prot · GC09100 · 1988-12-31 00:00:00 — Därför yrkar jag avslag på reservalionerna1, 2, 3, 5, 9, 12 och 14. En viklig roll i regionernas ulveckling avsmåförelagsamheten spelar ulvecklingsfonderna. Med de förändringar som harinträtt på den allmänna kredilmarknaden är det naturligt alt dessa fondersframtida roll övervägs, och del har skell i den s.k. finansieringsutredningen.Denna föreslär en rad förändringar av utvecklingsfondernas verksamhet. Jag gårinte in pä dem i della sammanhang. Jag ulgär ifrån att de fär bli föremål förprövning och analys i remissbehandlingen. Därefter fär vi anledning alläleruppla debalten i denna kammare . De borgerliga partierna vill redan nu ändra fondernasinriktning. Utskotlsmajoriteten anser inte att vi skall föregripa nästa årsbeslut. Det är viktigt alt alla berörda fär möjlighel alt framföra sinauppfattningar om fondernas framtid innan beslul fattas här i . Därföryrkar jag avslag pä reservalionerna 6. 8, 10, 11 och 13. Den svenska näringslivsulvecklingen ger anledning till enviss oro. När del gäller ulvecklingen av den högteknologiska delen avindustrin. De flesta bedömare är ense om atl vår framlida ulveckling somindustrination är beroende av all vi kan ulveckla nya produkter ochproduktområden inom den högleknologiska seklorn. Tyvärr är inle våra framgångarpå dessa områden av den omfatlningen alt de molsvarar vår slällning som en avvärldens främsla induslrinalioner. Därför är del vikligl alt vi intensifierarvåra saisningar pä teknisk ulveckling och forskning, på dellagande i deeuropeiska ulvecklingsprograrnmen och pä del europeiska ryrndsamar-betel. Jag ulgär ifrån all della kommer alt betonas i denforskningspolifiska delen av den näringspolilik, som skall behandlas näsla är. bedrivs dl nalionelllinformalionsleknologiprograrn under en särskild delegafion, som bl.a. LarsNorberg och var inne pä. Delegalionen skall också se lill attdel sker en oberoende ulvärdering av programmet och dess effekler. Mald förprogrammet är all vi skall kunna upprätthällaen internationell konkurrenskraft pä valda nyckelområden. Den utvärdering somnu skall ske får visa om programmets inriklning behöver ändras. Del finns intenu anledning att ta upp den diskussionen. Mot dennabakgrund avstyrks reservalionerna 26, 27 och 28. En särskild fråga är det europeiska rymdsamarbetet. Vårldellagande i detta är en viktig del i vår industriella utveckling, eftersom dei samarbetet ingående företagen skaffar sig kompetens och kunnande ikomplicerad upphandling och framtagande av produkter. Spin-off-effekterna harockså en slor betydelse för industrins ulveckling i slorl, men också när detgäller all stimulera ungdomen atl salsa pä teknik och ulveckling. Med densiarka position som skaffat sig, som mottagare och förmedlare avsatellitdata, är del europeiska rymdsamarbetet av en utomordentligt slorregionalpolitisk betydelse för Kirunaornrädd. Ulskollsmajorilden ser därförmed posifiv förväntan fram mot resultat av del beredningsarbele som förnärvarande pågår inom regeringen av rymddelegalionens förslag om ell svenskldellagande även i den tredje stora delen av det europeiska rymdsamarbdd under1990-talel, nämligen Columbusprojektd. Detta måste ske före i år.Frågan om ökning av den svenska andelen i det totala ESA-samarbetel fär tas uppnär nytt program för rymdverksamheten tas näsla är. Därföryrkar jag avslag pä reservationerna 22, 23 och 24. Den tidigare nordiska, numera svenska, Tele-X-satellitensköts framgångsrikt upp i Korou . är den förhoppningsvisväl injuslerad på sin plals i rymden och beredd all fullfölja sitt uppdrag allförmedla dalalrafik och TV-sändningar. Projekiei har varil en slor leknisk ochorganisalorisk framgång för nordisk rymdinduslri och förprojektadmini-slratören . Däremot är framgången ännu inte säkradnär det gäller användningen av satelliten. Rymdbolaget har uppdraget atl selill all satelliten fär en effektiv kommersiell användning. Del arbetet börfullföljas med all kraft. I reservation nr 25 föreslår de borgerliga partierna