prot · GC09119 · 1988-12-31 00:00:00 — under desenaste dagarna visat prov på hur lättvindigt, motsägelsefullt och utan inslagav principer den socialdemokrafiska energibeskattningen utformas. Han harnämligen vid samma fidpunkt, , först föreslagit ensänkning av elskatien avseende hiishållen med fill per kWh. Dellaskatteförslag ändrades snabbi från skattesänkning till skattehöjning, upp nivå av per kWh. Slutligen hamnade man på en nivå av perkWh. Det är uppenbarl att den socialdemokratiske ordföranden i skatieutskolld ivarje fall inte platsar i radioprogrammet . Eller är det månne på delvisel all, för att citera ett ullryck från debatten i skatleulskollet,"del övre jaget" har en sådan makt över enskilda ledamöler i ? Ledamöterna i del slora minoritetsparlielkommer sannolikl - som påpekai tidigare i dagens deball - atl senarei dag yrka avslag på framlagda förslag om höjd skall pä olja, nalurgas, gasoloch kol för atl på sisla arbetsdag den här vårsessionen, om ca 14dagar, rösta för en höjning. Del är anmärkningsvärl atl även cenlern bidrartill denna form av "dagsländer! KlS-förslagd avseende energibeskattningen, som detta harutformats av majoriteten, är dåligt och ofullständigt och torde mot bakgrund avden senasle veckans händelser i också ha förlorat i trovärdighet Jagkan konstatera atl de vid olika tillfällen framlagda förslagen från moderalhåll om en samordning i tiden mellan de aktuella utredningarna har varil hellkorrekla. Det handlar då om dels KIS, dels miljöavgiftsutredningen. Som framgår av reservalion 1 i detta betänkande vill viinordna energisektorn i momssyslemd. Vi vill komplettera denna beskattning medett system som främjar en bättre miljö. De globala klimalproblemen blir en av de allra viktigastemiljöfrågorna . Den s.k. växthuseffekten medför enför levnadsbetingelserna skadlig temperaturhöjning. Del är nödvändigl atlminska de lotala koldioxidutsläppen på jorden om vi skall kunna undgåväxthuseffekten. har beslutat om alt koldioxidutsläppen inteskall fä öka. För all uppfylla denna målsällning måsle det skapas incitamentför atl släppa ul mindre koldioxid. En omläggning av beskattningen av energikan medverka till alt det framtida energisystemet blir mera miljövänligt. En arbetsgrupp inom vårt parti har i en nyligen avlämnadrapporl föreslagit alt man inom ramen för nuvarande skatleultag, ca 31miljarder kronor, skall utforma etl nytt system för energibeskattningen. Jaghar följt upp della förslag i min reservalion till KIS. Inordnaenergisektorn i mervärdebeskallningen. InföraO-momsskattenivå avseende tillhandahållande av värme, för att inle försämrakonkurrenssituationen för befintiiga fjärrvärmeverk vid etl införande avenergisektorn inom momssyslemet och inte hämma tillkomsten av nyainvesteringar på delta område. Införa enkoldioxidskatt avseende fossila bränslen. Det innebär att skatten kommer atlIräffa kol, olja, diesel, bensin, naturgas och gasol. Prot,1988/89:119 4, Avskaffanuvarande punktskatter, 5, Inom ramen förnuvarande bensinskalleullag ersälla bensinskatten med en s,k, trafikskatl,koldioxidskatt och mervärdeskatt. Således ingen skattehöjning beträffandebensinen. Eftersom enkoldioxidutsläppsrelalerad skatt träffar bränslena i förhållande lillenergiinnehållet och lill den miljöpåverkan bränslena har avseendekoldioxidulsläpp, skapas en mellan olika bränslen rättvis beskattning. De akluella bränsleprodukler som kommer all Iräffas av ensådan skatt används även som insatsmedel inom olika industriprocesser. Det gällert,ex, järn- och stålindustrin och cementindustrin. Jag vill särskilt poängleraatt dessa insalsmedel skall inle Iräffas av koldioxidskatt. Eftersom biobränslen inte ger någol permanentkoldioxidtillskott lill atmosfären skall dessa inle belaslas med denna skatt.Det fär fill följd all exempelvis etanol inte skall beläggas med någonkoldioxidskalt. En sådan typ av beskattning stimulerar till satsning påmiljövänliga alternativ som vind och sol. Den slimulerar lill ökad användningav inhemskt biobränsle. Energiproduktion