land men också ell avanceratindustriland, står på de svagas sida. Regeringen berömmer sig av all inom ha tagit uppfrågan om sambandet mellan miljö och handel. Jag lycker all det i första handär inom som man skall ta upp dessa frågor. Det är ju där som de prakliskareglerna för hur handeln skall gå lill fastställs. Jag har inte tidigare hunnil kommenlera regeringensinslällning fill IDB, . Jag vill bara anmäla altvi inom miljöparfiet med bekymmer ser att socialdemokralin har ändratinställning lill IDB. Slutligen kan jag konstatera att det tycks vara svårt attfå denna debatt om handeln all beröra själva grunderna för handelsutbytet ochde globala problem som handelsutbytet släller lill med. har intevelat klarlägga vad hon egenlligen menar med ekonomisk lillväxl, tekniskalandvinningar och etl fritt handelsutbyte. Inte heller har hon talat om hur honställer sig lill de solidarilelskrav som jag har fört fram fråndenna talarstol. Prot.1988/89:108 Anf. Låt mig försl säganågra ord orn skuldkrisen, etl lema som några harberörl i deballen. medverkar myckel aklivl i arbetet pä alt lösa dennakris. Just genom IDB kan man lokalisera ell anlal dollar för alt hjälpa lillall lösa skuldkrisen i . visar sin solidarilel bl.a. genomall i sitt bislåndssyslem ha möjligheler alt hjälpa de fattigaste u-ländernaalt minska sin skuldbörda. Pä samma sätt är aklivl inom G 10 ochParisklubben för all hjälpa lill all försöka lösa krisen. Del finns alllsä ellhell nälverk av akliviteler och möjligheler vad gäller dellagande iarbelel pä all lösa skuldkrisen. Vi skall emellertid komma ihåg alt det är viktigt all destora länderna tar sill ansvar i sammanhanget. Del är med hjälp av de"slora" pengarna som man kan göra rejäla insatser för att fä slul påskuldkrisen. frågade om del samarbele som EG har börjatutveckla med . Det förekommer ocksä ell samarbele med GCC-staierna ochmed några länder kring Medelhavel - , och . Inom EFTA gör vi nu en genomgäng av alla problemområden.På en del håll där man har slulil samarbdsavial med EG - del rör sig mindre omfrihandelsavlal - har svenskl näringsliv kommit i kläm. Det har gjort att jaghar tagit initiativ i EFTA för atl i första hand utröna om del gär all via EFTAta konlakl med och GCC-siaterna . Om vi inle lyckasmed det via EFTA, tycker jag att självl skall la den konlaklen i syfleatl få lill sländ likartade beslämmelser. Pä samma säll följer vi vad somhänder med samarbdsavialen, som EG har iräffal med en del av de östeuropeiskaländerna. Där håller ännu sä länge det samarbele som sker via och debiandkommissioner som finns i sä mänga länder på öslsidan. I fråga om inflylandel bör vi föra en ordenllig diskussioninom EFTA och undersöka pä vilkel sätt vi kan få en gemensam beslulsordning,vilkel ocksä berörde i sitt tal. Skall denna beslutsordning varaav liknande slag som den vi har vad gäller forsknings- och utvecklingsarbete?Jag är inle beredd all ge ell direkt svar, eflersom vi befinner oss pådiskussionssladid. EFTA-delegationens ledamöler har ocksä fåll del av vissalänkar som framförls pä della område. sade all del behövs en lidsplan. Del ärprecis vad vi aklualiserade i Brysselmöld mellan EFTA- och EG-minislrarna. Närvi har lämnal ell svar från EFTA vid mötet i , förväntar vi oss atl delskall upprättas en lidsplan. Den nuvarande lidsplanen redogjorde jag för i enav mina första repliker. Förförhandlingarna har inletts, och fram lillseptember blir del ytterligare diskussioner. Jag ser fram mot etl förhandlingsmandati samband med det minislermöle som den franska regeringen har inbjudil lill ihöst. Del belyder all vi får ell arbetsaml 1990, i och med alt fårordförandeposten i EFTA. Försle vice lalmannen anmälde allHädar anhållil all lill protokollet få antecknat att han inte ägde rälllill ytterligare replik. 30BIRGITTA (); Kol- och slälunionen bildades ullryckligen föralt göra krig mellan och omöjligl . Delta mäl harförverkligats, När olika länders näringsliv integreras avväpnas tydligen dekrafter som åstadkommer krig. Det är väsentligt atl del ekonomiska samarbetet mellanväst och öst nu slärks. Med samma logik som en gäng drev fram detvästeuropeiska samarbetet finns nu möjligheten all göra krig omöjligt mellanöst och väst. COMECON närmar sig EG, och ell visst samarbele harupprättats, särskill med och . Enligl massmedia har eltamerikanskt fördagskonsorlium bildals för all inveslera i isamföreia-gande-s.k. joinl venlures-rned ryska förelag. Svenskahandelsmyndighder bör på alll säll underlälia liknande saisningar av svensktnäringsliv. nämnde i sin senaste replik några exempel påintressanta sådana satsningar frän regeringen. Vi vet alla alt handelsinönstren i världen inte är