prot · GC0991 · 1988-12-31 00:00:00 — Vid behandlingen i utskottet har det tillbelänkandet fogats ett anlal reservationer. Jag börjar med all yrka bifall lillutskottets hemställan och avslag på samtliga reservationer. Lål mig inledningsvis få uttala lillfredsslällelse överatl utskottet i sill betänkande återigen har visat att det råder enighet om attutvecklingen av turismen mäsle utgå frän säväl sociala som ekonomiskautgångspunkter. Turism är en viktig sektor bestående av en mängd olikabranscher. Turistnäringen har stor betydelse för ekonomi, sysselsättning ochregional utveckling, och hela turist- och rekrealionsseklorn fyller en vikfigvälfärds-politisk uppgift. Näringens betydelse har successivt ökat. Turistsektornbedöms svara för av bruttonationalprodukten. Lika stor är dess andel avsysselsättningen. Turism och rekreation i landet bedöms omsätta ca 70 miljarderkronor per är. De utrikes resor som svenskar företar motsvarar elt utflöde avca , och värdet av utländska medborgares resor i Sverigeuppgår till mindre än hälften. Denna obalans måste vi naturligtvis försöka rådabol på. Enligt Turisträdets redovisning av bedömningen från inlernationella organsom och ökar världsiurismen med5-7 % per är. Del är ytterst angelägel att vi aktivt arbetar för att enförhållandevis stor del härav vänder sig mol . Del internationellaresandet till visar en tillväxt på igenomsnitt , eller för hela perioden, mätt i gästnätter påkommersiella boendeanläggningar - hotell, slugbyar, vandrarhem och camping.Och där finns växlmän. Av denna tillväxt svarar de nordiska grannländerna för84 %. , som ocksä utgör en närmarknad, står för och övrigadelar av världen tillsammans för . beslöl vären 1988 atl anslä 25 rnilj.kr. per årunder en treårsperiod lill för etl särskill marknadsföringsprogram.Programmet innebär intensifierade marknadsföringsinsatser som koncentreras Anslag till turism och rekreation på treolika projekt, nämHgen "Upptäck ", "Profil "samt elt Prot. 1988/89:91 projekt rörande belönings-, konferens- ochkongressresandet. I programmet ingår även en ulvecklingsdel,som innebär produkt- och resmålsulveckling och utveckling av en särskildproduktbank med informafion om det turistiska utbudet. Utskottet och riktade kritik motTuristrådet som gick ut på atl rådet inte tillräckligt tillgodoser de socialaaspekterna i sitt arbete. Industriministern har i årets budgetproposition beaktatdenna kritik och understryker nu alt de sociala aspekterna är viktiga iTuristrådets fortsatta verksamhet. Vi kommer alt följa frågan noga, men jagutgår från atl denna punkt nu kan avföras från dagordningen. Men delförutsätter atl ledning förslår och arbetar utifrån sanningen, altdel och regeringen säger och anslår medel lill är del som gäller. Jagvel att man bl.a. lyssnat en hel del på folk i konsultbranschen som haft sinaegna idéer om detta. Men vad vill fä ul av de skattepengar som anslåshär är verksamhet med den inriktning som beslutat om, och ingentingannat. har dock utskottet uppfattningen - bl.a. eflerinformation vid besök på - atl man har tagil lill sig krifiken ochalt en ändrad attityd till de här frågorna har etablerats. Utskottet har också haft överläggningar medindustridepartementet, där man tydligt markerat att rådet nu måste satsa hårtockså på de rekreafionspo-litiska frågorna. Även detta ser utskottet somgaranti för atl det nu äntligen skall bli fart också pä den andra"bålen" - som jag sade stod stilla - i motsats till den somdet var rätl bra fart pä, nämligen den som har all göra med de ekonomiskafrågorna kring turismen. Turistnäringens insatser för att utveckla en turism föralla är viktiga. Del är dock fortfarande för många en kostnadsfråga om och hurman kan fillgodogöra sig olika utbud. För alt bereda möjlighet till elt merajämlikt nyttjande av rekrealionsmöjligheler skall insatser framför allt från denoffentliga sektorn stimuleras i syfte att på olika sätt påverka och utvecklaturismen. Också fritidsutbudet skall tjäna viktiga välfärdspolitiska syften. 