prot · GC0935 · 1988-12-31 00:00:00 — Den reglerar den ordning i vilkenriksdagen och regeringen tillsätts, och den anger hur dessa statsorgan skallarbeta. Fri åsiktsbildning och andra fri- och rättigheter åtnjuter ett särskiltskydd i författningen. Den särskilda procedur som anvisas för grundlagsändringarinnebär att grundlag stiftas genom två likalydande beslut av . Mellandessa beslut skall val till hållas. kan också på begäranav en mjnoritet i folkomröstning anordnas om ett vilande grundlagsförslag. skall nu slutligt anta de grundlagsändringar somvarit vilande val. Dessa ändringar innebär, som framgår av det nubehandlade betänkandet, bl.a. att omyndigförklaring som hinder för rösträtt ochvalbarhet avskaffas. Vidare övergår huvudmannaskapet för riksgälds-kontoretfrån till regeringen. Reglerna för rikets styrelse under krig ochkrigsfara ändras i fråga om förhållandet under ockupation. Integritetsskyddetpå dataområdet blir grundlagsfäst, för att nu nämna några viktiga förändringar. Från riksdagspartiernas sida eftersträvas största möjliga enighet vid grundlagsförändringar.Detta präglar också konstitutionsutskottels arbete Vissa meningsskiljaktigheter förelåg dock vid 12 första behandling av förslagen. Detframgår av de sju särskilda yttranden som Som framgår av redovisningen är dock oenigheten begränsadtill ett parti i sex av fallen och till två partier i det sjunde fallet. De särskilda yttrandena har tillkommit för att markera attreservanterna står fast vid de ståndpunkter som de har intagit vid förstaläsningen. På grund av gällande praxis beträffande beslutsordningen iärenden av detta slag har de avstått från att nu framställa yrkande om att denaktuella bestämmelsen skall utgå ur det vilande grundlagsförslaget.Miljöpartiet, som deltar i behandlingen av frågorna , har inlevelat ta ställning i utskottet. Jag avslutar denna redogörelse med att yrkabifall till utskottets hemställan i samtliga delar. AnL 10HANS NYHAGE (m): Vid behandlingen under föregående avregeringens proposition 151 om ändringar i tryckfrihetsförordningen reserveradevi moderater oss mot majoritetsbeslutet, dels vad gäller förhållandet mellanmeddelarfriheten och tystnadsplikten, dels också i frågan om att kriminaliserapornografiska stillbilder. Vid den andra behandlingen av dessa ärenden, som ägtrum efter årets riksdagsval, har vi i särskilda yttranden markerat all vividhåller våra ståndpunkter. På grund av gällande praxis vidbeslutsfattandet i ärenden av detta slag har vi avstått från att genomreservationer åter framställa yrkanden. Yltrandefrihetsulredningen föreslog i sitt betänkande"yttrandefriheten", all de fall där tystnadsplikten skulletillåtas bryta meddelarfriheten skulle anges i grundlag. Regeringen ställde sigemellertid inte bakom detta förslag utan föreslog enbart att beslut i syfte attinskränka meddelarfriheten skall kunna fördröjas av ,därest inte en femsjättedels majoritet står bakom att förslaget antasomedelbart. beslutade i enlighet härmed. Denna konstruktion hadeemellertid inte varit föremål för någon som helst beredning, vilket vimoderater ansåg vara olyckligt. Vi föreslog därför att frågan vidare skulleutredas. Givetvis anser vi alltfort detta förfaringssätt vara det korrekta. Vid behandlingen föregående av frågan om attkriminalisera våldspornografiska stillbilder hänvisade vi moderater dels tillde spärrar mot pornografi som redan finns i tryckfrihetsförordningen ochbrottsbalken, dels till att yttrandefrihetsutredningen inte hade funnit skälatt förorda några lagstiftningsåtgärder mot pornografiska alster, dels till attfrågan endast i ringa omfattning hade berörts i remissyttrandena överutredningens betänkande. Vi hävdade att det inte förelåg tillräckliga skäl förett beslut om kriminalisering och ansåg alt frågan ytterligare borde beredas.Vi har inle haft någon anledning att frångå denna uppfattning vid frågansförnyade behandling, vilket vi alltså framhåller i ett särskilt yttrande. I detta betänkande behandlas också frågan om avskaffandeav