prot · GC0999 · 1988-12-31 00:00:00 — Prot.1988/89:99 där man i efterhand beslular om studiemedlen skall utgå i form avlån eller i form av bidrag, kan fungera urcivilräilslig synvinkel. föra medsig väldigt stora tillämpningsproblem. Den som inle har uppnått poängkravetefler första årels studier skulle l.ex. drabbas dubbelt, dels genom altstudiemedlen retroaktivt omvandlades lill lån, dels genom alt några nyastudiemedel inle beviljades. Eflersom vi sä senl som för elt är sedan med slormajorilel har bestärnl oss för elt nyll syslem, som har varil i kraft drygl 100dagar, finns del inte skäl all redan nu göra några ingripande förändringar. Defrågor som berörs i reservationerna var alla föremål för diskussion och beslutförra året. Jag tänker därför bara beröra ytteriigare två reservationer påstudiemedelsområdet som gäller inkomstprövningsreglerna. Där föreslär en höjning av det s.k.fribeloppet. , vpk och säger alt man bör utreda dlsystem där ferieinkomster undanlas. kan en heltidsstuderande medstudiemedel tjäna . utan all studiebidraget reduceras. Man kan fämaximall . i studiebidrag samt . Studiemedelplus inkomst efter skatt blir dä ca . om man slår ut det helapå . Det motsvarar en årslön på . Enligl ulskoltets uppfattningfår därmed sluderande goda möjligheter alt arbeta på ferierna. Ett syslem därferieinkomsler undanlas kommer Iroligen inle alt kunna kontrolleras över huvudlaget. Dä kan man ifrågasätta om del finns någon anledning alt hainkomstprövningen kvar. har man en samköming i efterskott medskatlemyndighelernas uppgifter, och då kan man upptäcka evenluella sloraavvikelser. Därigenom kan krav ställas på snabb inbetalning. Man har pä delsaltet fåll in elt anlal miljoner . Om man skall undanta ferieinkomster,måsle man först fastställa vad ferier är - det är ju inte likadant för allasluderande. Dessutom måste man faslslälla när vederbörande hade inkoinslen ifråga. Troligen blir del hell omöjligl att konlrollera detta, även omdalasystemen är bra. Man kan, som sagt, ifrågasätta om del finns någonanledning all ha kvar inkomslprövningen över huvud lagd. 1 ell sådant lägeskulle merutgiften bli ungefär 500 milj. kr. har tidigare tagit upp frågan om huruvidadet skulle vara proportionell reducering i stället för att, som är fallet,försl reducera bidraget. Den frågan har inle väckts tidigare, åtminstone inteförra året när beslut fattades och inte heller tidigare i samband med motionereller utskotlsarbele. Skälel lill alt man enades om all bidraget först skullereduceras är att hela subventionen ligger i bidraget och att länet i principinle är subventionerat. Därför var det ganska logiskt att bidragsdelen förslskulle reduceras. Men vissl finns del marginaleffekter. Sädana finns det varman än sätter gränsen och hur man än bestämmer reduceringsreglerna. Del gällersä länge inkomstprövningen är kvar. Jag ulgår frän all berörda myndighder följer frågan ochkommer med de förslag som behövs. Det nya studiemedelssystemet har redan börjat få deneffekt som vi hade 148 hoppals att det skulle fä, nämligenatt fler får möjlighet lill sludier. är jag inne på frågan om rekryteringen. Skälen till attvi arbetade fram Prot. 1988/89:99 ett nytt system var att rekryteringen behövdeutökas. Vi behövde se lill all samhällels utbildningsutbud kundehävdas i förhållande exempelvis lill förelagens rekrylering blandgymnasieelever. Antalet ansökningar l.o.m. vecka 15 har ökat med 14 %jämfört med samma lid förra årel. Del visar att det finns dl intresse för attulnyttja del nya studiemedelssystemet. Till detta kommer en fördubbling avanlalel ansökningar om studiestöd för studier utomlands. Så går jag över lill frågan om de olika bidragsformernaför gymnasieelever. Här föreligger ett uppdrag frän regeringen till CSN. Dethandlar då om att särskilt analysera studiehjälpens olika delar och att i delsammanhanget titta pä berörda familjers ekonomiska situation totalt sell. Härbehövs del en fördjupad anslagsframställning. Trols detta föreslär man all inackorderingstillägget