prot · GC09129 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:129 Högtidligheten inleddes med attStorkyrkans kör under ledning av musikdirektör sjöngav . på vår nationaldag vill jag att vi här i riksdagenstannar upp och gläder oss åt det som binder oss samman - känslanoch stoltheten för vårt land. Det må vara att vi här i kammaren har olikaåsikter om mångt och mycket. Men det gemensamma för vårt arbete är omsorgen omvårt land och folk. Vi lever i ett oerhört vackert land med ett öppetsamhälle, en levande demokrati och en stor gemenskap. Vi har alla tillgång rik och omväxlande natur - blommande sköna dalar, blanka sjöar och mäktigaskogar. Vi firar nationaldagen för att hylla allt detta - vårt land, vår frihetoch vårt oberoende. sade på Svenska Flaggans Dagatt nationalism inte är motsatsen till internationalism. Det bör vi kommaihåg. Nationalism i god mening och internationalism är intevarandras motsatser. De är snarare varandras förutsättningar. Det är tack varevår egen trygghet, vår demokrati, vår yttrandefrihet, som vi kan göra en insatsför dem som är ofria och förtryckta och har det svårt. Det är också viktigt att vårt nationaldagsfirande ocksåomfattar alla de människor som kommit till oss från andra länder. De tillhör nuvår gemenskap. Och de tillför vår gemenskap något nytt. Något nytt, som viskall bygga vidare på. En levande demokrati förutsätter en fri debatt och respektför oliktänkande. Jag vill gärna citera en talman i bondeståndet, som sade att"Utan skiljaktiga meningar kan upplysning i sak aldrig vinnas". Här i skall vi visa upp de skiljaktiga meningarsom finns. talarstol är till för detta. Vårt synsätt och vårtsamhälle utvecklas och förändras ständigt. Få sanningar och fillstånd vararevigt. Och ytterst är det ju våra väljares åsikter, som skall komma till tals,som skall förverkligas genom våra beslut. En levande demokrati förutsätter också att väljarna fården information och kunskap om samhällsfrågorna som krävs för att de skallkunna ta ställning och påverka utvecklingen. Val av ledamöter i den svenska EFTA-delegationen Politik får därför inte vara, som någon har sagt,"konsten att hindra människan från att lägga sig i vad som angårhenne". Politik är i stället konsten att engagera alla i det som angår ossalla. Det är vår gemensamma uppgift att på allt sätt sfimulera debatten ochhjälpa till att fördjupa och utveckla mångfalden i vår demokrati. Vi lever i en internationell värld. Den ekonomiska ochpolitiska utvecklingen i omvärlden är avgörande för utvecklingen i vårt egetland. Om vi ser oss omkring i världen ser vi mycket av diktatur, våld ochofrihet. Det har vi fått brutala bevis . Rop på frihet ochdemokrati har dränkts i blod. Nationaldagen är för oss också , när vi börvisa generositet och solidaritet med de människor som lever i ofrihet ochförtryck. Det är vår förhoppning, att utvecklingen i världen skallinnebära frihet och demokratiska rättigheter för alla människor. Men demokrati är inte lätt och inte heller något som kaninföras med ett penndrag. Demokratiska reformer leder inte till demokrati om degrundläggande demokratiska idealen saknar en folklig förankring. För attdemokratin skall kunna utvecklas och fördjupas krävs ett ständigt engagemang.Det krävs politiska partier, det krävs förenings- och organisationsliv, detkrävs folkbildningsarbete och kultur. Och det krävs fria människor. Allt dettahar vi i vårt land. Och det skall vi slå vakt om. Kören sjöng härefter "Dofta,dofta vit syren" av , "Glädjens blomster" och"Dalvisa", båda av , samt "" av WilhelmStenhammar. Slutligen sjöng alla tillsammans nationalsången. 1 § Val av ledamöter i den svenska EFTA-delegationen Företogs val av fem ledamöter i den svenskaEFTA-delegationen. 