omyndighetsförklaring som rösträtts- och valbarhetshinder. Vid föregåendebehandling av ärendet anförde vi moderater att vi inte hade några invändningarmot att slopa den direkta kopplingen mellan omyndighetsförklaring och rösträtt.Vi ansåg emellertid att del även kunde finnas behov av möjlighetenatt från rösträtt utestänga personer som uppenbarUgen saknar Prot.1988/89:35 förmåga att genomföra röstningen på ett meningsfullt sätt. 30november 1988 domstol i samband med att den förordnade förvaltare för enperson också ' ~ skulle pröva om denne skulle fåbehålla sin rösträtt. Vi anser givetvis alltfort Vilandegrundlagsänd- , , . j ., . ° ° denna ordnmg vara den riktiga. AnL 11 (): När vi antoggrundlagsändringarna i tryckfrihetsförordningen motsatte sig attandra regler för tryckfriheten skulle gälla i krig än i fred. Itryckfrihetsförordningen kommer det alt finnas en lång lista på vad som ärbrottsligt att röja i fråga om rikels säkerhet. Sådana inskränkningar iinformationsfriheten är nödvändiga. Enligt föreliggande förslag skall andra regler gälla vidomedelbar krigsfara eller vid krig. Då skall ytterligare inskränkningar kunnagöras i en helt vanlig lag. Hux flux över en enda natt skall alltsåyttrandefriheten kunna inskränkas - ospecificerat hur. Vi anser att de omfattandeinskränkningar som gäller redan i fredslid också räcker vid krigsfara och ikrig. Enligt vår uppfattning är det kanske just i sådana lägen som det är braatt ha en grundlag att luta sig mot. Det bör krävas helt andra åtgärder för attkunna göra ändringar i den. Självfallet står vi i folkpartietfast vid vår inställning. Med gällande behandlingsordning här i är viemellertid förhindrade alt rösta på vårt förslag, om vi inte skallmotsätta oss alla andra ändringar i tryckfrihetsförordningen. Därför har jagbegränsat mig till att här redovisa denna inställning. AnL 12BENGT KINDBOM (c): Det kan utåt lyckas att det råder storenighet i dessa frågor. Sådan enighet råder också i den delen där det gälleratt anta vilande grundlagsförslag för . De särskilda yrkanden ochavvikande meningar som föreligger kan kanske tyckas vara detaljer isammanhanget. Det är emellertid värt att understryka att den handlingsom ligger på bord innehåller grundlagsändringar som så långthar varit möjUgt gjorts i enighet. Det finns, herr talman, anledning attkonstatera att debatten om våra grundlagar kommer att fortsätta. Mycket snartåterkommer vi här i till diskussioner i frågor där enighet inte harkunnat uppnås. Det är frågor som har diskuterats i och i denkonstitufionella debatten ända sedan enkammarriksdagens införande. Jag tänkerpå frågor som mandatperiodens längd, den gemensamma valdagen och ett antal andrafrågor. Del är en fördel alt vi kan föra dessa debatter och stegvis vidtaförändringar i grundlagen. På några punkter skall jag i likhet med andra talarekommentera del vilande förslaget. och jag har i-ell särskiltyttrande upprepat vårt ställningstagande om huvudmannaskap förriksgäldskonlö-rel. Vi ansåg inte då all regeringen hade redovisat någraövertygande skäl för att förändra huvudmannaskapet. Vi pekade exempelvis på attstaisupplå-ningen var av så stor betydelse att huvudmannaskapet bordeligga kvar under . Vi ansåg alt man därmed kunde upprätthålla enbättre insyn och kontroll över rikels affärer, framför allt upplåningen ochstatsskuldens förvaltning, än den insyn och kontroll som kommer att finnas genom finansutskottetshandläggning av ärendena samt granskning i efterhand. Vi kan alltså inte rösta för vårt förslag, men vi har idet särskilda yttrandet påpekat att vi vidhåller denna vår ståndpunkt. Låt mig, herr talman, peka på ytterligare en sak som överhuvud taget inte har diskuterats i det senare ledet. Det gäller frågan om attgrundlagsfästa integritetsskyddet. Socialdemokraterna gick med påatt utreda denna fråga. Det hade väckts en rad motioner till 1985/86 årsriksmöte om alt grundlagsfästa dataskyddet. Det kom ett förslag från data- ochoffentlighetskommittén, och om det förslaget var