prot · GC09111 · 1988-12-31 00:00:00 — Vad man gör - och det gäller även - är inte beaklar del verkliga problemet, nämligen att det föreliggandeförslagel är så luddigi och olydligi utformat alt del inle finns någramöjligheter för en vanlig människa an avgöra om han eller hon ger sig ul pådjupl vatten eller inte, just pä grund av de underliga skrivningarna om vad somär grova och allvarliga missförhållanden som jag log upp i milt anförande. Jag skulle gärna vilja höra vilka råd alt man skall ge till en anställd exempelvis i en sådan siluafion som jagskissade och där man måste fundera på om den förmodade oegenllighden medför"allvarliga miljörisker" eller bara "miljörisker". Hurskall en enskild människa någonsin kunna avgöra detta, dvs. gå händelserna iförväg och bedöma om avslöjandet kommer all leda till fängelse eller ej.Förslagel är faktiskt sä luddigt att del krävs alt man kan göra denbedömningen. Del vore bra om Lennarl eller någon annan kundesvara på frågan: Hur skall en anslälld bete sig i en sådan silualion? 14LENNART () replik; Bengl har i upprepade inläggkriliserat handläggningen av ärendet i lagulskollel. Han frågar varför vi interemitterat vär promemoria till en vidare krels av organisationer. Jag är heltövertygad om all Bengl lika väl som övriga ledamöler i ulskollelkänner lill all såväl Induslriförbundd som de fackliga huvudorganisationernamycket noga följl arbelel i lagutskottet och fält underhandsupplysningar om deolika alternaliv som funnits och de ställningstaganden utskollel har gjort.Vidare har lagrådet avgivit ett yttrande till utskottet sedan man i sin turinhämtat yttrande frän Industriljänslemannaförbundd. De slora organisafionernapä arbetsmarknaden har under hela liden på myckel nära håll följl arbelel ilagutskoliel. Vi har också känl lill vad dessa organisationer har ansett omvåra slällningstaganden och handläggningen i utskottet har velat göra en stor sak av enutebliven remissomgång. Del anser jag inle har fog för sig. Sedan vill jag göra en kommenlar lill tog i sill inledningsanförande upp etl konkrel exempel på ell ärende somförs till domslol. kan läsa några rader längsl ned på s. 32 iulskotlds betänkande: "Med del anförda ansluter utskottet sig lill den ipromemorian uttalade uppfattningen atl del inte kan anses som ell obehörigtangrepp när någon inför sill ombud avslöjar en fördagshemlighel. I linje medvad som gäller enligt sekretesslagen bör röjandet få ske om det erfordras föratt parlen skall kunna la lill vara sin räll. Del bör heller inle varaobehörigt all under de av lagrådei omnämnda bdingelserna föra uppgiflen vidaretill domstolen." När bäde jag och talar omnäringslivels behov, gör vi del inle i förslå hand därför all vi är nägraförsvarsadvokater för näringslivet Men som ansvarsfulla poliliker måste vikonstatera atl näringslivet har en väldiglstor betydelse för utvecklingen här i landet. Del har också skelt oerhörtmycket när del gälll nya uppfinningar, ny leknik och ny kunskap under desenaste åren, inte minst sedan direktiven till utredningen skrevs. De kom redan1983, och har vi 1989. Jag skall återkomma lill med en delpraktiska exempel för all redovisa vad konsekvenserna av hennes uppfattningskulle kunna bli i elt modernt industriförelag. 15BENGT () replik: Del var ju en ulomordenlligl inlressanl informalion sorn man fickhär. Den förstärker mitt inlryck av atl del har varit en yllerligl undermålighandläggning i ulskollel. får jag - ledamol av lagulskollel -reda pä all detvid sidan om lagutskoilds arbele har gjorts nägol slags underhandsremiss, därman har haft konlakl med förelrädare för de olika organisafionerna. Jag iroddeall sådanl skedde inför del samlade utskollel, all del var därför vi hade enhearing och all alla skulle ha möjlighel till samma beslutsunderlag. Frulalmannen fär förlåta mig. om jag blir upprörd över della. Jag hade inle ens imin föreställningsvärld trott alt den formen av underhandskontakter förekom iulskollsarbelel. Men lill sakfrågan. Internationell