prot · GC0941 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:41 Förhandlingarnaleddes fill en början av förste vice talmannen. 1 § Justerades protokollet förden . 2 § Företogs till avgörande arbetsmarknadsutskottets betänkanden , 1988/89:AU4 och AU5, finansutskottetsbetänkande /89:FiUll, lagutskottets betänkande 1988/89:LU7 samt utrikesutskottets belänkande 1988/89:UU15 (beträffande debatten i dessaärenden, se prot. Mom. I(arbetsmarknadslagarnas utformning och effekter) Hemställan Utskottetshemställan bifölls med 172 röster mot 125 för hemställan i reservation 1 avElver m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservation 2 av anfördamotiveringen - godkändes med acklamation. Mom.2 (utredning om demokratiska rättigheter i arbetslivet) Utskottetshemställan bifölls med 277 röster mot 20 för reservation 3 av . Mom.3 (program för facklig kontroll över ny teknik) Utskottetshemställan bifölls med 280 röster mot 18 för reservation 4 av . Mom.5 (negativ föreningsrätt) Utskottelshemställan bifölls med 156 röster mot 142 för reservation 5 av . Mom.6 (MBL inom den offentliga sektorn) Utskottetshemställan bifölls med 154 röster mot 143 för resei-vation 6 av . Prot.1988/89:41 Motn. 7 (chefstillsättningar) 8 december1988 Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 8 av ~ m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 8 (förhandUngar och information i småföretag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avSonja Rembo m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 9 (facklig vetorätt vid entreprenader) Utskottets hemställan bifölls med 172 röster mot 125 förreservation 10 av m.fl. 1 ledamot avstod från alt rösta. Mom. 10 (begränsningar av rätten all tillgripaslridsåtgärder) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation11 av m.fl., dels reservation 12 av - bifölls medacklamation. Mom. 11 (200-kronorsregeln) Utskottets hemställan bifölls med 172 röster mot 126 förreservation 13 av m.fl. Mom. 13 (förbud mot blockad av enmansföretag) Utskottets hemställan bifölls med 156 röster mot 140 förreservation 15 av m.fl. Mom. 14 (blockadrätlen i övrigt) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16 avSonja Rembo m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 15 (arbetsrättsliga skadestånd) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 17 avElver m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1 (tillträdesrälten för utomstående förtroendemän) Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 21 förreservation 1 av . 1 ledamot avstod från all rösta: Mom. 2 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 3 (facklig verksamhet i transnationella förelag) Utskottets hemställan bifölls med 260 röster mot 38 förreservation 2 av . Finansutskottetsbetänkande 11 Prot. Mom. 1 (miljöhänsyn vidval och genomförande av projekt finansierade av 8 december 1988Världsbanken) Utskottetshemställan bifölls med 227 röster mot 70 för reservation 1 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.2 (nedskrivning av skulder och reformering av ) Utskottetshemställan bifölls med 261 röster mot 36 för reservation 2 av Hans Peterssonoch . Mom.3 (höjning av kapitalinsats i ) Utskottetshemställan bifölls med 261 röster mot 36 för reservation 3 av Hans Peterssonoch . Mom. 2 (riktadeemissioner) Utskottetshemställan biföUs med 207 röster mot 90 för reservation 1 av m.fl. Mom.4 (differentierad rösträtt) Utskottetshemställan bifölls med 260 röster mot 33 för reservation 2 av ochBengt . 