prot · GC0985 · 1988-12-31 00:00:00 — Det är så billigt att hankan kosta på sig att göra del med ett ytterst riskabelt bränsle, nämligenjetbränsle. Med hänsyn till delta måste man igen fräga sig: Är det dä verkligenförsvarsministerns ärliga mening att överflyttningen av dessafartygstransporter till landsväg är godtagbar också från miljösynpunkt? 25MARIANNE (): Det här är en fråga som naturligtvis starktengagerar oss som bor i området. Det är väl därför föregående talare med storinlevelse tagit upp problemet. Jag kan hålla med om i stort sett allt han sade. Jag har endel frågor och funderingar kring det här. Regeringen har här talat om att man i alla sina beslutskall ta hänsyn till miljön. Men det här beslutet stämmer då rakt inte mednågra miljöhänsyn. 800 biltransporter i stället för några båttransporler - detär ju en väldig skillnad när det gäller transporterna och utsläppen! Sedan kan man fundera över vad det skulle innebära förmiljön om en olycka skulle inträffa. Det är ett mycket giftigt bränsle somtransporteras här, och om det händer någonting vet jag inte vem som skulle tapä sig kostnaderna för det. Men ur samhällsekonomisk synvinkel kan del dä raktinte bära sig. Dessutom är del viktigt att man tar hänsyn till människorsom bor och bygger i området. För dem som bor längs de vägar som transportenskall gå på och i de samhällen som transporten skall gå igenom mäste det ändåvara ell orosmoment att veta att ett livsfarligt ämne transporteras förbi fleragånger , som det här blir fräga om. Borde man inte kalkylera också medsådana saker när man räknar ut vad det kostar? Det heter i svaret att prisstegringen är , men detsägs ingenting om hur mycket det är i kronor och ören. Det skulle varaintressant att frän försvarsministern få höra vad det innebär kostnadsmässigtför totalförsvaret, vad det innebär i kronor och ören, och hur man då väger inmiljöhänsynen i de totala samhällskostnaderna. Det sägs ocksä att transporterna skall utföras av ungavärnpliktiga. Man kan då ocksä fundera över hur det påverkar säkerheten. Är detinte viktigt atl man väger in ocksä vad det får för effekt? Jag tror inte attdet är unga värnpliktiga som ombesörjer transporten sjövägen. Del som är mest uppseendeväckande är att centrala statligamyndigheter i detta transportsystem genomför förändringar som gär helt pä tvärsmol alla miljöaspekter. De gär dessutom på tvärs mot vad man jobbat för pålänsnivå, där man verkligen har ansträngt sig för att hälla sjöfarten pä Vänerni gång. Om transporten av flygbränsle 26TOM (): Det är ett olyckligt beslut som har fattats idetta fall. Nästan alla är väl överens om att sjötransport bäde ekonomiskt ochmiljömässigt här är det mest fördelaktiga transportsättet.Sjötransportalternativet är ett kapacitetsstarkt alternativ. Hänsynmåste tas till att det är ett alternativ med stora fasta kostnader, inte minstnär det gäller transport av flygbränsle, eftersom den båt som fraktar dettabränsle inte kan användas för andra transporter utan speciell rengöring. Därförär del viktigt att man utnyttjar systemet fullt ut - annars kan man inte helttillgodogöra sig kapitalinvesteringarna i bålen och kanalverket och inte hellerandra investeringar som gjorts. En samverkan mellan avnämarna i området-det ärde fyra flygplatserna runt - borde ge utrymme för en rätt väl fungerandebäiiransport av den här typen av bränsle. Men då måste myndigheterna kalkylerarätt. Bakgrunden till den mycket stora kostnadsökning som skedde Prot.1988/89:85 ör ett par är sedan var ju att man helt plötsligt i Trollhättanövergav Om transporten av flygbränsle båttransportenoch på så sätt ryckte undan en stor del av basen i ekonomin för det rederi somdet gällde. En bättre samverkan mellan avnämarna borde vara möjlig. 1varje fall när det gäller Sätenas och borde det gå att åstadkommaen sådan samverkan, nägot som skulle innebära en återgång till ett miljövänligtalternativ och dessutom skulle kunna medföra en kraftig reducering avkostnaderna. Det gäller att ge sjöfarten en chans. 