vi ense. Den enskildespersonliga integritet skall skyddas i den utsträckning som anges i lag. Anledningen till att jag tar upp denna sak är att jag villsäga att detta inte är det slutliga skyddet. Men det som skrivs in i grundlagenär definitivt en förstärkning av skyddet. Det är viktigt att vifortsättningsvis följer upp det med lagstiftning, när så behövs. Likaså är delangeläget att en översyn av dalalagen genomförs. Del är också betydelsefulltatt frågor om sårbarhet och säkerhet i våra datasystem följs upp på ettgrundläggande sätt. Del skydd som finns inskrivet i grundlagen måste följasupp i det praktiska arbetet och verkligen utgöra ett skydd för den enskilde. Med detta,herr talman, yrkar jag bifall till de vilande grundlagsförslagen. AnL 13MARGARETA (): Vi skall strax besluta att våldspornografiskall vara förbjuden. Bilder föreställande sexuellt tvång eller våld skallkunna åtalas. Jag ser det som en stor framgång för kvinnokampen. öppnade en porrbutik i deklarerade han att det säkert skulle gä mycket bättre för honom iSverige än i , för här var kvinnorna klokare. Det blev startskottet förkvinnoorganisationernas arbete i . Vi lade upp ett schema för altunder månader stå utanför butiken och demonstrera mot våldspornografi.Vi gjorde också namninsamlingar. Vi upplevde, tillsammans med många män, att dehär alstren var djupt förnedrande för både män och kvinnor. uppvaktade samtliga politiskakvinnoorganisationer i dåvarande justitieministern och framhöll attvåldspornografin måste bort. I en interpellationsdebatt sade justitieministernatt nu var gränsen nådd och att en lagändring behövdes, Så kom dågrundlagsförslaget. Jag är glad alt kunna säga att det lönar sigatt protestera, att alla de kvinnor som stod i snömodden och protesterade harvunnit en första seger. Men gäller det också att anmäla de tidningar somvisar bilder med sexuellt våld och tvång. Men.framför allt ser jag denna lagändring som en framgångi kampen mot det våldsförhärligande som vi drabbats av i olika sammanhang undersenare år. Det är viktigt alt samhället markerar avståndstagande från allatyper av sådana produkter. Jag vill med glädje yrka bifall till utskottets hemställan; Prot.1988/89:35 AnL 14 olle (): 30november1988 Herr talman! Med anledning av de yttranden som har förelegat från I ;; ' ~ borgerliga partierssida med stöd för intagna ståndpunkter under den första ' behandlingen av grundlagsförslagen, vill jag säga att det förhållandet att jag inte gått i sakdebatt i dessa frågor inte innebär att jag anser attde ståndpunktersom intagits av en bred majoritet i utskottet skulle vara dåligt underbyggda.Jag vill hänvisa till det material som föreligger och till den debatt somfördes när förslagen behandlades första gången. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om konstitutionsutskottetsbetänkande 7.) Kammaren övergick till attdebattera betänkande 8 om rösträtt och valbarhet, m.m. Rösträtt och valbarhet, m.m. AnL 15 HANS NYHAGE (m): Redan i den föregående debatten framhöll jagatt vi moderater inte hade några invändningar mot att slopa den direktakopplingen mellan omyndighetsförklaring och rösträtt. Det finns emellertid skäl att påpeka att det här ofta ärfråga om människor som är drabbade av svåra psykiska störningar och därmed ärsärskilt utsatta för obehörig påverkan. På grund av psykisk ohälsa kan enperson sakna förmåga till eget rationelk tänkande. Det kan ifrågasättas ompersoner som drabbas av denna ohälsa skall ha rätt att delta i fria val av detslag som utgör grunden för vär demokrati. Det bör påpekas att ordningen medobegränsad rösträtt avviker från vad som gäller i andra länder. Vi moderater hävdar alltså att domstol i samband medförordnande av förvaltare skall få pröva om den som får förvaltare skall fåbehålla sin rösträtt eller ej. Med detanförda yrkar jag bifall till reservationen. AnL 16 (): Med den debatt som har förts om vilande förslag tilländringar i grundlagen följer följdändringar i vissa lagar- t.ex. vallagen ochkommunallagen. I