1 (): På förslag av valberedningen har kammarenbeslutat att den svenska EFTA-delegationen fr.o.m. skall beståav 5 ledamöter och 8 suppleanter. För att vi skall kunna välja den nyadelegationen i dess helhet har hittillsvarande ledamöter och suppleanter idelegationen i går på egen begäran beviljats entledigande från sina uppdragfrån . Valberedningen har enhälUgt beslutat om gemensamma listorför val av ledamöter och suppleanter i den nya EFTA-delegationen. De föreslagnanamnen framgår av en promemoria som har delats ut på bänkarna. I egenskap av ordförande i valberedningen ber jag att tilltalmannen få överlämna de gemensamma listorna. Sedan den av för dettaval avlämnade gemensamma listan upplästs av talmannen och godkänts av kammarenbefanns att följande personer, vilkas namn i här angiven ordning upptagits pålistan, valts till ledamöter i den svenska EFTA-delegationen från den 1 juli1989 till utgången av innevarande valperiod: () () () (fp) Per-OlaEriksson (c) Val av suppleanter i den svenska EFTA-delegationen 2 § Valav suppleanter i den svenska EFTA-delegationen Företogs val av åtta suppleanter i den svenskaEFTA-delegationen. Sedan den av för dettaval avlämnade gemensamma listan upplästs av talmannen och godkänts av kammarenbefanns att följande personer, vilkas namn i här angiven ordning upptagits pålistan, valts till suppleanter i den svenska EFTA-delegationen från den 1 juli1989 till utgången av innevarande valperiod: () () ()() () (vpk) Per ()() 3 § Justerades protokollet för . 4 § Föredrogs och hänvisades 1988/89:154till bostadsutskottet 5 § Föredrogs men bordlades åter Finansutskottetsbetänkanden /89:FiU30 och FiU36 6 § Skydd för företagshemligheter Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande /89:KU40 Prövning av fråga om tillämpligheten av 2 kap. 12 §tredje stycketregeringsformen i visst fall (1988/89;LU30) samt Prot.1988/89:129 lagutskottets betänkande 6 juni1989 1988/89;LU30 Skydd förföretagshemligheter (såvitt avser mom. 4 och 5 i ~~ TTT ' utskottets hemställan). Kammaren biföll talmannens förslag attkonstitutionsutskottets betänkande KU40 skulle avgöras efter endast enbordläggning. betänkande KU40 lades tillhandlingarna. 2 (): Under förutsättning att erforderlig majoritet förantagande av det i lagutskottets betänkande 1988/89:LU30 framlagda förslagettill lag om skydd för företagshemligheter inte uppnås, yrkar jag attlagförslaget i de delar som inte skall vila enligt 2 kap. 12 § regeringsformenliksom förslagen till lag om ändring i datalagen (1973:289) och till lag omändring i sekretesslagen återförvisas till lagutskottet med stöd av 4 kap. 9 §riksdagsordningen. 3 (): Jag ber att få yrka bifall till det av yrkandet. 4 (): Jag ber att i likhet med fåyrka bifall till det av framställda yrkandet. 5 (): Jag vill också yrka bifall till RolfDahlbergs yrkande. Överläggningen var härmed avslutad. I dettaärende återstår att ta ställning till lagförslagen. När ärendet senast var uppe till behandling, ,framställde m.fl., med hänvisning till 2 kap. 12 § tredjestycket regeringsformen, yrkande om att lagförslagen skulle vila i 12 månader.Konstitutionsutskottet har efter hörande av lagrådet förklarat att 2 kap. 12 §tredje stycket, regeringsformen endast är tillämpligt på följande lagrum iförslaget till lag om skydd för företagshemligheter, nämligen 1-4 och 8 §§, 11§ första och fjärde styckena, 12 §, 13 § första stycket samt punkten 2 förstameningen i övergångsbestämmelserna. Med anledning härav kommer jag först att ta upp tillbehandling nyssnämnda bestämmelser beträffande vilka en vilandeförklaring ärmöjlig. Enligt 5.3.1 riksdagsordningen skall nu ännu en gångprövas om dessa föreskrifter kan antas. Härför fordras, som numeratorde vara bekant, att 5/6 av de röstande förenar sig härom. Avgörande skergenom rösträkning utan föregående uppresning. Om inte5/6 majoritet uppnås för antagande av nyssnämnda lagrum,ställs propositioner beträffande det av under överläggningenframställda yrkandet att återstoden av lagstiftningsförslagen skallåterförvisas till utskottet för ytterligare beredning. Vid omröstningen avgavs 235 rösterför antagande av 1 4 och 8 §§,11 § första och fjärde styckena, 12§,13 § första stycket samt punkten 2 första meningen i övergångsbestämmelsernai lagutskottets förslag till lag om skydd för företagshemligheter. 