med hjälp av sol, vind och biobränsledrabbas alltså inte av några punktskatter. Vårt skatteförslag gynnar svensk elintensiv industri. Vislipper krångliga bestämmelser som innebär atl regeringen skall beslula om vissnedsällning av energibeskattningen, Vårl förslag strider inte mol EG:s principer. Våra förslagstår i överensslämmelse med det sätt på vilket vi vill utforma den framlidaenergipolitiken. Del är viktigt, som gång på gång har påpekat,alt vi får handlingsfrihet för atl skapa ny miljövänlig energiproduktion. Varför vill inte socialdemokralerna bidra till enlångsiktig principfasl energibeskattning? Med det sagda, herr talman, vill jag yrka bifall tillreservation nr 1 vid skatteulskoltds betänkande nr 35. 33KJELL (): Låt mig börja med att bemöta det angrepp somKari-Gösta gjorde på . Han sade atl sjabblatbort utskottsiniliativel genom att som enda parti inle slödja della. Men detvar moderalerna som sjabblade borl della utskottsinitiativ genom att formuleradet annorlunda än vad man hade gjorl i näringsutskottel, där vi hade kunnalenas om del. Jag ville formulera initiativet såsom det var formuleral inäringsulskotld, och då hade del aldrig behövt bli så som det blev. Om det varnågra som sjabblade, herr talman, var det alltså moderalerna. Jag lillhör inte de ivrigaste förespråkarna försammanlagda debatter av den lyp som vi just nu upplever i kammaren. Del bhrlätt upprepningar och en någol avslagen debalt när den andra omgången, som jagsjälv ingår i, börjar -för atl inle tala om vad som brukar inlräffa när"nattskiftet" sätter in. Men i dagens debatt finns del ändå en poäng med en andraomgång. Debatten har hillills handlat om hur energisystemet ur tekniska ochmiljöpoliliska synpunkter skall vara utformat. Även ekonomins roll och andrafrågor av inlresse i sammanhanget har belysts. förtjänstfulltsätt framhållit vilken vikt man måsle lägga vid miljön i hithörande frågor. 1 dagens debatt kan del därför vara av inlresse alt viklargör frän resp. håll hur vi menar att energibeskattningen skall ulformas föratt främja den utveckling på energiområdel som vi eftersträvar. Främst tyckerjag atl delta redovisningskrav är tillämpligt på regeringspartiet ärsannerligen inte lält all se mönsler som ens påminner om en energipolifik idenna närmast cirkusliknande föreställning som spelas upp. Av skatteutskottets betänkande framgår alt några partiertillmäter del arbele som pågår, och i något fall faktiskt är avslulal, påskatteområdet stor betydelse. Andra parlier lägger mindre vikl vidutredningsarbetet. Man har sin uppfallning helt klar, och man lägger förslagdärefter. Jag skulle därför uppleva del som en befrielse om denna debatt kundege besked åtminstone om principerna och de slora linjerna i de olika partiernaspolilik på skatteområdet Jag menar all det främst finns behov av en sådanredovisning från regeringspartiets sida, och jag tänker avkräva socialdemokraternaett sådant besked. Försl vill jag dock ge syn på hur denframfida energibeskattningen skall ulformas och redovisa hur vi inomfolkparliel menar alt man bäsl når dit. grundläggande uppfallning är altmiljökonsekvenserna - med tanke på den kunskap om de globala miljöproblemen somvi besitter -måste fillmätas den helt avgörande betydelsen dåmorgondagens skattesys-lem utformas. Enligl folkparfiets mening måste därförenergibeskattningen med konsekvens och målmedvetenhet ulformas i syfte allrädda miljön. Principen måsle vara all avgifts- eller skatlebelägga utsläpp somär skadliga för miljön i stället för all avgifterna eller skatterna skalldrabba energiinnehållet Av bl.a. detta skäl har jag i kommittén för indirektaskatter velat få fill stånd en ordenllig belysning av konsekvenserna av ellslopande av elskallen. Någon genomgripande utredning av detta förslag har dockinte gjorls, och det är mycket olyckligt. Många lalare har tagit upp KIS roll i dellasammanhang. Vissa har präglats av en viss förväntan. Jag måste lyvärr göra dembesvikna. Möjligen kan man lycka alt deballen inte hör