prot · GC09117 · 1988-12-31 00:00:00 — Det bör dock i sammanhanget påpekas att erfarenheter först börvinnas av godtagandet av typgodkända byggprodukter från de nordiska länderna.Tidsperspektivet inom byggmarknaden med långa projekterings- och upphandlingstidergör att eventuella positiva resultat av denna ordning knappast kan avläsas påkort sikt ulan kräver en tillämpning under elt anlal år. Jaganser att det nu behandlade förslagel om godtagande av byggprodukter från denordiska länderna får ses som ett första steg från svensk sida på vägen mot enfriare handel med byggprodukter inom , Det bör kunna leda tillatt utbudet av byggprodukter på den svenska marknaden avsevärt ökar, något somtorde ha en positiv inverkan på bl,a, bosladsbygg-nadskoslnaderna. Samtidigtförbättrar givetvis en samordning med övriga den svenskabyggmateriahndustrins möjligheter all konkurrera på nya marknader. Jag yrkaråterigen bifall lill reservationerna 1 och 6. Godtagandeav byggprodukter som godkänts i annat nordiskt land Godtagande av byggprodukter som godkänts i annatnordiskt land Anf.54 (): Jag vill börja med alt yrka bifall tillcenlerreservalionerna 2,3, 4 och 5. Det kan tyckas atl det är mångareservationer - fyra av sex - som cenlern slår för. Trots del vill jag säga atlvi i själva huvudfrågan egentligen är överens. Huvudfrågan gäller all försökaminska kostnaderna för boendet. På den punkten kan det naturligtvis inte rådanågon oenighet Reservalionerna talar i stort sett för sig själva, men jagvill någol kommenlera dem. Vi tycker inte atl del skall vara dentidsbegränsning som regeringen föreslår, eflersom della är ett ensidigtinitiativ från sida. Vi vill ha slörre påtryckningar på de övriganordiska länderna. Därför tycker vi alt det vore rimligt alt upphöra lileltidigare med den föreslagna ordningen och alt försöka få de övriga nordiskaländerna atl vidla molsvarande åtgärder. Reservation 3 handlar om miljö- och kvalitetsaspekterna.Vi har tidigare, inte minsl på 60- och 70-lalet, sett hur allvarligt det kundevara med dåligl byggmaterial. Vi lycker att det är viktigt med en skärpning närdet gäller miljö- och kvalitetsaspekter även från sida. Vi tyckerockså alt det är vikfigt för denna kammare atl få en redovisning av hur det hargått Detta framhåller vi i reservation 4. En reservation som tilldragit sig en del uppmärksamhelbland ledamöterna i bosladsutskotlel och föranlett en del särskilda yttrandenär reservafion 5 om bostadspolitikens inriktning. Den vill jag ägna någraminuler åt. Egenlligen -och då är vi kanske inte rikfigt överens - är fråganvarför del över huvud laget behöver läggas fram ett sådanl här förslag ikammaren. Enligt cenlerns uppfattning är del slora problemet koncenlralionen iframför alll men även inom andra områden i landel. Dendiskussion som förs även på andra håll än här i går ul på altförsöka dämpa överhettningen. Vi har från sida sagt attdel inle bara är fråga om atl dämpa lillväxlen i storstäderna genom att läggapå avgifier och försöka få en bältre miljö, utan det gäller framför alll altförsöka få i bättre balans. Här står jag nu och lalar inför en nästan tom kammare -kanske någon ser på TV - men vi har också vid många andra tillfällen diskuteratfrågor som har betydelse för alt få i bällre balans. Del var inte längesedan vi hade en debalt här i om järnvägarna och vägarna. Ju mer vi kan salsa, för del är ändå vad som är avbelydelse, på järnvägen -föreslår t.ex. all 40 miljarder skall satsaspå järnvägen - på en decentraliserad utbildning och på en ordenllig sjukvård,deslo mindre blir trycket på Slockholmsregionen. finns del på sina hålltendenser liknande dem . Fina bosläder ule i landel överges,och i ställd ökar kraven här. Förelag som egenlligen skulle kunna vara kvar utei landel, om det bara funnes kommunikationer, vägar, sjukvård och utbildningdär, väljer alt flytta till en storstadsregion. Således ökar trycket på denna.Dessulom ökar koslnaderna. Del är därför som vi i cenlern envisas med all la uppfrågan