attsatelliten skall säljas lill privata intressen. Detta skulle inte bara innebäraalt en stor leknisk resurs ges upp, en sändnings- och motlagningsresurs somtäcker hela i kanske framöver, utan också atl vikliga principerför TV-poliliken rubbas. Majoritetenkan inle vara med pä delta ulan avslyrker reservalion nr 25. Jag vill vidare yrka avslag pä reservalionerna 15, 16, 17,18, 19, 20 och 21 och när del gäller motiveringarna hänvisa lillulskollsbdänkandet. Pä en punkt har lagil uppNJA-diskussionen. Det handlar orn huruvida del pappersbolag, som NJA är,skall avvecklas eller om man i realiteten skall plocka fram pengar för attaktivera del sorn ell inveslmenlbolag eller dylikt i . Jag vill pädenna punkl säga alt utskotlsmajoriteten upplever atl när del gällerulvecklingen i Norrbollen är vi beredda all slälla - och vi har i del förgångnaslälll - erforderliga resurser lill förfogande för all bygga ut infrastrukturenoch för atl göra satsningar i . Vi kommer självfallet atl varaberedda atl göra della också för tiden framöver, även om vi i delta fall anseralt pappersbolagel NJA skall avvecklas. Jag iror all norrbollningarna är på delklara rned denna silualion Vissa anslag inom in-duslrideparlemenlels område Vissa anslag inom industridepartementets område och väl medvelna om vilka det är som tryggar ulvecklingenoch framliden i . , herr talman, vill jag med några ord berörahemslöjden. enigt utskott har här föreslagit ett tillkännagivandeinnebärande bl.a. att verksamheten vid skall utvärderas,bl.a. när det gäller gränsdragning mellan nämnden och . I denna ulvärdering skall bedömas i vilkenulslräckning nämnden skall fördela medel lill verksamheter inom hemslöjden ochom en större andel skall handhas av riksförbundet. Det är vikligl alt även inomhemslöjden folkrörelsearbdel ges en stor tyngd och alt detta så långl möjliglbefrias från statlig detaljstyrning. Detta ger en slörre frihet förfolkrörelsen, men också ell ökal ansvar. Del är min förhoppning alt hemslöjdensfolkrörelse skall vara vuxen det ansvaret. Självfallet hälsar jag med glädje all moderalasamlingspartiet och i detta ärende ställer upp bakom dessaprinciper, och jag ultycker också förhoppningen all de också måste avse andrafrågor när del gäller Folkrörelsesveriges Ulveckling och framfid. Under hänvisning till vad jag anfört ber jagalt fä yrka bifall lill näringsutskottds hemställan pä alla punkter i dessbelänkande 22 och avslag pä samtliga reservationer. 67 PER (): För alt börja med del sisla sä lycker jag attÅke Wictorsson skall lilla pä det särskilda yttrande som moderatasamlingspartiet lämnat om hemslöjden. Då kanske hans eufori över vårlställningstagande i övrigl inte blir fulll så omfattande. Jag brukar ofla säga att får man inle någon rikligentusiasm och applåd för den polilik som man för, får man se lill all komma medde lovorden själv. Den tredje vägens politik har kommil i allvarliga problem,vilket inle minst visar sig pä del näringspoliliska områdel. Vi har i och försig en bättre lönsamhet inom den svenska industrin än sedan.Men del är en dålig tröst i och med alt omvärlden har ännu bättre lönsamhet änstora delar av den svenska induslrin har . Del är också en dålig iröst när man finner all de flestaslora svenska förelag har väsenlligl bällre lönsamhet pä sin verksamhet ulanförän innanför landels gränser. Det är också en dålig tröst när man finner allmånga av de mindre förelagen, även om de har god beläggning, har en betydligtmer bekymmersam lönsamhet. Totalt sell går det bra för världen . Men i Sverigehar vi problem som inte har lösts under den lid dä oljepriserna har gäll ned,dä vi har åtnjutit stora devalveringseffekter och haft möjlighel att komma tillrätta med våra grundläggande problem. Trols de devalveringar som genomförts harvi forlfarande en kostnadsutveckling som är snabbare än i omvärlden. Inflationstaktenär högre än i omvärlden, vilket gör alt det är dyrare alt inveslera i Sverige.Vår räntenivå är även den för hög. Våra marknadsandelar sjunker påexportmarknaderna. Sisl