reglering- här finnsinget skrivet om hur del ser ul inom EG. Enligl den informalion jag har fältfinns det inga EG-direktiv när det gäller företagshemligheter, och de förberedsinte heller. Balanspunkten mellan yttrandefrihet och företagsskydd -jag tror. Lennarl , all meddelarfrihdsutredningen kan göra en mycketkompetent insats och kanske skall kunna förena alla de stridiga uppfattningarsom har rått . Lennarl menar alt jag skall böja mig för vadkonstiiulionsut-skoltet och lagrådet säger. Ja, del är precis sä jag gör. Jaglycker all man skall la fasla på del. Men del är ju lagulskottd som kör öveross, och därför borde också del nya förslag som är framlagt av lagutskottetKU-behandlas i sin nuvarande form. Låt rnig avslutningsvis säga atl om man får enlagsliflning som uppfattas som dålig av dem som är särskilt berörda, blirrättsläget sämre än vad det är , trots atl och andrahade hoppals alt del skulle bli bättre. Det ärbättre all fä en bra lag än all få en dålig lag . 16 (vpk) replik: Vi skriver, , tydligt imolionen och sedan i reservationen all vi är införslädda med allaffärsverksamhet kan behöva etl visst sekretesskydd. Vi inser också, vilket harframkommil under arbetets gäng, all den gällande lagen om illojal konkurrensinte är lill fyllest Men vi är övertygade om all del går all göra etl bällreförslag än del sorn nu föreligger. Del slora problemet med del föreliggandeförslaget är ju all verkligheten inle är antingen svart eller vit. Del finns enmassa avgöranden och gråtonsskalor som del enligl förslagel förulsälls all enanslälld, som skulle finna det angeläget all göra elt avslöjande som rör delegna förelagd, måsle känna lill. Del är här vär kritik vill lägga sintyngdpunkt Det är orimligtall slälla sädana krav på den anställde. Jag kan inle inse atl detta förslag pänågot säll är del enda länkbara. Jag har slörre förlroende för lagskrivarnasförmåga all hilta ett velligl lagförslag, som lar till vara de här i och försig legitima kraven på sekretesskydd men som inte utsätter enskilda anslälldaför sådana enorma lojalildskonflikler och i prakfiken för en sådan munkavle somdel här lagförslagel innebär. 17 () replik: Om man läser den reservalion som vpk har fogattill lagutskottets betänkande och verkligen noga tänker igenom vad denreservationen innebär, mäsle man, sorn jag för min del ser del, bli myckelorolig över vad det skulle belyda för ell förelag. Elisabdh lalar här om sekreless, och del görvpk också i sin molion och reservalion. För all göra del här begripligl skalljag la nägra prakliska exempel från elt företag i min hemkommun. Del är enmycket kvalificerad tillverkare av verktyg för industrin. Man har måttenheterpå lusendels millimeter och ännu slrängare mållkrav på de produkler som manproducerar. Man har också här väldigt skickliga lekniker som med ell modernlCAD/CAM-system lar fram ritningar pä de nya konslruklioner som görs påföretaget Jag kan inle lolka vpk:s reservalion på annat sätt än all här skullefinnas slora möjligheler lill all frill sprida uppgifler om all den här nyatekniken som man lar fram inom förelaget. Del är fråga om etl myckel kvalificerat utvecklingsarbetesom drar slora kostnader. Med vpk:s reservalion skulle det kunna kommakonkurrenterna lill godo ulan någon särskild koslnad. Upphovsmannen blirutkonkurrerad lill Slorl men för företaget inte atl de anslällda iföretagel accepierar en sådan ulveckling - inle ens de som är parlivänner lillElisabeth . Sä vill jag bara konstatera att detär uppenbarl atl Bengl har myckel dåliga relationer med såvälnäringslivet som de fackliga huvudorganisationerna, eftersom lydligen inlenågon av deras alla represenlanler har lagil kontakt med honom under det härärendets behandling i utskottet. Försle vice lalmannen anmälde all Bengl ochElisabeth anhållit all lill prolokollel fä antecknat alt de inte ägderätt lill yllerligare repliker. 