27 (): Det måste vara något som är fel närlandshövdingarna i och i en skrivelse lill chefen förflygvapnet kräver att bränsletransporterna till Sätenas flygflottilj skallåterföras till fartyg. Jag tycker att man skall ta hänsyn till detta.Anledningen till skrivelsen var att man överförde transporternatill tankbilar. Det är enligt min mening oacceptabelt att dessa tankbilarkörs av värnpliktiga. Flygvapnet sparar per är. 1 38 ärhar de här transporterna skett sjöledes. Jag tycker det är konstigt att manmåste göra denna omfördelning från sjötransport fill landsvägstransport. närvi äntligen borde ha sådana kunskaper att vi är miljömedvetna så accepterar videt här. Den nya transportformen innebär naturligtvissäkerhetsrisker, och dessa borde inte kunna accepteras. Det mäste vara fel attacceptera att sä här stora mängder flygbränsle transporteras på en sä hårttrafikerad väg som den det här är fråga om. Naturligtvis ärsäkerhetsföreskrifterna oerhört viktiga, ifall man lägger om transporten av denhär odiskutabelt farliga lasten sä som man nu har gjort. På tankbilar för civilt ändamål somfraktar lättantändligt material finns ett väl utvecklat sprinklersystem. Menhur är det egentligen i det fallet inom det militära? Kan försvarsministerRoine svara mig på den frågan? Kan de som bor utefter vägen känna sigsäkra? 28CARL (): Jag är glad över att harfört fram den här viktiga principiella frågan i sin interpellation. Somskaraborgare tycker jag att frågan är utomordentligt angelägen, och jag glädermig över att vår landshövding har tagit upp den så som han har gjort. Men jagär ledsen över att han inte har fått nägot bra svar pä sin vädjan. Ochförsvarsministerns interpellationssvar här innehåller precis vad man hadekunnat vänta sig. För det första mäste man ju fråga sig vad som har hänt närredarna påvisat dessa häpnadsväckande kostnadsökningar. Tom gav faktisktsvaret på frågan. Vi måste förstå saken så, att här har man sakta men säkertuttömt möjligheterna till båttransporter, och dä blir det nödvändigt förbetraktarna att kompensera sig för att kunna bedriva trafiken pä ett bra sätt.Tom förslag om en samordning är en viktig del när del gällerproblemkomplexet, och jag tycker att man från försvarets sida skulle se lillatt man kan klara dessa samlade transporter i på det sätt som Tom Detta anser jag borde vara ensjälvklarhet i sammanhanget. För det andra mäste vi börja ifrågasätta den typ avkostnadsanalyser som görs, i och med att man uppenbarligen inte tar med desamlade samhällskostnaderna för vägtransporter. Jag är fullständigt övertygadom att ifall vi skulle göra detta och då ta hänsyn till miljöförstöring,trafikolyckor osv. skulle kalkylerna ge ett annat resultat. Vi måste iframtiden ha en trafikpolitik av ett annat slag, och då är det nödvändigt attbilismen står för sina samlade samhällskostnader. Därför kommer ocksä priset pålandsvägstransporter att stiga, och därmed kommer de här kalkylerna att dunsta bort- de är ingen vinst utan en stor förlust för samhället. För det tredje har ju beslutat attkoldioxidutsläppen inte skall öka. Dä är det orimligt att statliga organ bidrartill att öka dessa utsläpp. Det borde vara sä att statliga verksamheter gickföre alla andra i samhället som ett "miljöexempel", och jag skullefaktiskt vilja att engagerade sig för att vägtransporterna i dethär fallet ersätts med båttransporter. Jag lovar att när det gäller de merkostnadersom eventuellt i praktisk räkning skulle uppstå kommer de grönaatt hjälpa regeringen genom ett budgetförslag. Det kan inte vara något problematt ställa upp på den halva miljonen och se till att dessa pengar finns, så attvi slipper den miljöbelastning som en omläggning av transportsättet innebär. Jag delar den stora oro som människorna längs den härfärdvägen hyser. Hänsynen till miljön har man helt glömt bort, och egentligenarbetar man med en hänsynslöshet mot miljön. Miljön sätts nästan istrykklass. Det är bara vackra ord som hörs , men