om bostadspolitikens inriktning. är det bara fråga om enläpparnas bekännelse när man slår här i lalarstolen. Men del är viktigt atthela fiden komma ihåg all vill man ha en decentralisering av de olika funktionernai vårl land, gäller det - inle bara beiräffande bostadsbyggandet ulan också ien rad andra frågor-atl föra en konsekvent politik. Del är vad vi i hargjort. Om vi hade varil i majoritet här i kammaren, skulle den här frågan noginte ha behövt komma upp. Dä hade det nämligen inle varil nägon överhettningvare sig i fräga om bostadsbyggandet eller här i . Men dithänhar vi ännu inle kommil. Våra förslag slöds ju ännu inle av en majoritet Iförhoppning om all del skall bh så yrkar jag ålerigen bifall tillcenterns reservationer. 55 (): Jag vill börja med alt yrka bifall tillreservafionerna 3 och 4 i bosladsutskoltds belänkande 9. Sedan vill jag säga någol om reservation 3. Del ärutomordentligt viktigt alt förebygga alt man får s.k. sjuka hus, vid både ny-och ombyggnad, och atl sanera de sjuka hus som finns, med lanke på deallvarliga och omfattande skador när del gäller människors liv och hälsa somsjuka hus redan har orsakat. Dessutom förefaller antalet skador av detta slagatt öka. Del finns byggprodukter som genom sina egenskaper ellersin utformning i sig själva eller i samverkan med andra produkler kan medförarisk för uppkomst av fukt- och mögelskador eller av andra skador som kanresultera i sjuka hus. Del är helt klarl. Därför menar vi atl svenskamyndigheter även i fortsättningen skall pröva vilka produkter och material sommedför sädana här risker. Produklerna och materialen skall nämligen uppfylla dekrav som slälls i kap. 3 i lill skydd för liv, personligsäkerhel eller hälsa och i motsvarande föreskrifler som kan ha meddelals medstöd av 16 kap., 1 § första stycket i samma lag. Vi menar att del här alldeles särskill gäller byggmalerialoch byggprodukter som har utvecklats och fillverkals ulanför . Del kaninle förutsättas atl dessa är utformade för nordiska klimatbetingelser ochbyggmetoder. Vi har således ingenting emot alt man, som regeringen föreslår,släpper in byggprodukter som har godkänts i ell annal nordiskl land. Vad vivill är alt man värnar om kvaliteten på produkterna, särskill i de avseendensom jag här har nämnl. Jag vill också säga nägra ord om reservalion 4. Det vorevällovligt om den föreslagna åtgärden skulle innebära att man utan risker förmänniskors liv och hälsa kunde dra ned byggkostnaderna. Men det är intealldeles säkert att den föreslagna åtgärden fär den effekten. Kanske kommerriskerna för skador atl öka eller koslnaderna att påverkas negativt. För vad ärdet som säger atl man bara därför att man nu vidgar ramarna kan dämpa dentendens till oligopol och monopol som redan finns? Del kan ju hända alt destora företagen i alla fall lyckas behärska marknaden, och då har man inlevunnit någonting. Mot den bakgrunden är vi angelägna om att den redovisningav effekterna som efterlyses i reservation 4 verkligen av framförssom ell, önskemål fill regeringen. Godtagande av byggprodukter som godkänts i annatnordiskt land Godtagandeav byggprodukter som godkänts i annat nordiskt land 56 RUNEEVENSSON (s): Den svenskabyggmarknaden kännetecknas av fulll kapacitetsutnyttjande och av enöverhettning som är slörre än vid fidigare uppsving i byggkonjunkturen.Regering och riksdag har tidigare vidlagil åtgärder i syfle alt dämpaefterfrågan. De ålgärder som föreslås i delta betänkande är ytterligare ettsteg på den vägen. Produkfionskoslnadernaför nybyggda bosläder har ökat i en lakl som inle slår i rimlig proportion fillövrig kostnadsutveckling. har koslnaderna ökat med drygl . Konsumentprisernahar under samma fid ökal , av byggkostnaderna utgörs avbyggmaterialkoslnader. Inom byggmalerialinduslrin finns del endast dt fåtalkonkurrerande företag inom varje varugrupp. Inom vissa varugrupper råder nästintill monopol. Det är inle en bra siluafion, I stället har della bidragit lillde stora kostnadsökningarna . De