1 värt land har folkrörelserna stor betydelse förmänniskans välbefinnande. , m.fl.organisafioner gör stora insatser pä området, och deras verksamhet har myckelstor betydelse. Inom ramen för den verksamhet som bedrivs för att stärkarekreationspoli-liska mål har inlett etl samarbete med Landsorganisationeni både på lokal och pä central nivå, bl.a. med syftet alt ge ökademöjligheter för LO:s medlemmar till rekreafion och fritidsresande. I propositionen understryker industriministern atlfullföljandet av det sociala målet även skall ha stor tyngd iTuristrådels arbete med att utveckla svensk turism. Man föreslår därför atl demedel som står lill rådets disposition för försöksverksamhet med att utvecklaolika rekreationsformer skall ökas med 1,2 milj. kr. till totalt 3,5 milj. kr.Inom ramen för dessa anslag förutser föredraganden atl del av LO ochTuristrådet förberedda projektet för rekreation och fritidsresande kanpåbörjas. Vidare föreslås en ökning av det statliga bidraget till verksamhet med 1 milj. kr. Anslag tiU turism och rekreation lill drygt2 milj. kr. För nästa budgetår föreslås ett anslag om . till Slödlill turism och rekreation. Del räcker inle med att vi får mer och mer frilid och alltlängre semestrar. Vi måste också se till alt alla ges förutsättningar att fyllafritiden med ett värdefullt innehåll. Jag tror inte som vpk att man behöver bryta ut ansvaretför de här frågorna frän och lägga det på nägon myndighet ellerbilda ett hell nytt organ. har en organisation som har utskottetsförtroende och som mycket väl går att använda, om man bara vill och t.ex. gerdelegationen de resurser den behöver. Den är ett fint instrument för atl arbetajust med dessa frågor. Av de skäl jag här anfört har utskottet - trots flera motTuristrådet kritiska motioner på denna punkl - inle gjort någottillkännagivande. Däremot har utskottet velat göra vissa skrivningar somunderstryker vad utskoltel anser är särskill viktigt i del fortsatta arbetet.Således förutsätter utskottet bl.a. "atl del arbete som Turistrådetbedriver eller planerar på olika områden för atl göra olika former av turismoch rekreation tillgängliga för så mänga som möjligt i samhället fullföljs ochvidareutvecklas". Vid information på industridepartementet framhölls attdel internationellt sett är viktigt all vår turism ges ärliga chanser, inteminsl sett mot den pågående utvecklingen inom den europeiska gemensammamarknaden. En av de tre frågor som i budgetpropositionen har anmälts påturistområdet är just EG-frågan. Vidare förutsätter utskottet "atl rådel i sinorganisation kommer atl ge ökat utrymme och resurser för det arbete som ärinriktat på atl fullfölja de sociala målen för turismen och därmed även fördelegationens arbete". Vi kommer givetvis frän utskottels sida alt även ifortsättningen följa verksamheten i . Vi är övertygade om attturist- och rekreationspolitiken, för atl bli framgångsrik, även framdelesmåste ha säväl ekonomiska som sociala utgångspunkter. Jag vill från utskottsmajoriletens sida deklarera att vitror att nu skall ta tag i detta, så atl vi i fortsättningenkonstruktivt kan diskutera turismens stora möjligheter. Möjligheterna att genomen allsidig utveckling av turismen tillgodose säväl angelägna ekonomiska somvälfärdspolitiska mål är slora. Jag vill i detta sammanhang klart deklarera atlvad jag här sagt om de sociala aspekterna på turismen inte innebär alt jag villnedvärdera behovet av insatser för turistnäringens utveckling. Det behöverinte, som en del vill göra gällande, vara ett motsatsförhållande mellan dessatvä intresseområden. Jag tror snarare att de kan komplettera varandra, om dehanteras pä elt rikligt sätt. Viktigt är att människan fär slå i centrum ochinte enbart vinstintresset. 