det ärende vi nu behandlar gäller det ändring av vallagen -detgäller ju rösträtt. Detta har behandlats av lagutskottet, som tillkonstitutionsutskottet har framhållit att det har känts särskilt negativt förde människor som har haft förmyndare att ha varit fråntagen rösträtten. Nubeslutas att ta bort den bilen, att man inte får rösta. Konstitutionsutskottetsmajoritet är emot alt del skulle vara domstol som avgör detta. Vi säger attrösträtten skall gälla fullt ut för de här människorna. Med detta vill jag yrka bifall tillkonstitutionsutskottets hemställan i betänkande 8. överläggningen i delta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om konstitutionsutskottetsbetänkande 7.) Kammaren övergick till alldebattera konslilufionsutskoltels belänkande 6 om förlängning och utvidgning avfrikommunförsökel. Förlängning och utvidgning av frikommunförsöket AnL 17 (): Jag har inga andra yrkanden när detgäller detta betänkande än utskottet, men det finns ändå ett par saker som jagvill framhålla i del här sammanhanget. Trots att de dispenser som har beviljats och de försök sompågår inte har varit så långtgående som skulle ha önskat, har ändåfrikommunförsöken i flera kommuner inneburit en mycket nyttig genomgång avfunktioner och beslutsvägar, vilket fått till resultat att det på många hållgjorts väsentliga förbättringar och rationaliseringar. Den föreslagna utvidgningen, som gör det möjligt all hagemensamma beslutsorgan för kommun och landsting, bl.a. när det gällerprimärvård och socialtjänst, är också myckel välkommen. Samarbetet mellankommuner och landsting har länge gnisslat, och av olika orsaker speciellt närdel gäller vård och omsorg för de äldre. Det är därför viktigt alt framhålla att dagens beslut inleför all framlid utestänger andra landsfing och andra kommuner frånförsöksverksamhet. Det är fullt möjligt för regeringen att bevilja ytterligaredispenser när olika frågor av samverkanstyp har lösts mellan de ytterligarekommuner och landsting som skulle vilja samarbeta på ett nytt sätt. Del ärviktigt att framhålla att alla goda idéer som kan förenkla och förbättrasamarbetet också bör tas till vara och utvecklas. AnL 18 (): I detta betänkandebehandlas regeringens förslag om förlängning och utvidgning avfrikommunförsöket samt den av m.fl. väckta motionen. Propositionen har samband med det beslut som fattades avriksdagen om all förlänga försöksverksamheten med ökad kommunalsjälvstyrelse med - till utgången av 1991 - i den del som gällernämndverksamhelen och all ge ytterligare kommuner och landsting möjligheteratt delta i dessa försök. 1984 utsågs nio kommuner och tre landsting, men efterbeslutet har regeringen gett ytterligare nio kommuner möjlighet attdelta i försöket. I propositionen föreslås nu en motsvarande förlängning ochutvidgning av frikommunsförsökei i dess helhet. Vidare föreslås en ny lag sommöjliggör försök med ett gemensamt beslutsorgan för en kommun och ett landstingnär del gäller bl.a. primärvård och socialtjänst. I den motion som m.fl. har väckt yrkarmotionärerna på en viss utvidgning av den föreslagna nya försöksverksamheten.Man yrkar 1988/89:3530 november 1988 Förlängning och utvidgning av frikommunförsöket 2 protokoU 1988/89:35 Prot.1988/89:35 dels att lagen om försöksverksamhet inom , hälso- och 30november 1988 sjukvårdens samt omsorgsverksamhetens område också skallomfatta tand- vård och driften avsjukhem, dels att beslutar att ge regeringen befogenhetalt utse de landsting och de kommuner som skall få bedriva försöksverksamheti enlighet med vad som anförts. har yttrat sig över propositionsförslagetnär det gäller socialutskottets beredningsområde samt över motionen. Avyttrandet framgår att socialutskottet anser att vad som står i propositionenär viktigt, nämligen att försöksverksamheten nu begränsas till ett landstingoch en kommun. 