prot · GC09108 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag kommer mera all hållamig lill de allmänna handelspoliliska frågorna och GATT-frägan. Jag kan inle låla bli all beröra vad sadeinledningsvis. Del anknyler till en deball som vi hade för inte så länge sedanhär i kammaren. Han lalar återigen om Europafrågan när han menar EG-frågan. Jaghar försökt klargöra skillnaden mellan och EG. har 33 stater. Detsiräcker sig frän lill i öst-västlig rikining och frånMalta till i nord-sydlig riktning. Samarbetet med EG kan diskuleras,och samarbetet med kan också diskuteras. Men det förvirrar diskussionenom man blandar ihop begreppen. En svensk författare skrev om Sverigesom ett kupésamhälle. Jag kunde inte låta bli alt länka pä delta när jag hördeslatsrädd inlägg i denna debatt. hade vi en biståndspolitisk deballhäri kammaren. Del var elt resonemang mellan specialister på u-landsproblemsamlade i en kupé. I dagens debatt har del samlals ell anlal personer som ansersig sakkunniga när del gäller inlernaiionell handel - del är alltså nästa kupé.Samtidigt har vi en riksdag som borde ha en helhetssyn pä del globalasamarbelel mellan människor och stater, och framför allt: vi har bara en jord,planeten , och den mäsle vi vara rädda om, för del finns ingen jord ireserv. Vi miljöparlisler menar att detta måste vara utgångspunkten för denpolitik som förs, oberoende om del är fråga om u-hjälpsdeball ellerhandelspolilisk deball. Vi har bara en jord, och del finns ingen ny i reserv. Vi menar också att det är viktigt alt ha en ideologiskgrund all slå pä när man diskulerar politiska frågor, både de stora och de små.Handelspolitiken är onekligen en slor fråga. Vär grund är de fyrasolidaritdskraven: solidarilel med djur, natur och det ekologiska systemet,solidaritet med världens folk, solidarilel med människor i vårl egel land samlsolidarilel rned kommande generationer. När vi med dessa utgångspunkter ser pävärlden kommer vi, med den kunskap som vi besitter om tillståndet pä planelen.all finna all vi har all anledning att känna slor oro. Vi oroar oss över en hänsynslös exploateringav jordens tillgångar. Del gäller lagertillgångar som kol, olja, naturgas,metaller och andra mineraler. Det gäller jordbruksmark som förstörs genomjorderosion, försaltning, ökenutbredning, asfallering eller kanske avbebyggelse och golfbanor. Vi ororas av att della perspektiv saknas iregeringens syn på handelspolitiken, I Slällel lalas del om värdel av ökad handel och ökadlillväxl, trots all vi knappasl kan Ivivla pä atl den sorlens lillväxl somi-länderna driver fram kommer alt leda till att mänsklighetens knappa resursersnabbt förbrukas. Vi oroas över lillfredsställelse övermöjligheten lill ökad export av tropiska produkter, utan all hon ifrågasättervad delta har för ekologiska konsekvenser, vare sig det gäller tullfrihet påelfenben eller diverse tropiska trädslag. Vi oroas över regeringens tilltrolill värdel av ökad inlernaiionell handel, när vi vet alt del med allsannolikhet belyder all induslriländerna sprider sin teknik och sinaförbrukningsmönsler till de faltiga länderna. Vi vet ju redan alt den rikafemtedelen av världens befolkning - de som bor i de s.k. ulvecklade länderna -förbrukar ungefär tre fjärdedelar av världens råvaror, energi, mineraler elc. Vi menar alt regeringen i första hand borde ifrågasätta deförbrukningsmönsler som de rika länderna har, eller tror regeringen ochsocialdemokratin att världen tål en råvaruförbrukning som är fyra gånger högreän dagens? Vi har ungefär 10 bilar på 25 svenskar. Vad tror AnilaGradin om samma biltäthd i , och ? Vi oroas överindustriländernas stora förbrukning av fossila bränslen som leder lill sloraulsläpp av koldioxid och därav följande växlhuseffekl. Vi oroas över de slorautsläppen av klorerade kolvälen, freoner och haloner, som hotar alt upplösa delskyddande ozonskiktet. Del är i-länderna som har de dubbla ansvarel för altvara huvudanvändare av dessa lekniker och samiidigi sprida dem lill u-länderna.Följderna av denna