72 () replik: Jag stäUde en fråga till socialdemokraternamed anledning av etl uttalande av , den nye USA-chefen, men jagfick inget svar. Tjernobylkatastrofen fick kanske betecknas som ettolycksfall i arbetet. Men Torslen verkar vara en person som är medvetenom vad han säger, även om han inle har förstält konsekvenserna av sinauttalanden. kommer alttänka på en kinesisk kejsare för länge sedan, som ställde lill med bokbål ochsade alt "historia skall börja med mig". upprepar jag min fråga, eftersom industriministern harinträtt i kammaren. Jag frågar alltså industriministern: detta vara enlämplig person atl fungera som ansikte utåt? Och har regeringenövervägt nägra åtgärder med anledning av... Jag erinrar om atl repliken gäller . 74 () replik: Förlät - men frågan till socialdemokraternastår kvar. 75 (): Jag har också läst flottabroschyrer. I det här betänkandet spelar ju faktiskt turistråd enframträdande roll, om inte en huvudroll. Enligt vad jag har kunnat utrönainrättades på förslag av . Genom dellarenodlade han de ekonomiska argumenten för en stafiig turist- ochrekrealionspolifik. Anläggningarnas ekonomi och turistbranschens lönsamhetställdes i centrum. Det gällde för den inhemska turismen atl framstå som eltgott alternativ till utlandsturismen och därmed hindra valutautflöde. Denutvecklades ur elt ensidigt producentperspektiv - och della tycks i huvudsakgälla ocksä i del här betänkandet. Konsumentperspektivet är inle lika välutvecklat. Kraven på social rekreation måsle väl anses varaunderdimensio-nerade och synen på miljö- och naturskydd så gott som obefintlig. Två miljöpartister har i motion hemställt om att anslagetlill verksamhet för /90 skall ligga kvar oförändrat- på samma nivå som för innevarande budgetår. Förslaget skulle spara 7,4 milj.kr. Delta får slå som uttryck för de grönastveksamhet lill mer eller mindre självvalda uppgift att agerabranschorgan för svensk s.k. besöksnäring. De ekonomiska argumenten står ju fortfarande kvar. Detfinns emellerfid andra åtgärder, t.ex. när det gäller regional utveckling, sombättre än ökad turism kan skapa permanent året-runt-arbele i glesbygd. En stor del av turismen är moioriserad. av delångväga fritidsresorna företas i bil. Detta bidrar till miljöförstöring ochenergislöseri. är de flesta vägar i hårdarebelastade än någonsin, och del är då vi inte ens kan få till stånd en litenhastighetsbegränsning till skydd för naluren. uppmuntrar faktiskttill bilturism. Därför ser man avsaknaden av en som den viktigastehämskon för utländska turister. motionärer menar att turismen på lång siktbör bära sina kostnader själv. Vi har som vi varit iriksdagen kunnat lära oss nytt för i detta ämne. Därför kommermiljöparfiet de gröna alt återkomma med en mer övergripande motion i detta ämnenäsla gäng. Naturligtvisinstämmer jag med glädje i de delar av satsningar Anslag till turism och rekreation Prot.1988/89:91 på turism som anknyter fill kulturutbyte - kultur och turism påolika sätt. Även kultur och natur i kombinationmed akfiviteter kan kanske bli en Högskolans styr- och anslagssystem, m.m. grundval för älgärder och projekt i svensk turism i grön anda iframliden. Med delta vill jag yrka bifall lill utskottsmajoriletens förslag. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades . Jfr 11 8!) 11 8 På förslag avandre vice talmannen medgav kammaren all kulturutskottets belänkanden 13 och14 samt de ytterligare ärenden som hann debatteras färdigt under återstoden avdagens sammanträde skulle företas fill avgörande i ett sammanhang i början avkammarens arbetsplenum . 12 8 Kammarenbeslöl att ajournera förhandlingarna lill förmiddagsuppehåll. 13 8 Förhandlingarna återupptogs under ledningav tredje vice talmannen. 