2 ledamöter avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 1988/89:SoU5 omjournalhantering m.m. inom hälso- och sjukvården, 1988/89:SoU7 omskadeverkningar av amalgam samt socialförsäkringsutskottetsbelänkande /89:SfU7 om tandvårdsförsäkringen. Förste vice talmannen meddelade att dessabetänkanden samt utbildningsutskottels betänkanden 5 och 6 - som föredragilsvid kammarens arbetsplenum (prot. 40) - skulle avgöras i ettsammanhang när debatten i samtliga dessa ärenden var avslutad. Förstfortsattes behandlingen av utbUdningsutskottels betänkanden 5 om vissahögskolefrågor och 6 om forskningsfrågor m.m. Vissa högskolefrågor, m.m. Vissa högskolefrågor, m.m. (forts, från prot. AnL 1 (): Med anledning av utbildningsutskottetsbetänkande 5 om vissa högskolefrågor vill jag fästa kammarens uppmärksamhet påhögskolesi-luationen i Fyrsladsområdet, dvs. , , Uddevallaoch . motionerade jag tillsammans medArne i om bl.a. krav på en utredning av förutsättningarna föralt inrätta en statlig högskola i . Utskottsmajoriteten avstyrker mofionUb695. Men jag kan konstatera att sedan mofionen väckts har det hänt mycket somi allt väsentligt har utvecklats i den riktning som vi mofionärer har önskat.Jag tycker därför alt det är synd att utskottsmajorileten inte uttalat villställa sig bakom intentionerna i motionen. Bakgrunden tiU vår motion, liksom till de övriga motioneri samma riktning från företrädare från andra partier, är den mycket snabbtexpanderande högskoleutbildningen i Fyrsladsområdet - i hög grad i Vänersborgoch . Denna utbildning anordnas i samverkan med högskolorna ibl.a. Expansionen i denna verksamhet har varit mycketstor. fanns det ungefär 100 årsstudieplatser. Under det nupågående läsåret är antalet 482. För den närmaste treårsperioden räknar man meden ökning till 813 platser för /93. Detta framgår av den utredningsom på regeringens uppdrag har gjorts av landshövdingen . I denutredningen har man tagit fasta på att en egen högskola bör inrättas förFyrstad fr.o.m. . I utredningen, som har presenterats , har mankommit fram till ungefär detsamma som har uttalats i den tidigare nämndamotionen, nämligen att omfattningen av verksamheten, accelerationen iverksamheten i kombination med de utomordentligt goda förutsättningar som finnsför en högskola i gör att allt detta sammantaget mycket kraftfullttalar för att man inrättar en sådan högskola. organiseras högskoleverksamheten i av ensärskild högskolekommitté. I den utredning som har lett tar mansikte på en Ivåstegslösning. I del första skedet skall kommunerna under enövergångsperiod stötta med utrustning och lokaler. Rektorstjänsten skall intetillsättas från början, utan del ämbetet skaU utövas av en annan tjänsteman.Man låter sedan ha en permanent utbyggd högskola. Med tanke på den betydelse som en högskola harför regionen och den omfattning som utbildningen har i redan i dag,bl.a. i jämförelse med andra, mindre regionala högskolor, vill jag starktunderstryka uppfattningen att en permanent högskola bör inrättas i -och dessutom snabbare än vad har angivit i sin utredning. I denhär situationen tycker jag dessutom att det hade varit mycket lämpligt omriksdagen hade uttalat sig för inrättandet av denna högskola. Men det villemellerfid inte ulskottsmajoriteten, ulan med hänvisning till att det pågår enutredning vill man avstå från att yttra sig. Jag är personligen övertygad omatt etl uttalande från hade gjort alt det hade gått litet snabbare.Jag vill tro att utskottets tystnad på denna punkt inte betyder att man ärnegativ till en högskola i . Jag hoppas därför att de steg sorri här tagits i denna frågakommer att fortsätta att driva utvecklingen åt räll häll. Med tanke på behovetav högskoleutbildning i bör beslut om inrättande av dennaskola komma . Idetta anförande instämde i (). AnL2 MARGÖ (vpk): Av främst statsfinansiella skäl avvisas vpk:s krav på statligthuvudmannaskap för den . Jag har svårt att godta det skälet.VisserUgen är del en åtskillnad mellan statsbudgeten och de kommunalabudgetarna, men del handlar ändå om samhällets gemensamma resurser. Dessutomkan det knappast innebära några oöverstigliga problem all reglerakostnadsfördelningen vid ett förändrat huvudmannaskap. Somjag ser det finns det inga praktiska fördelar med ett kommunalt huvudmannaskapför högskolan. Däremot finns det uppenbara nackdelar. Det visar sig t.ex. klartatt färre studerande går vidare fill forskning från den änfrån annan högskoleutbildning, och det innebär givetvis konsekvenser i vården,eftersom det främst är