76 rösteravgavs för att lagförslaget i denna del skulle återförvisas till lagutskottetför att vila räknat från . 1 ledamot avstodfrån att rösta. Eftersom erforderlig majoritet för antagandeinte erhållits, hade kammaren sålunda beslutat att lagförslaget i denna delskulle vila räknat från . Vid härefter ställda propositioner,innebärande bifall till resp. avslag på yrkande om att förslagettill lag om skydd för företagshemligheter i övrigt och övriga lagförslag iärendet skulle återförvisas till lagutskottet för ytterligare beredning,bifölls yrkande med acklamation. och den västeuropeiska integrationen 1988/89:SoU26Uppskov med behandlingen av vissa ärenden och 1988/89:TU25 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden. Kammaren biföll vad utskotten hemställt. 1988/89:UU19Sverige och den västeuropeiska integrafionen. och den västeuropeiska integrationen 7 (): Eftersom detta är nationaldag och vijust erinrats om detta i en vacker ceremoni, kan det finnas anledning attinleda denna debatt om den västeuropeiska integrationen med att konstatera attSverige är ett europeiskt land och varit detta sedan tidig historisk gryning.Svenskarna har aldrig rädits europeiska engagemang. har dessa varit nogså krigiska, ibland fredliga och konstruktiva. Det äldsta porträttet av en kändsvensk kvinna finns faktiskt i i . Det är ett porträtt avIngegerd, dotter. Medlemsländerna i Europeiska gemenskapen gårtill val . Detta val ger 242 miljoner europeiska väljare endirekt och den västeuropeiska integrationen möjlighetatt påverka framtid. Vi svenskar har naturligt nog inte möjlighet attdeltaga i dessa val. Vi är ett utanförstående land. Och som ett utanförståendeland har vi små möjligheter att påverka den märkliga historiska process som utspelar sig på kontinenten, framväxten av en europeisk gemenskap som rivergränser mellan nationer som tidigare stått i harnesk mot varandra. EG är förstoch främst en fredsrörelse. Det var visionen om fred som drev de politiker somtidigt arbetade för ett enat . Vi här i som själva gått igenom enhistorisk utveckling som gör krig mellan broderfolken otänkbart borde ha storförståelse för denna strävan. Europeiska gemenskapen står också för demokrati ochfrihet. Genom att bli medlemmar i , har , och Portugalbekräftat sin demokratiska utveckling. Strävan efter ekonomisk utveckling ochvälfärd är den tredje drivkraften bakom byggandet av den gemensamma marknaden.Och som kommissionspresident kunde konstatera vid årsminnet avRobert deklaration om det , så tycks man åtminstonevara på väg att lyckas i dessa föresatser. så skapades inte mindreän 1,8 miljoner nya arbetsplatser i EG;s medlemsländer. Vi moderater har inte svårt att dela devärderingar som ligger bakom det framväxande Europasamarbetet. Vi tror på ochvill arbeta för det nya där gränserna rivs också mellan öst och väst. Viarbetar för att och svenskarna skall få vara med och bygga det nyaEuropa, för att vi skall få deltaga i de s.k. fyra friheterna, i medborgarnasEuropa, i de många lockande utbildnings- och forskningsprogrammen, i detframväxande miljösamarbetet. Isoleringens väg är för oss ingen väg. Det vore en politiksom skulle föra vårt land bort från framtidens möjligheter och försvåralösandet av de många brister och samhällsproblem som också vi brottasmed. var jag i . Där talar både oppositionoch regimföreträdare om sin önskan att tillhöra , att bli betraktade somvanliga européer. 1 sägs det öppet att man vill komma med i arbetet iEuroparådet och närma sig EG. I de länder i öst där demokratin bryter fram ses detframväxande Europasamarbetet som en möjlighet man vill få deltaga i. Det vore isanning en underlig situtation om vi i skulle isolera oss, när Östeuropavänder sitt ansikte mot Europasamarbetet. Den målsättning för Europapolitik som ikompromissens tecken fastställde och som i sina huvuddragupprepas i utrikesutskottets betänkande är i sina grunddrag bra och håller somriktlinjer för svensk Europapolitik . Det är ingen hemlighet att vi är många moderater somhoppas att det skall visa sig möjligt för att bli medlemi EG med bibehållen neutralitetspolitik. Att med bestämdhet uttala sig om dettablir möjligt går inte , och därför bör vi inte heller göra detta. Inteheller ur EG-perspektiv är frågan om medlemskap aktuell. EG önskar inte nuytterligare medlemmar. Det som främst bekymrar är genomförandet av de av riksdagenfastställda ambitiösa målsättningarna för svensk Europapolitik. Inom EG accelererar arbetet på genomförandet av dengemensamma marknaden, men här hemma går det trögt. halkar än mer efter.