höjsmed . Redan nu kan man se all del är otillräckligt. En utvärderingbeiräffande både nivån och konstruktionen av inackorderingstillägget pågår juslnu hos CSN. Utskottet föreslår all vi avvaktar och inte gör några bestämdauttalanden om någon av delarna när det gäller studiehjälpen förrän pågåendeutredningsarbete är avslutat. Samma sak kan sägas gälla frågan om studiebidrag vidstudier utomlands. Utskottet har tidigare uttalat sig positivt om allstudiehjälp kan utgå under några års gymnasiestudier utomlands. Del var bl.a.just det skälet, som tidigare pekade på, som låg till grund för värtpositiva uttalande. Detta har ju bl.a. en koppling till de andrafamiljepolitiska stöden - flerbarnstillägget och del förlängdabidragsförskottet. Vi har inle hittat något ekonomisktutrymme för att kunna göra en sådan här insats. Frågan är om inle reservanternaborde fundera lilel över avgränsningarna. Skall del här gälla barastudiebidraget? Vad gör vi med dem som har studiemedel och som läser pågymnasienivå? Jag utgår ifrån alt reservanterna i alla fall inte tänkerdra in för dem som får t.ex. extra tillägg vid studier utomlands. Delfinns ju redan regler för elever som exempelvis är ulomlands med sina familjer.Del kan gälla dem som är utsända som missionärer. Sådana elever fårstudiebidrag och de evenluella tillägg som de kan vara berättigade till. Dethandlar om 400 elever. Inackorderingslilläggen när del gäller de s.k. regionalaidrotlsgymnasierna kräver kanske elt eget kapitel. Antalet platser vididrottsgyninasier bestäms av regeringen. Därefter är det ochRiksidrotlsförbundel som avgör vilka idrottsgrenar och vilka kommuner som skallomfallas av verksamheten. Idrott ingår i själva undervisningen päriksidrollsgymna-sierna. I årels budgetproposition ökar man anlalel platser pådessa gymnasier. Verksamheten rned idrottsutövande vid sidan av den vanligagymnasieutbildningen pågår på ca 15 platser i landet. Från de akluellakommunerna har man ansökt om att idrotlsgymnasierna skall bli antagna somriksidrotlsgym-nasier. Men del har ännu inle kunnal komma med. Inom både folkhögskolan och komvux pågår en liknandeverksamhel. Några kommuner i kallar sin verksamhet för regionala idrottsgym- 149 nasier ochvill bli särbehandlade i fråga om elevernas rätt lill inackorderingstillägg.Skolöverstyrelsen har gjort en analys av bl.a. dessa regionalaidrotlsgymnasier, och man länker la upp frågan i nästa anslagsframställning.Utskottet vill avvakta nämnda analys. Tilläggas kan att man givetvis erhållerinackorderingstillägg om man uppfyller de sedvanliga kraven. Sä är säkertfallel för mänga elever, även vid de s.k. regionala idrotlsgymnasierna. Beträffande gymnasieelevernas resor pågår enförsöksverksamhet. Ulskollel ulgår från att man i samband med denna belyserden fråga som har tagils upp i reservalion 3. Även beträffande resor för övriga studerande pågår en heldel överläggningar från CSN;s sida med SJ och länslrafikförelagen. CSN-kortethar blivit en succé. Ambitionen är att åstadkomma en bättre samordningbeiräffande trafikfördagens utbud - kanske ell länskorl för alla gymnasieelevermed inbyggd SJ-rabalt eller CSN-korl till alla sluderande med inbyggt länskortför gymnasieelever. Yllersl är del nalurliglvis intresset hos trafikfördagenför all uppmuntra lill kollektivt åkande bland ungdomarna samt de statsbidragsom ställs till förfogande som är avgörande för resultatet. Utskottet harerfarit alt CSN arbetar med frågan, och man anser inle att någol särskilt tillkännagivandeär nödvändigt . några ord om sluderandehälsovården.Under elt anlal år har det kommit olika tilläggsförslag när det gällerhöjningar av anslaget till studerandehälsovården, trots att det egentligen intehar funnits några rikllinjer. Man har nämligen inle vetat om del här är braeller inte eller om några särskilda villkor härmed uppfylles. Man har alltsåhell gäll ifrån de vanliga uppräkningsreglerna och plussal pä. Vid elllillfälle har vi medverkat lill dena. skall frågan om sluderandehälsovärdens