vårdutbildningarna som fillhör den . Rentmedicinskt och tekniskt ligger vår svenska sjukvård långt framme, vid eninternationell jämförelse. Men i fråga om omvårdnaden har vi brister.Förklaringen är alt omvårdnad inle har samma status som den rent medicinskavården. För all omvårdnaden skall få en starkare ställning måsteomvårdnadsforskningen utvecklas. Därför måste de yrkesgrupper som i dagåterfinns inom den , dvs. de som finns i det direktaomvårdnadsarbetet, få en närmare forskningsanknytning. Jag är övertygad om attdet skulle underlätta om högskolan hade etl statiigt huvudmannaskap, Jvs. omhögskola och forskning fanns under samma huvudman. Jag är inle heller övertygad om alt det är bra med den nuvarandeordningen alt arbetsgivaren-landstinget - blir ju oftastarbetsgivare för dem som går i den - är huvudman både förgymnasieutbildningarna på del här området och för högskolan. Arbetsgivaren,samhället och de studerande har ju inle alltid exakt samma intressenbeträffande hur utbildningen skall se ut. Jag yrkar bifall fillreservation 7 i utbildningsutskottets betänkande 5. Sedan1983 finns det som bekant en rehabiliteringslinje med inriktning dels motsjukgymnastik, dels mot arbetsterapi. var det två olikautbildningslinjer. Samordningen syftar till att nå både bredd och specialiseringinom ell vårdområde, anför utskottet. Givetvistycker jag det är bra om man kan uppnå både bredd och speciaUsering. Men fråganär om en samordning av sjukgymnaster och arbetsterapeuter i en utbildningslinjeverkligen har medfört eller kommer att medföra de önskade resultaten.Rehabilitering är ju ett vidsträckt område som berör inte bara sjukgymnasteroch arbetsterapeuter, utan det rör också annan sjukvårdspersonal, kuratorer ochliknande personal. SamtUga dessa yrkesgrupper har sina yrkesspecifikaansvarsområden i rehabiliteringen. Jag skulle ha störreförståelse för en samordning om den hade gällt över Vissa högskolefrågor, m.m. 1988/89:41 helafähet. Men handlar del alltså bara om sjukgymnaster och arbetstera-8december 1988 peuter, trots att dessa yrkesgrupper har helt skildaarbetsuppgifter. Det finns inget som såvitt jag vet pekar på att man uppnårnågra samarbetsvinster i team om yrkesprofilen suddas ut hos dem som ingår iteamet. Jag tror tvärtom all del kan skapa osäkerhet i samarbetet. Vianser att sjukgymnastlinjen bör återinföras vid högskolan och allsjukgymnasternas yrkesspecifika kunskaper måste fördjupas och utvecklas. Vianser också att utbildningen måste förlängas för all det skall finnasfillräckligt med utrymme för de ökade krav som ställs på sjukgymnaster attarbeta inom nya områden. är utbUdningen oerhört komprimerad. Jag tycker att vår sjukgymnastutbildningär bra. Utbildningen är egentligen så omfattande alt den räcker för enutbildning , men man har alltså tryckt ihop del hela för alt få inutbildningen . Del medför givetvis en mycket högstudietakt och långa dagar, vilket får konsekvenser främst för de äldre som gårpå denna utbildning. Det är oerhört svårt alt kunna kombinera en så komprimeradutbildning med ansvar för familj. Jag yrkar också bifall lill reservation 9 i utbildningsutskottetsbetänkande 5, om inrättande av en förlängd sjukgymnasflinje i högskolan. AnL 3 (): Tillsammans medEvert och har jag i motion Ub558 föreslagit statligt stödfill planerad psykolerapiutbildning inom S:t Lukasstiflelsen. Denna stiftelsebedriver ända en utbildning i psykoterapi. Sedan 1960-lalelerhåller stiftelsen statsbidrag. Närden statliga utredningen om psykolerapiutbildning lades fram förutsattesalt S:t Lukasstiflelsen också i fortsättningen skulle kunna utbilda förpsykoterapeutiskt arbete. har situationen för detpsykoterapeutiska arbetet och för psykoterapiutbildningen ändrats. År 1984infördes legifimafion för psykoterapeuter. Även utbildningen vid högskolornahar ändrats. För att möta kraven på ökad kompetens hos personalen vill S:tLukasstiflelsen starta en ny psykoterapeutisk utbildning. Eftersomvi mofionärer är övertygade om att del är ett stort samhälleligt intresse