leknik drabbar hela världen, u-land liksom i-land.Naturligtvis kommer även människor i all fä hudcancer pä Prot.1988/89:108 grund av del upplösta ozonskiktet, lika väl som vi, trots all dealdrig har ägt ett kylskåp eller enhalonbrandsläckare. ,, ,, ,.., Herr talman! Vi i miljöpartietoroas verkligen över atl vi har en regering och ettregeringsparti som tycks sakna sjukdomsinsikt. Om vi vill vara solidariska pä alla de fyra områden som jaginledningsvis nämnde, måste della sälla sin prägel på hela vår polilik,specielll handelspolitiken. Jag vill därför fråga : Slällerregeringen sig bakom solidaritet med djur, natur och det ekologiska syslemel?Släller regeringen sig bakom solidaritet med världens befolkning, med människori vårt eget land och med kommande generationer? Om regeringen släller sig bakomdessa fyra solidarilelskrav, vad blir då slutsatserna när del gällerhandelspolitiken? Vi miljöpartister måste resa en rad frågetecken införAnila honnörsord i inledningen lill hennes anförande. ell frill handelsutbyte. Vad garanlerar att del inle blir frihel enbarlför den starke och smarte, dvs. lalar omekonomisk tillväxt. Är del en ekologisk sund tillväxt hon avser, eller encancertillväxl som yllerligare påskyndar exploatering och förslöring av knappanalurresurser? Det gäller atl fylla orden med innehåll. talar omtekniska landvinningar som sprids, vilka landvinningar avses? Är det flerabilar, flygplan och alomreaklorer som hotar med snabbare ökning avväxlhuseffek-len och radioaktiv försmutsning? Det är dags all klarlägga retorikensverkliga innehåll. Del lalas ofla om de fyra friheter som EG:s inre marknadsträvar efter. Eftersom frihel är ett honnörsord - något sorn alla anser varaeftersträvansvärt - så accepteras ofla detta lal ulan krilik. Vimiljöparlisler vill all dessa friheter skall analyseras. Vad gäller dessafriheter? Frihel frän vad och frihel till vad? gäller inte bara EG utan ilika hög grad GATT-överenskommelsen. De fyra frihelerna kan nämligen blifrihet från ansvar och frihet all exploalera. Miljöparfiel menar alt del är enslor risk all dessa negafiva frihelsaspekler blir de dominerande om vikriliklösl accepierar frihetsmål som i praktiken kan gå ul överbåde nalur och människor. När regeringen uttrycker sin förljusning över atl den inlernalionellahandeln har ökal, måsle vi miljöparlisler fräga oss - och för övrigt behöveralla fräga sig: - della betyder kanske att den internationella specialiseringenökat, alt produklionen blivit mer storskalig och all varorna Iransporteras merän förul? Specialisering, slorskalighel och ökade iransporler över gränserna ärfaktiskt energikrävande, och energi är en knapp resurs. Ja, men vi sparararbdskrafl och ökar effektiviteten i produklionen genom specialisering ochhandel, säger man då i anda. Ja, men del är faktiskt inlearbdskrafl som världen har onl om. Arbdskrafl är en sländig, förnybar resurs,medan oljan, som är grunden för del moderna iransporlväsendd, inle är förnybaroch inte heller den natur som försuras och dödas av trafikens ulsläpp. NicGrönvall, tänk på della i samband med ! avholen mol världsfreden och den ekonomiska stabiliteten är skuldkrisen.Därom tycks vi alla vara överens. Jag vill fråga: Har icke skyldighd alt 38 söka en lösning på dessa problemoch komma med idéer och förslag? dessutomskuldkrisen en talande demonstration av vilka resullal man kan vänta sig om maninför fullständigt fria kapitalrörelser? I detta fall har det lett lillborlslösade pengar lill investeringar av tvivelaktigt värde i vissa u-länderoch till lyxkonsumtion i stor utsträckning samt inte minsl en snabb påfyllningpå många schweiziska bankkonton. Vi beklagar attregeringen inte har kunnal göra mer för att konlrollera svenska förelagsmeloder att överträda exportförbudet när det gäller . Vad som också ärav vikt är atl vi moraliskt brännmärker de förelag som med diverse knepkringgår exportförbud med hjälp av bulvaner eller doUerfördag i andraländer. Miljöpartiels grundläggande kritik mot dedoktriner som dominerar