men inte minst har vi i en lillväxl i ekonominsom placerar oss långl ned på listan bland länderna i västvärlden när detgäller tillväxt i ekonomin, vilkel är mycket oroväckande. Vi diskulerade tidigare med om det sämreläge i löneligan efter skatt som de svenska lönlagarna hamnal i. En avorsakerna är all vi har en låg ekonomisk tillväxt i förhållande lill omvärlden.Dessulom ökas ständigt skatldryckd, och vi har ell av de absolul högslaskalldrycken i världen. Den Iredje världens polilik har inte löst problemen. Manhar lyckals härbärgera dem över den högkonjunktur vi fortfarande upplevergloball sell. Vi har inte löst energiproblemen. Vi har inte kommit lill rällamed kostnadsutvecklingen, och vi har en alltför låg ekonomisk lillväxl. Därmedhar vi slora problem framför oss vid den lågkonjunktur som vi trots alll kommeratl ställas inför. Del är väldigl lält alt måla allt i rosenrött när ekonominär allmänt god i omvärlden. Men i jämförelse med andra länder går del sämre förSverige när del i slällel borde gå bättre. Vissa anslag inom in-dusiridepariemenieis område 68GUDRUN (): Det här började precis som jag hade förväntatmig. talade om de höga vinsterna, om hur bra del går för svensklnäringsliv och all delta är resultatet av en bra socialdemokralisk polilik, dentredje vägens polilik. Jag försökte i mill anförande alt lala om atl del inteär socialdemokralisk polilik som har bidragit lill all del råder enhögkonjunklur i - en högkonjunklur som ulgör grunden för dennäringslivsulveckling som sker i hela industrivärlden. Jag instämmer i vad Per sade om den lågatillväxten, vilket jag också tog upp i milt inledningsanförande. har enlåg lillväxl i näringslivet och en låg ekonomisk tillväxt över tagel iförhållande till omvärlden. uppmanade mig alt delta i arbetet med deålgärder som regeringen har för avsikt atl föreslå . Av vad somhillills läckl ut när det gäller lilläggspropositionen är del meningen attarbetsgivaravgifterna skall höjas. Jag har litet svårl alt se hur det skallkunna gynna småförelagen pä del sätt som ville göra gällande. Den utveckling av småförelagsamheten som har skell harvarit positiv. Men vi bör vara medvetna om all vi har en smäförelagsflora sominte på någol säll är stark. Den är stark sä länge del råder en högkonjunklur,men om den vänder får småförelagen en vacklande ställning. Del beror bl.a. pädet skattesystem som vi har i . Jag hoppas verkligen all del kan blinågoniing positivt av den skaltereform som man nu häller pä atl utarbeta. Mendet beror ju i myckel hög grad pä hur socialdemokraterna kan komma överens sinsemellan. sade att småförelagens roll växer och atlde skall ulvecklas. Därför finner jag socialdemokraternas ljumma inlresse någotunderligt när vi frän sida har velat lyfta fram frågan om detsvenska hantverket här i . Del är avslag praktiskt lagd hela vägen påalla förslag som vi framför, l.ex. när vi vill la fram hantverksyrkena somverkliga alternaliv för ungdomar som slår i begrepp all välja yrke, när detgäller förslagel om arbetsförmedlingarnas arbete och i fråga om vårl förslag omhantverkskonsulenler. Vi har fortfarande chansen, eflersom fä tjänster ärtillsatta när det gäller den här andra hemslöjdskonsulenlen i varje län, all Vissa anslag inom in-dusiridepariemeniels område bredda verksamheten och göra hantverkskonsulenler avhemslöjdskonsulen-terna så, att de i stället bevakar hela områdel hantverk. Detskulle gynna svenskl hantverk som kultur, och även småförelagsamheten. Slulligen kan jag inslämma i elogen lill atl vi kunde fä till stånd elt enigt uttalande när del gäller hemslöjden.Jag kan dock inle låta bli all le litet grand när sedan sägerall folkrörelsen måsle befrias från slallig slyrning. Del är glädjande all ÅkeWictorsson lagil della första steg. När kommer det andra, dä alt hela näringslivet skall befrias frän statlig styrning? 