hemma här, eftersom KISännu inte har lagt fram sitt förslag. Man brukar ju tala om offentligautredningar, och jag tror atl KIS har varit en av de mest offentliga hitfills,kanske t.o.m. den mesl offentliga, och därför tror jag faktiskt all jag ändåkan gå in på detta område. Utredningsarbetet har bedriviis under myckel stortidspress. Speciellt på energibeskattningens område har della varil till storskada. Man har l.ex. inle kunnal belysa de områden som jag nämnde. Vissa försök har gjorts att samordna utredningsarbetet medmiljöavgifisuiredningen. Av flera orsaker har della i huvudsak misslyckals. Resultatet har blivit att kommittén nu föreslår ettflertal åtgärder på energiområdel, bl.a, införandel av mervärdeskatt Nettoberäknas dessa ålgärder ge etl finansieringsbidrag på totalt 7 miljarderkronor. Vi avvisar från folkparliels sida inte ett finansieringsbidrag, menfinansieringsskäl har på ett mycket olyckligt sätt tillåtits överskugga energi-och miljöpolitiska Såsomarbetet varil upplagt med delat ansvar mellan två ulredningar har alternativetatl ersälta dagens punktskatter med miljöavgifter inte kunnal genomlysas. Jaghar därför under utredningens gång föreslagit alt utredningsarbetet påenergisektorn i dess helhet borde läggas över på miljöavgiftsulredningen, ,KIS skulle därvid avstå från att lägga fram något förslag. Härigenom skulle mankunna åstadkomma en riktig struktur på energibeskattningen, bestående avmiljöavgifter och mervärdeskatt. Detta krav har vi heller inle velat släppa isamband med det ulskoltsinitiativ som nämnde. resultat av framställning har arbetet inom snabbats upp.Utredningen har fåll betydligt större resurser, och del lycker vi inomfolkpartiet är bra. Mindre bra lycker vi att del är all KIS inte har avståttfrån att lägga fram förslag . Detta kan, enligt min och folkpartiels mening,bara skapa förvirring på detta viktiga område. som KIS förslag går utpå remiss, klurar ut etl helt annat system. Följer man KIS förslag kan delbli fråga om två stora omläggningar av energiskatten inom en tidsrymd av eltår. Det menar vi skulle innebära en heh oacceplabel ryckighel. har fåfängt försökt att avkräva besked omvarför det är högsta visdom alt avslå de energiskattehöjningar somföreslagils i en del motioner. Det är inte svårt att begripa varför ÅkeWiclorsson slingrar sig ur den frågan. Jag lycker ändå att det finns skäl allupprepa frågan fill skatteutskottels talesman i denna runda. Varför är delhögsta visdom att avslå skattehöjningar på energin , men rösta fördem ? Jagskulle vilja tillägga - för det är fakfiskt värre än så - atl det inle bara ärfråga om varför del är högsta visdom atl avslå energiskattehöjningar den 23 majför att sedan beslula om dem . När KIS lägger fram sitt förslag den20 juni kommer en socialdemokratisk majoritet inom utredningen all föreslå altalla punktskatter skall sänkas , utom den på olja. Del är som sagt intebara fråga om varför det är klokl atl höja punktskatterna . Detär en fråga fill som bör besvaras, nämligen varför det är klokl atl föreslå attde skall sänkas . 34 () replik; Det var inget sjabbel från sida vid den votering vi hadebeträffande utskotlsinilialivel, utan ansvaret ligger hell på ochpå i det avseendel. Vi ville självklarl atl kommittén förindirekta skaller, KIS, i vart fall skulle uireda mervärdeskattefrågan. Denvill , vad jag kan förstå, också överlåta på miljöavgifisuiredningen.Del är orimligt, eftersom KIS har dominerats av en momsbredd-ningsdiskussion. avseendet är det myckel aktuellt att även ta med energiområdet. Därförkunde vi från vårl håll inte acceptera atl skjula över detta tillmiljöavgiftsutredningen. Vihar i grunden samma ståndpunkt, och jag, att del hade varil bramed en samordning. Därför kan jag inle förslå alt , när manförlorade i en förberedande votering till förmån för övriga opposilionsparlier,inte stödde en åtgärd som skulle innebära alt vi fick en samordning i tiden mellan dessa två utredningar. Där skulleparlamentariker ha fått vara Prot. 1988/89:119 med och