prot · GC09114 · 1988-12-31 00:00:00 — Regeringen lade fram en proposifion (prop.1988/89:129) för med förslag lill medelsberäkningar för SverigesRadio m.m. I den aviseras en översyn av TV-poliliken. Regeringen har alldenna översyn bör inledas genom all ell underlagsmaterial utarbetas för senareslällningslaganden i frågan. I millen av april bemyndigade därför regeringenmig atl tillkalla en särskild ulredare med uppgift (dir. 1989:15) all la framsådanl material och redovisa resultatet före utgången av september . Ulredaren skall bl.a. göra en uppskattning av de länkbarainläklerna av reklam i marksänd TV i , ulforma tänkbara regler förreklam i svensk TV och klargöra vilka konsekvenser en eventuellreklam-TV-verksamhei skulle få för . Innan ulredarens material har prövals och diskulerals, ärjag inle beredd all bedöma om del är möjligt all tillåta reklam i svensk TV. 139 (): Jag lackar utbildningsministern för svaretDel låler ganska posilivl. Man har ju lillsall en ulredare och skall se överkonsekvenser och tänkbara regler samt länkbara intäkler av reklam för . Innan utredarens material föreligger och har prövals villemellertid uibildningsminislern inle säga någoniing om det är möjligl atttillåta reklam i svensk TV. "Möjligt atl lillåla", jag säger ju i mininlerpellalion all del redan finns reklam, en mängd reklam. Därför är förbudelen chimär och dessulom ologiskl. Jag har alltså räknal reklamskyltar pä rinkarna vidfotbollssändningar frän . Antalet skyltar uppgår lill 30-40. Det tittarvi på i svensk TV och tar kanske intryck av del. Del är inle fråga om någraenslaka företeelser. Inläklerna går lydligen inle lill /TV.Svenska idrottsmän har reklam på sina kläder. Skidåkarna har reklam päskidorna. Säkerl får idrottsmännen litet intäkter av det här. Men om det nusyns i rutan, och det gör det mycket ofta, tror jag inte alt harnägon inkomsl av del. Även i rena underhållningsprogram förekommer reklam. Delfinns olika melodier, sångare, drycker och musikinslrumentmärken. inieriörbilderfrån skolor, daghem, företagslokaler som visar föremål och produkler sorn däblir reklam. I Nygarnmall i TV uldelades ell pris, en resamed ell Göleborgsrederi. Programledaren sade: "Rederiels namn kan jag inlesäga." Men del var ell Göteborgsrederi. Eflersom del finns bara ell rederisom kan tänkas, var det hela litet fånigt dubbelmoraliskt skulle jag viljasäga. Uppenbarligen lyckle programledaren delsamina. Europafeslivalens huvudsponsorer gavs en korl reklamsnuttsom tack för sin insals. Den fick inle vi i se. Vi tål lydligen inlesådant Svenska folket skall uppfostras. Man fär inte själv avgöra vad man skallse. För Rösler i däremol fär man ha reklam liksom för en del annatockså - en annonslavla tex. Delta mäsle ju sägas vara nägon sorls reklam. Min uppfattning är den all del är bra om reklam kanmedverka lill en ökad konkurrens på så säll alt reklamfinansieradeTV-sändningar kan ges, tex. genom ell specielll bolag eller en speciell kanal.Därmed skulle del kunna bli elt Iryck pä de dablerade kanalerna på SverigesRadio/TV. Del finns exempel på sådanl på annat häll i världen. Jag skulle vilja fråga hur utbildningsministern ställersig till exempelvis en biandfinansiering med TV-avgifler och reklampengar. Jagsäger inle all jag skulle vilja ha del ordnal sä, rnen jag vill fräga. Del ärändå länkbart atl varken reklampengar eller avgifier kan läcka l.ex. hell nyaställiga kanaler. Behovel av en ökning av avgiftsuttagen har bedömts bli mycketslort under 90-lalet. Därför tror jag all konkurrens och ell mereflerfrägeslyrl TV-ulbud skulle vara någonting nyttigt Då blir reklamen viktig. Jag vill ocksä fräga vilken roll skall haiframtiden, när vi fär elt alll slörre utbud genom satellitsändningar m.m. medreklam. Vilken roll skall man ha när man ivingas avslå frän sin skyddade ochprivilegierade slällning i förhällande lill konkurrenter? Är det inle dags allfundera över vilken roll skall ha vid etl alll slörre ulbud? Om reklam i TV 140Ulbildningsminisler : Hernalman! Vilken