prot · GC0960 · 1988-12-31 00:00:00 — De flesta flyktingar vill ofta inget hellre än att snabbtfå lära sig svenska och att få börja på ett jobb som gör det möjligt för dematt göra rätt för sig. Med en mycket ringa utbildningsinsats kan vi här få ettarbetskrafttillskott av stort värde för vår och deras gemensamma framtid. Dessa människor är en resurs och en gåva till vårt land,som ökar vär kulturella rikedom pä ett helt fantastiskt sätt. de gröna har lagt motioner i dettaämnesområde - den ena omfattar 26 yrkanden - och jag skall infe trötta utförsamlingen med en uppräkning av dessa krav. Ni kan ju läsa själva. har också fått en ny invandrarminister- som jagber att få gratulera fill utnämningen, och jag får väl skicka en kopia avsnabbprotokollet sedan -och till henne vill jag framföra välkomsthälsingen: "Vihar knappast råd att avvisa flyktingar från !" 167HANS (): Ja - rum för medmänsklighet. Så lyderparollen för den kampanj som de humanitära organisationerna genomför undervecka 6, eller från . Det är en landsomfattande aktion som Rödakorset, . Svenska frikyrkorådet och ställt sigbakom. I mitt län har det bildats lokala aktionsgrupper ipraktiskt taget varje kommun för genomförandet av kampanjen. Det borde vara enförpliktelse för alla riksdagsledamöter att pä olika nivåer medverka till attdenna kampanj blir en framgång. Just nu sitter ca 13 000 i flyktingförläggningar, varav 3000 har sina tillstånd klara. De bara väntar på klarsignal från kommunerna. Detgäller nu främst att kommunerna ökar sina åtaganden, men ocksä att de fåkommuner som har möjligheter också gör avtal med statens invandrarverk när såinte har skett. De humanitära organisationerna är en stor tillgäng ochresurs i vår flyktingpolitik. De har ocksä ofta väl avvägda synpunkter på hurden skall utformas. Vi borde lyssna mer till de synpunkter de framför för enhuman och generös flykfingpolitik. Till vill jag säga att ett avskaffande av6 § skulle direkt motverka en sådan generell och human flyktingpolitik. Jagvill erinra om att det 1987 var inte mindre än 5 374 paragraf 6-fall av 14 000.För 1988 har jag ännu inte siffrorna, men de är av allt att döma betydligthögre. Det är mycket svårt att genomföra den generösa politik som för om hon skulle vidta dessa åtgärder. är de långa handläggnings- och väntetidernadet allvarligaste problemet. signalerar departementet att ett förslag omreformerad utlänningslagstiftning och förändrad organisafion inom invandrarverketskall behandlas av . Till den frågan finns det anledning att återkommasenare. Jag vill erinra om att vi har haft långa handläggningstider även undertider då antalet asylsökande varit vida mindre än vad det är . Det ärdärför nödvändigt att verkligen tillse att de handläggande myndigheterna viden reformering får de resurser som behövs för att handläggningstiderna skallbli rimliga. I detta sammanhang vill jag ifrågasätta om intereformeringen av organisationen borde gå längre än vad föreliggande förslag handen. Att alla enskilda överklagningsärenden prövas av regeringen ärenligt min mening inte längre nödvändigt. Att inrätta en särskildöverklagningsinstans i regeringens ställe borde utredas. I politisktviktiga och känsliga fall av prejudicerande karaktär skulle man kunna finnaformer för att bereda regeringen ett avgörande inflytande, även om en sådan rättsligklagoinstans inrättades. Även när det gäller invandrarverket är det angeläget,liksom när det gäller regeringen, att man kan få ägna betydligt mera tid åthuvuduppgiften, som är att föra en akfiv och solidarisk invandrar- ochflyktingpolitik. får man ägna huvuddelen av resurserna åt de enskildaärendena. Detta gäller såväl regeringen som invandrarverket. bedömer att behovet av bostäder uppgårtill ca . Det fordras nu betydligt starkare stimulansåtgärderför att lösa bostadsproblemen. Det är framför allt genom att utöka de regionalamottagningscentra som hitintills endast bedrivits på försöksbasis. Men detgäller också att sätta in betydligt större stimulansåtgärder för att få tillstånd genomgångsbostäder. Självfallet är de permanenta bostäderna viktigast.Det borde vara en förpliktelse för varje kommun att tillse att man i sinaplaneringsåtgärder ser till att man har erforderliga permanenta bostäder. 