18 (): När regeringen för drygl elt är sedan lade fram sinproposition med förslag lill lag om skydd för förelagshemligheler, möttesförslagel av en räll omfaiiande kritik gällande främsl risken för all lagenskulle bli en munkavlelag, som skulle kunna begränsa den friaopinionsbildningen. Kraftfullast framfördes farhågorna för atl lagen skullekunna hindra anställda atl avslöja brollslig verksamhel inom sill förelag. Såväl justitieministern som utskollels ordförande och viceordförande har här redovisal moliven för atl del behöver införas en lag ochäven redogjort för innehållet i del förslag som ligger på bord.Jag vill ändå nägol kommenlera de här frågorna och redovisa de bedömningar somvi inom cenlern har gjorl. När vi i cenlern vär granskade proposilionen ochväckte en motion inom vår lagkommitté med som första namn,konstaterade vi all del fanns behov av en ny, fidsenlig lagsliflning som skyddför förelagshemligheler. Vi noterade all den ökning av förelagsspioneri ocholovlig befallning med företagshemligheter som förekommer med alltmer avancerademeloder måste stävjas. fastslog vi atl det uppenbart finnsföreteelser inom en del företag som bör komma till offenllig kännedom. Exempelpå delta är bl.a. de mänga miljöskandaler som uppdagats och där det varil avsynnerligen stor belydelse alt de blivit avslöjade sä snart som möjligt. Allanslällda får avslöja sådana förhållanden och liknande utan atl riskera straffeller skadestånd är av allra slörsla vikl. I vår molion framhöll vi alt delfanns en risk för atl även sådana uppgifler som bör debatteras öppel skullekunna komma all sloppas vid lillämpning av den av regeringen föreslagnalagsliflningen. Vi ullalade därför atl det är väsentligt atl denföreslagna lagstiftningen inle skall ulnylljas för all förhindra all uppgiflerom oegenllighder inom förelag kan komma lill allmänhetens kännedom. Mot bakgrund bl.a. av att verksamhet alltmerbedrivs i bolagsform och därigenom skyddas mot insyn framförde vi våra farhågorför att det samlade resultatet av lagstiftningen skulle kunna bli en kraftigbegränsning av den öppenhet och den offentliga debatt - även på känsligaområden - som blivit en tradition i värt land och som är en sä slor tillgängför vår demokrali. I vår motion tog vi därför upp frågan om en utvidgning avmeddelarskyddd lill alt gälla inle bara del offenlligrätlsliga området utanocksä den icke offentliga sektorn. föreslog i etlbetänkande 1983 alt meddelarskyddd med vissa angivna begränsningar skulleutvidgas till atl gälla även pä del privalrältsliga områdel. Något förslag omen ulvidgning av meddelarskyddd i enlighet med ulredningens förslag lades dockinte fram av regeringen . Vi i cenlern fann del vara särskillangelägel alt med anledning av förslagel orn skydd för förelagshemligheterutvidga meddelarskyddd. Vi påpekade även atl propositionstexten var oklar ivissa hänseenden. Del gällde ju all vela på vilka grunder sekreless ochlyslnadsplikl skulle råda. Vi ansåg all della borde belysas bällre och altutskottet därför borde klargöra principerna. För all garantera en friopinionsbildning även i förelag och förelagsorganisationer hemställde vi om enskyndsam behandling av frågan om införandet av meddelarskydd inom den ickeoffentliga seklorn. Vidare framhöll vi alt della arbele ej borde fä anstå iavvaktan pä den s.k. maktutredningens arbete. Detta värl motionskrav hartillgodosetts. Efler framslällning frän har regeringen lillsall enulredning, som skyndsami skall pröva frågan. Cenlerns krilik var nog typisk för den mer balanseradekritik som framfördes mol regeringsförslagel. Däremot kom olika partier tillolika slulsalser. Vi i cenlern kom efler moget övervägande fram till att manunder utskottsbehandlingen av förslaget borde la upp frågorna omlagsliflningen. Denna måsle - menade vi - preciseras så, all den inle skullekunna leda lill en begränsning av öppenheten och rätlen alt avslöjamissförhållanden. Vissa partier kom lill andra slutsatser och yrkade avslag.Frän var det en ledamotsom i en enskild motion yrkade avslag. När vi nu ser det framlagda ulskollsbdänkandd framgår delhell klart atl lagutskottet