prot · GC09115 · 1988-12-31 00:00:00 — Det förekommer också att delämnade uppgifternas riktighet ifrågasätts. omtalade ettfall där flykfingen i fråga lär ha lämnat felakfiga uppgifter. Jag tror inte atl en garanti för en generös och sakligbehandling av de palestinska flyktingarna hade undanröjt dessa problem, men välminskat dem. Vår bedömning och krilik av den enligl vår mening slrängarebehandlingen av palestinierna finns dokumenterad i en reservation fillbelänkandel. Terrorislbeslämmelserna nämns typiskl nog i anslulninglill utlänningsärendena, för det handlar ju om fillämpning avspeciallagstiftningen mol flyktingar/utlänningar. KU har sagt alt det kanuppslå svåra intressekonflikter kring terrorislbeslämmelserna och all del ärvikligl att rätlssäkerhelsfrågorna bevakas kontinuerligt. Det är helt rikligl,men del är ändå en rejäl underdrift. Den enda rimliga slutsatsen är attterrorislbeslämmelserna är oförenhga med rättssäkerheten. Vi är övertygade omall terroristfrågan kan lösas med vanlig lagsliflning och att förlusterna irättssäkerhet inte uppvägs av fördelarna med lagen. Det pågår nu en översyn. Iväntan på vad den kommer fram lill kräver vi i en reservafion atlterroristlagen upphävs. Kritiska parfier som vpk och miljöparfiet får förövrigl inle della i översynen. Man skall ha rätt att få vela vad man ärmisstänkt för och ges möjlighet all försvara sig. Frågan om överlämnande av ärenden fill invandrarverket harberörts. Det skall ske ulom i enslaka fall där del är uppenbart atl uppgifternaär orikliga eller inle behöver tillmätas någon vikl. Del betyder all poliseninte skall tvingas göra politiska bedömningar eller trovärdighetsbedömningarsom man inte har förutsättningar alt göra. JO;s har i eltinspektionsärende och i ett klagomål varil myckel hård i sitt omdöme av dettaöverlämnande. Han har konstaterat myndighetsmissbruk och hävdar att lagbrottförekommit. Att han inte vill väcka ålal beror på alt han anser att felaktigheterna inle kan läggasenskilda tjänstemän fill last utan är förankrade på åtminstoneverksledningsnivå eller eventuellt på ännu högre nivå, dvs. Dethar alltså konstaterats atl ullänningslagen har tillämpats på elt felakfigtsäll. Regeringenhar känt lill dessa missförhållanden, även om del inle harkunnal konstaleras all dessa är förankrade i . Regeringen harinte vidtagit ålgärder för att komma lill rälla med dessa missförhållanden.Fattade beslut om korrigeringar har inte fått prakfiskt genomslag. Därför finnsdet enligt min och övriga reservanters mening anledning alt rikla anmärkningmol regeringen för dessa brisler. Meddet anförda yrkar jag bifall till de reservationer som har undertecknats avvpk, nämligen reservalion 12 angående asylsökande palesfinier, reservation 13om uppföljning av regeringsbeslut, reservation 14 om lerroristbeslämmelser ochreservafion 15 om överlämnande fill invandrarverket. Granskninga v statsrådens tjänsteutövning m.m. 43 PER (): För någon halvfimme sedan utnämnde det svenskarättssamhället fill elt mögelhus. Jag vill inle förneka att EbbeCarlsson-affären är ett tecken på all del sprider sig mögel litet här och varpå samhällets loppnivå. Omman nu skall ha en måttstock på etl rättssamhälles hälsa, kan man fråga sigvilken måttstock som är bäst. Är det den som handlar om myglerier på loppnivå,eller är det den som handlar om hur enskilda människor drabbas av brister irättssamhället? Är det fråga om de rältsbrisler som drabbar yrkespolifiker ochstatstjänstemän? Del är inte alls oviktigt. Eller är det fråga om derältsbrisler som drabbar l.ex. förföljda människor från andra länder som flyrhit? Påfyra punkter finns yrkanden om all med olika slyrka kritisera regeringen föratt den inte har upprätthållit en god rällspolilik gentemot utlänningar somfinns i eller vill la sig fill . Jag finner atl stöd för de fyrakritikpunkterna kommer från i fyra fall, från vpk i fyra fall,från i tre fall, från i ett fall och från moderalernai noll fall. Moderala samlingspartiet är ju del parfi