1ökande utsträckning måste temporära åtgärder användas på kort sikt. var inne på frågan om temporäraarbetstillstånd för flyktingar. Den bästa lösningen är att handläggningstidernablir så korta att man inte behöver tillgripa sädana åtgärder. Men jag villerinra om att det bedrivs en viss försöksverksamhet som är av stor betydelse.Den försöksverksamheten borde kunna byggas ut, så att de flyktingar som gåroch väntar får sysselsättning. 168 () replik: och jag är överens ommycket. Här finns det rum för medmänsklighet. Jag tror att vi kan hålla medvarandra om det. Men ifrågasatte mitt förslag om att viskulle avskaffa 6 § för att i stället tillämpa 3 § men med en mycket generösbedömning. Det vore bättre att ha en enhetlig flyktingparagraf. Jag vill frågaHans Göran : Vilka är de mest behövande flyktingarna som bäst behöver denhär medmänskligheten? Jag skulle vilja påstå att det är de kanske miljontalsmänniskor som sitter i flyktingläger världen över, bl.a. barn som fårväxa upp i de s.k. hönsburarna, som jag talade om, och som under hela sinbarndom och ungdomstid inte får någon annan tillvaro än denna. Jag tror attväldigt mänga svenskar håller med mig om att det kanske är flyktingkvoten viskall se över och öka flyktingkvoten på 1 250 som har haft som målunder . Jag tror att vi kan vara överens om att vi börtaemot fler s.k.kvotflyktingar. Vi är också överens om att kommunerna bör ta emot fler flyktingar.Jag kan emellertid förstå kommunerna och deras problem. Det visar sig ju attsocialbidragskostnaderna för flyktingar ökar, trots att socialbidragskostnadernagenerellt sett har minskat. Det är svårt för flyktingarna att komma i Vifrån moderat häll har föreslagit att man skall förlänga den tid som kommunernafär betalt för flyktingarna, frän nuvarande tre till förslagsvis fem är, somman har t.ex. i . I har kommunerna det i sex är. Jag vill frägaHans Göran hur han ser på detta. Vore inte detta en stimulansåtgärd omnågon för kommunerna? Kommunerna borde ocksä ha mycket större frihet attanvända de statliga bidrag som de fär. Kommunerna borde t.ex. ha möjligheteratt ge flyktingarna arbete och ge någon typ av flyktinglön för detta. Detviktiga för dessa människor är ju att de får komma ut i arbetslivet. Det har hänt en del, vilket jag är glad över.Man har infört svenska för invandrare redan på flyktingstadiet iförläggningarna. Man har också en del andra projekt på gäng. Men mycket merborde ha hänt . Det är synd att eget partiinte har lyssnat mer pä honom. Jag förstår nämligen att vi är överens om attdet är mycket viktigt att flyktingarna bereds arbete. Jag tycker också att detviktigaste är att de snabbt kommer ut i kommunerna. Jag hoppas att man medvissa åtgärder, bl.a. en decentraliserad förläggningsverksamhet m.m. skall nådithän att flyktingarna så snabbt som möjligt inlemmas i vårt samhälle. Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. 169 HANS () replik: Som svar på frågor om 3 §resp. 6 § vill säga att 3 § är den paragraf som står i samklang medGenévekonventionen. Enligt min mening gär det inte att ändra på den i någonnämnvärd utsträckning och få någon blandning som talade om isitt första inlägg. Det är nämligen ett sätt att i grund och botten försvagavär flyktingpolitik. Det finns ju mänga gränsfall, och 6 § är mycket viktig föratt dessa gränsfall inte skall komma i kläm. Men detta handlar inte bara omgränsfall, eftersom det rör sig om 6 000. Det är människor som utsätts förtrakasserier och olika typer av diskriminering som är av mindre omfattning änden som det talas om i . Det som föreslårinnebär därför en icke möjlig väg, som leder till en försämring av den generösaflyktingpolitiken. Flyktingkvoten har gällt i mer än tio är och varit 1 250.Flyktingkvoten