attS:t Lukasstiflelsen får möjlighet alt starta denna utbildning, föreslår vi ivår mofion att stöd ges. Problemetför denna sfiflelse är att man på slår inför en valsituation.Antingen måste man genomföra den nödvändiga utbyggnaden av utbildningen eUerockså tvingas man lägga ned inte bara den nuvarande utbildningen utan också demånga mottagningarna runt om i landet -stiftelsen är ju representerad ivartenda län. Det vore mycket olyckligt om en sådan nedläggning skulle ske. S:tLukasstiflelsen bedriver ett erkänt gott arbete som de behöver allt stöd för.Det är min förhoppning att yid budgetbehandlingen liU våren kommeratt ge sfiflelsen förutsättningar för att kunna starta den planeradeutbildningen. Utskotlet säger i sillavslagsyrkande på motionen alt eftersom olika förslag om en utbyggnad avutbildningen av psykoterapeuter bereds 10 inom regeringskansHel, anser utskottet att inte nu bör göranågot uttalande med anledning avde två mofioner söm'har väckts i frågan. Jag har en viss förståelse för dettaresonemang under förutsättning att det inte är någon täckmantel för att iprakfiken säga nej. Jag utgår ifrån att såväl regeringen som är bereddaatt i positiv anda pröva den begäran om stöd som S:t Lukasstiflelsen inlämnat. Detär av allra största vikt att poängtera att huvuddelen av de studerande med storsannolikhet kommer att arbeta inom den vård som drivs av stal, landsting ellerkommuner. Den utbildning som bedrivs av S:t Lukasstiflelsen kommer därförsåledes inte främst och enbart att komma stiftelsens egen verksamhet till godo,utan hela samhället och dess vårdverksamhet. Jag noterar att utskottets talesman personligen uttryckte sig mycketpositivt om S:t Lukasstiflelsen. Jag hoppas all denna positiva inställningockså framöver skall komma att prägla regeringens och behandling avdenna fråga. AnL 4 (): blev debatten som fördes i detta ärende ganska komprimerad,eftersom timmen då var sen. är del tidig timme. Jag avser att uppehålla migvid reservation nr 14 i ulbildningsutskollels betänkande nr 5. Förstvill jag emellertid säga att någonting har hänt genom att kommitin i , nämligen att vi i ulskoltet nu är eniga om att avskaffakårobligatoriet och att en översyn skall göras av uppdragsutbildningen, vilketjag anser vara synnerUgen viktigt. Det finns dock etl litet förbehåll: det ärkonsekvenserna av ett avskaffande av kårobligatoriet som skall utredas. Det kanvara lämpligt att göra det, inle minst från ekonomisk och juridisk synpunkt. Såtill journaUstutbildningen och förläggningen av denna. Det är ju intemiljöpartiet som avgett motionen, men jag är den enda som reserverat mig för enlokalisering av journaUstulbUdningen till högskolan i . Nuhoppas jag verkUgen att ni från , vpk, socialdemokraterna ochfolkpartiet som skrivit motionen när jag begär votering ställer upp för ertdistrikt. Detkan låta något lokalpatriotiskt att jag vill ha journalistutbildningen förlagdtiU . Journalistulbildning finns bara i och Stockholm.Visserligen finns det också en sådan utbildning vid , och denär mycket bra. Det finns även journalistutbildning på andra folkhögskolor. Mendet behövs också sådana utbildningsmöjligheter någonstans mellan ochStockholm. Då finner man att högskolan i behöverkomplettera just den humanistiska sidan. Redan nu har man ell starkt fäste iform av informationsUrijeri som har funnits där . De somgenomgått denna utbildning har uppvisat en mycket hög kvalitet. Det finns behovav informatörer. Varenda en som avslutat sin informationsutbildning har fåttjobb, antingen som informatörer eller som journalister. Del är somhar gått direkt in på journalistbanan. är det överskott på journalister istorstäderna och , men del råder brist i . Därför ärdet oerhört viktigt alt rekrytera personer från tilljournalistutbildning- en,så att de stannar kvar där de har sina rötter. Om vi deporterar ungdomarna fillStockholm finns det risk för att de etablerar sig där. De kanske skaffar familjoch då bUr det svårt alt komma tillbaka till . Detsamma gäller förläkarutbildningen