69 (): inledde sitt anförande rnedatl lala om den posifiva ulvecklingen och högkonjunkluren saml atl rnan hadekunnal fortsätta med alt avveckla krisstödet. Kan jag, herr lalman, tolka delså, all därmed indirekt gav elt beröm för delomsirukiureringsar-bele inom svensk induslri som de icke-socialisliskaregeringarna genomförde ? Del var genom saneringen avslälinduslrin, genom åtgärder för skogsindustrin och för varven som vi ladegrunden för den mycket framgångsrika industristruktur som vi har inom många avdessa branscher. Jag tackar således för det indirekta berömmet. talade om vikten av atl satsa päinvesleringar i forskning och ulveckling. Del läl myckel vackerl när man hördeAke Wiclorsson i talarstolen. Men om man ser närmare lill de slällningstagandensom socialdemokraterna gör i utskottet, kan man konstatera alt del fagra taletinle stämmer riktigt med de konkreta ställningstagandena. Om man skall leva upplill sina föresatser, är del fel atl - som socialdemokraterna gör - yrka avslagpä förslag om all öka anslaget till ulvecklingsfonderna för salsningpå miljö- och energiinvesteringar, att öka anslaget för ny teknik, all gesmåföretagen utrymme för insatser inom IT 4-programmet eller värt förslag omall satsa ökade resurser på uppfinnare osv. När det gäller småföretagen och deras skallebörda hållerjag med . Man måste lätta pä småföretagens skallebörda och selill all de får en skattebelastning sorn är favoriserad jämfört med dagenssituation. Jag vill gå sä långt all jag vill främja småföretagen i förhållandetill de stora förelagen. Under de senasle åren har vi kunnal se en ökad makl- ochägarkoncenlra-lion i näringslivet. förbigick delta med tystnad.Jag vill därför återupprepa min fråga till honom: Varför är socialdemokraternaså tysta pä den här punklen? Under de senasle åren har vi sell atl mänga större förelaghar köpt upp mindre och medelstora företag. Slatens industriverk presenteradenyligen en rapport med råd lill mindre och medelslora förelag. Man ger nio råd,varav det första lyder: Låt er köpas upp av ett större företag. Vi kan betackaoss för rådgivning från industriverket. Det är inte ökade fusioner som behövs,utan i stället en aktiv satsning pä vidareutveckling och elablering av demindre och medelstora fördagen. berörde det europeiska rymdsainarbdet. Hanförsökle lugna oss med att säga: Vänta och se. Lita på regeringen. förmodligenell beslul lill sommaren. har vi väntat . Sedan dl anlal ärlillbaka har vi tagit upp frågan om all öka del svenska bidraget lill förall vi skall kunna få del av de saisningar som görs inom europeisk rymdteknik. Vi har under denna lid halkal efler i del här arbelel. Delkänner också till. eftersom han sitter i rymddelegationen och ärväl förankrad där. Det är bara synd att den regering som han skall försvarainte har lyssnat pä . Till sisl skall jag ta upp NJA. säger allNJA är ell pappersbolag och alt vi inte skall plocka fram pengar för all görasatsningar. NJA har nämligen egenlligen plockat fram dessa pengar och lånat utdem lill staten. Elt i Norbotten verksamt förelag har låtit dessa pengar. Sedan har man betalat lilel ränta ifrån slalen lillförelagd. Man har dä varil sä fiffig atl staten har krävl atl fä avkastningfrån företagel. De ränleinläkler i företagel som har gäll lill länd har mantagit lillbaka ärligen i form av avkastning. Därmed har man tagit bort resursersom hade kunnat användas i för atl främja utvecklingen av induslrinoch forskningen osv. Det tycker jag är en dålig polilik. Vissa anslag inom in-dusiridepariemenieis område 70LARS (): lalar om alt bl.a. vi fränmiljöpartiet vill försvaga SIND och därigenom småförelagsamheten. Vi anser atldel finns anledning alt ompröva SIND;s verksamhet. Del finns ganska starkkritik. Del har förlorats myckel pengar. Del är ell skäl. annal skäl tillall man bör vara återhållsam med anslag till den här företagsutvecklingen justnu är all industrin och även småförelagen går mycket bra. Under sådanaförhållanden kan man ju hälla igen, för alt sedan öka stödd när tiderna blirsämre. Frän miljöpartiels sida har vi dock icke lolall velatminska stödet till småföretagsutvecklingen. Vi har i slällel sagl all pengarnaskall läggas