tillfördel för alla. Vissa cenlra dominerar och periferin ulnylljas. en skakande beskrivning av hur sugs ut. Hans beskrivning stämmerväl överens med den analys som kyrkornas U-forurn gjort och som jag berörde ibisländsdebaiten . Transnalionella förelag ägnar sig som bäsl ålimperiebygge. De har samlal pä sig så slora resurser att de är slarkare ännationer, och de känner inte ansvar för mer än sin egen expansion. Och del ärjusl där problemet ligger, i storföretagens brislande helhetsansvar. har etl kraftigt exporlöverskoll och enstörre exporl än . Enligl Europaparlamenlarikern Jens-Pder Bondes uppgiflerdominerar de tolv styrelseledamöterna i i , somtillsammans har slörre omsättning än bruttonationalprodukt, ochbankens egen omsättning är ocksä slörre än BNP. näringsliv driver EG-frågan med stor energi.Själv har man skaffat sig fulll medlemskap i , The Union of Induslrial andErnployers , som är en lobbyorganisalion hos EG för europeiskamotsvarigheter till Induslriförbundd och SAF. UNICE fär alla EG-kommissionensförslag pä remiss och har slorl inflylande pä utformningen. Som sade när vi var i pä Sällskapet och NäringslivsEG-resa; "Säger del lyska induslriförbundd nej lill ell förslag, såglömmer man del." är också aktiv i ETUC,Europafackel, som kämpar för arbdslagarnas delaklighd i besluten och för"den sociala dimensionen". Del är önskvärl all vi parlamentariker, som har alt bedömaEG:s belydelse för , får samma lidiga informalion som näringslivei.Eflersom inle regeringen kommer all förse oss med den, måsle vi upparbela egnakanaler. EG-byråkraterna, dvs. har förelagt EG:sslalsminislrar, , en vilbok kallad Complding ihe InternalMärket, dvs. Fullbordan av den inre marknaden. Till räknarman med atl ha kommil överens om förslagen i denna vitbok. Regeringen redovisari sin jusl framlagda vilbok om och EG-samarbeld en del av Prot, 1988/89:108 dennavilbok, men de känsliga punklerna undviker regeringen, såviii jag har kunnalse. Den beskriver hur man sedan längevaril överens om alt skapa en enda och expansiv marknad för de lolv länderna.För all uppnå delta sägsalt länderna är överens om all " säkerställa atl marknaden är flexibelså all resurser, bäde människoroch material, kapilal och invesleringar flyterlill de områden som har de slörsla ekonomiska fördelarna". Detta var minegen översättning. är inget giltigt mäl för vår lid. Del låter som60-talets koncenlralionspolitik eller som de som nöjer sig med all segla"i framlidens kölvallen". Delta gäller för övrigl en del avregeringens handelspoliliska deklaralion. I slällel för att flytta människordil där storföretagen vill ha dem bör olika regioners näringsliv stärkas. har med stor majoritet bejakat förhandlingar medEG för atl ta bort de faklorer som i onödan hindrar elt närmare samarbele. Del är självklart att vill ha ett gott förhällandelill sina grannländer, men del är viktigt atl klargör attEG-harmoniseringen är önskvärd bara när den är till ömsesidig nytta för Sverigeoch EG. Det finns saker som är mycket vikiigare än aldrig så stor rörelsefrihetför kapital, varor, tjänster och personer. måste kunna stifta de lagar som gör det nalurliglför näringslivet att inrikta sig på avfallsfri produktion med i huvudsakförnybara resurser. Vi måsle också kunna hindra all våra företag slås ul avimport från länder med sämre miljölagstiftning. Vi måsle ha rätt atl stödjaövergängen lill allernalivt jordbruk, som inriktar sig på jordens långsikfigabördighet - inle på kortsiktig ekonomisk effektivitet. För är den viktigaste uppgiften nu atl ta fasla päBrundllandsrap-porlens förslag om en hållbar ulveckling, där hela världenrällar sill säll alt producera efler nalurens förutsättningar. Mänga EG-länderär ocksä inriktade på della. En vidgning av begreppel "största ekonomiskanytta" blir nödvändig om inte vitbokens utgångspunkter skall bli hopplöstföråldrade. Skall vi klara miljön måsle ekologin förenas med ekonomin.Människors delaktighet, betydelsen av alt behålla olika kulturer, viklen av attla lill vara nalurens produktionsförmåga osv. är värderingar som hellöverflyglar viklen av kortsiktiga ekonomiska fördelar. Del är somEuropaparlamenlarikern Ib Chrislensen säger: "Ju mer ekonomiskl beroendeett land är, desto vikiigare är del atl man har kvar sittsjälvbestämmande." Alla svenska hushåll, skolor, studieförbund och TV-tiltarehar kommil i konlakl med projektet nalurliga steget. Generalsekreteraren iFN ställer sig positiv till delta fantastiska initiativ, I går hörde vi i radions Kanalen en lumullarlad reaklionpä en miljöanalys för . Miljömedvetandet kommer rimligen atl bli ändåslarkare i . Människorna kommer atl kräva alt miljön räddas - heltenkell därför all del är förulsältningen för livet på jorden. Ökadliberalisering och konkurrens räcker inle. Del kan alllsä även försvära delnödvändiga, nalurliga steget. För alt traveslera ell ord frän universitets aula:atl handla frill är stort, men all handla med ekologiskt och sociall ansvar ärbetydligt större! 