1988/89:UbU9 Högskolans styr- ochanslagssystem, m.m. (prop. 1988/89:65 och förs. 1987/88:22). Högskolans styr- och anslagssystem, m.m. 76 (): är del den nya högskolansatte i gång atl verka på allvar. Vi har levat med den s.k.högskolereformen, som alltså baserar sig på riksdagsbesluten och 1977. Mycken kritik har med rätla riktats mot den nya högskolan.Det har varit anklagelser för centralism och byråkrati, och man har kunnatkonstalera alt högskolorna och universiteten, som tidigare hade det friakunskapsinhämtandet som ledstjärna, har förvandlats lill vad man i bästa fallskulle kunna kalla inte helt dåliga yrkesskolor. Vad var det då som man ville uppnå? Ja, del hette att manskulle, få en rättvisare fördelning över landet när de mindre och medelstorahögskolorna kom till. Man skulle rätta till den sociala snedrekryteringen, ochman hoppades väl också atl man skulle kunna bryta könsvallarna när del gälldeolika typer av utbildning. Hur har del gätl med allt della? Ja, nu har vi facit i hand. Statistiska centralbyrånredovisade för bara någon vecka sedan en undersökning som heter "medden nya högskolan".Del konstateras atl del egentligen inle är mycket som har förändrats. Densociala snedrekryteringen är densamma som förut och har förstärkts. Närdel gäller valen av utbildningsvägar är den lika könsbunden som den någonsinhar varil. Den har t.o.m. förstärkts. av dem som ägnar sig älleknikerutbildning är män, det är en höjning. När det gäller vården är 85 %kvinnor, och i fråga om läraryrkena är kvinnor. Till detta kommer en utredning som utskottets ordförandeLars har varit ansvarig för och som presenterades för nägon veckasedan. I denna utredning belyser han de allvarliga brister som finns, specielltnär det gäller de mindre och medelstora högskolorna. Av 500 högskolelektorersaknar 200 doktorsexamen. Av de 500 universitetsadjunkterna är det, heltnaturligl, ytterligt få som över huvud laget har disputerat. Mol den bakgrundenkan man fråga sig om de mindre och medelstora högskolorna verkligen har enverksamhet som vilar på vetenskaplig grund. Också när del gäller själva forskningen ochforskningsutvecklingen vid de mindre och medelstora högskolorna konstaterarLars slora brister. Uppdragsverksamheten är ell krux. Det är mest uppdragsforskningsom bedrivs. Ytterligt sällan kommer man i åtnjutande av de medel som utgårfrån forskningsråden, forskningsrädsnämnden eller jubileumsfond.Med andra ord: Med tanke på framliden finns del anledning att betona och göranågonting ål kvaliteten. Det har länge stall klarl att just styr- ochanslagssystemen är av väsentlig betydelse i det här sammanhanget. Redan tidigtställdes del krav från moderata samlingsparliel på en översyn. 1985 aviseradesockså i budgetpropositionen att del skulle komma en översyn, men tiden gickoch ingenting hände. 1987 fick vi en proposition om regionstyrelsernasavskaffande, och det var sannerligen på liden. Men den översyn som man hadetalat så brett om förut tonades nu ned lill atl bli en fräga om, som del hette,ekonomiadmi-nislrativt utvecklingsarbete. Och tiden gick och gick, och delställdes frågor i : När kommer den beramade översynen? Påhöslriksdagens sisla dag förra ärel kom äntligen propositionen, sedanman första gången hade aviserat att den skulle komma. Men dä är det väl också ett gigantiskt dokument som vi nuhar atl ta ställning till, med en verkligt genomgripande översyn och förändringav hela högskolesystemet. Del finns ingen som helst analys av detioåriga erfarenheterna av styr- och anslagssystemen. De externa medlensbetydelse för högskolans frihet och för styrfunktion berörs inteheller. De åtgärder som man förslår är främst betingade av de allmännabudgelpolitiska förändringarna i statsförvaltningen i övrigt. Ta till exempelde treåriga ramarna för den högre utbildningen och forskningen. Dessa har vifrån moderata samlingspartiet efterlyst . kommer de - okej, del ärbra. Men del är ju inle så förfärligt myckel att basera en hel proposition på. Enligt propositionens skall varje högskola få elt samlatanslag frän och med /94. Medel för forskning ochforskarutbildning skall portioneras ut fakulietsvis. Delta är väl verkligtradikala förslag? Beslulsmakien ligger hell och hållet kvar hossiatsmaklerna. Inrättande och lokalisering av allmänna linjer, fastställande avantalet årsstudieplatser på de Högskolans styr- och anslagssystem, m.m. Högskolans styr- och anslagssystem, m.m. lokala ochindividuella linjerna och de fristående kurserna samt bestämmande av antaletnybörjarplatser på de lokala linjerna - alll della skall ligga kvar hosstatsmakterna. När del gäller forskning och forskarutbildning skallanslagen anvisas för varje fakultetsområde vid resp. högskola. Ingenomfördelning tillåts mellan fakultetsanslagen inom högskolan. 