förslag som förs fram ibetänkandet skall bidra till en ökad konkurrens inom byggmaterialseklorn genomatt importen av byggmalerial från de övriga nordiska länderna främjas, Sverigearbelar internalionelll för en harmonisering vad gäller kraven påbyggprodukter. Detta arbete sker i FN:s och EFTA:s regi, I de nordiska ländernahar detta arbete pågått , Regler har härvid utarbetats för elttjugotal produktslag. Enförutsällning för atl olika material skall få användas i byggandel är attmaterialen uppfyller de grundläggande kraven i PBL, Enligt PBL har byggherrenhuvudansvaret för att byggbestämmelserna följs. Vid bygglovspliktiga åtgärderprövar även byggnadsnämnderna om de föreslagna åtgärderna uppfyller kraven i 3kap, PBL, Det nordiska samarbele som existerar påbyggbesiämmelseområdet har inneburil alt beslämmelserna i de olika ländernabygger på en likartad uppfallning. En produkl som är godkänd i etl annalnordiskt land kan i allt väsenlHgt anses svara också mot svenska krav. Någotgenerelll godkännande lämnas dock inte, ulan godtagandet görs efter prövning iden enskilda , Iavvaktan på Nordiska ministerrådets fastställande av ömsesidiga riktlinjer fårnu de byggprodukter som har godkänts av behörigt organ i ett nordiskt landlikställas med ell lypgodkänl eller tillverkningskontrolleral material iSverige, Detta sker genom ett tillägg till 8 kap, 29 § PBL, där en ny paragraf- 29 a § - införs, som reglerar godtagandet av byggprodukter som godkänts iandra länder. För atl säkerställa kvalitetskraven får regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer bemyndigande att meddela föreskrifter föratt undanla produkter som inle uppfyller kraven i 3 kap. PBL vad gäller skyddför liv och hälsa. Tillbetänkandet har fogals sex reservationer, Moderalerna och folkparliel vill inleha någon begränsning i tiden, medan vill korta av tiden med etlår till utgången av , Propositionensförslag om en tidsbegränsning l,o,m, 1991 är motiverat av den förväntadeulvecklingen av del nordiska samarbelel och förhandlingarna när det gäller attfå till stånd ömsesidighet i denna fråga. Frågan om en eventuell förlängningefter denna tidpunkt bör avgöras , när man bättre kanöverblicka förhandlingsläget. Det är fråga om en förhand- lingsposilion i dessaförhandlingar. och betonar i en reservation viklen av attmiljö- och kvalitetsaspekterna inle eftersatts ulan att i reservationen föra innågol nytt utöver det som utskollel redan har anfört. Självfallet anserutskottsmajoriteten att kraven på miljö och kvalitet inte skall eftersättas,och man bemyndigar också regeringen, eller myndighet som regeringen godkänner,atl undanla produkter som inle anlas uppfylla kraven i PBL. Någottillkännagivande om detta erfordras ej, då det redan finns med i belänkandel. Centerpartietoch lar i en reservalion upp frågan om bostadspolitikensinriktning. Denna fråga är föremål för en utredning och behandlades för baraknappt en månad sedan här i kammaren. Utskottet intog då samma slällning somnu, varför jag ej närmare går in på delta, Moderalernaoch tar i en reservation upp frågan om samordningen med EG ochmenar att detta beslul är dt första steg mot en samordning av kraven som påsikl bör gälla även övriga , Iproposilionen redovisas det svenska engagemanget i del internationellaharmoniseringsarbete som pågår beiräffande byggsektorn. Dessa kontakter skervia EFTA och samarbeisorganisalionen UEA, Del nordiska samarbelel väntas fåbetydelse i det europeiska harmoniseringsarbdel. Arbetet med förslag till enseklorsöverenskommelse för byggområdet pågår inom EFTA, och ell slutgiltigtförslag kan väntas , I UEA, där de flesta EFTA- ochEG-länder ingår, pågår ett utbyte av erfarenheter beträffande godkännandet avbyggkomponenter, Någol tillkännagivande i frågan är ej nödvändigt. Med del anförda yrkar jag bifall till ulskollels hemslällan och avslagpå reservationerna. Prot,1988/89:117 Godtagandeav byggprodukter som godkänts i annat nordiskt land Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. Kammaren