roll skall Sverigestelevision ha i framliden är en av de frågor som släller. Del ärocksä en av de frågor som jag har lagil upp som motiv för en särskild översyn.Det finns alllsä ell anlal punkler där vi i den nya TV-situationen behöverpröva förulsällningarna. och del är jusl dd som ulredningen skall göra. Innanulredningen har givil förulsällningarna, kan jag inle lämna nägol avgörandesvar på frågan. När del gäller milt interpellationssvar vill jag möjligenpå en punkl modifiera vad jag sade. När lalade hörde jag all delegenlligen finns en möjlighel all läsa avsniilel på tvä säll. Vi lalar om reklami TV. Jag har i mill svar ulgäll ifrån atl del som diskuleras gällerreklamfinansiering av svensk television och inle förekomsten av ett och annalreklambudskap. Om det vore fråga orn det senare, kan man nalurliglviskonstalera all reklam förekommer pä idrottsmäns kläder. Men skulle vi ha enslrikl reklamfinan-sierad television, vore del den som hade räll all uppbärainläklerna. Då skulle TV-föreiaget förbjuda fria svenska idrotlsmän all bärakläder pä vilka del exempelvis slod ICA på ryggen. Del skulle TV inte godkännamed hänsyn lill sina inläkler. Jag har inle med tanke pä TV-finansieringenansell 8 protokoll 1988/89:114 Om reklam i TV det varaangelägel att medverka till alt idrotlsklubbarna försätts i en situation sominnebär att de inte får bestämma vilka avtal de vill iräffa med exempelvis enlokal ICA-handlare. Del finns alllsä en rad punkler som behöver belysas föratl denna fråga skall kunna avgöras. Till frågan om dubbelmoral. Visst, , händerdel ofla att man kommer i konflikl med moralen, men föregen del föredrar jagall nägon gäng konfronteras med fenomenet dubbelmoral framför atl säga: För attslippa dubbelmoral accepierar jag att det inte finns någon moral alls! 141GÖREL (): Del var lydligen så, all uibildningsminislernulgick ifrån all de olika inlressenterna gärna vill vara med och slyra.Idroilsmännen vill alltså gärna beslämma över reklamen pä kläderna. Jag skallinte säga någonfing om den saken. Det framgick ju också atl del kan vara ettskäl att stoppa reklamfinansiering, eftersom del skulle innebära att andraskulle komma atl slyra. Reklamen skulle så att säga bli styrd frånnäringslivets sida. Jag tror inle pä det där, utan jag tror all reklam kaninnebära dels alt man får ett större ulbud, dvs. en ökning av konkurrensen,dels all del i alla fall blir ganska mycket slyrning inom /TV. Dåär del journalister och producenter som styr ulbudet i /TV. Jagtror alltså atl ulbudel skulle öka, om man finge reklam. Delta kan naturligtvisordnas på olika säu. Jag ser fram emol resultatet av den ulredning som BengtGöransson har tillsalt. skall det bli inlressanl alt la del avden. Lål mig för ordningens skull meddela GörelBohlin all jusl del fenomend all reklamköpare i televisionen förbjuder lokalaarrangörer all själva skaffa sig reklaminläkter är myckel vanligt ulomlands. IUSA har man l.o.m. en särskild term för delta. Del kallas "cleancourl". Man kräver alltså atl den arena som ställs lill förfogande skallvara ren från varje form av reklam, eflersom reklaminläklernalillkommerTV-producenlen,icke nägon annan. 143 (): Det här kan nalurliglvis ordnas på olikasätt. Har man en reklamfinansierad TV-kanal, l.ex. privatägd, är del inlealldeles orimligl att ulbudet besläms. Men får man dubbla kanaler, där l.ex.den ena är reklamfinansierad, får man ju en ökning av ulbudel, dvs. slörrevalfrihel för den som tittar på TV, och del kan väl inle vara någonting som taremot för utbildningsministern. Överläggningen var härmed avslulad. 