som . När del gäller rältsbristerna för de enskilda människorna - förmänniskor från andra länder som kommer hil och drabbas av lerroristlagar,invandrar-verksbyråkrati, kommunarrest och allt detta - har inte ell ord all säga. Och han har inle ens lyckats få någon av sinapartivänner att tycka någonfing. De har inte förhandsplanerat atl ens delta ideballen; kanske kommer de alt göra del . Menär det inle ganska avslöjande för en människosyn all här går Europarådels nyvaldepresident i bräschen för attacker mol regeringen för myglerier på loppnivå, mennär debatten kommer fill hur kurder, palesfinier och alla andra förföljdadrabbas av rätlssamhälld har han gåll på lunch eller kanske lill enTV-inlervju. Då har han inle fid längre, då är han inle intresserad.Europarådets nyvalde president, denne förmente internafiona-list. Jag tyckeratt det är ganska avslöjande. Vi har alltsåmedverkat i krifik på etl anlal punkter här. 5Riksdagens protokoU 1988/89:115 Granskning av statsrådens tjänsteutövning gäller engammal bekanl - alltför gammal och alltför bekanl - nämligen terroristlagen.Den debatterades redan när jag var med i för mer än lio år sedan. Dåvar lagen lemporär, den var någonting tillfälligt som man skulle tillgripa i enextrem situation på 70-lalel. Del hade varit en del flygkapningar och annal,och man vissle inle hur man skulle bära sig ål. Man skulle liksom få lid attlänka efler hur man skulle klara den här nya problematiken. Men lerrorisfiagenär konstruerad så, all den strider mol all traditionell rätlsmedvelenhel:människor drabbas av sanktioner och påföljder utan atl de har fått sin sakprövad i rätlen. Alla var medvelna, då , om att så kunde man inle hadel. Det var etl extremfall, en nödlösning. Ännu är den kvar. sitter kurder på femte årel i kommunarrest med slöd avlerroristbeslämmelserna. Då är verkligen någonting mögligt i rättssamhället. Jag fick ell brev från nio kurdiska polifiska fångar iSverige för ell tag sedan; jag tror atl fler ledamöter har fått del. Det ärväldigt lätt alt konstatera atl jag som miljöpartist inle håller med omsärskilt många av de politiska ståndpunkter som finns i det brevet, men jagträffade en av kurderna för en lid sedan när han besökte mig här iriksdagshuset kunde se alt det var en kämpande människa, men en kämpandemänniska som höll på atl brytas ner - på femle året i kommunarrest. Jag tycker nog alt landels ärkebiskop i elt brev har sagtsaker som det hade varit irevligl om hela hade kunnal slälla upp på: "Jag anser att de kurder, som sedan lång fid fillbakahar kommunarrest, bör få sin sak rättsligt prövad och all de bör ges möjlighelall själva och tillsammans med försvarare klargöra sin situation. En sådanålgärd skulle enligt min mening stå i god överensstämmelse med den ordning sombör råda i etl rättssamhälle." Enligt en trycksak från tidningen finnsdet över 100 medlemmar i kristna grupp. Jag är inle medlem i den,men jag tycker atl ärkebiskopens synpunkter är väldigl kloka. vara medlem i kristna grupp. Del vore väl det minsta man kanbegära att de som tar sin kristna tro på allvar visar all de ha respekt för desynpunkter som kommer från landels ärkebiskop. Han har i varje fall känsla förrättssäkerhet Terrorisllagen är unik. Någol liknande finnsinle i många länder som vill kalla sig rättssamhällen. Den var från början ennödlösning. Det är en skam atl den är kvar. Del är en skam alt människor fårsitta frihetsberövade utan dom och rannsakan. har ju t.o.m. högsla domstolenkommit på atl detta inle kan pågå hur lång fid som helsl. Del vore intressantall få vela från majoriteten: Hur lång fid kan människor sitta i kommunarrest?Var går gränsen? Att del går en gräns har högsla domstolen nu sagl, men tyvärrinte var exakt den går. Men del finns en gräns. Var går den? Det bör väl ändåfallas ell pohtiskt beslul om det. Den här lagen har mest drabbat kurder, men ocksåpalesfinier råkar illa ut. Jag hoppas atl senare kommer attmera detaljerat gå in på den saken på grundval av en