det blir fråga omytterst litet av praktisk handling. Här har vi sett ett typexempel pä hur manfrångår vad som högtidligt sägs och beslutas i denna sal. Gäller det denpraktiska handlingen får miljön ta stryk, och det kan vi intelängre hålla på med. Om transporten av flygbränsle 29INGVAR i (c): Jag har förståelse för att flygvapnet för attspara pengar i sin verksamhet undersöker vilket sätt som är det billigaste närdet gäller att transportera flygbensin. Däremot har jag mindre förståelse förförsvarsministerns okänsliga svar på interpellation. Detverkar som om försvarsministern inte alls har hört talas om transport avfarligt gods. I detta fall flyttas godset över från kanalen till landsvägen,och vi vet vilka risker det medför. Riskerna för medtrafikanterna ökarpåtagligt. pågår en diskussion om vägvalsstyrning närdet gäller farligt gods. Man borde även i detta sammanhang väga in vilkettransportsätt som är lämpligast med hänsyn till säkerheten. Det är nu civilanställda som transponerar flygbensinenfrån depån till Sätenas, men det kan tänkas att värnpliktiga tas i anspråk säsmåningom. Det är inget fel på värnpliktiga, men vi vet ju att ungdomar kanvara litet mindre försiktiga i trafiken. En annan viktig bit är den negativa miljöpåverkan somomläggningen för med sig. Utsläppen ökar i . Denna del är den mestförorenade i hela landet. När man vet hur socialdemokraterna i vanliga fallpratar om Om transporten av flygbränsle miljöfrågornaoch med vilken kraft de griper sig an problemen, verkar det gä stick i stäv nären sädan förändring accepteras. I interpellationens fråga 3 frågar om enöversyn av metoderna för transport av flygbränsle till flygvapnets flotfiljeroch depåer. Jag skulle vilja minska omfånget av den frågan och frågaförsvarsministern om han är beredd att medverka till att transport avflygbränsle till Sätenas kan ske sjövägen. Tom föreslog tidigare en bättre samordning avsjötransporterna på , som skulle kunna medföra lägre transportkostnader.Skulle inte försvarsministern kunna ta initiafiv till detta? Slutligen: Är det lämpligt att använda värnpliktiga tilllångväga transporter av flygbensin? Flera av inläggen har präglats av omsorg ommiljön och rört sig om konsekvenserna för miljön. Jag utgår frän att de som hardeltagit i denna debatt icke enbart har synpunkter på om F 7:sbränsletransporter skall gå på bät eller på bil. Dessa representerar ju enmycket liten del av de totala bränsletransporter som sker på våra vägar. Det var någon som redovisade ungefär denna syn: "Detmäsle vara fel alt tillåta transporter som denna på väg." Jag förmodar attinterpellanten dä menar att man skall se över hela systemet, om man över huvudtaget skall tillåta bränsletransporter på väg eller inte. Och dä, herr talman,är del inte uteslutande fräga om transporter till F 7. Man får allt lov attbestämma hur diskussionen skall föras. Jag utgår från - och jag kan känna mig trygg i detavsnittet - att försvaret genomför sina transporter med utgångspunkt i desäkerhetsbestämmelser som har utfärdats i denna kammare, av regeringen och avmyndigheter. Vi skall inte ha några lägre krav pä försvarets transporter ursäkerhetsaspekten än pä alla andra transporter. Det kan ju hända att om man vidgar denna fråga till attgälla totaliteten, blir inte djärvheten i debatten fullt så omfångsrik. När manskall angripa en enskild flygflottilj växer naturligtvis kammen pådebattörerna. Lät mig ta upp några frågor som bl.a. gäller diskussionenom de värnpliktiga. Jag vill här redovisa att flygvapnets drivmedelstransportergenomförs med moderna tankfordon och välutbildad personal. Fordonen körs avcivil, fast anställd personal. Möjligen kommer i nägot enstaka fall värnplikfigpersonal att utnyttjas, men då tillsammans med och under ledning av civilpersonal. Dessa värnpliktiga har körkort som ger dem tillstånd att framföratunga fordon enligt gällande föreskrifter. Jag vill dock än en gång understrykaatt praktiskt taget alla transporter genomförs av civil personal. Då