har följt just linjen alt bearbeta lagförslagel påell sådanl säll alt det inle skulle kunna fä oönskade effekter. Jag vill erinra om atl kritiken från olika häll motregeringens lagförslag ledde till att även vär nuvarande talman - som undersommaren var justitieminister - just i egenskap av justitieminister framhöllatl förslaget endera skulle återkallas eller ocksä bearbetas mera underuiskoilsbehandlingen. Tre parlier - cenlern, socialdemokralerna och moderalerna- blev eniga om alt följa linjen atl del inom utskottet skulle arbetasfram förändringar, som innebär att lagen inte kan tillämpas pä etl sådant sällalt den begränsar öppenheten. Förhoppningsvis råder del enighel i vårl land omall vi skall slå vakl om denna öppenhet Tack vare elt förnämligt arbele inom lagutskottets kanslikunde en promemoria utarbetas, rubricerad Skyddet för förelagshemligheler ochden fria opinionsbildningen. Innan jag gär in pä denna promemoria vill jagerinra om all regeringens lagförslag bygger pä lesen all den som med uppsåtolovligen bereder sig tillgång lill en fördagshemlighel skall dömas förföretagsspioneri. För olovlig befattning med förelagshemlighet skall den kunnadömas som anskaffar en förelagshemlighet trols vetskapen om alt den somtillhandahåller hemligheten eller den som före honom berett sig tillgång lilldenna har gjort sig skyldig lill förelagsspioneri. Den som har dömls förförelagsspioneri eller för nämnda olovliga befallning med företagshemlighet kandömas lill skadestånd. I lagutskotlels promemoria framfördes förslag lilländringar i lagtexten för atl lillgodose ställda krav, med lanke pä den kriliksom riktades mol regeringsförslagel. Vi arbetade fram en ny 2 §, där del bl.a.fastslås all lagen endasl skall gälla obehöriga angrepp pä förelagshemligheter.Vi fastslår atl som obehörigt angrepp räknas inte atl nägon anskaffar,utnyttjar eller röjer företagshemlighet för att avslöja nägol, som skäligen kanmisslänkas ulgöra brott på vilkel fängelse kan följa, eller som kan ulgöraannal allvarligl missförhållande i näringsidkarens rörelse. Vi fastslår ävenall del inle skall anses vara ett obehörigt angrepp att någon utnyttjar ellerröjer en förelagshemlighet som han eller någon före honom fåll del av i godIro. Genom detta tillägg lill lagförslaget och vissa andraförändringar ville vi i lagulskollel att del klarl skulle framgå alt del aldrigskall bli fråga om straff eller skadeslåndsskyldighd, om någon avslöjar brotteller andra särskill allvarliga missförhållanden inom ell förelag. Därigenomborde den krilik som framkom mol regeringsförslagel för dess oklarhet inteulgöra elt moliv för avslag på lagförslagel. En annan sak som har behandlats i debalten är fråganhuruvida regeringens lagförslag var förenligt med den grundlagsfästa yllrande-och tryckfriheten. För att få lagutskoilds ändringsförslag ordenlliglgranskade fann vi i lagulskollel att det var hell naturligt all remitterapromemorian lill lagrådei. För all fä de yttrandefrihelsrältsliga aspekternaytterligare belysta gavs även konstilulionsulskollel lillfälle alt yttra sigöver förslagel. Såvällagrådei som konstilulionsulskollel har i yllranden förklaral atl del Skydd för företags -hemligheter 3 protokoll 1988/89:111 inle finnsnågol som hindrar ell genomförande av lagutskollets lagförslag fräntryckfrihetsrältsliga ulgångspunkler. Lagrådet har därvid konslaleral alt denföreslagna lagen inle inverkar på den tryckfrihet som alla medborgaretillförsäkras i tryckfrihetsförordningen och inte heller på den yttrandefrihetsom gäller enligt yilrandefrihelsrällslig lagstiftning, såsomradioansvarsla-gen. Lagrådet har funnil att den föreslagna lagen innebär enförslärkning av skyddel för förelagshemligheler ulan alt för den skull utgöranågot hol mol den fria opinionsbildningen. Från de synpunkler som konslitutionsutskottet har atlbevaka i dessa frågor har konstitutionsutskollel inle funnil någol hinder motell genomförande av den aktuella lagstiftningen, eftersom denna inte kan ansesstrida