oerhört inlrängade ochintressant rapporl som han har gjorl om hur palestinier drabbas. Del ärobegripligt all man över huvud lagd kan tveka om alt palestinier ärflyktingar. Det som händer i de ockuperade områdena ochkaosets är alldeles tillräckligt. Hade varit värt grannland,hade inga människor tvekat en sekund. Då hade inga polischefer i Trelleborgbörjat snacka om atl de kommer hit bara för alt de vill ha del av vårtvälstånd, om de så hade varit miljonärer hemma. Sådanl hördes inte närfinländarna och alla andra kom under kriget. Nej, det är väl del allpalestinierna är fel folk. De lillhör fel nation för vissa - för dem som villöppna den svenska dörren bara åt etl väderstreck: åt väster, inle ål söder ochål öster. Detfinns stor anledning atl verkligen granska vad som ligger bakom atl palesfinieruppenbarligen särbehandlas. Vi vel genom att säpo samarbetar -eller i varje fall gjorde det på hans lid - med , den israeliskasäkerhetstjänsten. Men vad som händer inom säpo får vi ju inle veta. Vi skalllita på säpo, fick vi höra i en deball här i går. Vihar ytterligare kritikpunkter. Men jag hinner bara beröra en litet kort. Jag skall korl konstatera atl majoriteten inte tycks följavad som händer i alla utskott, för utrikesutskottet har föreslagit - och senarefått del godkänt av - att de svenska ambassaderna bör allsidigt följaulvecklingen i fråga om mänskliga rättigheler. I den bevakningen börambassaderna också följa situationen för återvändande flyktingar generellt -inte bara för dem som har råkat illa ut på något sätt utan generellt, harutrikesutskottet sagt i sitt betänkande nr 17 , och del har riksdagenbifallit. Hur är del möjligt att man nu skulle gå på majoritetens yllrande, sominnebär att kör över tidigare beslut? Skall varakonsekvent, måsle den i varje fall på den punkten definifivl följa reservanterna. 44 (): Att utlänningsärenden har funnils pä konstilutionsutskollelsgranskningslisla ser jag, liksom den inriklning de där harfått, som ell tecken på alt det finns etl starkt inlresse i vårt land för allmänniskor frän andra länder - och då särskill människor som av en eller annananledning har del svårt - kan beredas en här och del på eltmänniskovärdigt sätt. Jag skulle önska alt del engagemanget rådde på varjeområde i samhället. Yttersthandlar det här naturligtvis om moral och elt lilel, välmående lands ansvar ien stor värld, där våra insatser, vare sig de sker här i landet ellerutomlands, knappast kan bli annat än marginella. Frustrationen över detta trorjag finns med bland bakgrundsfaktorerna fill de här återkommandegranskningsärendena. Jag vill genasl säga att jag tror allkonsfilutionsutskol-tets granskning av dessa ärenden har bidragit fill attinvandrarfrågorna har förts framåt i vårl land. Somframkom vid föregående års granskning ligger högl i slalistiken iEuropa när det gäller anlalel asylsökande, och de allra flesta får faktisklslanna. 1988 fick 19 817 personer uppehållstillstånd i . Tillde frågor som älerkommer år efter är i utskottets granskning hörhandläggningstiderna. Vi har kritiserat och hafl synpunkter på dennahandläggning. I enstaka fall har det rört sig om mycket långa handläggningstider.Debatten har också handlat om rättssäkerhetsfrågor. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m.m. upp i sittanförande. står kravel på god handläggning mol kravel på korlhandläggningstid. Del har gjorls en del försök . Men enligtutskottets mening har de inte varit tillräckliga. Antalet asylsökande har juockså ökal. Jagtycker atl var litet ologisk när han konstaterade alltillströmningen har ökat och atl handläggningsfiderna har blivit längre ochansåg att det var märkligt. Ifjolårels granskningsbetänkande nämndes utredningsförslag om en omorganisalionav invandrarverket och en ulökning av anlalel handläggartjänster inomregeringskanshet. har vi kommil längre. Del finns nu en proposition omdelta som behandlas av socialförsäkringsutskottel. hoppas vi att detta skall få avsedda effekler, eftersom det