på de s.k. närfonderna. Vi tror alt det är ett bättre sätt allbedriva regional förelagsutveckling pä gräsrolsnivå. När del gäller ulvecklingsfonderna vill . Del förslag som reservanterna lagt fram är inle särskill invecklat.Del borde myckel väl genom regeringen kunna ges utvecklingsfonderna lill känna,utan en omfattande utredning. Slulligen vill jag ta upp satsningen päinformationsteknologi och rymdsamarbete. Försl vill jag rälla lill vad jagsade tidigare. Projektet om informationsteknologi som avser bilindustrinkallas Promdheus och tillhör det s.k. IT 4-programrnel och lär kosla totaltungefär 100 milj. kr. Min fråga är dä varför man satsar sä myckel pengar på enteknikutveckling som ändå går mycket bra och är mycket lönsam. Den fråganriktar jag lill . Jag riklar den också lill de borgeriiga som iallmänhet är myckel fascinerade av en hell fri marknadsekonomi. I detta fallborde denna marknad kunna klara sig utan slalliga kryckor. Del finns ingenanledning all della i en internationell kapprustning pä della område. När del gäller rymdsamarbetet är vi försikliga av del skälsom jag nämnde i mitt inledningsanförande. Det finns anledning att fråga om depengar som används är rätt prioriterade. Pengar kan bara användas en gång.Tele-X har Vissa anslag inom industridepartementets område koslal 1 700 milj. kr. Är del väl använda pengar? Del vel viinle. men vi har anledning atl vara skeptiska. 71 (): Per Weslerberg sade att eflersom ingenapplåderar så måste vi socialdemokrater göra del själva. Jag irodde inle alljag i denna debatt skulle behöva la upp en exempelsamling på de applåder somtrols allt har getts pä detta område, eller att jag skulle behöva hänvisa tillden rad av delegationer som kommer lill för att studera varför vi är såunika. Vi har nämligen lyckats klara den ekonomiska fillväxten samiidigi som vihar avskaffat arbetslösheten. Jag erkände i mitt inlägg att det finns problem som detgäller all möta för att vi i fortsättningen skall kunna vara starka.Kostnadsutvecklingen ulgör ell hot. Det är hot att inflationen ser ut att blistörre än avsett. Den politiska poängen är emellertid att för alt man skallkunna genomföra detta fordras del en uppställning. Del fordras alt man kanåsladkomma en polilisk majoritet och alt man har dl program för alt genomföradella. Del har socialdemokraterna. Var finns då alternativet? Del finns en rad partier somvart och dl förfäktar sin vision om hur del skall gå till. Del finns emellertidingen annan polilisk styrka som kan klara denna uppgift än socialdemokratin. Vikan dock inle göra det ensamma. Därför kommer ni inom en ganska nära framlidall ställas mol väggen och Ivingas atl la ställning lill huruvida ni vill varamed i det arbetet. Del är upp lill er alt pröva om ni verkligen har den viljaatl åsladkomma förändringar på detta område som är nödvändig om de avseddaresultaten skall uppnås. säger alt högkonjunkturen är skälel. Jagbestred inte atl högkonjunkluren var en myckel viklig faktor för atl vi harlyckals bra i . Varför skulle jag göra det? Del är egenlligensjälvklarl. Det som skiljer oss ifrån så golt som alla andra länder är alt vihar ulnylijal högkonjunkturen för atl klara utvecklingen av vårl näringsliv,för alt klara sysselsättningen, men också för atl klara en hyggligfördelningspolitik. Jag erkänner - och det tror jag all flera socialdemokratergör - atl vi skulle ha velat åsladkomma mer när det gäller utjämning av devinster och klipp som har gjorts under denna högkonjunklur och som forlfarandegörs. En del har vi gjort, men vi har inte lyckals hell och fulll. Jag sade, , all det är viktigt alt vi får enskallereform som är bättre anpassad lill dagens silualion när det gäller altutveckla arbetet, atl fördela bördorna på ett rättvist sätt mellanskattebetalarna. Alla är välkomna i del arbetet. Ingen kan i varje fallbestrida all den socialdemokratiska regeringen gör en kraftansträngning för allvi skall få till stånd ell bättre skattesystem. Sedan skall jag gå in något på de mera näraliggandedetaljer som behandlas i näringsulskoltets betänkande. säger altvi är ljumma när del gäller alt behandla hantverket. Vi är inle ljumma. Vi trorpå betydelsen av all slå vakl om ett aktivt och ulvecklingskraftigt hantverk. 