Än så länge har förelagts enbart ett fåtal förslag i syfte attanpassa svenska regler till EG:s. Och det dokument som tillslut lyckats klämma fram som svar på motionsyrkanden om en redovisning avintegrationsarbetet för utgör en skäligen mager läsning. På drygt 250s. ges en bild av en gigantisk byråkratisk apparat, en massa arbetsgrupper,men nästan ingenting sägs om målsättningen på de olika delområdena eller om uppnåddaresultat. Också i Luxemburgspåret går det trögt. Det är sedansom deklarationen om ett gemensamt ekonomiskt område formulerades, och dehittillsvarande framstegen kan ju knappast beskrivas som särskilt lysande. Det finns faktiskt därför anledning att hysa tacksamhetmot EG-kommis-sionens ordförande , som framförde vad som på engång var en utmaning och ett erbjudande till EFTA-länderna. Han framhöll mycketuppriktigt att om EFTA-länderna fortsätter på samma sätt som så kommervi inte så värst mycket längre. Men om vi kan finna de rätta institutionellaformerna för vårt samarbete kan vi komma mycket nära målet, nämligen engemensam och gränslös västeuropeisk marknad. Delors uttalande understryker något den svenska regeringenhaft väldigt svårt att vilja förstå, att formerna för, inte bara innehållet i,samarbetet spelar stor roll. Det väsentliga för EG är inte att finna denriktigaste lösningen för stunden på något delproblem. Det gäller tvärtom attgöra det möjligt för ett antal stater - ett ganska stort antal stater - atttillsammans föra en gemensam långsiktig politik som smidigt kan anpassas tillväxlande krav och lägen. Då blir formen oupplösligt förenad med substansen isamarbetet. Det är just därför att vi moderater är övertygade om behovet av attfinna nya institutionella former för samarbete med EG som vi driverfrågan om en tullunion. Över huvud taget tycks vi i ha svårt för att sehelheten - den gemensamma målsättningen - för samarbetet i , Vidiskuterar exempelvis frågan om fria kapitalrörelser som om den enbart gälldeupphävandet av valutarestriktionerna. Men den viktiga frågan är ju i ställethur skall kunna inlemmas på likställd fot i den europeiska kapital-ochfinansieringsmarknad som håller på att bygga upp. Då är slopandetav valutaregleringen bara en första förutsättning för att det målet skall kunnanås. På samma sätt gäller det att klargöra, hur skallkunna delta på lika villkor i EG:s gemensamma frakt- och transportmarknad, hursvenska forskningsinstitutioner och företag skall kunna medverka under likaförutsättningar i EG:s teknologiska gemenskap, hur skall kunna bli endel av en gemensam västeuropeisk arbetsmarknad, hur vårt land skall kunna göra sittinflytande gällande i den europeiska miljöpolitiken, osv. Inte minst gäller detde många och komplexa samarbetsproblem, som måste lösas för att den"gränslöshet" mellan och , som regeringen ocksåvid flera tillfällen talat om, skall kunna förverkligas. Vi vet inte om EFTA-spåret kommer att bära. och den västeuropeiska integrationen och den västeuropeiska integrationen måste vipröva den vägen, eftersom EG själv eftersträvar en lösning med hela EFTA, Detfår emellertid aldrig bli så att på grund av andra länders tröghet ochegenintresse gör avkall på ambitiösa målsättningar för svenskEuropapolitik, Då måste andra vägar prövas. Den nordiska ligger naturligtvisnära till hands. Lika villkor för och EG skapas inte enbart genomavtal med Gemenskapen, Vi måste också inom landet, här hemma, föra en politiksom är ägnad att ge svenska medborgare