utredabeskatlningsfrågan i kombinalion med miljöavgifisuttag, 35 () replik: Det är inle så all del inle har varil ensamordning i tiden mellan de här utredningarna. Försök att samordnautredningsarbetet har pågått . Det började i själva verket ihöstas. Men det har visat sig totalt omöjligl. Den ena ulredningen har helatiden skjutit över dessa frågor till den andra ulredningen. Man har trott i KISalt arbelar med della, man har trott i att KIS har arbetat med delta.Därför har vi funnit utredningsordningen lolall meningslös. Den har visat sigunder en tidsrymd av elt drygt halvår vara komplett ineffekiiv och oduglig.Därför vill vi inle ha den igen. Därför röstade vi som vi gjorde iskatteutskottet. 36 () replik; Anledningen till att frågorna har bollalsfram och tillbaka är atl utredningsmajorilelen i de båda ulredningarna, alltsåsocialdemokraterna, inte har varit villiga att göra denna samordning i liden,. Del är vad del beror på. Vi hade ell sä begränsattidsutrymme i KIS. Vi skulle vara klara att trycka betänkandet i slutet av majför alt, som själv har informerat om, överlämna del tillfinansministern . Felet är all majoriteten i KIS-ulredningen intehar accepterat del moderala förslaget atl lägga fram etl andra delbetänkande omenergibeskattningen, vilkel kunde ligga i fas med miljöavgiflsutredningensdelbetänkande om tex, avgifier relaterade fill utsläpp av koldioxid eller någonannan form av miljöavgifter. Detta delbetänkande beräknas komma i slutet avoktober detta är. 37KJELL () replik; inifiativ från skatteutskottet hade välinle förändrat utredningsmajorilelen, om det är den allt beror på. Den hadefortfarande varit densamma, och oviljan hade förmodligen också bestått. Därförhade det varil helt ineffektivt, hell fruktlöst all under samma formerfortsätta elt arbete som bevisligen visal sig vara hell utan resultat Det ärdärför vi lycker atl ensamt skall ha ansvaret, så att en samordnad översynav hela energiområdet kan uppnås. Det lyckte vi då, när vi lade fram förslagel.Del lycker vi nu och det kommer vi också fortsättningsvis atl lycka. 38 (): Det må vara förlåtet att man, vid lyssnandetpå det jusl avslulade meningsutbytet och efler all ha följt energidebattenunder hela 80-lalet, grips av en viss otålighet när man känner fill behovel avall göra någol på detta område och vet att vi ägnar fleraskatteutskotlssam-manlräden åt alt diskutera vem som egenlligen sjabblade. I samband med beslul 1983, om rikllinjerna förden framlida energiskattepolitiken, fastställdes etl antal grundläggandeprinciper, som en bred majorilel i slod bakom. Jag lycker alt det ärviktigt atl , när vi lalar om konsekvens och långsiklighet påenergiskalleområdet, påminna Prot.1988/89:119 om vad då sade. Det beslutet gick ul på alt man skullefrämja de investeringar som bidrog tillsnabba oljeersällningar och lill energihushåll- ning.Hänsyn skulle också las lill olika energikällors effekt på miljön,bytesbalansen, försörjningstryggheten, sysselsättningen och inte minst dentekniska och industriella ulvecklingen. Del sades också, för all man skullekunna använda skallesyslemet i det här sammanhanget, atl mervärdeskatten inleskulle omfatta energiområdel. Vidare sades det all inhemska bränslen skulle skaltebefriasoch att energiintensiv induslri skulle visas speciell hänsyn. Jag lycker att det är viktigt att ha dettasom utgångspunkt också för denna debatt, även om det nu pägår myckel utredandepå skatteområdet Denna utgångspunkt har i varje fall varit vägledande förcenterpartiet i vår syn på beskattningen av olika energislag. 