faktisktär ganska stora förändringar på gång. I della sammanhang vill jag säga alt viinom inte har den kunskap och kompetens som krävs föratt i sak behandla alla ärenden som anmäls för granskning. Det är inle hellermeningen. I finns denna kompelens i resp. fackutskotl, och i deltafall är det socialförsäkringsutskottel. Vår uppgift är att ta fram en bild avhur regeringen handskas med lagen och vilken praxis som används saml samspeletmellan riksdag och regering. Jag skall försöka hålla mig fill denna uppgift närjag kommenterar de reservationer som har fogats fill betänkandet. Detgäller först regeringens praxis beträffande asylsökande palestinier. Ireservation 11 framförs att del sker en särbehandling av palestinier.Utskottets majoritet har inle funnit någon sådan särbehandling. Egenlligenhandlar reservation 11 i huvudsak om handläggningsfider, och del är en frågasom utskottet behandlar i ett särskilt avsnitt. I reservation 12 från vpkriktar man mer in sig på den påstådda särbehandlingen. Viskall naturligtvis inte ha någon särskild praxis för palestinier, och det finnsinte heller något i utskottels grundmaterial som visar att det är på detsättet. Ärenden skall prövas individuellt. Det kan nalurliglvis innebära altdet blir extra långa handläggningsfider när det gäller sökande från etlvisst land eller ett vissl område. Tvåenskilda fall har lagits upp när det gäller praxis. Jag skall inle kommenteranågol av dem i det ena fallet på gmnd av att det inom utskottet finnssekrelessbelagl material, som inte kan användas vid en offenllig debatt, och idet andra fallet på grund av att utskottet inte har granskat det, och det finnsdärför inget underlag för att uttala sig om detta ärende. Jagvill däremot tala något om de ensamma barnen. Utskottet är inle oenigt på denpunkten men konstaterar alt det är etl slort och svårl problem. Det är intelätt att veta vad man skall göra med ensamma barn som kommer till vårt land ochsöker asyl, när man inte vet hur deras möjligheler är i resp. hemland - om dehar några föräldrar, var dessa finns, osv. Att utskottet inte har någon lösningpå problemel visar ännu mer hur svårl detta är. Reservation13 handlar om uppföljning av regeringsbeslut. Del är naturligtvis viktigt attärendena följs upp. Det sägs i reservationen att det förekommer uppföljning ienstaka fall där missförhållanden har framkommit. Menar reservanierna att detinle i alla fall där missförhållanden har framkommil har gjorls enuppföljning? Vad i vårt bakgrundsmaterial pekar på all så är fallel? Delfinns olika uppfattningar om i vilken mån dessa ärenden skall följas upp. Förraåret påpekades det i en reservalion från , och vpk atl delvar särskill vikfigl att göra en ingående uppföljning så snarl uppgifl framkomom att någon efter utvisning blivit illa behandlad. I stort sett är det vadregeringen gör . Men dessa reservanter har även fogat en reservationom detta fill belänkandet. PerGahrton sade att avsikten var att terroristbestämmelserna skulle varatillfälliga. Ulvecklingen har dess värre visat att terrorismen knappasl harminskat i vår värld. Det sker en genomgripande översyn av bl.a.rältssäkerhelssynpunklerna i fråga om lerroristbestämmelsema i utlänningslagen.Reservanterna har emellertid en annan uppfattning. Skillnaden i synsäit gällersnarasl sakfrågan, och del är därför inte en granskningsuppgifl. Beiräffandereservalion 15 vill jag säga följande. Del har gjorts en genomgång påkonstitutionsutskottets kansli av alla regeringsbeslut, vilket jag tror atlIngela nämnde. /88 var det 87 som rörde avvisning enliglutlänningslagen, och 35 av dessa bifölls. Bifallen har i 26 fall grundats påatl ärendena borde ha övertagits av invandrarverket. Regeringen har också vidflertalet fillfällen uttalat detta. Polisen skall inte göra några egenlligaasylbedömningar, ulan alla sådana ärenden skall överlämnas lillinvandrarverket. Detvore intressant alt få veta vad reservanierna menar att regeringen skulle hagjorl i slällel för alt uttala sin