1 likhet med motionärerna anser däremot socialutskottet attförsöksverksamheten även bör omfatta tandvård. När det gäller motionärernas önskemål om att verksamhetenvid lokala sjukhem skall ingå i försöksverksamheten konstaterar socialutskottetatt avsikten med propositionen är all den verksamheten skall ingå. I konstitutionsutskottetär man därför allmänt positiv till den föreslagna verksamheten. Konstitutionsutskottetdelar emellertid socialutskottets bedömning att försöksverksamheten till enbörjan bör begränsas till ett landsting och en kommun. Därför avstyrkerkonstitutionsutskottet det andra yrkandet i motionen. Beträffande önskemålet all lokala sjukhem skulle omfattasav försöks verksamheten delar socialutskottets uppfattning, dvs. att avsikten med propositionen är att verksamheten vid lokala sjukhem skall ingå i försöket; Pä den punkten föranleder således inte motionen någon åtgärd. . , anser det i och för sig varavärdefullt om försöksverksamheten omfattar även tandvård. Detta bör gesregeringen till känna. Däremot bör inte det föreliggande lagförslagetkompletteras med en bestämmelse om tandvård, eftersom det i ärendet harupplysts om att det landsting och den kommun som omfattas av förslaget förnärvarande inte har för avsikt att ta med tandvården i försöket. Härmed yrkar jag bifall tillkonstitutionsutskottets hemställan i dess helhet. Överläggningen i detta ärende varhärmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om konstitutionsulskolletsbetänkande 7.) T Kammaren övergick fill att debattera betänkande 7;om:normgivning m.m. .i-'. AnL 19 (): I konstitufionsutskottets betänkande1988/89:7 återfinns sju reservationer. Redan nu yrkar jag bifall tillreservationerna 1,3,4,5,6 och 7. Reservation 4 har vi i moderata samlingspartiet framställttillsammans med . kommer senare i den här debatten alt ta upp den reservationen. 18 Reservation 7 har vi framställttillsammans med , och Annerstedtkommer senare i debatten att ta upp den reservafionen. Jagbegränsar mig således här till reservationerna 1,3, 5 och 6. Reservation 1 gäller omfattningen och utformningen avlagar och andra regler. Vi moderater anser att statens reglering avsamhällslivet genom lagarna skall vara begränsad och fast grundad imedborgarnas rättsmedvetande. Vi är medvetna om att medborgarna i vårt land ärmycket oroade över det stora antal lagar - ofta rör det sig om svåröverskådligalagar - som gäller. Det är nödvändigt alt del område som vi politiker styrinte blir för stort. ;Vi moderater är därför fast övertygade om att denenskilde individen måste få avgöra så mycket som möjligt. En viss avregleringhar skett genom regeringens medverkan, och del är bra. Men denna utvecklingmåste fortsätta. Vi är motståndare till ramlagstiftning ochgeneralklausuler, och vi anser att dessa skall begränsas ännu mer än som sker. Så till reservation 3, som handlar om beredningen avlagstiftningsärenden m.m. Vi moderater anser att regeringen här i många fallförsummar del remissförfarande som bör föregå varje framläggande av lagförslag.Vi anser det därför vara nödvändigt alt överväger en skärpning avregeringsformen för alt det uppsatta målet skall kunna nås. Vi föreslår således skärpta krav vad gäller beredningen avregeringsärenden. Dessutom vill vi alt detta redovisas för . Enfristående myndighet skall ha möjlighet att se till alt detta efterlevs, ochden skall också ha möjlighet att ingripa om t.ex. kravet på kostnadsanalys för deenskilda människorna och förutsebarhelen av lagarnas verkan inle uppfylls. Reservafion 4 handlar om regeringens utrymme för styrningav förvaltningsmyndigheterna under regeringen. Även på denna punkt anser vimoderater all den offentliga makten skall vara begränsad. Men den skall ocksåvara stark på de områden som tillfaller den offentliga makten; Resten skallöverlåtas på den enskilde medborgaren. Den enskilde medborgaren skall också ha möjligheter fillinsyn och kontroll beträffande den politiska makten. Det skall vara klara ochentydiga uppgifter om vad som gäller för ansvarsförhållandena när det gällermyndigheter och politiska instanser. Det är av stor vikt att myndigheterna fattar beslut inomramen för de lagar som har stiftat. Det