1 delta har ocksålegat all beskattningen av energislag skulle ske per energienhet i förhållandetill oljeskatten. riksdagsbeslut fattades för snarl med, somjag redan sagt, bred majoritet efter det slora energipoliliska beslutetefter folkomröstningen om kärnkraften. Man kan, herr talman, notera all viunder detta knappa decennium också haft elt genomgripande energiforskningsprogram,som jag till stor del vill tillskriva de icke-socialistiska eller cenlerleddaregeringarna förtjänsten av. Men tyvärr har inle särskill myckel hänl på deltaområde. Vi kan efler dessa år, låt mig kalla dem de sex förlorade åren på detenergipolitiska området, konstatera all vi inte har fått en fast och konsekventenergiskattepolilik, trots alt vi har haft tid på oss och vi har hafl en slarkkonjunkturuppgång, som borde ha kunnal utnyttjas för all sälta fart påulvecklingen om ny energiteknik. Jag vill än en gäng, herr lalman, säga alt della beslulbåde före och efler den lidpunkt då del fattades har varil utgångspunkten förcenlerns syn på energiskattepolitiken. Skattesystemet får inte, menar vi, blitotalt konkurrensneutralt. Skattesystemet måste kunna vara elt instrument föratl påverka och stimulera en ulveckling av bl.a. ny och miljövänlig leknik. Delär därför som cenlern år i denna riksdag när del har gällt olikafrågor på energiområdet och med miljöpoliliska förtecken har hävdat en ökaddifferenliering av energiskattesystemet Vi har lyvärr inte fått någotbetydande gehör för vår politik, även om jag, sedan jag läsl motioner ochulskottsbelänkanden och lyssnat lill vad som har sagls här ,måste erkänna all del finns en ökad benägenhet atl se skattesystemet,avgiftssystemet, som ett sätt att påverka och stimulera energiutvecklingen. Delär jag myckel lacksam för. I våra reservationer lill skatteulskolletsbelänkande nr 35 har vi redovisat vårt förslag till en differenliering avskatten på olika energislag. Vi anser atl del är vikfigt all få i gång endifferenfiering av skattesystemet. Etl skalteulredande pågår, ochförvänlningarna är slora på resultatet av detta. Men del är viktigt atl . latill vara .de .energiforskningsprogram som genomfördes under andra hälften och första hälflen av 80-talel. handlar detom produktutveckling, kommersialisering och om atl få i gång en salsning på nyaenergikällor. sade atl kännetecknas av ettvisst dagsländeri 56 när det gäller de senaste dagarnasdebatt. De diskussioner som har förts och som förs slrider inte molcenlerns långsikliga polilik. Jag kan i detta Prot. 1988/89:119 sammanhangbara korl påpeka atl reservalionerna 5,18 och 24 till utskottets 23 maj 1989belänkande hell ligger i linje med de diskussionerna. Principernaför skattepolitik ligger alltså fast. Del framgår av reservation 3,där vi säger att det inte är den slulliga energin som i första hand skallbeskattas ulan del energislag eller den råvara som energin produceras av.Importerade miljökrävande energiråvaror såsom olja och kol bör ha en likformigbeskallning. Importerade mindre miljökrävande energislag såsom nalurgas bör fåviss "miljöraball". Inhemska bränslen, förnyelsebara drivmedel, börinle beskattas. Det är dessa principer, herr talman, som ulgör Ulgångspunkl förvåra reservationer 5, 9 och 16, där bl.a. beskattningen av vindkraft tas upp. Lålmig slutligen få kommentera vår reservation 19, som gäller skallebefrielse företanol. Jag vill göra del av det skälet atl jag tycker alt den frågan på någotsätt symboliserar just principen för hur energiskattesystemet skall se ut. Vihar under hela 80-lalel här i drivit frågan om skattebefrielse företanol. Det framkom också vid den hearing med bilinduslrin som anordnades avnäringsutskottel att etanol är en energikälla som finns tillgänglig, somsnabbt går alt kommersialisera och som skulle ge de snabbaste miljöpolitiskaeffekterna. Jag noterar än en gång med tillfredsställelse alt sympatin för allgynna miljövänliga energikällor är i tilltagande, men jag vill specielll noteraatl della krav från cenlern ligger fast. Allrasist vill jag nämna att vi i detta bdänkande också har tagit upp frågan ominförandet av skatt på uran, vilket också innebär etl viktigt led idifferentieringen av energiskatlesystemet Meddessa ord, herr talman, vill jag yrka bifall till samlliga de reservationer somcenlern har skrivii under. Anf.39 () replik: Jag har här i min hand reservation i KIS-ulredningen, ochjäg citerar nu hans framlidsvision för cenlerns del av energibeskattningen:"För att klara finansieringsbehoven