det gäller flygvapnets hantering av denna fråga villjag återigen säga att båifraki av tlygbränsle till F 7 har varit bäde praktiskoch lätthanterlig. Den prisökning som skett har dock medfört att maninom flygvapnet måste överväga andra alternativ. Någon sade att de innebär en inkomst istället för en utgift. Jag tror inte att vi kan behandla försvarsbudgeten här iriksdagen med utgångspunkt i den terminologin och med den motivkretsen. Det har visat sig att landsvägstransporter blir betydligtbilligare. Att frakta flygbränslet på landsväg är självfallet ingetsjälvändamål för flygvapnet. Chefen för flygvapnet har beslutat att transportav flygbränsle pä landsväg skall ske som försök av ett och etlhalvt är. I genomsnitt omfattar landsvägstransporterna tvätankfordon med släp per dag för frakt av flygbränsle till F 7. En utvärdering av erfarenheterna och kostnaderna skall skei . Om man senare, i en ny förhandling med redare och mäklare, kankomma fram till ett pris som chefen för flygvapnet kan acceptera, bedömer jagatt båtfrakt av flygbränsle kan återupptas och försöket med landsvägstransporteravbrytas. Under detta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 31 (): Det var inte alls enbart F 7 som min frågarörde - del måste väl ändå försvarsministern vara medveten om? Det är ingenhetsjakt pä flottiljchefen vid . Faktum är ändå att i det här fallet harvi ett exempel där det mycket påtagligt föreligger två olika alternativ och därdet ur miljösynpunkt sämsta alternativet har valts. Nej, saken är den att min sista fräga var om regeringenavser atl ta initiativ till översyn av metoderna för transport av flygbränsletill flygvapnets flottiljer och depåer. Om detta kunde missuppfattas, vill jagunderstryka att det naturligtvis gällde samtliga flottiljer och depåer. Tyvärrvar svaret pä den frågan nej. Även när det gäller övriga farliga transporter i samhälletav bl.a. bränsle finns det en stor oro, men det är ju ingen fräga som handläggsav försvarsministern, såvitt jag förstår. Det som gör mig orolig är attförsvarsministern inte tycks vara intresserad - i vart fall inte sä värstintresserad - ens av sitt eget ansvarsområdes miljökrav. Min första frågas första del, om hur deenskilda kostnaderna värderats, var till för atl möjligen fä en uppfattning omi vilken utsträckning värnpliktiga skulle användas i detta samrnanhang. Omvärnpliktiga används, blir kalkylen naturligtvis än mer snedvriden ochmissvisande - för det är väl inte så att de värnplikfiga ges någoninterndebitering? Det innebär att flottiljchefen rekvirerar behövligt anlalvärnpliktiga till atl köra eller vara med att köra dessa långtradare. Om de värnpliktiga används i något annat syfte än för attminska kostnaden, till exempel för att övas, mäste man fråga sig: Är inte dettaom nägot en synnerligen olämplig övningsform? Mot bakgrund av vad som har sagts i debatten,aktualiseras återigen fräga nr 2 som försvarsministern har försvarat med attdet inte finns nägot särskilt stadgande om miljöhänsyn i instruktionen förflygvapnets myndigheter. Det är mycket tråkigt. Frågan är: Borde det intefinnas nägot sådant särskilt förordnande? Det är ju som sagt inte vilkenbomullskartong som helst som skall åka på de tvä långtradarna per dag genomLilleskog, , , kanske , Grunnebo och alla andra smäsamhällen. Nej, det är högst giftigt flygbränsle! Om transporten av flygbränsle Om transporten av flygbränsle 32MARIANNE (): Om varje sektor inom samhället endast skallse fill kortsiktiga ekonomiska vinster, hur skall vi dä någonsin komma tillrätta med miljöproblemen? Försvarsministern försvarade beslutet med atl säga alt viändå mäste transportera sä mycket pä landsväg. Tyvärr har vi intevalmöjligheter pä alla de orter där det finns en försvarsanläggning. Men där vihar valmöjligheter bör vi ta miljöhänsyn och väga in dem i totalen, och vi börfundera över vilken effekt man kan fä genom att välja att transportera medhjälp av sjöfart i stället. Jag tycker att försvarsministern har