mot de inlressen som bär upp den grundlagsfästa yttrande- ochinformationsfriheten. Mot denna bakgrund har vi i tillsammans med debåda övriga partier som bildar majoritet i lagulskollel funnit att fog förkritik i dessa hänseenden inte längre föreligger, eflersom lagutskottet haromarbetat och kompletterat lagförslaget. Nägon frågar kanske om det behövs en ny lagstiftning. Ävendenna fråga har tagils upp tidigare i debalten. Jag vill ändå nägol kommenteraden saken. Som ulgängpunkl har vi i cenlern liksom övriga i majoriteten ilagutskoliel atl del ligger i såväl samhällels som företagens och de enskildamänniskornas inlresse all del råder en effekfiv, sund och på lika villkorbaserad konkurrens inom näringslivet Men ell förelags konkurrensförmåga är ihög grad beroende av den samlade kunskap som finns i förelaget Del är därförnalurligl all del enskilda förelagd belraklar sill unika och strategiskakunnande som en värdefull tillgång som det gäller all slå vakl om. Skyddet förförelagshemligheter är minst lika vikligl som tex. Vi måsle ävenkomma ihåg all den tekniska ulvecklingen medförl alt utomstående har helt andramöjligheter än tidigare all olovligen skaffa sig informalion om ell förelagsinlerna angelägenheter. Vi måste också komma ihåg alt svenska företag arbelar ien internationell konkurrens. Del är därför ell gemensaml intresse för oss ivårt land alt svenska förelag med framgång kan hävda sig i den inlernalionellakonkurrensen. Mot bakgrund av nämnda förhållanden måste del anses varaangelägel all en fidsenlig lagstiftning ersäller den lagsliflning som kom tillpå 1930-lalel. Sammanfattningsvis anser vi i all entidsenlig lag om skydd för förelagshemligheler behövs och att lagförslagetefter lagutskottets bearbetning - utan alt begränsa den fria opinionsbildningen- skall ulgöra ett effeklivl skydd för förelagen. Lagen kommer inte i konfliklmed yllrandefri-helen. och den skall ullryckligen inle utgöra nägol hinder närdel gäller atl avslöja brollslig verksamhet, exempelvis miljöbrott. Inte hellerskall lagen förhindra avslöjanden av andra allvarliga missförhållanden i etlföretag. Dessulom har, som jag tidigare nämnt, cenlerns krav pä en skyndsamulredning i fråga om meddelarskyddd i icke offenllig verksamhel tillgodosdls. Del är ju som enligl regeringsformen ensamstiftar lagar. I de allra flesla fall innebär delta dock alt hell,eller i varje fall näslan hell, beslular enligl regeringens framlagda förslag.Det nu föreliggande förslagelfrän lagutskottet är däremol elt exempel pä alt - när ell Prot.1988/89:111 regeringsförslag inle uppfyller de krav som slälls-kan vara ellorgan som har både förmåga och resurser att grundligt omarbetaett lagförslag när det anses erforderligt. Jag yrkar bifall lill ulskollels hemslällan. 19 () replik: Jag har samlal på mig några kommenlarer medanledning av de anföranden som representanter för de olika partierna här harhållit. Men jag ville vänla med kommenlarerna lills alla hade lalal. Försl vill jag dä säga atl jag inslämmer i Bengl HardingOlsons påslående om all del akluella förslagel inle är fillräckligl behandlal. 20 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag villerinra om att repliken gäller anförande. 21LARS (): Del är med sorg och beklämning som jag larlill orda i denna debalt. Jag erinrar mig alla de kommentarer som följde eftermordel på . Man sade alt mordel var etl angrepp pä det öppnademokraliska samhällel. Trols det fruktansvärda mordel skulle vi i Sverigeforlsälta all kämpa för ett öppet demokratiskt samhälle. Det lagförslag som ligger framför oss uppfallar jag,trots all pressdeball och trots alla ansträngningar i lagutskottet som ellangrepp pä del öppna samhället. Lagen bör med rälla bibehålla namnet lex BrattLagförslagels nuvarande ulformning innebär ju atl förfarande närdet gäller all skaffa dokumentation och all meddela sina misslankar om brollinom AB lill en enskild person skulle kunna bli älalbarlenligl denna lag. Forlfarande har ingen inom AB , trols all