är något som man skall fatta beslut om oavsett vilkenlagstiftning har. Det har uttalats av . Det är nudags att pröva en successiv ökning av flyktingkvoten. Jag vill nämna att det finns en socialdemokratisk motiondär det talas om en successiv utökning av flyktingkvoten och där det föresläsatt kvoten skall öka med 500 under innevarande budgetår. Det är viktigt att vitillgodoser de människors behov som talade om, dvs. demänniskor som befinner sig i flyktingläger. Det är de människor som inte kan tasig till pä egen hand och som inte heller har resurser för det. Dettaär en mycket viktig fråga, och när det gäller den kan vi göra alldelesspeciella insatser. Jag vet av egen erfarenhet, efter att ha varit med viddessa uttagningar, att behoven är mycket stora. När det slutligen gäller arbetet vill jag säga att jagsätter mycket stort värde på de insatser som görs för att kraftigt ökaantalet arbetsförmedlare, men " det kan finnas även andra åtgärder som kankomma i fråga. 170 () repHk: Jag kan konstatera att ochjag är överens i de flesta frågorna. Som jag sade tidigare är allapartier ganska överens i dessa frågor. När det gäller 3 § kontra 6 § är det väl alldelessjälvklart att man skulle kunna ha en generös praxis i fråga om 3 §. 3 § är juenligt Genéveöverens-kommelsen flyktingkonventionen, och den är vi alla överensom. Man skulle emellertid kunna stifta en speciallag i och vidbedömningen ha en generös tillämpning. Men det är faktiskt ett snettförhållande att är ensamt om denna paragraf. Detta kan leda till, vilketpåtalades när vi fattade beslut om den nya flyktingpolitiken, att §6-flyktingarna får större skydd än § 3-flyktingarna. Det är ett någotegendomligt förhållande. Vi är ganska överens om att det är kvotflyktingarna som ärde mest behövande. Jag tror att det är mycket viktigt att vi arbetar även förinternationella överenskommelser så långt som möjligt, sä att vi löserproblemen i samråd med FN:s flyktingkommissarie. När det gäller arbetsmöjligheterna är jag glad över attdet nu händer saker. Men jag vidhåller att det borde ha skett mycket tidigare.Man borde ta till vara dessa människors kapacitet. kunde man läsa ien av våra stora dagstidningar att invandrare med akademiska utbildningar intekan tillgodogöra sig dessa i . Det som händer är bra, och vi får driva på från allahäll så att det händer saker ännu snabbare, eftersom det här finns en storkapacitet för att tillgodogöra sig. 171 HANS () replik: Jag vill erinra om att antaletflyktingar som 1987 fick bifall på sin ansökan enligt 3 § var 2 326, och detvar 5 374 som fick det enligt 6 §. Det är på inget sätt möjligt att ändra på dennabestämmelse eller ens praxisen i en sådan omfattning att det tillgodoser deintressen och behov som finns. Moderata samlingspartiets idé har prövats i enrad sammanhang, och den skulle leda till en kraftig försämring av värflyktingpolitik. I den lagrådsremiss som föreligger sägs detuttryckligen att de olika kategorierna - konventionsflyktingar, § 5-flyktingar,som är vapenvägrare, och § 6-flyktingar, som är människor med flyktingliknandefall - skall behandlas på ett jämställt och likställt sätt. Det är mycketviktigt att det inte råder några skillnader i behandlingen av dem. Jag vill slutligen säga att jag tycker det finns anledningatt pröva alla möjligheter för att skapa sysselsättning ät dem som får väntaför . Det normala skall vara att det skall ta , maximalt tvåmånader resp. i överklagningsfallen. Jag menar att man utöver dehär åtgärderna med arbetsförmedlare och arbetsprojekt skulle kunna överväga attkanske ha någon form av gräns där man sade, att om man nu inte uppfyller tidskravenskulle man ge ökade möjligheter till arbete i form av ett temporärt Prot.1988/89:60 arbetstillstånd. Detta skulle ske bara för att sätta press påmyndigheterna. Men det är en fråga som måste utredas, ochdet måste också ske i samförstånd med partsorganisationerna på arbetsmarknaden. 