handelspolitiken är alt man i dessa förfallit lill attbara räkna pengar. Pengar kan inle ätas. Miljö- och nalurresurser har, sä längede inle har exploaterats, inget värde med det räknesättet. Man accepterar utankritik en tilllagande slorskalighel som inte bara leder lill en ökadresursförbrukning, utan ocksä gör all själva produktionskostnaden blir lägre.Detta medför en rad dolda kostnader som slal och kommun skall slälla upp ochbetala. Det gäller den s.k. infrastrukturen och människors lid och välbefinnande. Ju slörre skala, desto längre arbetsresor. I storslädermed storskaliga arbetsplatser är elt par limmars lid för resor till och fränarbetet ingalunda ovanligl. Det är i själva verkel obetald arbetstid som denenskilde offrar på storskalighetens altare. När del gäller de fyra friheterna är vi i miljöpartietodelat positiva till friheten för människor alt resa, träffas och studera. total frihet atl arbeia i alla är förmodligen en slörre frihel änvad samhällena orkar med. En fri europeisk arbetsmarknad medhöga murar gentemot reslen av världen är knappast förenlig med kravel päsolidaritet med världens folk. När det gäller frihet atl utbyta varor och tjänster övergränserna är jag överlygad om all denna frihel måsle förses med begränsningar.Jag har redan tidigare i denna kammare framhållit all frihet alt producera därdet är billigast, och all kunna köpa ulan restrikfioner, leder till alt delland som vill driva en ansvarsfull miljö- och socialpolitik exporterarmiljöfarlig och människoexploaterande verksamhel lill länder med låga elleringa krav pä miljöskydd, arbetsmiljö eller social omsorg. Etl sådanthandelsutbyte leder till atl exploateringen fortsätter atl förvärras i dessaländer, samiidigi som svenska arbetare kanske blir arbetslösa. En ytterligare risk med denna form av fullständig frihel ihandelsulbyiet är givelvis all vi kommer att imporlera produkler som är mindrehälsosamma. Del gäller exempelvis livsmedel som framställts med meloder som visjälva genom lagstiftning förbjudit då de gör produkten mindre hälsosam. Vi har här i kammaren haft en diskussion om äpplen ochpäron. Frågan gällde då om vi skall acceplera atl äpplen och päron somimporteras till har producerats med metoder som vi anser hälsovådligaför människor och nalur. Är en sådan import förenlig med kravet på konkurrenspä lika villkor? Åren sådan import förenlig med ansvaret - solidariteten - fördjur, natur och det ekologiska systemet? Den frihet som vi kanske bör oroa oss mer för än nägonannan, om den fär utvecklas utan begränsningar, är frihel för kapitalel altröra sig fritt över gränserna. Det är inle säkerl alt världen har råd med ensvensk livsstil enligl vilken man alltmer kräver rällen lill en vinterresa lillAlperna och lill en sommarresa till eller . Vi menar alt det är dokumenterat farligt all demullinalionella förelagen fär full frihel alt flytta kapilal över gränserna. Tykapilal är makt, och kapilalels makl är den starkes makt. Om den starke färulöva sin makl ulan begränsningar ligger del en slor fara i della. Dessaförelag känner bara en solidarilel, nämligen solidarilel med företaget, vilkeli prakfiken belyder solidarilel med den lilla grupp av förelagsledare ochdominerande aklieägare som slyr förelagd. Slorskalighel har sitt pris. Vi menar att detta pris äralllför högt. Den vanliga människan blir alllför liten i denna giganternasvärld. Hon känner sig maktlös och alienerad, hon kan varken förstå ellerpåverka. Del är vårl, polilikernas, ansvar all la dessa problem pä allvar. Vimiljöparlisler säger lills vidare nej till denna kapitalets frihel allokontrolleral röra sig över gränserna. Frihet är del bäsla ling, som sökas kan all världen kring,sjunger biskop i sin frihetssäng. Men han lillägger: den frihel väl kanbära. Regeringens förljusning över den nya G ATT-rundan med dess konsekvenserför jordbrukd är illavarslande. Delta betyder inte atl vi miljöparlisler ansågatl läget var gott före den senaste GATT-överenskornmelsen, Jag blev i gär uppvaktad av fem bekymrade