prot · GC0911 · 1988-12-31 00:00:00 — Inför valrörelsen åkte Bmndfland runt på och besåg eländet, men situationenär inte bättre - kanske värre - än den var då. Vattnet ärlika snusbrunt, och om statsministern i skulle komma pä tanken aff byta efternamn skulle jag föreslå Brunfvand i stället för Bmndfland. Gifteroch näringsämnen har förstört våra vatten. har vi haftbadförbud i norra inom vissa områden och likaså i . Och visstär det motbjudande aft bada i snusbrunt vatten, som egentligen skall varaklart, salt och friskt. Jagvet aff det tillsatts en arbetsgrupp mot havsförorening. Jag vet atfmiljöministern lagt en proposition som innehåller förslag om ökade anslag förforskning. Det är bra. Men jag efterlyser de omedelbara åtgärder som bör ochkan vidtas medan man forskar. Manmåste skära ner trafiken och utsläppen på , Infe behöver allt det gods som transporteras pä vägen fraktas på detta sätt. Det borde finnas storamöjligheter atf ta större delen på köl, i synnerhet det som transiteras mellanNorge och , Problemet har uppstått därför aft det är så billigt aff körapå svenska landsvägar aft färjtrafiken infe blir lönsam ellerkonkurrenskraftig. Manmåste ställa krav på avgasrening på de bilar som skall köra på våra vägar, infebara svenska bilar, eftersom kanske av sommarfrafiken består av ufländskafordon. Sätt in fäg och låt dem stanna vid stationerna så atf folkkan komma av och på. utsläppen frän industrin och hjälpglesbygdskommunerna atf fä sina avlopp renade. De klarar infe själva atfbekosta rening för en fem-fiodubblad befolkning . Ta förnyadekontakter med i första hand och för aff få fill stånd enöverenskommelse om rening av utsläppen. Och kräv resultat. Det är Uka angelägetför dem som för oss. Detvå algblomningar vi haft har allvarligt skadat livet i , ochnär nu större delen av är död krävs omedelbara åtgärder, inte barautredningar och forskning. Det är infe tillräckligt. Vihar haft en säldöd i , Säldöden beror inte i första hand påmiljön, även om den i någon mån kan ha påverkat och haft viss betydelse,Säldöden beror i första hand på atf stammen blivit så stor aff det saknaslivsutrymme för den. Salenhar ett begränsat livsrum. Den uppehåller sig normalt infe i innerskärgårdarna,möjligen med undantag av vissa individer, som av någon anledning avviker frånsalens tradifionella levnadsmönster. Den kan heller inte söka sig för långt uffrån land. Man träffar på salar som berövar fiskaren hans fångst och skrämmerbort resten uf från land, men det är heller infenormalt. Jagmenar därför aff sälepidemin är en följd av att stammen, som inte har naturligafiender, fritt har fått föröka sig. Sådana epidemier är inget ovanligt inslag inaturen när stammarna blir för stora. De förekommer även när det gäller andradjurslag. Vihar från fisket år tagit upp frågan om en begränsning och reduceringav sälstammen så aft det givits utrymme för både salen och fiskaren aff levainom samma område. Varken naturvårdsverk eller andra -infe heller - har haft nägon förståelse för våra synpunkter på balans i naturen. Vivill också ha en sälstam. Det har vi alltid haft som ett trivsamtinslag i ytferskärgårdens fauna. Men det som har hänt är infenormalt och inte ansvarsfullt. är två tredjedelar av sälstammen borta, tyvärr genomsjukdom och en plågsam död. Här har naturvårdarna visat sin verkliga omtanke omnaturen. Man lät salarna ligga där ute på klipporna och plågas och lämnade fillkommunen atf ta kostnaderna och hopsamlandet av sälkadavren. Längre än såräckte inte omtanken om livet i naturen och djurens rätt atf slippa lidande. Om ingenfing nytt inträffar och om epidemin nu är slutkommer säkert sälstammen atf klara sig bra. Den tredjedel, som är kvar,motsvarar med god marginal en normal sälstam som den varit under det senasteseklet. Men om det vet vi ingenting . Sjukdomen kan på nytt blossa upp ochdä kan stammen vara i fara. Ingen vill ha det så här, men orsaken är säkert