och företag samma möjligheter som demsom EG:s medborgare och företag har. Detta är en aspekt som regeringensorgfälligt undviker att beröra. Det är inte så konstigt, för på område efterområde för ju regeringen i fel riktning. Redan nu ligger det svenskaskattetrycket över genomsnittet i EG, och värre blir det medmorgondagens beslut. Det är heller ingen hemlighet att osäkerheten om denframtida energipolitiken är en starkt bidragande orsak till den kraftigaökningen av svenska industriinvesteringar i EG och att så mycket av den svenskaproduktionen flyttas till utlandet, I EG går man in för att tillförsäkraindustrin billig energi, I gör man tvärtom, 1 två reservationer understryker vi betydelsen avömsesidighet mellan och EG i fråga om företagsetableringar ochfinansiella tjänster. Det är alldeles givet att om skall få åtnjutaGemensamma marknadens frukter så måste vi vara lika öppna som EG på dessa ochandra områden. Vi måste vara beredda till ömsesidighet. När man talar om lika konkurrensvillkor får man ofta detcyniska svaret att det är inte så farligt. De stora företagen klarar sig alltid- de kan ju alltid förlägga större delar av sin verksamhet inom EG:s gemensammamarknad. Men det är ju inte det som det gäller. Vad det handlar omär att se till att i tillverkade varor också kan säljas från ,att de mindre företagen - som genom de störres utflyttning kan komma i ettsämre läge -kan fortsätta i i den skärpta konkurrens på vår egenhemmamarknad som de kan komma att bli utsatta för från EG-företagens sida, attdet blir tillräckligt många arbetsplatser kvar i och att nya kantillskapas. Det finns anledning att vara orolig för framtid.Vi har haft sämre tillväxt än genomsnittet förOECD-länderna. Fortsätter vi på detta sätt in kan vi få svåraproblem att upprätthålla välfärd. Återigen, målsättningen för SverigesEuropapolitik realiseras inte enbart i förhandlingar i . Vi måstesjälva föra en politik här hemma som gör det möjligt för oss att klarakonkurrensen på Europamarknaden. får inte bli ett land som ger sina medborgaresämre möjligheter än dem andra européer har att tillvarata framtidens allamöjligheter. är en del av och måste vara det också. Med detta vill jag yrka bifall tillutrikesutskottets utlåtande med undantag för de punkter där det finns moderatareservationer. Jag yrkar bifall till dessa. 8INGEMAR (): Jag skall med glädje ägna nationaldagen åtdebatt om förhållande till EG och om vikten av internationalism. Jagvill dock gärna säga att min personliga mening är att nationaldagen borde varafri från arbete - inte bara för ledamöter utan för alla i vårt land. Jag vill också ta tillfället i akt att tacka talmannen förden ceremoni vi just fått vara med om här i kammaren. skall alltså ta ställning till fortsattariktlinjer för samarbetet med EG. Det handlar om samarbete och samförståndmellan medborgare och stater. För att ett sådant samarbete skall bliframgångsrikt förutsätter det ett betydande mått av överensstämmelse i dengrundläggande synen på individers rätt till medborgerlig frihet och till varjenations rätt till suveränitet. Vi har under på SO-talet kunnat bevittna hurrespekten för dessa värden faktiskt har ökat. Den större öppenheten i Östeuropahör till det viktigaste som skett och kan lägga grundenför en fredlig utveckling av stor betydelse för människorna i . Under ett årtionde har en liknande utveckling på detekonomiska området varit på väg också i . av slutenhet öppnadedenna väldiga nation dörren på glänt mot de demokratiska marknadsekonomierna ivärlden. Avsikten var uppenbarligen att få del av västerländsk teknologi ochatt fillämpa vissa från marknadsekonomin lånade instrument för att den vägen nåen bättre och snabbare ekonomisk utveckling. Det var hoppingivande och har,såvitt man kan förstå, också lett till en del goda resultat. Vad ledarebortsåg ifrån var att krav därmed också skulle komma att ställas på andligfrihet. Frihet, kreativitet och ansvarstagande hänger nämligensamman. En fri människa är mer kreativ och bidrar därmed bättre till