bönder. Dekonstaterade atl svenskl jordbruk har slälll upp pä alla samhällets krav omrationalisering och produktivitet. befinner man sig i en silualion där rnanser framtiden an med slor fruklan. Regeringen kräver harmonisering med ochvill samiidigi slopa mjölksubventionerna. Vi miljöpartister konstaterar atl staten drivit fram ell jordbruk, som är oekologiskl och som därförskadar människor och miljö och ger oss sämre livsmedel än vad vi skulle behövaha. är ålerigen en följd av alt man tror all alll kan räknas i pengar.Det är bara pengar som räknas. är risken slor all den nya globalajordbrukspolitiken med konkurrens över alla gränser gör den andra villan värreän den första. Jordbruket är vår vikligasle näring. Det är bara den somproducerar livsmedel, och livsmedel är medel lill liv. Medel lill liv ärfillsammans med ren luft och renl grunden för vär lillvaro och vårvikligasle livsbdingelse. De är alllför vikliga för alt överlämnas tillekonomernas och handelspolitikernas diktatur. Jag har sagl del förul från denna lalarslol: VåraGATT-förhandlare rnäsle sätta ekologins och resurshushållningens krav försl isitt arbele. Nalurliglvis skall inga handelshinder behållas för sin egen skull,men vi måste se lill all man i GATT-arbdel lar hänsyn lill både nalurensvillkor och arbdarnas behov av fysisk och psykisk hänsyn. Det är slor risk föralt de s.k. positiva resultaten av GATT-förhandlingarna blir katastrofala försvenskt jordbruk. leder till yllerligare förlusler för miljö ochmänniskors hälsa, för all inle tala om förlust av självtillit ochsjälvförsörjning. Herr lalman!Jag mäsle sammanfattningsvis konstatera all vi miljöpartis- ler med oro ser hur regeringen alltmer tycks bli denokontrollerade frihetens Prot. 1988/89:108 banerförare i del internationellahandelssamarbdd. Del är en frihel, som sedan gammall kallasMancheslerliberalism och som gjorl penningen lill sin , Del är hög lid fören synvända. Den behöver för övrigl inle bara drabba regeringen och socialdemokralerna,ulan i lika mån de parlier som slår regeringen närmasi, nämligen moderalasamlingspartiet och folkparliel. Dessa parlier lycks ju föreställa sig allallt kan räknas i pengar och alt frihel ulan gränser är den bäsla frihden. 12LENNART (); Regeringsdeklaralionen om handelspoliiikentar upp elt brett spektrum av handelspolilikens dagsfrågor, alltifrånGATT-förhandlingarna och EG till handel med och del nordiskasamarbetet. Vi kan som vanligt i deballen nolera en bred uppsluiningkring frihandeln från de slörre partiernas sida. Miljöpartiels inträde iriksdagen innebär dock all vpk inle längre behöver känna sig likaensaml som fidigare i sin mer isolalionistiska inställning när del gällerhandelspolitiken. Faklum kvarstår dock all av riksdagsledamölernaslär bakom en posifiv inställning till frihandelsorganisationen med dessbelydelse för etl lilel och ulrikeshandelsberoende land som . Det vpk och inle vill förslå är att man måslege och la i ell inlernalionelll samarbele. Vi kan inle välja och vraka när delgäller de internationella spelreglerna. Vi måste även acceptera de problemdessa ibland kan innebära för oss med bl.a. de omställningar och förändringarsom följer med frihandeln. Allernaiiv lill handel är för delslagnalion och tillbakagång, och alternativet till del regelverk som skapalsgenom frihan-delsorganisationen och andra överenskommelser är den starkesrätt all ta för sig utan hänsyn lill de små länderna. Den som studerar den handelspoliliska karlan kan seall de positiva tecknen överväger. Världshandeln har ökal starkt under detsenaste året. GATT-förhandlingarna om en utvidgning av liberaliserandehandelsregler på nya områden utöver varuhandelns område ulvecklas nu väl. Denamerikanska regeringen och kongressen har i varje fall tillfälligtvis - vi färse hur det ser ul i elt längre perspektiv - tonal ner sina proleklionisliskalongängar. Del är ocksä uppenbarl all del holande jordbrukskrigd mellan ochEG tycks ha kommil av sig. För och övriga EFTA-länders del ser viocksä nya förhandlingsöppningar