huvudmannaskapses över. Del sker i samband med all man tittar pä frågan om kårobligatoriel.Vi lycker att del därför är rimligt all vänla med all göra någon annanuppräkning än den som föreslagits, nämligen - vilket ju är en slörreökning än den som gäller för liknande anslagsposter. Jag tror att det är väldigt vikligl att påpeka all vi harett delat huvudmannaskap för studerandehälsovården. Del skall bli intressantall se vad ulredningen kommer fram lill. Man skall ju belysa hur huvudmannaskapetbör vara organiserat, vilka resurser som behövs osv. Man kan ju inle bara utanvidare säga: . lill och vi löser alla problem. Inle heller kan mansäga all jusl 200 000 är den rälla siffran. Både slalen och den andra huvudmannen - studenterna - harju elt ansvar för alt studerandehälsovården fungerar. Jag är medveten om alldet finns problem i del avseendet. Men jag tror all del behövs en analys av hurman bäst skall kunna komma till rälla med problemen innan några ytterligareålgärder vidtas. Med della, herr lalman, yrkar jag bifall lill utskottetshemställan pä alla punkter och avslag pä samtliga reservationer. 127MARIANNE () replik: säger att värt förslag om enstudielön saknar trovärdighet. Jag vill då påpeka all cenlern ser på dellasyslem med delvis nya ögon. Vi har velat skapa elt system som, särskilt för desluderande, är enkelt, mindre byråkratiskt och mer överblickbart så all man velvad man har att rätta sig efter och leva utav. talade om finansieringskostnaderna för vårtstudielönesyslem. Hon nämnde en summa pä . Det kan vararikligl, men det är mycket svårt att jämföra kostnaderna för värt syslem medkostnaderna för det syslem som majoriteten nu förespråkar, eftersom kostnadernaär utslagna över en myckel läng lid. En del kostnader läcks direkt överstatsbudgeten i form av bidrag och en del läcks av räntesubventioner under enläng lid. Vi har från cenlerns sida sagl alt vi ser studielönesysle-met som enuibildningsinvestering, och dä kan man inle bokföra de pengarna på samma sättsom när del gäller driftskostnader i statsbudgeten. Vi anser all man måste skiljapå detta. Jag fick inget svar från på min fråga om detstora huvudproblemet med del syslem som utskottets majoritet förespråkar,nämligen den slora skuldbördan och del faklum alt man inle kommer lill rättamed den. Jag frågade om del var rimligt alt man för en normallånghögskoleutbildning skall få en sludieskuld på . Är delrimligt all man efler kvalificerad utbildning kanske får en sludieskuldpå ? Jag skulle vilja ha elt svar ftån den punklen. Jag lycker alt jusl frågan om skuldbördan är mycket viklignär vi lalar om den sociala snedrekryleringen. De som drabbas hårdast avskuldbördan är barn frän familjer som saknar studielradition och som kanskeinte är beredda alt la de uppoffringar som studier innebär. 128 (vpk) replik; låter näslan anklagande när honkonstaterar alt vpk kommer med dl nytt förslag i sludiemedelsdebalten. Jaghar alllid uppfattat det som någol positivt när partierna kommer med nyaförslag. Jag vel, herr talman, att i tidigare debatter varilirriterad när vi i vpk upprepat våra gamla krav på ett studielönesyslem. Del ärinle lält alt tillgodose önskemål, och jag kommer att göra hennebesviken eftersom jag kommer att fortsätta all slälla dessa krav. Vi är medvetna om alt förslagel om elt första friar förden studerande behöver utredas. Del är därför som vi föreslagil della. Vi sägerinle all förslaget skall genomföras direkt, utan vi föreslår en utredning. Detär möjligl att har räll när hon säger all det kan bli problem omman i efterhand gör om ell bidrag lill ell lån, men vi lycker å andra sidan attpoängkravet i värt förslag är ganska lågt ställt, 24 poäng pä två terminer, ochdet är samma krav som gäller för att man skall få fortsatta studiemedel.Vi anser alt man behöver se över della. måste väl hälla med om aldrig ordenlligl har utrett frågan om vad dl studielönesyslem skulleinnebära för samhället. LenaÖhrsvik säger nu all delta syslem skulle kosla ärligenoch alt det är för dyrt. Vi i