måste finnas en klarboskillnad mellan de politiskt grundade besluten och de enskilda konkretafallen. I reservation 6 återkommer vi moderater till frågan omtillsättningen av statliga tjänster. Frågan har diskuterats här i kammaren:Vi moderater är dock helt övertygade om att det finns anledning att la uppfrågan återigen. Vi anser att regelsystemet måste ses över. PoHtiskameriter skall inte få uppfattas som just meriter vid tillsättning av statligatjänster. Utskottet har granskal saken, och frågan diskuterades imaj månad. Men vi framhärdar ändå i vår uppfattning. Om man studerar deutnämningar som har skett , kan man inte undgå att förvånas överatt förtjänst och skicklighet i stor utsträckning återfinns blandsocialdemokratiska sympatisörer. Om deltafår fortsätta, är vi oroliga för att också kommande icke- 1988/89:35 , Prot.1988/89:35 socialdemokrafiska regeringar skall kräva samma möjligheter.Det betyder att vi skulle få ett system där vi byter uttjänstemän vid regeringsskiften - ett system somvi inte vill ha. Därför har vi moderater reserverat oss på den AnL 20YLVA (): har i flera motioner tagit uppfrågan om ökad rättssäkerhet, och jag skall först uppehålla mig vid skyddet motretroakfiv lagstiftning. Detta skydd, som från början endast gällde strafflag,utvidgades med ett förbud mot retroaktiv lag om skatt eller statligavgift, och detta intogs i regeringsformen, 2 kap. 10 § andra stycket. Somhuvudregel slås fast att skatt eller statlig avgift inle får tas ut i vidaremån än som följer av föreskrift som gällde när den omständigheten inträffadesom utlöste skatt-och avgiftsskyldigheten. får göra undantag härifrånom särskilda skäl så påkallar del. Den socialdemokratiska regeringen har emellertid varitalltför villig att åberopa dessa särskilda skäl. Den extravinstdelningsskatten, den tillfälliga förmögenhetsskatten och den s.k.engångsskatten på pensionssparande har införts under former som har karaktär avretroaktiv lagstiftning. Enligt folkpartiels uppfattning måste vad som anses varatillåtna undantag från förbudet mot retroaktiv lagstiftning klarläggas ochlagtexten preciseras. Vi har tidigare motionerat i denna fråga utan alt fåfullt gehör för vår begäran. Inte heller delta år har vår begäran villfarits omen översyn och precisering av de bestämmelser som drar upp gränserna för vadsom är retroaktiv lagstiftning och inte, och vi har därför tvingats reserveraoss också . Jag yrkardärför bifall till reservation nr 2. har också tagit upp frågan om ökadrättssäkerhet för småföretag och företagare över huvud taget. Framför allt ärdet småföretagen som drabbas när det saknas stabilitet och långsikfighet ilagar och regler. Vi anser att regelsystemet måste präglas av långsiktighet,och när omprövningar blir nödvändiga måste dels övergångsbestämmelserna varagenerösa, dels retroaktiva regeländringar undvikas. Vi har i våra motioner K513 och K217 av . tagit upp sådana här saker och krävt att långsikfigheten ochretroaktiviteten tydligare definieras. I rättssäkerheten måste det vara klarlagt all företag ochderas ägare skall hålla skadeslösa när myndigheter gör fel. Äganderättensställning i grundlagen måste förslärkas, så alt dess tillämpning sker på ettsådant sätt att godtycke och maktmissbruk förhindras. Vi har tyvärr inte heller fått gehör för detta. Dessafrågor tas också upp i reservation nr 2. När del gäller frågan om motivering av beslut har vi sagtatt det i en rättsstat är rimligt alt myndigheter refererar till de regler ochförfattningar som styr de beslut som de fattar. Det är tyvärr inte alltidfallet. Utskottet skriver i belänkandet all man delar den uppfattning somframförs, dvs. alt myndigheter skall ange den eller de författningsbestämmelsersom har bestämt utgången av beslutet. Utskottet säger all detta regelmässigttorde Trots det kommer det så många signaler om attdetta inte är regel att det finns fog för att nu säga klarare ifrån än vadutskottet har gjort. Utskottet skriver att man förutsätter att frågankontinueriigt bevakas.