när del gäller del för oss livsnödvändigaEG-samarbdei. De enda molnen pä himlen lycks vara vad den inlernalionellakonjunklur-avmallningen, som förr eller senare måsle komma, kan föra med sig pådel handelspoliliska områdel i form av olika påfrestningar. Därtill skall ocksåläggas skuldkrisen i , som knappast har dämpats under senare är, snarareIvärlom. Skillnaden är bara alt i-länderna har lärl sig all hanlera sina slorafordringar lilel smidigare ulan all för den skull gä med pä några slörreeflergifler. Frågan är egenlligen hur länge man kan fortsälla pä della sällinnan den sociala krisen blir hell akul i exempelvis mänga lalinamerikanskaländer. Här delar jag flera fidigare talares oro. De rika i-länderna måsle nupå allvar la itu med skuldkrisen. Del måsle bli någol mer än den kosmdika Prot.1988/89:108 som hilfills har använls. Annars gär vi en svår social kris lillmötes, framför allt i . Handelsrelationerna lill öslstatsländerna las också upp iden handelspolitiska deklarationen. Det är riktigt att den pågåendeliberaliseringen av öslslalsekonomierna ökar möjligheterna lill en störrehandel österut för del. Näringsutskottel har för sin del försökt lämnasitt bidrag till delta genom all föreslå elt fristående svenskl handelskonlor iMoskva med fortsatt möjlig uppföljning i form av handelsrepresenlation i debaltiska staterna. En annan fråga gäller den amerikanska embargopolitiken.Jag vill framhålla att jag på inlel säll storleksmässigt vill jämföra de frågorjag nu lalar om. Del är dock viktigt att del kommer lättnader lill sländ närdet gäller exporten av högleknologiska varor från väsl lill öst. Denomslällning som måsle ske inom näringsliv behöver den lypen avprodukler. Lättnader på della område skulle alltså vara myckel välkomna. Etl oroande tecken är dock den ökande skuldsättningen iöst, t.o.m. i etl land som . Liberaliseringen och omställningen avöststaternas näringsliv koslar myckel pengar. Det bäsla västländerna kan göra inuvarande läge för all stödja avspänningen är all pä olika säll ekonomisktstötta den utveckling som är på gång. Jag vill också säga några ord omGATT-förhandlingarna. Uruguay-rundan för all utvidga frihandeln till nyaområden såg länge ul som ett misslyckande. Så sent som vid kontrollstationen iMontreal hade del inte hänt särskill mycket. Vi som vardär som parlamentariska observatörer upplevde motsättningarna mellan och EGsom mycket stora pä jordbruksområdel, liksom exempelvis motsättningarna mellanIndien och en slor grupp ä ena sidan och i-länderna å den andra sidani fräga om ijänslehandel och även immalerialräll. Jag vill därför gärna hällamed statsrådet när hon säger att man i fråga om jordbruket nådde någotav en hislorisk uppgörelse i , som också kan dra med sig enpositiv ulveckling på de andra områdena. har en inlernaiionellhandelsuppgörelse slagit igenom så snabbt på det nationella planel som denfrysning av generellt jordbruksstöd och skyddsåtgärder som man dä kom överensom, för sedan. Vi har redan sett effekterna av delta iregeringens proposition om priserna pä jordbruksprodukter. Sä snabbi har detalllsä gäll. Vad kommer dä den ökade inlernalionella handel medjordbruksprodukter som skymtar all innebära för del på sikl?Förhoppningsvis lägre priser för konsumenlerna och utökade exporlmöjligheierför de effektiva delarna av svenskt jordbruk. En annan fråga som nalurliglvis också kommer all föras upppå den politiska dagordningen gäller relalionen mellan miljöpolitik och handel. har här varil inne på den diskussionen i sitt inlägg. Jag läser i den handelspoliliska deklaralionen atl inom har tagit initiativ lill en analys av sambanden mellan miljöpolifik och handel. Del lycker jag är bra, eflersom delta nalurliglvis rymmer olika problem som man bör vara medvelen om och mäsle angripa på många olika sätt. Vi har ju vår 42 livsmedelskontroll, som vi försökergöra så effektiv som möjligl, för att de livsmedelvi producerar nalionelll och internationellt skall vara sä bra som möjligl ochproduceras med sä goda metoder som