vpk lycker att det är fel all resonera på delsättet, eftersom vi inle har någon metod att mäta de vinster samhällel fårgenom det här systemet. Vad skulle del l.ex. betyda i kvalitet för ulbildningen,om eleverna kunde läsa i förvissning om alt de inte skuldsatte sig, allekonomin var tryggad och att de inte behövde fylla utinkomsten genom förvärvsarbete? Det är dystert om nu anser att viär orealisliska. Jag blev myckel glad, herr talman, när jag fick reda påatt arbetarekommun, som inle är vilken liten förening som helst, påsitt årsmöte tillstyrkte en motion frän med krav på införande av studielön och allförslagel skulle gå lill den socialdemokratiska riksdagsgruppen för behandling.Det finns ändå några ljuspunkter inom socialdemokralin. 129HANS () replik; fortsätter att lovprisa del somstår i belänkandel om alt man skall gå med på vissa saker som finns i deförslag som exempelvis vi från moderat sida har kommit med. Men sedan slår honalldeles tomhänt. Hon har inga möjligheler, eftersom hon inte har några pengarall avsätta lill dessa förslag. Hon kommer med samma svar som CSN brukarredovisa; om de sluderande tar bidraget och lånel och därutöver arbelar så attde får en inkomst upp lill fribeloppel, har de en inkomst motsvarande 116 000kr. Del är alldeles rikligt, men de har dä också lyvärr satt sig i slor skuld.Alla är överens om alt detta är felaktigt, och, som jag sade i mittinledningsanförande, också beklagade att delta ledde till ensnedvridning i rekryteringen på grund av de studerandes sociala bakgrund. kritiserar förslagen om all exempelvis latadet bli fritt fram när del gäller ferielön och liknande. Det enda sättet allkomma lill rätta med marginaleffekterna är att la bort fribeloppel. Vi föreslårfrån moderat sida alt en sådan reform skall genomföras successivi, och det ärglädjande att anser all det är den enda vägen all komma fram på.Tyvärr har hon sedan inte möjlighel att ställa sig bakom detta förslag. Sedan till frågan om studier utomlands. I den frågan sägerLena också att hon lycker att förslagel är bra, och frågan är om man inle skall gå längre än vad vi reservanter har gjort i vårl förslag. Men i betänkandet slår: "I likhel med vad deparlemenlschefen uttalade i budgeproposilionen 1987/88:100 ansåg utskottet dock att en utökning av möjligheterna att erhålla studiebidrag för sludier utomlands då inle kunde genomföras av slatsfinan- siella skäl. Utskottet anser sig nu böra vidhålla denna inställning ." Det är meningslöst att prisa förslagen och säga att manskall genomföra dem, efter är inle kan anse sig ha råd att anslå ensä pass liten summa som 20 milj. kr. för all undanröja delar av de härorättvisorna. tar sedan upp all CSN-korlet har blivit ensuccé. Det är myckel rikligl, den uppfattningen delar också jag. Men del ärlyvärr endasl på SJ som man kan få dl sådanl korl. menar dä kanske skall komplettera med något slags länskort. Men nog måste väl LenaÖhrsvik veta att högskolestuderande, framför alll i men även i övrigadelar avSverige, inte har möjlighet all resa inom sitt eget län? Del finns nuvisserligen högskolor i alla län, men man blir i så fall hänvisad till viss,mycket ensidig, ulbildning. Det måsle rimligtvis bli som vi har föreslagit,nämligen att man måste kunna resa inom alla län och även med SAS och Linjeflyg,för att fördelningen av reserabalter skall bli rättvis. 130 () replik: målar upp alla problem somskulle uppkomma om man skulle la borl inkomslprövningen när del gällerfribeloppet. Vi reservanter föreslår alt CSN skall få göra en utredning omdetta och lägga fram elt förslag om hur man i sä fall skulle utforma ett sådantsystem. Samhället borde faktiskt inle lägga sig i vad studenterna gör undersina ferier. säger också att man gör en samköming avregistren i efterskott. Det kanske finns bättre möjligheter, som man kan färeda pä genom att utreda den här frågan. påstår vidare alt jag log upp dl nytt problemnär jag nämnde frågan om den proportionella reduktionen. Den frågan är i ochför sig ny, och det finns