gjort sigdåligt till tolk för de miljöhänsyn som regeringen i svar pä flera andra frågorsom vi ställt sagt sig ta. Om jag hade suttit i regeringen hade jagnaturligtvis gått till mina kolleger och talat om att jag behöver litet extrapengar för att ta hänsyn till miljön. "Är ni villiga att ställa upp med dem? "Med tanke på vad har sagt tidigare om att miljön är viktig, antarjag att det inte hade varit några problem. Man hade tiUskjutit pengarna, ochdenna debatt i kammaren hade inte varit nödvändig. Jag hoppas att även försvarsministern tar sitt ansvar förmiljöproblemen, tar upp detta till en diskussion och ser fill att vi fär enförändring i detta avseende. Det finns ett ordstäv som säger att ingen kan göraallting, men alla kan göra någonting. Här kan försvarsministern göra något påmiljösidan. Jag tycker försvarsministern skall ta tag i detta och försöka vidtaåtgärder. 33INGVAR i (c): Jag är fullt medveten om att det kostar merpengar. Det har försvarsministern klart och tydligt visat i sitt svar. I mittanförande sade jag att jag har full förståelse för att flygvapnet vill sparapengar pä alla möjliga salt. Men i grund och botten är det inte detta del helagäller. Som försvarsministern sade är detta delvis en miljöfråga. Lägger manöver transporterna till landsväg ökar man dels riskerna pä landsvägen, delsmiljöpåverkan. Försvarsministern tyckte inte att flygbensin till Sätenäsvar någonting att strida om. Men det är det faktiskt. För varje åtgärd som manvidtar ökar mängden föroreningar. Den målsättning som antagit är attföroreningarna skall minskas. Då mäste föroreningarna minskas pä nägot annatställe. Men jag ser inte klart var man kan göra det. Detta gär stick i stäv medde beslut som har fattats. Jag tycker att försvarsministern inte andas denoptimism han borde göra när det gäller att se fill att fä en bättre samordningav trafiken på t.ex. . Det skulle minska transportkostnaderna. Men ettsådant initiativ vill inte försvarsministern ta. Det är möjligt att man kan tolka vadförsvarsministern sade så, att de värnpliktiga inte kommer att användas vidtransporterna ute pä de stora vägarna mellan depån och Sätenäs. Jag är fulltmedveten om att de värnpliktiga måste användas vid transporter på andra sättnär det gäller övningar och sådant. Men just vid de reguljära transporternatill Sätenäs borde inte de värnpliktiga användas och åläggas detta. Jag skullevilja ha etl ännu bättre klarläggande av försvarsministern på den punkten. 34CARL (): Det är inte sä att vi angriper en enskildflygflottilj, vi angriper en process i samhället. Försvarsministern säger attdetta är en sä liten del av det totala att man nästan kan bortse frän den. Menprecis som de andra talarna har sagt finns det här dock ett alternativ. Detalternativet borde man ha valt. Kommunikationsministern använder precis sammaargumentation när man vill överföra stora godsmängder från järnväg till bil:det har sä liten betydelse att det inte märks i det totala. Vi har gått från entransportpolitik till en bilpolitik i . Det gäller uppenbarligen att setill att sä mycket gods som möjligt kommer på vägarna. Det strider definitivtmot de beslut som har fattats i . Jag tycker faktiskt att det voremycket bra om säväl försvarsministern som kommunikationsministern, som inte ärhär , tar de beslut pä allvar som har fattats i , dvs. atl vi skallminska koldioxidutsläppen och att vi skall överföra gods till våra järnvägar.Vi skall alltid söka de ur miljösynpunkt bästa alternativen. Omsorgen om miljöngår före. Det har t.o.m. statsministern sagt. Det finns höga ord i sammanhangetsom man borde ta pä allvar, om man nu inte tar riksdagsbesluten på allvar. Det vore också mycket skönt om man inom försvaret fickspeciella stadgar som sade att man där måste ta miljöhänsyn. Denna process attständigt föra över mer gods till bilarna och vägarna mäste upphöra. Biltrafikenförorsakar ju så oerhört stora skador. I det här fallet är det specielltallvarligt eftersom det drabbar en nejd som redan