1 realiteten,herr talman, är väl delta en av de mest innehållslösa propositioner som vi pålänge har skådat här i . Del är bara marginella förändringar som delär fräga om, och delta är hell otillräckligt mol bakgrund av de erfarenhetersom vi nu har sedan tio är tillbaka av den nya högskolan. Vi från moderata samlingspartiet har föreslagit attriksdagens skall avvisa proposifionen, alt i stället en parlamentariskberedning skall tillsättas, som ordentligt skall avväga ansvar iförening med högskolans autonomi. Vi har med anledning av propositionen i enmotion lill , liksom i reservation 1 till vilken jag yrkar bifall,påvisat vilka frågor som bör las upp av den parlamentariska beredningen. Dithör frågan om vilket behov som finns av all styr medelsfördelningen.Vidare: Hur bör fördelningen ske mellan grundutbildning och forskning, om etl samlat anslag per högskoleenhet? har man på ett olyckligt sättseparerat forskning och grundutbildning. Hur skall man återigen kunna knytasamman de här trådarna? Hur skall man kunna åstadkomma garanfier för mindreämnen? Det gäller den s.k. minikrysslistan som finns. Var bör beslutenfattas om dimensioneringen av den grundläggande utbildningen på högskolenivå?Behöver vi linjesystemet eller hur skall det kunna avvecklas? Inom del tidigarefilosofiska fakultelsområdet har linjesystemet inte någon som helst roll allspela. Det borde försvinna rätl omgående. Det lalas i propositionen om att indelningen avgrundutbildningen i yrkesutbildningssektorer vilar på en naturlig grundstruktur.Vad finns det för naturligt i della? Dessa yrkesulbildningsseklorer är barakonstlade fenomen, och de borde kunna försvinna . Det bör klarläggas i vilken utsträckning som kanoch bör styra forskningen genom atl inrätta tjänster som professor. Vi vet altextraprofes-surer inrättas. Kommer man atl urholka del systemet inifrån? Hur skall man kunna åstadkomma starka incitament för attfå en full kostnadsläckning för den externfinansierade verksamheten? Hur bör ansvaret för lokalförsörjningen se ul ?Kan inle detta delegeras direkt ut till högskolestyrelserna? Skall man differentiera styr- och anslagssystemen fört.ex. högskolor med och högskolor utan fast forskningsorganisation? Hur bör del se ut när det gäller antaletcentrala högskolemyndigheter, och vilka roller skall de spela? Vi moderaterhar tidigare ställt krav på att detta skall ut en gång för alla. Detta är de väsentliga frågor som en parlamentariskberedning skulle syssla med. Del är sådant man hade väntal all fä svar på ipropositionen, men vi har inle, herr lalman, fått svar på en enda av dessafrågor. Vi moderater har alltså yrkat alt en parlamentariskberedning skall la över detta arbete. I elt särskilt yttrande säger vi att viinte tar ställning till de övriga förändringar som föreslås i propositionen,som sammansättningen av Del är dags all någonting verkligen händer på högskolefronlen.Alltför länge har del rätt stiltje på detta område. 77 (): Denna debatt handlar om den myckel gamla ochmycket intressanta frågan om makten över högskolan. Proposition 65 hade kunnatha just den titeln: Makten över högskolan. uttrycker vi oss sällan så raktpä sak i utbildningspolitiken, och rubriken för dagens debatt har en merateknisk-administrativ ton: Högskolans styr- och anslagssystem. Vem eller vilka skall ha makten över högskolan? Del var enav de frågor som diskuterades vid en konferens för de europeiska universiteteni , där man antog ett dokument som kallas Universitetens MagnaCharta. Där heter del bl.a.: "är en autonom institution i hjärtat avsamhällen. Det frambringar, undersöker, värderar och vidareför kulturen genomforskning och undervisning. För alt tillgodose omvärldens behov måsteuniversitetens forskning och undervisning vara moraliskt och inlellekluellloberoende