kanske anledning att ta upp della lill diskussion.Men man kan fråga sig varför dessa studenter inte skall ha möjlighet också allminska sina skulder. Varför reduceras bara bidragsdelen? Det innebär faktisktall de inte får någon subvention på sina studielån. Med studiehjälpen för utlandsstudier förhåller det sig så,att de ungdomar som åker utomlands gymnasiestudier blir av med sinstudiehjälp i . Det är inle meningen alt försämra för dem som fårstudiehjälp, som lalar om, men det finns andra ungdomar som inlehar denna möjlighet. Till slul tar också upp studerandehälsovårdenoch säger att inga särskilda villkor ställs och att anslagel har räknats upp påett sätt som molsvarar andra anslagshöjningar. Det är litet märkligt, lyckerjag. Vi vet att den största utgiftsposten är löner. går lill löner. Vi vetall lönerna faktiskt har ökat med . Därför har vi tyckt all , sommotsvarar den uppräkning vi gjorde , i alla fall lilel bättremotsvarar löneökningarna. Dessulom belalar de sluderande när de går tillsluderandehälsovården. De har inte alls tillgång till denna hälsovård gratis.Jag tycker all de borde ha detta bidrag tills den nya utredningen är klar. 131LENA () rephk; Jag skall ha överseende med all MarianneJönsson inte känner till hela historien, eftersom hon är ny här i kammaren. Jagskall inte upprepa hela hislorien heller, jag länker bara kort säga att fråganom studielön har utretts. Del sade jag fidigare. Den avvisades av remissinstanserna.Den avvisades av den cenlerledda treparliregeringen. Det kanske räcker somförklaring lill vår inställning i den här frågan. Del beslul som fattades förraåret fick myckel stor majoritet. Vi skulle använda de nya resurser vi lyckadesta fram lill alt göra en rejäl höjning av bidragsdelen. Del var alllsä i mycketstor enighet vi kom fram lill ell sådanl beslut. Studiemedlen har varilotillräckliga , men det har inle hänt särskill myckel.Jag skall inte föra någon längre debatt med Jag har debatterat den med tidigare, och jag hänvisartill den debalten. Detta var också litet grand elt svar lill MargöIngvardsson. Studielön har utretts som ett av de alternaliv som fanns med i studiestödsulredningens principbetänkande. Det fanns ett rent länealternativ, ett studielönealternaliv och ett alternativ i vilkel man arbetade vidare på studiemedelssystemet. Den helt övervägande delen av remissinstanserna tyckte all man skulle arbeia vidare med och förbättra studiemedelssystemet. Så sade också regeringen i sina nya direktiv. Jag lycker att diskussionen om att elt studielönesyslem aldrig har utretts borde upphöra. Visst var skulderna elt problem och vissl är ett bidragsludierekryterande. Det är just därför vi har försökl göra om systemet. Som jagsade tidigare hade vi en ingående deball om det . Vi fattade ocksåell beslul. Del beslutet får faktiskt gälla , för det är precisså länge som det nya studiemedelssystemet har varit i kraft. Jag har respekt för inslällning tillfribeloppel, för den är klar och entydig. De säger all de har ett mål och delär att avskaffa inkomslprövningen, vilket de vill göra etappvis. Det tyckerjag är hederligt och rikligt. Men del jag har vänt mig mol är den andrainriktningen av diskussionen om fribeloppet. Det blir helt omöjligt altkonlrollera. Dä kan man ifrågasätta om någon inkomstprövning skall förekomma.Har man inte en endaste lilen möjlighel att konlrollera, finns det ingen rimliganledning alt ha en inkomstprövning. Det är skälel lill alt vi avvisar dettaförslag. De regler som gäller ger goda möjligheter att arbeta påfritiden. 