23 S Svarpå interpellation 1988/89:205 om den statliga filmpolitiken Prot. Om den slatliga film-pothiken 144Utbildningsminister : Herr talman! har ställtfrågor till mig om statens filmpolitik. Frågeställaren önskar svar på trefrågor om den nya inom . Hur kommer dennya nämndens sammansättning alt garanlera den fria filmens möjligheler? Hur kommerkopplingen mellan och den nya nämnden att se ul? Hur sloraresurser är del tänkt atl den nya nämnden skall fä och var kommer beslulen omanslagens siorlek all las? Del kan vara värdefulll alt kortbeskriva bakgrunden lill koppling lill Statligt stöd till "filmvisning i nya former"infördes fr.o.m. /76. Kopplingen av administrationen av slödetlill förde emellertid med sig en rad olika problem redan frånbörjan. Därför överfördes vissa bidragsfördelande uppgifter till statensungdomsråd genom atl barnfilmrådet administrativt knöts lill ungdomsrådet Inleheller denna lösning visade sig vara helt lyckad. Bl.a. framstod splittringenav statens insatser pä delta område som hämmande. När 1982 ärs film- och videoavial ingicks fickFilminsliluiel etl uttalat ansvar för atl främja spridning och visning avvärdefull film. slod det klarl atl det var angeläget all de bidragsfördelandeorganen. och och ungdomsfilm, skulle stå friai förhållande till och därför utses av regeringen. Man fann delalltså inle lämpligt all uppdra ål Filminstilulel all fördela bidrag lill sådanverksamhel där institutet bedriver egen verksamhel, delvis i konkurrens medandra bidragssökande organisationer och grupper. tilldelades egna medel för importav film för att undvika problem med all inslitutel sökte slöd hos sin egenVisningsnämnd. lillkallade jag en särskild ulredare med uppgiflatl göra en översyn av nämndernas verksamhel. Ulredaren föreslog all de bådanämnderna skulle ersällas av etl nytt, frän skill organ, statensfilmräd. Uppgiften skulle vara att hantera de bidragsformer som de bådanämnderna nu hanterar. En klar majorilel av remissinstanserna avvisade ulredarensförslag om alt inrätta ell . Majoriteten föreslog i ställd attkopplingen till skulle beslå. Filmavlalds parter kom därefleröverens om alt slä samman de båda nämnderna till en ny . I denbilaga till film- och videoavtald som reglerar den nya nämndens verksamhet ären nära samverkan med Filminstilulds slyrelse, när del gäller alt verka för allförslärka filmens roll på lokal nivå och i föreningslivel, lydligl ullalad. Enligl min mening finns mänga skäl som lalar för alt hällasamman insalser för visning och spridning av värdefull film till etl organ. Jag tror också allde åtgärder som vidlagils för att förbättra kopplingen mellan Filminslituld och ökar förulsällningarna för all kunna lösa evenluella 115 Prot.1988/89:114 problem som kan uppkomma i samarbetet 16 maj1989 inleddes etl samarbetemellan Filminstilulel och Nämnden Om den slalliga film politiken för barn-och ungdoinsfilm orn fördelning av slöd lill filmvisning pä biograf och lillmedieundervisning för barn och ungdom. Enligl vad jag erfarit fungerar dellasamarbele bra. Erfarenheterna härav bör kunna ulgöra en god grund för delfortsatta samarbelel. Frågeställaren menar all Fihninslilulels ålgärder altstödja distribution och visning av kvalitelsfilm är valhänta och inkonsekvenla.Enligt vad jag erfarit pägår överläggningar rnellanFilminstituiet Före-ningsfilmo och Filmcentrum om hur dislribuiionen avkorlfilm och oberoende film skall kunna förbällras. Till grund föröveriäggningarna finns en rapport om den oberoende filmensdislribulionsvillkor, som utarbetats av konsullen Lennarl Spindler på uppdragav Filminsliluiel. Rapporten och överläggningarna lyder enligl min mening päatl del finns en seriös vilja all hilta en för alla parter bra lösning på dellaproblem. Avslutningsvis vill jag svara på frågeställarens trekonkreta frågor om den nya . Nämnden kan bl.a. ge bidrag lill imporl och lansering avvärdefull film. Del är alltså en bedömning av filmens kvalitet som ligger lillgrund för fördelning av bidrag. Några särskilda medel lill den s.k. fria filmenär inle avsalta. Vid sammansättningen av den nya har jagsträvat efler all personer med goda kunskaper om film och gedigen erfarenhd avvisningsverksamhel ulses lill ledamöter. Jag har också slräval efter atl olikaintressenter finns företrädda i nämnden. Visningsnärnnden ulses av regeringen och verksamheteningår i organisation.. och Filminstiluldsfilmpedagogiska verksamhet samverkar i ell gemensamt