i . Del är bra alt flera läkarstuderande rekryteras frånNorrland och att de sedan stannar kvar där. Informationslinjenhar också vidareutvecklats så, att det blivit embryon på alla möjliga håll. Delfinns ett kulturvetenskapligt centrum, KVC, och där arbetar man medforskningsanknytning. Vi i anser det vara synnerligen viktigt allha forskningsanknytning vid högskoleutbildning. Denna forskningsanknytning kanman när det gäller just arkivkunskap leda över till , eftersom det därfinns två arkiv, arkivhuset och landsarkivet. Om det inle finns tillräckligaskäl alt utlokalisera journalistutbildningen - eller delar av den - tillSundsvall, kan jag inte hitta något annat argument än detta: måstefaktiskt placeras på kartan igen. Den ena fabriken efter den andra har lagtsned. Man har behandlat som ett u-land. Vi har skickat ner våra vinsteroch överskott till . flyttar också människorna. Det är på lidenatt vända den här trenden och se till att vi får etl blomstrande . Delförutsätter att utbildningen finns kvar där. Vi vill ha högskoleutbUdning ochforskarulbUdning. Det får inle vara som , att av resursernanär det gäller forskningsutbildning går norrut. Jaghoppas verkligen att alla de från olika partier som slår bakom motionernaställer sig upp som en man/en kvinna och röstar för en lokalisering avjournalistutbildningen till högskolan i . Därmed yrkar jagbifall till reservation 14 i utskottets betänkande 5. AnL 5 ()replik: Jag skall ge rätt på en punkt, nämligen all nog märks del attmiljöpartiet har kommit in i . Fråganom journaUstutbildningens framtida utseende har diskuterats . Äveni år har ell antal motioner avgivits, som inle bara handlar om lokalisering,utan också om journalistutbildningens innehåll. Efterdet att vi i utskottet noga hade diskuterat frågan och tagit del av vad somhänt under liden, har vi kommit överens med ,och om hur denna utbildning skallse ut. Vi har också fått besked om att regeringen kommer att lägga fram enproposition, som skall innehålla förslag till både om utformningenoch om lokaliseringen av utbildningen. Mot den bakgrunden kom samtliga partieröverens om att låta motionsyrkandena vila i avvaktan på att förslaget läggsfram och all i stället i den mån det behövs då ta debatten. Det är möjligt attvåra önskemål kommer att vara tillgodosedda, och då är allting bra. Om inte,bUr det aktuellt med en debatt. Detär en ganska bra idé att först bestämma hur journaUstutbildningen skall se utoch därefter besluta om var den skall lokaliseras. Det är skälet till att detinte finns några reservafioner från övriga partier. AnL 6 () repHk: Jag tackar för den upplysningen. Det finns en utredning som harutarbetat ett förslag fill hur utbildningen skaU se ut - bl.a. förstärksmiljösidan, vilket jag är mycket glad över. Jag hoppas att detta kommer att bliell lungt vägande skäl att jobba just för miljön och inte minst - det vill jagunderstryka - undersökande journalistik. Jagtackar alltså för upplysningen. Genom min markering vill jagvisa att det kommit in ett nytt parti i . Det är viktigt för dem somutreder att veta var majoriteten i utskottet står i detta avseende. AnL7 () replik: Det är något märkligt att behöva tacka för den upplysningen här, eftersom hon sitter iutbildningsutskottet och därför deltagit i de överläggningar där vi har kommitöverens om denna hanteringsordning. AnL 8 () repUk: Ja, då får jagväl avstå från tacket. AnL9 (): Jag skall säga några ord om etik. Det gäller inte något specielltyrkande ulan vad som i utskottels betänkande nr 6 sägs om forskningsefiskafrågor. Jag vill påstå att man har givit en alltför begränsad innebörd åtbegreppet forskningsetik. Man har hänvisat till pågående utredning. har fått direktiv, där man nämner handlingar som kan vara tillskada för den personliga integriteten. En annan accepterad fasett av begreppetetik är handlingar som kan vara till skada för djur, dvs. plågsamma djurförsök.Delta är alldeles utmärkt, och jag tycker att utredningen skall syssla med det. Miljöpartietvill emeUertid