1det läge vi befinner oss i när del gäller ulvecklingen av delar av värtsamhälle - med exempelvis de slora tätorterna, där hantverkarna håller på allslås ut - tror vi att det ärviktigt alt man tar till vara dessa förutsättningar pä olika sätt för althantverket skall få en möjlighet atl ulvecklas. Däremot har jag sagt all närman skall överväga stödet och värdera olika insatser är det rimligt alt manlåter den ulredning som har lagl fram sill betänkande ligga som grundför de förändringar som vi skall genomföra när del gäller srnäföretagspoliiiken. läsle in ell beröm i del jag sade när delgällde de borgerliga regeringarnas hantering av näringspolitken. Del var atl gälilel längl. Det finner han nog när han studerar protokollet. Visst förelogs endel bra åtgärder under de borgerliga regeringarnas lid när del gällde omstruktureringen.Men del man kan anklaga de borgerliga regeringarna för är alt de sprälle ulpengar på elt säll som inte stod i någon rimlig proportion lill slatens ansvarnär det gällde all förändra denna struktur. V/55a anslag inom industridepartementets område 72PER (): Del är korrekt all den borgerliga regeringentog sill ansvar och försökle få en omslällning av delar av krisbranscherna iSverige under socialt acceptabla former. Vi har hört vissa kritiskaståndpunkter, atl det blev för mycket av induslrislödspolitik. Men de somverkligen inle ville hålla igen penningpungen på det området varsocialdemokralerna, som varje gång bjöd över och skulle slänga ul ännu merpengar pä olika insatser för all hälla uppe otidsenlig industri och försökahålla industrin under armarna med staissub-ventioner. När del gäller den tredje vägens polilik är problemel allapplåderna har dolt ul, . sade att delegationerkommer till för atl studera vår unika ekonomiska tillväxt. Ja, den ärnågot alt studera, när vi är dl av de sämsta länderna i västvärlden när detgäller ekonomisk tillväxt. Okej, vi har ell goll sysselsättningsläge, dethäller jag gärna med om. Del vore möjligen någol alt lilla på, även om det inleblir fulll sä imponerande när man börjar rensa i statistiken för atl fäjämförbara baser. Vad som har gjorls under 80-lalet är slora devalveringar.Vi har haft slora sänkningar av oljepriserna, vilket gav oss ell unikl läge allsanera obalanser i ekonomin och förbällra ulgängslägd för svensk induslri. Menännu, efler ell slorl antal år, har vi en högre inflation, högre ränta ochhögre kostnadsutveckling än omvärlden. Våra marknadsandelar sjunker, och vihar dessutom en lösamhelsnivä som ligger lägre än den i omvärlden. Värtutgångsläge inför en kommande lågkonjunktur är alltså myckel dåligl. Vi fårsvårt all med nya devalveringar klara koslnadslägd. Del är inle genom satsningar på slatens industriverk viskall hjälpa småföretagen, ulan del är genom att se till alt småföretagen färrimliga arbetsvillkor här i . Det är detta vi menar i reservationernalill della betänkande. Vi har också år reserverat oss lill förmån föratl utvecklingsfonderna skulle koncenlrera sig pä ny- och smäföreiagande istället för all agera bank. Det är detta den utredning som lill har kommil fram till. Jag lycker alt del är hög lid atl slutauireda, när del är så uppenbart vad som har gäll fel. Alt de svenskasmåföretagen har väsentligt sämre villkor än småföretagen i många andra Vissa anslag Inom In-dustridepariemenieis område länder utei , som de skall konkurrera med, är alldeles uppenbart. Här finnsåtskilligt all göra. Vi saknar saisningar på småförelagare och på spelsleknologifrån socialdemokralin. Salsningarna från socialdemokralin hamnar mest påstatens industriverk och olika typer av fonder och inveslmenlbolag, och där görde föga nylla. 73 (): förnekar inle atlhögkonjunkturen har hafl en slor belydelse. Han säger dock: Vi socialdemokraierhar verkligen kunnal utnyttja den.