132MARGO (vpk) replik: Det är inte korrekt när sägeratt ett studielönesyslem har varil föremål för ulredning. Det har varil föremålför diskussion i de olika sludiemedelskommitléerna, men del har inte förekommitnågot som man kan kalla för en rimlig ulredning av alla konsekvenser som ettstudielönesystem skulle medföra. Vi tycker att det vore inlressanl all få ensådan utvärdering. Även om man tittade något närmare pä ett studielönesystempä 60-talet, är inte det man kom fram till då giltigt för 90-lalet och år 2000.Vi har hell andra förutsättningar . Det lycker vi är en allvarlig krilik mol1985 års studiemedelskommitlé, att de inte gjorde denna analys av framliden. Detittade pä hur det hade sett ut , och med utgångspunkt ide problemen och bekymren föreslog man ell nytt studiemedelssystem. Del harresulterat i alt det studiemedelssystem som har trätt i kraft varomodernt redan från början. Tycker att sludiemedelskommitlén uppfylldekravet på sill arbele, nämligen att del nya studiemedelssystemet skulle göraslul på snedrekryleringen till högskolan och minska den stora skuldbördan?Tycker att ni lyckades med del? Del har ni inle gjort. Även inomsocialdemokratin är man nu djupt oroad för att snedrekryteringen lill högskolanrenl av förvärras. Ingen kan påstå att skuldbördan har lättat med det nyasystemet, ulan den kommer i vissa fall l.o.m. Omfribeloppel hann jag inte säga något i min förra replik. att LenaÖhrsvik kommer med rena undanflykterna när hon påslår att det inle går allkontrollera ferieinkomster. Visst går de att kontrollera, om man bara har denambilionen. Del kan inle vara svårare än att frän arbetsgivaren beställa ininkomstuppgifter, som lalar om vad man har tjänat och . Del kaninte vara några större problem. Fribeloppsgränserna är inle så generösa som göra gällande. Hon nämner årsinkomsten. Men handlar del om tvåeller kanske , och då får man tjäna ca . Det är inle såmyckel. Om man har en chans all få ell arbete som ger en månadsinkomst på 11000- , lycker vi all det är bra. Den som blir erbjuden dl sådanlarbele skall inte behöva snegla pä fribeloppsgränserna och arbeia bara precissä myckel all hon eller han håller sig inom gränsen. Av den anledningen vill vialt ferieinkomslerna skall undanlas. 133 () replik: säger attvi är ensamma om värt förslag och att vi inle har några som siöder del. Som jagser det har vi vid många tillfällen varit mer klarsynta än andra partier. Vihar sell den framlidsbild som vi i detta fall anser vara den bästa för desluderande. När jag lalar med ungdomar och studerande, och även med anordnareav ulbildning inom olika instanser i samhällel, får jag inle uppfattningen attvi saknar stöd. Jag kan konstatera all just del syslem som vi förespråkarinnehåller idéer som dessa människor omfattar. Man kanske inle benämner detstudielön och man kanske inte säger all del skall vara på ett sådant sätt somvårt förslag till konstrukfion är, dock är de idéer som ingår som ingredienserhär samma idéer som omfattas av många av dem som jag kommer i kontakt med i minverksamhet. Därför menar jag alt vi kanske är så förutseende i vårl förslag alldel dyker upp i form av ell förslag frän del majorildsbärandepartiet. Det vägledande för oss i arbetet med studiestödet har varit just densociala snedrekryleringen och skuldbördan, som är en mycket stor nackdel för destuderande. I många fall är denna ell avgörande hinder för ungdomarna när detgäller alt söka sig lill högre ulbildning. Del är, som jag sade i mitt förstainlägg, absolut nödvändigl alt fler ungdomar söker sig lill högre ulbildning ivårt samhälle, som släller allt slörre krav på sina medborgare. 134LENA () rephk: Men, , del handlar ju ocksålitet grand om politisk hederlighet. Del sista som ni gjorde iregeringsställning var att genomföra en minskning med 300 milj. kr. när delgäller studenterna. Ni ändrade meritvärderingskraven och anlalel terminer somman kunde få studera. Dessutom tafsade ni på värdesäkringen i fråga ombasbeloppet. Över , när ni var befriade frän regeringsansvaret, kom nimed ett förslag som kostade mer . Då måsle jag ändåfå påminna om all det finns en historia bakom och att ni har haft ett visstansvar för att del ser ul som del gör. Det handlar faktiskt om polilisktrovärdighet, del måsle jag ändå få understryka i den här debatten. Vpk påstår all det inle finns någon analys av framliden isludiemedelskom-mitléns belänkande. Del är väl som när vi diskulerade del härsenasl: Margö Ingvardssonhar läst men inle förstått.