172 i (m): När man har lyssnat till dedebatter om Flyktingpolitiken flyktingpolitiken som vi haft här i kanman konstatera att man upplevt två positiva faktorer. För det första är ensamlad majoritet i överens om att den svenska flyktingpolitiken skallvara generös. För det andra är man ocksä överens om, och har slagit fast, attvarje form av rasism, dvs. att behandla människor negativt på grund av derashudfärg, ras eller religion, skall bekämpas med alla demokrafiska medel. Det ärbra att vi sä långt är överens. Däremot är vi inte, herr talman, överens ominriktningen. Vi är inte så många i den här kammaren som anser detta, men jagtror att vi är betydligt fler utanför kammaren än vad som speglas avförhållandet här . Det är min bestämda uppfattning att vi bör gå tillbakatill den fördelning av resurserna inom flyktingpolitiken som vi hade . gav vi av våra pengar tillflyktingverksamhet utomlands. är situationen helt omvänd. Vi ger bara enliten del till de människor, det har här talats om 15 miljoner, somsitter runt om i världen i olika flyktingläger under ytterst besvärligaförhållanden. De fär en ytterst begränsad del av den svenska hjälpen,medan den största hjälpen däremot gär till de människor som har pengar,kontakter eller förmåga att själva komma hit och så att säga knacka på vårdörr. Vem är det dä som knackar på vär dörr? Tillstora delar är det en skara människor vilkas identitet vi inte känner. Det harblivit närapå en sport att kasta bort pass, biljetter eller ID-handlingar. Jagvill nu inte att någon skall missförstå mig. I själva flyktingskapet ligger juatt man inte har några papper - man måste lämna sitt land hals över huvud ellermed hjälp av falska papper. Men majoriteten av dem som vi beviljar asyl iSverige är utlänningar som visat både biljetter och pass vid ett flertaltillfällen under resans gång till men som före ankomstentill exempelvis kastar bort dessa handlingar. Varför gör man detta? Omdet är så att man har ett falskt pass och sedan kan förklara varför man vartvingad att ordna det falska passet borde det vara ett argument som man kanköpa frän svenska myndigheters sida. Men så är faktiskt inte fallet. Man kastarbort sina pass därför att man medvetet vill föra myndigheterna bakom ljuset. Det har i den här debatten, herr talman, ofta talats omlånga utredningstider. Man har då skyllt pä den brist på resurser sominvandrarverket har. Det är faktiskt inte konstigt att utredningstiderna blirlänga när man skall behandla tusentals och äter tusentals fall avasylansökningar där man inte vet vem personen i fråga är. Det hade varit bättreatt ha en betydligt effektivare kontroll vid våra gränser så att man snabbtskulle kunna konstatera vem den asylsökande utlänningen var eller i varje fall,när det gäller , vilket flygplan han eller hon kom med. Detförslag som man nu kommer att lägga fram löser icke 127 Det finns ett bra förslag. Det är en åtgärd som praktiseras iett flertal olika länder. Sä fort ett flygplan har landat har man passkontroll.Om det ändå är så att man har kastat bort sitt pass kan man bevisa att personenkom med just det här flygplanet och man vet varifrån det kom. är det så,herr talman, att den som kan komma hit fär i nio fall av tio asyl, och den somkommer hit och har lyckats kasta bort sina papper och dölja sin idenfitet får garanti asyl i . Det är beklagligt att den svenskaflyktingpolifiken skall vara sä hjärtlös som den är. Detta kan inte vara humantmed tanke pä de förhållanden som många flyktingar lever under runt om ivärlden. 