tydliga mening. Skulle regeringen ha sänt uthärolder på galor och torg för alt sammankalla befolkningen och redogöra försina beslut, eller vad skulle den ha gjort? Slutligenvill jag ta upp praxissamhngen. Det har som nämnls här fidigare i åtskilligadebatter visat sig vara mycket svårt all göra en praxissamling. Förhållandenaförändras i ohka länder över tiden, och det skall ju alllid göras enindividuell bedömning av dessa ärenden. Vidförra årels granskning förutsatte utskottet alt praxis skulle uppmärksammas isamband med behandhngen av pågående utredningar. Del har också gjorls, ochinvandrarverket skall enligt uppgift som vi har fått från generaldirektörChristina Rogestam försöka framställa en praxissamling i den mån del är möjhgti och med all den nya lagen träder i kraft. Utskottetsordförande har redan yrkat bifall, men för tydlighetens skull yrkar jag bifallfill utskottets anmälan på samtliga punkter under . 1988/89:115 , Granskningav statsrådens tjänsteutövning m.m. Underdetta anförande övertog tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandUngar. 45 ()repUk: Nej, , det var inte ologiskt när jag sade all del harskell en ökad fillströmning av flyktingar och invandrare. Dem som vi i slutetav 70-talet och början av 80-lalel räknade i tusental kan nu nästan räknas ifiotusental. harresurserna ökat, precis som KU har krävt. 1988/89:115 kvarslår samma problem, och vi upprepar samma sak, nämligen alt regeringenmåsle se fill alt underlydande myndigheter får större resurser. ~ Sedan sade jag att vi också den här gången ärberedda att se vad de nya ° ålgärderna leder till och all vi därefler fåråterkomma med förnyad När det gällerreservationen om uppföljning vill jag säga att av dem som avvisas är det enslakafall som följs upp, och det är de som pä ell eller annat sätt kommer atlaktualiseras. Vi menar all det borde vara en mera generell uppföljning från vårautlandsmyndigheters sida, och regeringen kan se till atl så sker genom våraambassader och beskickningar ule i världen. Anf.46 () replik: undrade om del var engagemangd som ledde fill alt KUtog upp utlänningsärendena gång på gång. Jag lolkar del snarare så att detfinns en kritik gentemot regeringen för hur den sköter de ärendena, och vi harfrån folkpartiels sida vid ell flertal tillfällen anmält ärenden. överenskommelsen med DDR om att DDR skulle sköta delar av fillämpningenav vår utlänningslag. Vidårets granskning har vi funnil JO-ärendena myckel graverande. JO hävdar ju alldel pågår ett myndighetsmissbruk som regeringen inte gör särskilt myckel förall komma till rätla med. Som här har påpekats, är del inte polisen som skallavgöra asylärendena, utan det är bara då uppenbarligen flyklingskäl saknas ochi undanlagsfall som polisen kan direktavvisa. Trots det avvisas direkt avpolisen. Ärendena som JO har hanterat är uppenbara exempel på atl del är frågaom myndighetsmissbruk. Dåundrar om regeringen skall skicka ul härolder på galor ochtorg. Jag förstår inle alls del resonemangel. Det är väl konstigt, omregeringen inte har den auktoriteten att den kan se till all myndigheterna iSverige följer grundlagen. Det är regeringens skyldighet att se till allhandläggningen sker på ett lagligt sätt. Här är det uppenbart all man harmissbrukat lagen och att det är lagtrots, som JO säger. Vadbeträffar särbehandlingen av palestinska asylsökande konstaterade alt vi som reserverat oss bara riktar in oss på handläggningsfiderna.Ja, som jag sade är det väldigt svårt alt göra bedömningar av källorna. Vi harinte ett sådant underlag att vi kan påstå att uppgifterna är felaktiga, all delär fråga om skvaller eller atl del är trovärdiga uppgifler. Det är myckel svårlatl göra den granskningen, och den har vi lyvärr inle kunnal göra. Däremolhar slalsrådel själv uttalat atl del förekommer länga handläggningsfider förpalestinier. Jag lycker inle att del är rimligt atl man skall behöva vänta på besked om man skall få stanna eller ej. Många unga palestinier haretablerat sig, har