övergick till allfatta beslul i de förevarande ärendena. Mom. 1 (ändradebetalningsvillkor för vissa slalliga bostadslån m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mol reservalion 1 av och -bifölls med acklamation. Mom.2 (överlagande av bostadslån som finansierats över statsbudgeten m.m.) Utskollelshemställan - som ställdes mol reservalion 2 av m,fl, - bifölls medacklamation. Mom.3 Utskottets hemställan bifölls. Mom. 4 (ändring avprinciperna för beräkning av den ränta som berättigar lill räntebidrag m.m.) Utskottetshemställan - som slälldes mot reservalion 3 av m.fl. - bifölls medacklamation. 4 protokoU 1988/89:117 Ombarnomsorgen för samebarn i kommun Mom. 5 (ändrade villkorför räntebidrag) Utskottetshemslällan - som ställdes mot reservalion 4 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.6 (bokföring av vissa bostadslån m,m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av Knul m,fl, - bifölls medacklamation. Mom. 1 (lagförslagel) Utskottetshemställan - som slälldes mot dels reservalion 1 av m.fl,, delsreservalion 2 av och - bifölls med acklamation. Mom.2 (miljö- och kvalitetsaspekter) Utskollelshemställan - som slälldes mot reservation 3 av m,fl, - bifölls medacklamation. Mom.3 (redovisning av effekterna) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.4 (bostadspolitikens inriktning) Ulskoltetshemslällan - som slälldes mot reservation 5 av och med acklamation. Mom.5 (samordningen med EG) Utskottetshemslällan - som ställdes mot reservation 6 av m,fl, - bifölls medacklamation. 8§ Kammaren beslöl kl, 13,42 atl ajournera förhandhngarna till kl, 14.00, dådagens frågeslund skulle börja. 9§ Förhandlingarna återupptogs under ledning av andre vice talmannen. 10 § Svar på fråga1988/89:628 om barnomsorgen för samebarn i kommun har frågat mig om vilka åtgärder jag länker vidla förall samebamen i kommun skall få sin barnomsorg på samiska. Delär kommunerna som har ansvarel för barnomsorgen och dess organisation.Regeringen har dock vid ohka tillfällen uttalat sin positiva inställning tillbarnomsorg för samer, och särskilda statiiga bidrag har också lämnats tillGällivare och kommuner för startande av samiska förskolor. Slalsbidraglämnas också för hemspråksträning på samiska. Då , som framställt frågan, anmältatt hon var förhindrad atl närvara vid sammanträdet, medgav andre vicetalmannen alt i stället fick della i överläggningen. Ombarnomsorgen för samebarn i kommun 58 (vpk): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret, även om del inte var svarpå frågan. Delär i kommun som man har krävt barnomsorg, och del är där som man intekan få den, kommun vägrar att tillgodose föräldrarnas begäran alt fåsamisk barnomsorg med moliveringen alt kommunen inte vill medverka till attseparera de samiska barnen från de svenska. Men det rör sig inte om någraenstaka barn. Det är 51 barn - en ganska stor grupp - som står i kö. Stridenom att få barnomsorg på dessa högst rimliga villkor, nämligen att barnen skallkunna få lala sill egel modersmål, har pågått . Denna inställning frånJokkmokks kommunfullmäktiges sida är myckel beklaglig. All erfarenhet visar attsamiska barn som har placerats i den ordinarie barnomsorgen lill slor delmister det samiska språket, och de blir därmed inte heller delaktiga i denkultur och de traditioner som en barnomsorg med samisk profil kan förmedla. Erfarenheternafrån de försök med samisk förskola som har gjorts i och , somstatsrådet hänvisar till, visar just atl barnens språkutveckling och vilja attacceptera samiska som första språk slarkl hänger samman med den status somsamiskan ges inom förskolan. Jaghoppas att vi är överens om att den samiska kulturen som helhet har ett sådanlvärde atl den berikar den svenska kulturen, och då inte bara i de former som ärintressanta atl visa upp i luristsammanhang. vel jag alt regeringen hartalat om, bl,a, i samepropositionen, de stora förpliktelserna att bistå samernapå olika sätt. Om inte löftena skall bli bara