del alllsähar gäll , dömls för smuggel av robolar lill och Bahrein. IngvarBran kan inle vela om del broll som förelaget har begått kommer all leda lillfängelsestraff eller ej. Ja, han kan inle ens veta om dd lederlill något strafföver huvud taget. Vi har upplevt en friande dom för krulsmuggling lillIran från samma förelagsgrupps sida. Med den nuvarande utformningen kommer lagen atl leda lillall hemlig-heismakeriel inom induslrin ökar och lill alt vi alltmer avlägsnaross frän del öppna samhälle som vi prisar i olika högtidstal. Efter 30 ärs arbele inorn industrin i ett större exportföretagmed avancerad leknik pä programmet anser jag mig ha en viss auktoritet påområdet. var jag överingenjör och var jag lekniskdireklör-hela tiden inom de områden som man vill hemlighålla, nämligenkonstruktion, utveckling och forskning. Jag upplevde aldrig nägon misslanke omstöld av förelagshemligheler när del gäller anställdas förmedling. Ändå var vivärldsledande inom vissa leknikgrenar. Min erfarenhet säger mig atl dehotbilder som målar upp och som skulle gälla om man inte anlarlagen nu är rena hjärnspöken. Del hemska är all, såvitt jag vét, varkenregeringen eller ulskollel har framförl något som visar all del i prakfiken ärså brällom med den här lagen. Var finns de exempel pä miljonförluster somskulle ha skell och somkunde ha förhindrats om vi hade haft denna lag ? Del minsla man kan begäraär väl ändå att miljonförluster skall finnas dokumenterade när man skallöverväga en lag som slär mol dd öppna samhällel. Juslilieminislern anser all della är en angelägen reform.Jag efterlyser bevis. Naturligtvis finns del skäl att modernisera lagar, mendet förslag som vi här har sett tycker jag inte har grundats pä praktiskerfarenhet utan pä leoreliska funderingar. Vi har haft ett anlal lagar som kan ulnyltjasvid förelagsspionage. Hur ofta har de tillämpats i sådana fall som avses i lexBraii? Och hur ofla har befintliga lagar visal sig vara otillräckliga? Enliglmin mening har jusliiiedeparlemenld och lagutskottet faktiskt en vissskyldighet atl påvisa all lagförslag som ularbdas är behövliga och all deförslag som framläggs inle är resullal av någol slags sysselsältningslerapi.Var är bevisen för all detta är en angelägen reform? Varför kan man inle vänlapä meddelarskyddsulred-ningen? Jag kan också försäkra från min egen erfarenhet atl delinle är läll för en anställd att uppträda pä elt sätt som uppfattas avförelagsledningen och förmodligen av majoriteten av kolleger som illojalt. I deflesla förelag existerar det en slark solidaritet och lojalitet med företagel,och del är för det mesta bra, men alllför mänga brott mol miljö- ocharbetarskyddslagar förblir opälalade just av det skälet atl lojaliteten läggerhinder i vägen. De vanligaste och de farligaste brotten inom förelagen äringalunda de som handlar om slöld av förelagshemligheler, utan det äröverlrädanden av miljö-och arbdarskyddslagar m.m. Och sitter brottslingarnaoflasl i eller nära toppen av företagshierarkin. Utskoltsmajoriteten har uppenbarligen ingen föreställningom obalansen mellan ell helt förelag och dess hierarki och lojaliteter som stårrnot en enskild, en rädd person som frågar sig om han skall följa sill samveleeller tiga när han misstänker atl företaget förfar olagligt. Jag har personligen upplevi svårigheten av sådanalojalildskonflikler när jag tog ställning mol kärnkraflen som jag varteknisk direktör inom , Hur många av lagutskottels ledamöler harläsl bok ""Mot fruklan""? Jag kan knappasttänka mig en bättre remissinstans för den här lagen än jusl den boken. Men, säger någon, vissl förekommer del slöld avförelagshemligheler. Företagen vill bara inte driva detta till åtal utan sopardet hellre under mattan. Det kommer de förmodligen atl fortsätta rned, även omvi får den här lagen. Visst förekommer det atl kunskap överförs, särskill närnågon slular och flyttar lill ett konkurrenlföretag. Vissl kan man finna alt eneller annan ritning eller slandardpärm följer med i flyiien.