173 HANS () replik: Det påstående som i Malmögjorde här om att det förhåller sig på sä sätt att de som antingen har kastatbort sina handlingar eller inte har några till får uppehällstillständ ärklart oriktigt påstående. Det förhäller sig snarare pä det sättet att om maninte har handlingar och kan ge en trovärdig bakgrund till varför det förhällersig så, vägs detta in och ses som en nackdel vid behandlingen av ärendena. Detär framför allt så, att om man lämnar oriktiga, osanna eller lögnaktiga,uppgifterom detta är det också en sak som kan påverka trovärdighetsbedömningen.Att påstå att, de som saknar handlingar skulle till alla få stanna är klartoriktigt. Däremot är det angeläget att vidta fler kontrollåtgärder när detgäller frågan om att komma åt passlösheten osv. Men jag tror inte att StenAndersson i använder sig av det här argumentet för att han med detta villha en generösare flyktingpolitik. Att man missbrukar asylrättenmotverkar en generös flyktingpolitik och är till nackdel. Också de som äranhängare av en generös och human flyktingpolitik kan säga detta. Men StenAndersson använder det här argumentet på ett oriktigt sätt i syfte att komma åtden generösa flyktingpolitiken. Han har dessutom sällat sig till dem som påett märkligt sätt propagerar för en flyktingfientlig inställning, och det börvi på allt sätt ta avstånd ifrån här. Jag är glad över att kunna säga att detråder en bred enighet här i i dessa frågor och att isolerad i de här frågorna. Dess bättre står han inte bara isolerad här iriksdagen utan han står också isolerad ute i landet. Det är trots allt mindregrupper som ställer sig bakom hans ståndpunkter. 174STEN i (m) replik: När man hör beskriva minsituation och min ställning kan man få uppfattningen att jag befinner mig i ettkylskåp. Sä är det möjligen i den här kammaren, men utanför den här kammarensväggar är sannerligen inte den beskrivningen korrekt. Beträffande dem som kastar bort passen för att därigenomfä en garanti för att stanna i : Om en utlänning som kastat bortbiljetter, ID-handlingar och pass kommer till och söker asyl ochmyndigheterna inte kan bevisa från vilket land han eller hon kommit, har viingen som helst möjlighet att skicka tillbaka utlänningen. Vi vet ju inte varthan eller hon skall skickas. Skulle vi t.ex. misstänka att en utlänning kommerfrån men inte kan vidimera detta innebärdet att vi, om vi sätter personen i fråga på planet till , vi fårhonom eller henne tillbaka med vändande fiyg. Detta borde faktiskt Hans GöranFranck känna fill. Ifråga om en generös flyktingpolitik förbehåller jag mig faktiskt rätten attsäga att jag vill ha en generös flyktingpolitik men att jag vill atttyngdpunkten skall ligga på, vilket var inne på, de 15 miljonermänniskor som befinner sig i läger runt om i världen under förhållandensom vi inte kan stava till här i . Det är mycket bättre att hjälpa demän de 10 000 som bluffar sig in i vårt land. 175 HANS () replik: gör mycket betydande insatser för flyktingar ute i världen. Deinsatserna ligger nu på omkring 600 milj. kr. Närman hör i får man intrycket att vi inte gör någraverksamma insatser, men så är inte fallet. Om verkligen villverka för ökade insatser borde han komma med förslag i den riktningen. Men jaghar inte lagt niärke till att han har lagt fram ett enda konkret förslag omutökning av dessa insatser utomlands. Flyktingkvotenhar jag redan yttrat mig om. Det aren angelägen fråga. Jag hoppas att vi kommerfram till en successiv utökning av flyktingkvoten. Men detta kan på inget sättändra våra konventionsåtaganden och inte heller ändra den lagstiftning som vihar och som det råder bred enighet om. måste vi bekämpa med andra metoder än dem som tydligen hari tankarna. Anf.176 i (m) replik: Det har inte gått många dagar sedan motionstiden i riksdagenavslutades, så jag kan inte begära att skall ha läst igenomalla motioner. Men i min motion om flyktingpolitiken har jag faktiskt yrkat attvi skall bibehålla den generösa flyktingpolitiken men se till att de mestapengarna går till dem som bäst behöver dem. Jag har alltså lagt fram förslag. HansGöran står ganska naken i sin argumentation. Han säger att mina förslagför att komma fill rätta med passlösheten inte fungerar och är dåliga. Hansäger att det mäste till någonting annat. Men han säger inte ett ord om ochlägger inte fram något förslag beträffande hur situationen skall lösas. Just det faktum att vi beviljar asyl och senare t.o.m. gersvenska pass fill ett antal människor som inte vill tala om vilka de är,varifrån de kommer och vad de har gjort tidigare, innebär att vi undergräverförtroendet för en generös svensk flyktingpolifik. Talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligarereplik. Debattenom flyktingpolitiken var härmed avslutad. Kammarenövergick till att debattera skatter. 