lomma ord, måsle, såvitt jagförstår, regeringen la ett ansvar, eflersom inle kommunerna gör det. Vadskall föräldrarna göra för atl kunna utnyttja sina rättigheter, som delfaktiskt finns riksdagsbeslut om? Får jag först erinra om att det svar jag gav innebär alt regeringen ställersig positiv till förslaget om inrättande av samiska daghem. Men det skall skeinom de regler som vi har kommit fram till i och som innebär attvarje kommun organiserar och utformar sin egen barnomsorg. Jag tror faktisktatt det är viktigt alt ge kommunerna del förtroendet. Jag pekade också på att ide fall kommunerna har begärt statligt slöd för alt utveckla denna typ avverksamhet, har de också fått stödet. Del är också viktigt all visa, att omkommuner inom dessa ramar vill anordna verksamhet Om vidgat tillämpningsområde för lagen om produktsäkerhet av delslagel, är det möjligt alt få slalligt stöd, om verksamheten på någol sättinnebär utveckhng eller förnyelse. I kommun finns det både hemspråksträning församiska barn och samiskspråkig personal vid daghem och i dellidsgrupper.Samebamen är alltså inte helt ulan denna viktiga kulturella insals. Jag har fått en inbjudan all resa lill ochGällivare och besöka dels verksamhelen i , dels den verksamhet församebarn som finns i . Jag tänker ta fasta på denna inbjudan och begemig dit upp. Då får jag möjlighet all diskutera både med Jokkmokkskommunledning och med representanter för sameinlressena. Sedan får vi se om dediskussionerna möjligen kan ha någon påverkan på den framtida planeringen isammanhanget. 60 (vpk): Jag lycker all del låter hoppingivande. Jagdelar statsrådets uppfallning om all man i första hand skall gå till väga somman har gjort, genom atl göra det möjligt för kommunerna att självaorganisera barnomsorgen och erbjuda yllerligare alternafiv med hjälp avstatsbidrag. När kommuner inle tar för sig och dd får till följd all vissagrupper diskrimineras, måste regeringen ta ett övergripande ansvar. Del kanske inle går alt göra denna jämförelse, men förinle så länge sedan här i kammaren hade vi en fråga om rörelsehindrade barn. Enkommun vägrade bistå barnen för att de skulle kunna gå i en särskild skola. Manfick ändra sig i kommunen efter ett ullalande i . Det ärkanske all hårdra denna fråga, men jag hoppas verkligen all det besök somstatsrådet skall göra kommer atl innebära att det blir en positiv lösning pådenna konflikt som har blivit blockerad av pohlisk prestige. Jagönskar statsrådet lycka lill. Jag konstaterar med tillfredsställelse atl vislår myckel nära varandra när det gäller den fortsatta handläggningen av dennafråga. Får jag bara upplysa om alt den kommun som ändradeuppfattning när del gäller rörelsehindrade elever gjorde del sedan länsrättenhade fällt elt utslag som innebar att kommunen hade ansvaret för alt se lillatt den handikappade eleven fick den skolgång som han ville ha. Jag tycker atldet var mycket lillfredsslällande att det utslaget kom. Överläggningen var härmed avslulad. 11§ Svar på fråga 1988/89:614 om vidgat tillämpningsområde för lagen omproduktsäkerhet har frågat mig när jag avser altverkställa beslul alt frågan om en utvidgning avproduklsäkerhdslagens tillämpningsområde bör bh föremål för ulredning. Frågan om även varor och Ijänsler som uteslutandetillhandahålls inom ramen för offenllig service skall kunna underkastas enprodukl-säkerhdsreglering bereds i civildepartementetMålsättningen är att kunna presentera det av riksdagenbegärda underlaget. Lål mig passa på tillfället att understryka atlkonsumenlerna givetvis skall åtnjuta etl gott skydd när det gäller varor ochtjänster som tillhandahålls av offenllig verksamhet. Den offentliga seklorn harbyggls ul för att tillgodose viktiga krav och önskemål från medborgarna. Ivissa fall kan det finnas skillnader mellan kraven och de varor och ijänslersom fillhandahålls. Kraven är också av delvis ny nalur. Det handlar inte baraom kvantitet utan i ökad ulslräckning också om kvalitet. All göra del möjliglalt vidta