denekonomiska och kulturella utvecklingen. Men att tro att denna frihet kankanaliseras endast till vissa sektorer av mänsklig aktivitet är naivt. Därförhade kraven i på ökad andlig frihet, på en demokratisering i verkligmening, bort kunna förutses. Det ingav förhoppningar när studenternas krav för någraveckor sedan ledde till väldiga manifestationer med bred uppslutning för ökadfrihet och kamp mot korruption och förtryck. Den dialog med den liberalafalangen i ledarskiktet som påbörjades har fått ett blodigt och tragisktslut. Den kommunistiska regimen har visat sitt rätta ansikte. Om något gottkommer därur kunde det vara att påskynda kommunismens sönderfall. En gång - detär min övertygelse - kommer de som kommenderat ut stridsvagnarna motvapenlösa medborgare i det egna landet att få röna samma erfarenheter som t.ex.förtryckets tyranner i fått göra. Längtan efter frihetär starkare än den mäktigaste tyrann. Den tragiska händelseutvecklingen i ochden fortsatt hoppingivande i har betydelse för syn på integrationen i . Med nästan andlös spänning åser vi hur demokratiska synsätt vinner insteg J och en demokratisering fortsätter i t.ex. *och i . Av allt vårt hjärta önskar vi att de processerna skall få fortgå. och den västeuropeiska integrationen och den västeuropeiska integrationen Där öppenheten får finnas läggs nämligen grunden för enfredlig utveckling. Där den avbryts och ersätts med förtryck ökar riskerna förväpnade konflikter och misstro mellan folk och individer. Integrationen i har sin grund i denna insikt.Det var för att undanröja risker för nya förödande krig mellan kontinentensdominerande stater som det politiska och ekonomiska samarbetet efter andravärldskriget tog sin början. Det har varit framgångsrikt. i historienhar förhållandet mellan och det som är varit så gottsom . Vi måste få hoppas och tro att framtiden innehåller enliknande utveckling av förhållandena mellan och . Det ökadeekonomiska samarbetet och den politiska avspänningen mellan öst och väst som nusakta växer fram förstärker utsikterna för bevarad fred på vår kontinent. Fr.o.m. nyårsdagen 1993 skall medborgarna itolv av demokratier få del av ytterligare vidgade friheter. De skallkunna bosätta sig var de vill, de skall kunna ta arbete var de vill, de skallkunna fiytta sina sparslantar mellan länderna och utan hinder köpa och säljafastigheter och tillgångar, kunna ta försäkringar i annat land om de så önskar,de skall kunna köpa, sälja och producera varor och tjänster på Hka villkor, deskall kunna skaffa sig utbildning i annat land om de så önskar. Listan skullekunna göras längre. Är dettaett hot eller ett löfte? Det beror på hur man ser på tillvaron. Det beror på vilkavärderingar som styr ens världsbild och läggs till grund för ens syn på vad somär ett gott liv. Med liberalismens värderingar och synsätt rymmer dennautveckling väldiga löften. Idéerna om människors lika värde och samhörighetöver nationsgränser, rätten till likvärdiga livschanser, konkurrens mellan friaföretag på likvärdiga villkor, handel över gränserna utan restriktioner ochinsikten om att bara fria människor skapar ett gott samhälle, det ärliberalismens ideologiska fundament. Visionen om ett samhälle som ger allamänniskor större frihet och visar tilltro till deras förmåga att rätt utnyttjaden, kan komma ett stycke närmare sitt förverkligande. Det är mot den bakgrunden självklart att somett socialliberalt parti hälsar harmoniseringsarbetet i med störstatillfredsställelse och finner det angeläget att svenska medborgare inte ställsvid sidan av denna utveckling. Det är självklart att detta arbete inte kangenomföras utan problem och att inte villkorslöst kan ansluta sig tillalla beslut som där växer fram. Tvärtom har vi anledning att nära delta iprocessen för att få tillfälle att hävda våra synpunkter, delge andra våraerfarenheter och värna svenska medborgares intressen. Det sker bäst i närasamarbete och i öppna och raka förhandlingar. Alternativet är att säga ja ellernej till anpassning i efterhand.