9 protokoU 1988/89:60 177BO (): Skatter och avgifter uppgår till nästan 600 miljarder under 'innevarande år. Under rubriken i den allmänpolitiska debatten har två talareanmält sig. Jag hoppas att det inte är ett uttryck för det intresse som riksdagsledamöternaoch partierna hyser för skattepolitiken, som är en så viktig delav människornas liv. I gårdagens debatt talade statsministern en del omskatter. Han försökte bl.a. beskriva den moderata skattepolitiken. Det gjordehan bl.a. genom följande uttalande: "skall statensinkomster minska med 20 000 milj. Detta yttrande frän statsministernvisar klart hans och socialdemokratins inställning: Kollektivet går föreindividen. Det viktigaste är att statens inkomster bibehålls. Det är viktigareatt den politiska sektorn har resurser, även om valfriheten för individernadärigenorri minskar. Vad det gäller är nämligen att låta medborgarna behålla 20000 milj. kr. mer än vad de annars fär behälla med den politik som regeringenför. Statsministern talade också om vad han och detsocialdemokratiska partiet vill beträffande människornas valfrihet. Också detär ett avslöjande citat. Han säger:"Vi diskuterar----- hur medborgarnas valfrihet inom den gemensammasektorn skall öka." Det är mot den bakgrunden inte förvånande att det förslagtill skatteomläggning som har lagts fram för den sittandeinkomstskatteutredningen inte bara skall genomföras inom ramen för ettoförändrat skattetryck utan t.o.m. redan statiskt sett innebär ett höjtskattetryck. De positiva effekter som trots allt kan uppkomma genom renastrukturförändringar - som inom parentes sagt skulle bli mycket större om mansamtidigt sänkte skattetrycket - leder till ökade skatteintäkter som man intealls tar hänsyn till. Irealiteten är det fråga om ett väsentligt skärptskattetryck till följd av detta förslag. Det är alldeles uppenbart att dessa skatteskärpningar somföretas för att sänka marginalskatterna - vilket i sig är bra - syftar till attskapa ett skattesystem som kan underlätta en fortsatt utgiftsökning, enfortsatt kollektivisering och en fortsatt minskning av medborgarnas valfrihet.Det är därför som man föreslår exempelvis kraftig skattehöjning på boende ochpensionssparande, försämringar beträffande reseavdragen och mycket annat.Detta skulle inte behövas om man hade som utgångspunkt att utforma enskattereform som, som den ökade tillväxttakten, också ökade medborgarnasegen valfrihet. Detta senare leder i sin tur till ännu störretillväxttakt. När vi politiker inser att vi faktiskt inte kan hantera pengarbättre än företagare och enskilda människor och därmed ger tillbakabeslutanderätten till människor, företag och organisationer, då kommer ekonominatt fungera bättre. Vi klarar inte av att fatta alla dessa beslut som viföresätter oss att ta - dessa beslut som debatteras i oändliga timmar här iriksdagens kammare, utan att flertalet ledamöter egentligen vet vad som varesig diskuteras eller beslutas. På det sättet skulle vi kunna öka medborgarnas valfrihet.Då krävs det inte bara ett sänkt skattetryck genom sänkta marginalskatter,grundavdrag för barn osv., som vi moderater föreslår, utan det krävs också parallellt med en sådan skattereform avreglerar och bryter upp deoffentliga monopolen. Det innebär inte att det blir mindre sjukvård. Vi fårtvärtom mer sjukvård för pengarna genom den stimulerande konkurrens somuppkommer, för att ta just sjukvårdsområdet som exempel. Det är detta som ensådan politik syftar till. Efterfrågan av vård och omsorg finns och kommersannolikt att öka . Men vi skall producera vård och omsorg på etteffektivt sätt, och vi skall låta människorna själva välja vilken vård ochomsorg de vill ha och vem som skall producera den.