för skattereformen i stort föreslårjag en höjning av följande punktskatter; - olja med /m - lika skatt påel-värmeproduktion - uran med /kWh på deltillförda bränslet" I skatteutskottets betänkande 35 finns ett antalreservationer från , där man föreslår höjd skatt med . perkubikmeter olja, . per lon kol och . Sedanfick vi klart för oss atl samma centerparti som länkerstödja de här reservationerna- vi har ju hört yrka bifall tilldem - den 7 juni-kommer att rösta för att oljeskalten skall höjas med endast100 kr., kolskatten inle så myckel och elskallen med . Jag frågar nu HåkanHansson: Var finns konsekvensen i er energipohtik? Var finns den långsikligaenergipolifiken? T.o.m. i en utredning som KIS åberopar ni barafinansieringsskäl för atl höja energiskalten. Prot.1988/89:119 Anf. 40 () replik: 23 maj1989 Herr talman! Jag tänker inle ta uppnågon debalt med om vem som "~ '. ~ sjabblat eller ej. Jag log chansenatt begära replik för att få göra nägol som ' " jag glömde atl göra i mittanförande,.nämligen att yrka bifall lill samlliga reservafionersom bär folkparliels namn. På det sättet slipper jag all förlänga 41 () replik: Del är klart, , alt om delhade varit så väl atl vi hade fått majoriteten i riksdag med oss , när vi behandlar skalteutskotlels betänkande nr 35, så hade det varil delallra bästa. Vilkel beslut som kan komma att fattas någon eller några veckorsenare återstår att se, men som jag sade i milt inledningsanförande är flera avvåra reservationer lill skatteutskottets belänkande 35 i enlighet med dediskussioner som förs. Det gäller reservationen om olja och kol - okej, vi kandiskulera skallens nivå, men vi har inte själva majoritet i riksdag -och det gäller reservation 18, som behandlar kondenskrafl ochkraftvärmeproduklion, och det gäller slutligen möjlighelen alt införa uranskaltDel här är ju parlamentarismens sätt atl fungera.. Vi har inle egen majorilel. Under detta anförande övertog förslevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 42 (vpk); Mitt anförande i den här deballen skall ägnasstatens vallenfallsverk och energiskatterna. Jag vill redan nu förulskicka alljag inte kommer atl använda ens lillnärmelsevis hela den begärda laletiden, omdet kan godtas. Energiförsörjningen och den vikt som lagts vid den harlett lill all vallenfallsverket byggts upp till elt kapitalstarkt företag medintressen över i slorl sett hela energiområdet. betraktas tydligenmöjligheterna att privatisera detta förelag som en av den samlade oppositionensviktigaste samarbetsfrägor. 1 privatkapitalets jakt efter nya profilgivandeinvesteringsobjekt är den samhällsägda kraftproduktionen sä inlressanl att deförmått de tre partiordförandena , och atl ila tillprivatkapitalets undsättning. Treparlimofionen om all sälja ut måsteses i del ljuset. Jag vill i delta sammanhang erinra om motion1985/86:411. Där angavs statens vallenkraflslillgångar ha etl värde på 100miljarder kronor. beräknade 1986 dessa tillgångar lill ellvärde av 110 miljarder. Hade bifallit centerförslagd skulle del hainneburit en förlust på , elt beslut innebärande enren förskingring av statens egendom. Del ärbakgrunden lill de ideligen upprepade framställningarna om all börsintroduceraoch sälja ul i folkakfier de här vallenkraftstillgångarna. Vårl parfi, kommunislerna, har alllid motsattsig en 58 privafisering av vattenfallsverkeloch andra slalliga företag. vi frånvpk att det förslag lill investeringsprogram som innebär fortsatta insatser föreffeklhöjningar på befinlliga kärnkraflverk bör avvisas. Vi anser ocksä atlsamarbetsavlald med ABB bör innehålla en klausul som garanlerar staten rollensom majoritetsägare. Den ordning som gällt för prövningen i avvattenkraflsutbyggnader av viss storlek bör bibehållas. Utiokaliseringen av statliga verksamheter bör fortsätta.För vattenfallsverkel borde del innebära all vissa enheter lokaliseras tillJämllands län. Jag vill i detta sammanhang yrka bifall till reservationerna 1,4, 6 och 13 till näringsutskottels bdänkande 1988/89:30.