ålgärder av det slag som produklsäkerhdslagen anger även i fråga omden offentliga sektorns utbud är därför angeläget skall vi komma ihåg att etl flertal produklersom enskilda människor kommer i kontakt med i s.k. offentliga miljöer redan ärunderkastade den nya produklsäkerhelslagen, eflersom produklerna används äveni privatiivd. Varor och ijänsler som tillhandahålls av slatliga och kommunalabolag som driver ekonomisk verksamhet eller av affärsdrivande verk omfattasockså av den nya lagen. Om vidgat tillämpningsområde för lagen om produktsäkerhet 63ULLA ORRING (fp); Jag ber att få tacka statsrådet för svarel. Det var ju posilivl alt höra att del pågår ellberedningsarbele i När och på vilkel sätt kommer förslagetatl föreläggas ? Detta är en myckel viklig fråga. När den nya lagen om produktsäkerhet kom tyckte vi atl denskulle komma atl fylla etl viktigt krav. Vi menar alt konsumenlerna skall kunnakänna sig säkra vid användandet av varor och tjänster. Del är elt stort misstagatt lagen inte redan nu omfattar de tjänster och varor som tillhandahålls inomden offentliga verksamheten, tex. hälso- och sjukvård, skolor, daghem ochfritidshem. Vi har också elt ökat antal produkler på marknaden, och mänga avdem är sä komphcerade alt det är svårt för oss som enskilda konsumenter allbedöma deras säkerhel. uppslår den egendomliga situationen all så längeproduklsäkerhelslagen enbart omfaltar den privala sektorn omfattar den lillaKalle som skadar sig på klätlerställningen på dagis som bedrivs i prival regi.Om lilla skadas på det kommunalt drivna daghemmet när han använder sammatyp av klätterslällning, då gäller inle lagen. I svarel utvidgar statsrådet moliveringen. Hon sade attden offentliga verksamheten har byggts ul för att tillgodose etl viktigt kravfrån medborgarna. Jag vill i ställd påstå all vi i folkparliel anser all denoffentliga verksamhelen myckel väl skulle kunna drivas i prival regi. Därförtycker vi också att lagarna skall vara tillämpliga inom både privat ochoffenfiig verksamhet. Därför vill jag få svar på frågan: När kommer förslag omen utvidgning av tillämpningen av lagen om produktsäkerhet? 5 protokoU 1988/89:117 Om vidgat tillämpningsområde för lagen om produktsäkerhet Det känns viktigt att i alla fall lala om attmånga produkter som del här är fråga om, vilket också känner till,i slor utsträckning kommer atl omfallas av lagstiftningen, eftersom många avproduklerna även används i privatlivet. Dd är det som är kärnan i dettaproblem. Många leksaker som används på daghem förekommer också i någonutsträckning i hemmen och omfattas då av lagstiftningen. På samma säll är delmed dagligvaror och inredningsprodukler som används i sjukvård och ulbildning.Sådana produkler som inte används i hemmen är i regel lilel mer speciella,l.ex. Det förekommer också all fasla lekredskap användsprival, och då omfattas de av lagen. Denna fråga är renl lekniskl ganska komplicerad all lösa.Del är anledningen till atl det dess värre inte går all precisera det datum dåvi kommer all vara färdiga med detta arbele. Produklsäkerhdslagen är ennäringsrältslig lagsliflning och kan inte utan vidare kompletteras på det sällsom föreslår och som det också finns goda moliv lill. Dessutom är del nödvändigl att samordna den med annanspeciallagstiftning, l.ex. hälso- och sjukvårdslagen, så atl alla aspekter avfrågan kan lösas. Därför måste vi mycket noga sludera olika lösningar, och detär det arbetet som sker inom . Målel är forlfarande att viskall bli klara . 65ULLA ORRING (fp); Då lagen antogs av ihöstas fanns del de som tyckte alt vi skulle vänta med all anta lagen, framföralll för atl få en harmonisering med lagstiftningen inom EG, Själv drev jag linjen atl vi skulle få enproduklsäkerhdslag. Jag bhr litet förskräckt när jag hör atl statsrådet tvekarhtet beiräffande den offentliga verksamheten. Det mesla av vår konsumtion stårlill vårl förfogande genom den offentliga sektorn. Då uppstår en starkdiskrepans mellan prival och offentlig verksamhet.