tillhör den kanske allra mestdrabbade i värt land. Det finns utomordentligt goda skäl för försvarsministernatt ta tag i denna sak och se till atl transporterna överförs till båtar igen.Låt oss inte vänta ett är. Vi vet att naturen tar skada. Varför skall man väntaoch utvärdera något som man faktiskt vet är dåligt? Sätt i gäng med alt göradet som är bra! Om den kommunala barnomsorgen 35 (): Är det sant alt två landshövdingar i enskrivelse har krävt atl bränslelransporterna skall återföras till fartyg men attflygvapnet inte tar någon som helst hänsyn till detta? Jag har läst del iSvensk . Sä fär det inte gä till. Risken man tar är för stor för envinst pä . Både mänskligt och miljömässigt är det fel. Vitalar om att det är en så liten del - består faktiskt av smä, småsandkorn. Överläggningen var härmed avslutad. 7§ Svar på Interpellation 1988/89:143 om den kommunala barnomsorgen har ställt följande frågortill mig: Anser regeringen fortfarandeatt den har uppfyllt det "heliga löftet" om barnomsorgen frän 1982ärs valrörelse? 3 protokoU 1988/89:85 Om den kommunala barnomsorgen Är det regeringens avsikt attäven fortsättningsvis steg för steg trappa ner den statliga täckningsgraden ifinansieringen av den kommunala barnomsorgen? När socialdemokraterna fickförtroendet att överta regeringsmakten borgerligtregeringsinnehav befann sig i en svår ekonomisk kris. Den nyaregeringen var nödsakad att vidta en rad åtgärder som innebar att vi allasolidariskt fick hjälpa till att fä ekonomi pä fötter. Samtidigtavvisade den nya socialdemokratiska regeringen de angrepp på välfärdspolitikensom de borgerliga var på väg att genomföra. För att stoppa, och så småningomvända, det stora statliga budgetunderskottet genomförde regeringen en hårdutgiftsprövning. Åtgärder vidtogs för att rationalisera och effektivisera denstatliga och kommunala verksamheten. En rad statliga bidrag till kommuner ochlandsting avindexerades. Den kommunala sektorn bidrog på detta sätt tillsaneringen av ekonomi. En av den nya regeringens första uppgift blev att se tillatt det av den borgerliga majoriteten i beslutadestatsbidragssystemet för barnomsorgen aldrig trädde i kraft. Förslagetinnebar, vilket också nämner i sin fräga, besparingar förstaten, men framför allt stora omfördelningar mellan kommunerna. Bidraget tilldaghem sänktes således med medan del ökade kraftigt fördeltidsförskolor. Regeringen har under senare är inriktat sitt arbete på attminska detaljstyrningen av kommunerna. Detta innebär att transfereringarna mellanstat och kommuner ofta kommit till uttryck på annat sätt än genom regleringenav de specialdestinerade bidragen. Det är mot den bakgrunden man skall se attstatens andel av finansieringen av den kommunala barnomsorgen minskat. Jag är ändå inte beredd att helt acceptera de teoretiskaberäkningar som redovisar i sin fräga. Analyser avstatsbidragsandelen utifrån kommunernas bokslut ger en positivare bild av detfaktiska utfallet. Dessutom har staten tillfört kommunerna 365 milj. kr. i formav anordningsbidrag . Regeringen kommer, vilket jag aviserade ibudgetpropositionen, att behandla det statliga stödet till barnomsorgen i denkompletteringsproposition som regeringen avser att förelägga iapril. 37DANIEL TARSCHYS (fp): har regeringarna arbetatmed att bringa ordning på statsfinanser, efter den svåra ekonomiskakris som drabbade och hela världen . De besparingar somhar genomförts har i stor utsträckning varit identiska,men den besparingspolitik som bedrevs kallar för"angrepp på välfärdspolitiken", medan besparingar efter 1982 kallas"hård utgiftsprövning" och åtgärder "för att rationalisera ocheffektivisera den statliga och kommunala verksamheten". I mycket storutsträckning är det precis samma åtgärder som vidtagits. Det här partiska språkbruket visar att socialdemokraternahar svängt om. De gick mycket hårdhänt och högljutt emot den besparingspolitiksom de borgerligaregeringarna bedrev, men de har sedan drivit ungefärligen samma politik själva.