samboförhållanden osv., och försöker trots sin svårasituation alt rota sig i vårt samhälle. Att de skall behöva vänla påbesked är inte lolerabelt. När dd gäller de ensammabarnen är del inle så enkelt, säger Nej, det ärinle enkelt, men regeringen borde ha sett fill att de här barnen inle fär fara såilla som de faktiskt har gjorl . Barn har fått vänla upplill innan man gör den första utredningen, och 70 regeringen kan inle ha varit omedveten om hur dessa barn har haft det. Statsrådet har dessutom den inslällningen att barnen helstskall vara hos sina föräldrar, och man kan lolka del som att vi inte skall taemol några ensamma barn över huvud taget. Ministern undrar överföräldrakonlakter, osv. 47 TREDJE VICE TALMANNEN; Jag får meddela atl anslag nu har satts upp om atl dettasammanträde skall fortsätta efter . 48 (vpk) replik: När det gäller överlämnandet är jag inlerikligl säker på att jag förstår vad är ute efler. Det äralltså mycket grava anmärkningar som har riktats mol invandrarverket ochevenluelll mol regeringen för den praxis som förekommer. JO har lagil upp detpå två slällen, dels i elt klagoärende, dels i elt granskningsärende. Det är alltså på två av varandra oberoende håll somuppgifterna förekommer om att det görs påtryckningar på polisen atldirektavvisa. I ena fallet rör det sig om direktavvisning där motiveringenskulle vara alt invandrarverket har dåliga resurser. Jag lycker att del bordevara läll att hantera, om nu den grunden är riklig: invandrarverket påtalarsina dåliga resurser och regeringen gör bedömningen i budgetsammanhang attresurserna måsle förslärkas, om man upptäcker all lagen inte kan följas. Dellycker jag är ett självklarl sätt att hanlera en sådan sak. Vad beträffar konfinuerlig kontroll över verksamhelen ärdet, vad jag förstår, inte KU-ledamöternas uppgift alt lala om formerna fördella. Vår uppgifl är att, på grundval av dd material vi har, visa all härförekommer olaglighder. Det finns alltså de här två uppgifterna från JO och detfinns kompletterande uppgifler beiräffande Arlandapolisen, framförda i Och sedan i ell TV-program, där det sägs mera precis all del harförekommil påtryckningar om direktavvisning lill , därför atl om maninle avvisar snabbt är det svårt atl sedan få att la emol flyklingarna. Jag tror atl jag uttryckte mig tydligt när det gälldepalestinierna. Jag sade ju att det som krävs är egentligen atl palestiniernafår en lika, dvs. en rättvis, bedömning. Vi är som KU-ledamöter bakbundna,eftersom det finns en hel del hemligl material. Om palestinierna hade fått en lika generös bedömning somandra, hade det varil lättare att fatta rikfiga beslul. Här får man hämtauppgifler från annat håll - från palestinier själva, från flyktingadvokaterm.fl. - som är så pass samstämmiga att de styrker uppfaltningen att del sker ensärbehandling, ulöver de länga handläggningsfiderna. 49 PER () replik: För ordningens skull vill jag börja med auyrka bifall lill reservationerna 11, 13, 14 och 15, som vi har stött. I fräga om palestinierna kan reservationen lyckas varamild och modest, och den handlar bara om handläggningstider. Men som framgåttfidigare i debatten om , har vi valt atl i detkonslilufionellå Granskning av statsrådens tjänsteutövning m.m. Granskning av statsrådens tjänsteutövning granskningsarbetetstrikt hålla oss lill hårdfakta, innan vi säger någonting i KL':s betänkande.Det man kan anse sig vela är alliså att handläggningsfiderna är längre förpalestinierna. Sedan kan man misstänka - och del har man full frihet altgöra i en diskussion - all det ligger någonting bakom, atl de långahandläggningsfiderna är symptom på någonting. Det vill man då väcka debatt om:Vad kan det vara som gör att just fall som gäller palestinier har långahandläggningstider? Det är ganska märkligl med tanke på den officiella politiksom regeringen numera för i den palestinska frågan, del förlroende den harvisal för den största palestinska organisationen, osv. Del är någoniingmärkligl som finns här bakom.