kansli. Nämndensordförande ingår dessulom som ledamot av institutets styrelse. tillförs medel dels frän filmaviald (lägst5 % av fördelningsbara medel), dels frän slalen. För /90 kanmedel från filmaviald beräknas uppgå lill ca 10 milj. kr., om inle Filrninslituldsstyrelse väljer att tillämpa en högre procentsals än den lägsta nivå somfastställts i avtalet Det slatliga anslaget uppgår till 5 982 000 kr.Sammanlagt disponerar budgetär rninsl ca 16 milj. kr. 145 (vpk): Jag ber alt fä lacka Bengl försvarel. Även orn timmen är sen och vi är sisla paret ut, får vi försöka hålladebatten vid liv en slund lill. Jag erkänner att del onekligen måste ha varil vissasvårigheler alt besvara mina frågor. Samiidigi andas svarel en oplimism införframfiden som jag inle är rikligl säker på alt del finns grund för.Historieskrivningen är också lilel väl glällad. Jag skall gå igenom delar av vad som slår iinlerpellalionssvarel och börjar på s. 2. Bengl säger där sä här: "En klar majoritet av remissin slanserna avvisade ulredarens förslag om alt inrätta etl statensfilrnråd." Det är rikligt, vilkel jag har förställ av del jag har läst i remissvaren.Samtidigt var 116 del en klar majoritet av remissinslanserna,framför alll de lunga, nämligen de tidigarevisningsnärnnderna, som sade alt rnan oavsett var i organisationen den nyaenheten skulle ligga ville ha en frän självständig visningsnämndhelst ined egna anslag och egen personal. Man upplevde atl del var just dennaosjälvständighel i förhållande till Filminstilulel som hade Slälll lill med sämånga konflikter. Man avvisade alllsä länken pä atl del skulle vara en särskildmyndighet, men rnan ställde tydliga krav på en mycket klar och uttaladsjälvständighet. Längst ned på s. 2 i inlerpellalionssvarel och överst pås. 3 lalas om samarbetet mellan Filminsliluiel och ochungdomsfilm om fördelning av slöd lill filmvisning pä biograf och lillmedieundervisning för barn och ungdom. Såviit jag förslår brukar det kallas förBUF. Del samarbelel fungerar nog ganska bra . Men de organisafioner som ärstora garanter för den fria filmen och kvalildsfilmer - Folkels bio, Filmcenlrumosv. - var fullsländigl överkörda när besluiel fållades. Ingen frågade dem omdel var en bra lösning eller orn de ville ha del ordnal på annal säll. Även ombeslutet är någorlunda lyckat faitadesdeiefter vad jag förstår på elt mycketodemokratiskt sätt Längre ned på s. 3 talar om att del förnärvarande pågår överläggningar mellan , Föreningsfilmo ochFilmcentrum och all dessa överläggningar har visal all del finns en seriösvilja all hilla en för alla parter bra lösning på detta problem. Men dessaöverläggningar har inle ens börjal, Bengl . Första sammanlrädel skalläga rum . Del är därför att vara litet tidigt ute att säga attöverläggningarna redan har visal alt del går alt nå lösningar. blir delväl en ganska förulsällningslös diskussion om hur samarbelel skall gå lill. De organisafioner som skall della i mölel kännersig ganska styvmoderligt behandlade. De har förtäljt rnig atl andra, liknandeulredningar har lillsalls och alt de där har haft svårt all över huvud lagetgöra sin stämma hörd. De gär alltså lill mölel med dåligaerfarenheler. Vi får dock hoppas alt mötet blir positivt Pä min första fråga svarar Bengl att del är enbedömning av filmens kvalilel som ligger till grund för fördelning av bidrag.Nägra särskilda medel lill den s.k. fria filmen är inle avsalla, säger han. Delär kanske olyckligl, därför att den nya är ju enda forum förden fria filmen. Man mäsle konkurrera med de kommersiella stora bolagen, tex.Sandrews, som också söker de nämnda bidragen. Dessa bolag borde egenlligenkunna bekosla visning och spridning av kvalitelsfilm själva. Jag har förställ alt sammansällningen av ledamöler iVisningsnämnden är väl'avvägd. De personer som bör ingå i den kommer också allgöra del. På min andra fråga, orn kopplingen mellan Visningsnämndenoch Filminsliluiel, svarar Bengl alt verksamhelen ingår iFilminstilulds organisafion. Är inte del all bygga in precis samma konfliktersom man fidigare har hafl? Man vel inle vem som skall göra vad: Vid konfliktervet man inle vem som skall bestämma, Filminstilulel eller . Delär alliså precis samma konflikter som fidigare. Efler sju ärs erfarenheter iden gamla visningsnämnden sade man att del inle gick alt ha det sä här. Ändåupprepas nu samma sak. Pä minsisla fråga, om anslagen, är rnin uppfallning all de närmare6 milj. i det slalliga anslaget inle har gåll lillVisningsnämnden. 