allvarligt kritisera det faktum att man inle framhåller attforskningsetik också måste innebära handlingar, forskning, som kan vara tillskada för samhället, för nuvarande generationer och för framtida generationer.Del kan vara fråga om biverkningar av annars alldeles ypperliga tekniskaframsteg, som forskaren kanske kan inse. Vid sådana tillfällen kan han ofta slåinför ett dilemma. Jag tänker på en kemist som upptäckte att växtgiftethormoslyr kunde döda inle bara växter utan också människor. Nästan alla debanarbelare som förr besprutade med hormoslyr dog i cancer. En kemist somupptäcker sådana egenskaper hos ell ämne kan stå inför stora svårigheter. Skallhan tala om vad han uppläckt och vara lojal mot medmänniskorna och motsamhället, eller skall han vara lojal mot sitt arbete? Vederbörande kemistvalde i det här fallet att gå ut och fala om vad han visste. Han blev utfrusenunder och hade svårt att få anslag. Delta är bara ett exempel, detfinns en hel mängd. Mångatekniska framsteg har givit oönskade effekter. Den lilla behändiga sprutflaskansom innehöll freon är ett annat exempel. Freonet visade sig ju förstöraozonlagrel. Det måste finnas någon möjlighet att begränsa sådan tekniskutveckling och forskning som kan skada på ett sätt som inte alls varit avsett. Vissa högskolefrågor, m.m. Jag vill nu flagga för en motion som de grönakommer att lägga fram under den allmänna motionstiden och som gällerinrättandet av etiska nämnder, vilkas uppgift skall varadels att försöka genomskåda när bieffekter kan vara av allvarlig natur församhället och för framtida generafioner, dels att bistå forskare som råkar ikonflikt på gmnd av att de vet vilka konsekvenser deras forskning kan ha ochsom på grund av sin arbetssituation har svårt att handla enligt sill samvete,enligt sin lojalitet mot samhället, mot medmänniskorna. Med detta villjag som sagt flagga för en framtida motion.Jag har alltså inle nu något yrkande. AnL 10 (): Jag konstaterar att ytterligare enmiljöpartist ägnar sig åt all slå in öppna dörrar. Som jag framhöll i går när vi debatterade den här fråganär det inte nu fråga om någon forskningspolitisk proposition. En sådan kommer1990, och då blir del aktuellt att ta upp de här sakerna. De forskningsefiska frågorna har varit föremål förprövning i forskningsrådsnämnden. Särskilda forskningsefiska seminarieranordnas. Regeringen har tillsatt en särskild utredningsman, , somtyvärr avled just i anslutning tiU ett sådant här forskningsetiskt seminarium iUmeå. Frågorna är under mycket stark observans, och det finns anledning att1990 i samband med den forskningspolitiska propositionen ta upp dem på nytt. AnL 11 (): Jag skulle vara mycket glad om jag hade kunnattro , när han säger att dessa dörrar är öppna. Varför står det dåinte något annat i direktiven tiU den pågående utredningen om forskningsetik änatt man skall skydda den personliga integriteten och liknande anvisningar? Del stårinte någonting i direktiven om del ansvar som jag vet diskuteras - jag är självmed i den diskussionen - om forskarnas lojalitet gentemot samhället ochframtida generationer. Detta är någonting som utredningen inle har tagit upp,och därför vill jag slå in de dörrar som är lycklig nog att troär öppna. AnL 12 (): Det bUr anledning, om inle blirnöjd, alt återkomma i samband med behandlingen av forskningspolitiskaproposition. Överläggningen i dessa ärenden var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten omsocialförsäkringsutskottets betänkande Kammaren övergick till altdebattera socialutskottets betänkande 5 om journalhantering m.m. inom hälso-och sjukvården. Journalhantering m.m. inom hälso- och sjukvården AnL 13 PER STENMARCK (m): Vi har här alt ta ställning till vissa frågorsom rör patientjournallagen, vilken antogs av 1985. I tvåreservationer utvecklas vissa förändringar i den paragraf ipatientjournallagen, 3 §, som gäller det s.k. signeringstvånget. I förslagettill patientjournallag, som framlades i proposifion 1984/85:189, fanns intenågot förslag om signering.