31HÄDAR () replik: Jag uppskattade mycket av det som BirgittaHambraeus sade om EG:s roll som fredsfaktor och om dess strävan i deriktningarna. Beiräffande tvä andra punkter vill jag fäsla hennesuppmärksamhel på EG:s regionalpoliliska program, som den Europeiska gemenskapennu är i färd med all införa och som är av en omfallning som i fasl penningvärderäknat är större än vad Marshallhjälpen lill Väsleuropa en gäng var efler andravärldskriget. Det betydde väldigt mycket just för att ge liv åt eftersattaregioner. Jag tror alltså inte all man skall lolka, vilkel BirgittaHambraeus möjligen gjorde, arbelel i EG på sådant sätt alt EG eftersträvar enkoncentration till den geografiska millen ungefär. Tvärlom är människor inom EGoerhörl medvelna om all det gäller atl hålla hela Gemenskapen, alltså alla dessdelar, levande. Därför har man denna myckel omfaiiande salsning på regionalpolitiken. Jagdelarockså hennes uppfatlningall miljöfrågorna spelaren slor roll. De har även inom Gemenskapen växande betydelse. Fär jag erinra omdel beslul som och senare fallatbeiräffande avgasrening som just innebär att man - om anslutersig del förslagel - kommer alt få beslämmelser som molsvarar dem som vi har ibl.a. Förenia Staterna och när det gäller avgasrening av bilar. Jag vill gärna understryka att det är värdefullt att ettsådant beslut fattas inom en marknad som omfallar 320 miljoner människor.Därigenom får man bäde en förbättrad miljö och en konkurrenskraft när det gälleratl ulforma syslem och annat som sammanhänger med fördelarna med en slormarknad. Jag iror alt , om hon fördjupar sinastudier, kommer alt finna all elt aktivt EG-samarbete också pä dessa områdenkan ge tillsammans med de andra länder som ingår i Gemenskapenbetydande fördelar, bäde regionalpoliliskl och miljöpolitiskt. 32BIRGITTA () replik: tar upp den glädjande ulvecklingeninom EG. Den är vi båda överens om är mycket bra. Men den regionalpoliliskasalsningen gäller regioner som har myckel låg brulionalionalprodukl. Jag harsvårt all tro atl och våra glesbygder skulle komma i åtnjutande avnågol stöd från den regionalpolitiska fonden i EG. Det är myckel viktigt atl vi i kan falla egnabeslul som leder lill alt vi kan slärka näringslivet i hela landel, ocksä ominle delar av vårl land är sä falliga som delar av EG. När del gäller miljön är del självklarl så som Hädar Carssade, nämligen alt vi mäsle samarbela. Det sade jag också i mill anförande. Vimäsle samarbela, och mänga har också framsynla, kanske l.o.m. merframsynta, regler än dem har. är del viktigt alt Sverigeoch får vara föregångare och atl vårl näringsliv inte slås ut om vi harsträngare bestämmelser än dem som en del har. Del finns problem,l.ex. Där har man velal ha en miljömärkning pä lösningsmedel medhälso- och miljöeffekter men hindrades av atl införa en sådanmärkning. Del kommer alltså atl kunna finnas Prot.1988/89:108 inskränkningar som vi inte behöver rätta oss efter, emedan viinte är Del är emellertidviktigt alt vi inle lägger en sådan tvångströja pä oss själva. Självbestämmanderätten är oerhörlväsentlig för . båderegionalpoliliska och miljöfrågor är självfallel väsenlligl, men jag iror all vi görbäsl i alt läla vara föregångare. 33 PER (): Den här debatten har faktiskl gell ire vikligabesked. Del förslå är alt det nu finns en allmän insikt hos hela oppositionen -förvisso framförd med olika ordval och med olika intensilel, men ändå - om altdel förekommer hemlighelsmakeri och desinformalionsförsök frän regeringens sidanär del gäller EG-poliliken och EG-deballen, Del andra beskedel är all cenlerns utbrytning frän defyras gäng beiräffande EG-politiken forlsäller. Jag hoppas bara del hällerocksä när det inte enbarl skall debatteras ulan även fattas beslut. Del Iredje beskedel är alt del nu ocksä inornsocialdemokralin finns en insikl om all den problemalik som vi har lalal myckel om, nämligen all handelshinder är miljöskyddsbeslämmelser, exislerar. Del visade Lennarl i sitt inlägg. Det är ett framsteg att man erkänner problemalikens existens. Inget av de intressanta beskeden ellerullrycken för insikter kom ifrån statsrådet . Det var kanske ingentillfällighet. Bl.a. fanns del i hennes anförande inle elt ord om en av deviktigaste händelserna inom EG under senare lid. Jag ber inte om ursäkt för altjag skall inleda min beskrivning med all citera på etl språk, som inle är äransoch hjältarnas.