16 maj1989 Nämnden har tidigare baradisponerat 2,3 milj. kr. av dessa pengar. Om den statliga film politiken inle omdet har blivit en nyordning eller om jag har fält fel uppgifter. Del är möjligtatl det är en nyordning, och i sä fall handlar det om 16 milj. kr. Men del ärändå en plultsumma i sammanhanget. fick ansökningar,myckel seriösa sådana, på 20 milj. kr. och hade alltså 2,3 milj. kr. Del är inle mycket pengar del handlar om. Sammanlagd måsle man sägaatt den fria filmen och dess distributörer är mycket styvmoderligt behandlade.Man fär ideligen göra ansökningar och redovisningar sä forl man länker vidladen minsla åtgärd, introducera, imporlera eller lansera en film. , däremol, får de stora pengarna - jag trordet är 20 milj. kr. som visningsavdelningen har till sin budget - och rnan gårdessutom back. Man behöver på Filminstilulel lydligen inle redovisa pengarna,ålminslone inle på del myckel noggranna säll som l.ex. ochFilmcentrum måste redovisa sina. När jag hör avsluta med atttala om den väldiga kolossen Filminsliluiel sorn får alla pengar, länker jagetl ögonblick lillbaka pä de myckel prakliska och konkrela erfarenheler jag harav filmdislribulionsverksamhd och biografverksamhet sedan början av 1970-lalel.Exakl sä, , lalade direktören för , direklörenför Europafilm och direktörer för de amerikanska filmbolagen, när de lalade omhur förfärligt del var all della makliga snodde alla de pengar somde som arbetade praktiskt och konkret i de amerikanska filmbolagen borde ha avde slantar som kom in pä biograferna. är ändå vikligl all komma ihåg. När jag får förebråelser för all jag är oplimisl vadgäller möjligheterna framöver, för all jag beskriver hislorien glällal. villjag förneka del. Däremol kan jag säga all jag fakliski har varil rned. Jag haren konkret, egen erfarenhet av hur denna verksamhet har fungeral. Jag har haflmöjlighet all prakliskl arbeia också som förelrädare för en organisafion somhar fält ta emol ell anlal anslag för alt sprida film, och som emellanåt harfåll avslag pä sina framställningar. Jag lycker alt den ulveckling vi har haflpä filmornrädel har varil ulomordenlligl god. Vi har med filmaviald kunnal selill all vi på våra vanliga biografer har fåll ul ell slort antal filmer somannars möjligen hade varil hänvisade till sludenlfilmsludios för att kunnakomma ul i en myckel blygsam dislribulion i vårl land. Dessa filmer har kunnalnä en slörre publik genom all olika privata filmbolag ocksä har kunnal fä ulslantar för sin filmdistribution. Vi har alltså med filmavtalet kunnalkorrigera och göra ingrepp i en kommersiell slruklur, till glädje bäde förkulturpolitiken och för etl stort antal biografbesökare. Däremot ärdet naturligt au det alltid kommer all vara slagsmål oin slantarna,eflersom vi nu med de filmpolitiska åtgärderna har möjliggjort för ell stortanlal aktörer all faktiskt befinna sig pä denna arena och agera. 118 Jag vill inte instämma iuppfattningen atl den fria filmen skulle vara styvmoderligtbehandlad-det är den inte. Del finns anledning all yllerligare underiälta förden fria filmens existens. Då vill jag särskill undersiryka all jag i deförhandlingar som vi har förl om elt nyll filmavtal, med särskild styrka fränregeringen framförde krav på atl man skulle avsälla medel för alt lanserakorlfilm också för visning vid biografer. Även detta accepterades frånfilmbranschen. Del finns alltså en rad punkler med vilka jag kan bestyrka denpositiva möjlighet som finns i filmaviald. Och med de ulomordenlligl dugligapersoner som ingår i den lillsalla nämnden är jag