av alla politiska, ideologiska och ekonomiska maktgrupperingar". Universitetens krav på frihet har utmanats genomårhundradena. Andliga och världsliga härskare har velal sätta sin prägel påsanningssökandel. Vill man i modern tid och i vårt eget land hitta en åsikt somkan betraktas som en ytterlighetsståndpunkt i debatten om maklen överhögskolan, kan man använda den gamla U 68-utredningen. U 68 utgick från atl staten skall ha makten överhögskolan. Staten skulle centralt bedöma vilka yrken det kunde befinnas behovav och därefter inrätta utbildningslinjer med erforderligt antalplatser som ledde fram till de yrkena. Högskolan skulle vara totaldimensioneradoch utbildningarna alltså spärrade för alla dem som inte uppfylldebehörighetsvillkoren och inte hade tillräckliga meriter. Innehållet i utbildningarnaskulle fastställas av nämnder med etl starkt inslag av företrädare förarbetsmarknaden. Nalurligtvis kan man länka sig ännu extremareståndpunkter, t.ex. alt staten också skulle tvinga vissa medborgare att läsa påde linjer som inrättas, men torde dessbättre vara omöjlig i vårtsamhällssystem. U 68:s tankegångar förverkligades aldrig fullt ut. Närbeslutet fattades 1977 om högskolereformen bibehölls l.ex. en fri sektor. Denhar visserligen senare avskaffats, men å andra sidan har en del andra förändringargenomförts. Det finns många fler enstaka kurser och individuella linjer, merexternt finansierad forskning och utbildning och mer lokal beslutanderätt. Alladessa förändringar minskar möjligheterna atl centralstyra systemet från riksdagoch regering. Med det beslut som kommer att fatta medanledning av proposition 65 tas etl nytt steg bort från U 68-modellen. Det är ioch för sig bra, men steget är alldeles för kort. Just med tanke på atl det ärså kort är del svårt att förstå varför det skall behöva dröja ända lill 1993/94innan del verkligen tas. Det var ju, som påpekade, somstatsrådet annonserade att en omläggning av systemet var pågång. , och två högskoleminislrar senare, kan konstaleras altresultatet av den utlovade översynen blev mycket blygsamt. Högskolans styr- och anslagssystem, m.m. Högskolans styr- och anslagssystem, m.m. Proposition65 var när den väl kom en besvikelse. Jag kan i allt väsentligt instämma i delBirger Hagård har sagl i sin kritik. Det liberala svaret på frågan vem som skall ha makten överhögskolan är alt den maklen är så viktig för demokratin och för välfärden bör vara spridd på så många händer som möjligt. Självfallet harstatsmakterna elt ansvar för att angelägna utbildnings- och forskningsbehovtillgodoses, men i ett demokraliskl och pluralistiskt samhälle bör också andra krafterkunna öva inflytande pä vilken utbildning och vilken forskning som bedrivs. Jag syftar här i första hand pä vetenskapliga riktningar,som i ell visst samhällsklimat eller etl visst tidsskede har svårt all fåutrymme, men ocksä på t.ex. förelag och organisationer. Inte minsl börmedborgarnas frihet atl välja inriktning pä sina studier vara mycket stor. Denensidiga koncentration på nyttoaspekter som präglade U 68 bör motverkas. Mot denna bakgrund är jag alltså, som redan har framgått,mycket kritisk lill proposition 65 och därmed till atl utbildningsutskottet ialll väsentligt har yrkat bifall till regeringens förslag. Jag skall utveckladen kritiken på två punkter. Först vill jag ändå i förbigående notera mintillfredsställelse över alt utbildningsutskottet enhälligt föreslär elttillkännagivande om en uppluckring av linjesystemet på del humanistiska ochsamhällsvetenskapliga området. Det är posilivl. Min första kritikpunkt kan direkt knytas an lill deltillkännagivandet. Linjesystemet är nämligen en central del av högskolans styr-och anslagssystem. I samma belänkande som utskottet ger sill bifall lill ellnytt system signalerar man alltså en ändring på denna centrala punkt. Det visaralt proposition 65 är mycket ofullständig och alt socialdemokratisk högskolepolitikalltjämt är ganska ogenomtänkt. Jag skall ge etl andra exempel.