möjligl. Men om man öppnar handeln på dellaomräde ulan all samiidigi ha goda överenskommelser mellan länderna, mäsle manvara medveten om att del är nödvändigt med en fortsatt effektivlivsmedelskontroll. Jag tror att vi kan nå goda överenskommelser i , ochförhoppningsvis också med andra jordbruksexpor-terande stater. I vissa lägenfår man diskulera vad som ytterligare kan göras för att ta lill vara svenskakonsumenlers inlressen av hälsosamma livsmedel. Vi måsle också, som har gjorl, diskulera desjälvklara krav som svenska jordbrukare kan slälla pä likvärdig behandling ochlikvärdiga konkurrensvillkor jämfört med utländska jordbrukare. Vi får frågaoss vilka krav vi kan ställa i varje läge. Självfallel skall vi slälla alla dehälsokrav som är nödvändiga. Men de måste vara väl övervägda. Vi måste ocksåvela vad del kostar exlra. Vi måsle kunna diskutera hur vi skall lösa dessaproblem. Lösningen är inle ökade reslriklioner, enligt min mening, utan denligger i atl marknadsföra den höga kvalilel som vi har, med de härda hälso- ochmiljökrav vi släller på svenska livsmedel. Del borde kunna vara enkonkurrensfördel. På den vägen skall vi gå. Vi skall förena miljöintresset ochintresset av frihandel pä jordbruksområdet på ell sådant sätt all de exlra kravvi släller på svenskl jordbruk icke blir något negativt för de svenskajordbrukarna, ulan all del ivärlom kan bli en konkurrensfördel, genom all vidärigenom markerar den kvalitet dessa livsmedel har. Denna lyp av diskussion kommer vi atl få föra på mängaområden. Det finns en problematik här, och det finns inga lälla lösningar. Jaglycker all del är orikligt när man frän en del häll säger atl den svenskaregeringen inle skulle vara medvelen om denna problemalik. Att tro atl man ilängden kan hålla på med nuvarande jordbruksregleringar, för all den vägenkomma fram, vore felakligl inle bara ur samhällssynpunkl ulan också urkonsumen-lernas synpunkl. Till slul tänkte jag säga några ord om våraförhandlingar med EG. Här gäller fortfarande del s.k. EFTA-spåret. EflerJacques Delors lal inför EG-parlamenlet har della spår blivitännu mera hell. Del är glädjande all nolera all EFTA:s slalsminislermöle i Osloslrax efler ulspel log fasla pä del mesl ambiliösa av Delorsbåda samarbdsallernaliv, med en gemensam beslulsordning och gemensammainstitutioner på det ekonomiska området. Vad Delors föreslår är egentligeningenting annal än gamla lanke frän början av 70-lalel, nämligen atldel i bollen bör ligga en lullunion. avvisade EG vid det tillfället, ibörjan av 70-lalel. är man kanske mogen all diskulera denna tanke pä allvar.Under alla förhållanden kommer alt bli myckelspännande i dessa förhandlingar. De blir nämligen ulslagsgivande för lång lidframöver för om kornmer all fä del nära, omfaiiande och varakligasamarbele som vi eflerslrävar och som är en absolul nödvändighel om vi skallbehålla sysselsällning och välsiänd i ell land som har en sä oerhörl slor delav sin handel med EG. Del finns oklarhder när del gäller dessa förhandlingaroch förhandlingsmandalen på både EFTA-och EG-sidan. Del är forlfarande oklarlhur väl förankral Delors förslag är i longivande . Vi vel inle hellervilka problem som kommer all möla parterna när de verkligen skall sätta sig neroch diskulera. Prot.1988/89:108 Pä EFTA-sidan råder del oklarhder om över huvud lagd är berell all diskulera en lullunion.Eflersom del är fråga om ell land som inte ens ansettsig kunna gå med i FN är det knappasl förvånande. verkar vara övertygatom alt det kan klara sig bra genom alt bjuda över EG när det gäller förmånerlill förelag och kapilal. Men enligl min mening kan della aldrig bli . För oss i står alltför mycket på spel för att vi skall kunna rättavår marschtakt efler den mest senfärdige inom EFTA, om skulle beslulasig för all inle följa övriga EFTA-länder. Det är viktigt alt vi på ell lidiglstadium markerar detta för vär EFTA-partner . utgångspunkt måste vara all manskall ha en optimistisk syn på EFTA och dess möjligheler. Då är del viktigt allEFTA-samarbetet byggs ut.