övertygad om altde meningsmotsättningar, och möjligen också de gräl som kommer att uppslå i dennanämnd, kommer atl vara yllerligl konstruktiva och för filmdislribulörerna tillslor glädje. Om den statliga film-politiken 147GUDRUN (vpk): Detta låter ju väldigt hoppingivande. Men omreglerna är oklara är del inle så lätt all reda ut konflikterna även om det ärutomordentligt förträffliga personer som råkar i gräl. Jag vill inte alls beröva nägon oplimism -del skulle vara mig fjärran - men jag menar all del kanske inte finns underlagför dessa optimistiska skrivningar. Och måsle väl i ddsammanhanget ändå medge atl del är litet väl optimistiskt alt lala omöverläggningar som om dessa pågick och hade givil goda resultat, när dessaöverläggningar inle ens har börjal. Jag vel inte om är en koloss eller inle.Den har ju beskrivits med del ordel, och frän har man styrt ochställt Problemet är all statens ansvar för visning och spridning av värdefullfilm har lagls på och under Filminslitulei i de olika nämnderna. Del finns intenägon fristående, alternativ institution. Filminstilulel säller lydligen ettlikhetstecken mellan all verka för visning och spridning av värdefull film ochsin egen verksamhet. Denna kommer i de konkrela fallen all konkurrera med denverksamhel som l.ex. När silualionen är sådan är delnågot som är fel. Den remissinslans som utgörs av de tidigare omtaladenämnderna, med representanter från , Folkets hus-rörelsen och enmängd andra organisationer som jag kan räkna upp, denna remissinslans säger nuentydigt atl det inle går, alt måste fä en självständighållning. Det vore på sin plals all man pä lyssnadetill vad som framförs frän dessa instanser. Jag kan inte säga alt jag har erfarenhet av att arbeta iden typ av filmorganisalioner som Bengl har arbelal i. Jag hardäremot erfarenhet av alt arbeta som fri filmare med dokumentärfilmer. Jag harerfarenhet av atl ha slitit med ideliga ansökningar till televisionen.Filminstitutet osv. Jag vet hur myckel tid och krafl allt della lar, hurminutiöst man skall redovisa detta samt vilken oerhörd konkurrens det är vadgäller vilka som skall få pengar över huvud tagel. Detta är en verksamhel som ihög grad tar musten ur den skaparlust, den "visningslust" och denkreativitet som faktiskt finns i dessa organisationer. Man skulle önska atldessa organisationer fick litet mer ansvar, både vad gäller antalet kronor detilldelas och vad gäller deras egen kompelens att bedöma vad de skall salsa på. Prot.1988/89:114 Men visst är jag optimist, . Jag hoppas allvi kan gä på bio. Om den slalliga film-politiken Jag har förståelse för ande som söker anslaglycker alt dd är besvärligt atl söka dessa anslag och gärna skulle se att deinte behövde begära nägra pengar, atl man inte behövde dokumentera sinakostnader. Men dd gäller naturligtvis all verksamhet, sä snarl del skall skenägon form av prövning, all man måste göra den lypen av redovisning ochdokumenlalion. Jag har inle förulsall all vi skulle komma i etl läge där varjepotentiell filmare egenlligen skulle kunna filma på löpande räkning. Sädanaförslag har hillills inle framslällls av någon. När del gäller frågan om Visningsnärnnden. och specielllFolkels Bio. vill jag ändå påminna om alt numera ären del av filmbranschen. All dä upprätta ett system där skullelyflas ul ur del system som med framgång har kunnal fungerai, lycker jag för filmvisningen och för biografverksamheten vore djuptolyckligl. Del är fakliski en poäng all har möjlighet all fungerainom ramen för filmaviald, inom ramen för Filminstitulels verksamhel och inomramen för del som är filmbranschen, även om man lycker all "bransch"i och för sig är ett otäckt kommersiellt ord. Genom all med intresse följa Folkels Bio-bladei har jagkunnat notera all just denna diskussion upptar ganska myckel av FolkelsBio-medlemmarnas lankevärld. Jag förslär del, eflersom den silualion rnanarbelar i-alt bäde ha en frivillig, engagerad medlemsverksamhei och vara en delav en bransch -nalurliglvis inle är alldeles okomplicerad.