infeovilja utan mera okunnighet både om sälstammens storlek och desslivsbetingelser. Detta oförstånd har kostat min kommun och grannkommunernamänga kronor. Det rör sig om miljonbelopp, och det har kostat djuren mycketlidande. flyr semesterfirarna vår kust i väster.Fiskarna drabbas först men även andra drabbas . Därför krävs snabbaåtgärder, ty det går aff återställa det som skadats därför aff naturens egenläkekraft verkar, bara vi upphör med förstörelsen med utsläppen och med övergödningen, Slufligen inställer sig frågan: Vem skall betala de skadorsom åsamkats svenskt fiske? Fiskaren har infe i nämnvärd omfattning fåttersättning för sälplågan, som kostat arbete och pengar. Kommunerna får betalasäldöden och ta fill vara alla flytande kadaver. Den enskilde fiskaren kan inte fa kostnaden för aft hangenom miljöförstöringen slås ut. Det är staten som i första hand har ansvaret,och det är ett rimligt krav atf den tar sitt ansvar så att den enskilde kanhållas skadeslös. 89Miljö- och energiminister : Lät mig först säga till atfjust den situafionen vid är ett exempel päden mycket plågsamma erfarenheten atf vi, trots att vi vidtar åtgärder och harinlett det arbete som kommer aff leda till en förändring, måste uppleva dettaslags katastrofer. Och jag tror aff vi dess värre kommer aff fä uppleva sådanafler gånger. Dels tar det fid innan åtgärderna slår igenom, innan naturentvättats ren, bokstavligt talat, dels bidrar också andra saker, Säldöden var enutomordenfligt svär och plågsam upplevelse för alla. Sedan vill jag säga följande till , och denfrågan har vi diskuterat förut: Det är inte sant aff vi inte hargjort något, och det gäller både och , Vi har kommit långt förbiutredningsstadiet fram fill handlingssfadiet. Vi har skärpt kraven påindustrierna utefter kusten och ända upp fill vid för att deskall göra mindre utsläpp. Genom samordnade regionala program i Laholmsbuktenoch i och miljöprojekt i och också i västra har viinlett insatser, som redan nu innebär skärpta krav för en rad aktörer i syfteaft minska utsläppen. Regeringenhar givit länsstyrelserna möjligheter att genomföra regionala hastighetsbegränsningar för atf ingripa mot trafiken iområden av den här typen. Socialdemokraterna i har begärt sådanaregionala hastighetsbegränsningar efter . Tyvärr har de ännu infefått gehör för det, men vi hoppas att de skall lyckas. Vi har numera också en överenskommelse med sominnebär atf skärper kraven på industrierna, jordbruket och de kommunalaavloppen i gränslandet norr om och i , I det program mot havsföroreningar som under det här åretunder mitt ordförandeskap har utarbetats inom har man på mittförslag tagit in ett antal regionala program där flera länder samarbetar. Dethandlar om och när det gäller , samt om ochSverige när det gäller , Jag tycker inte aft påståendet aff ingenfing görs skallstå oemotsagt, när vi faktiskt befinner oss mitt uppe i ett mycket akfivtarbete för aff åstadkomma resultat. Mycket, mycket mer kommer aft behöva göras.Vi kommer att behöva kräva uppoffringar av oss själva. Jag vet -- därför atf jag själv har varit med om att fattabeslut om det - att många kommuner efter har fått statliga bidragför atf bygga uf de kommunala avloppssystemen, Alla har inte fått så mycket somde har velat, men jag vet att man just på har fått mer generöst stödän nägon annanstans. Sedan tycker jag i all enkelhet atf kommunerna bör krävaäven av de sommarboende atf de betalar för sig i det här avseendet - det ärsjälvklart. Jag betalar självfallet med stolthet avgift för sådant där jag harmin sommarstuga vid . Jag tycker aft det är en självklarhetatt de som utnyttjar för sommarboende skall betala vad det kostaraff rena efter dem. 90JENS () replik: Jag vet infe, , om det har häntnågonting när det för varje är blir värre och värre. Jag har befarit de härfjordarna , och har ingen bättring skett på någotområde. Sä illa som det är har det inte varit nägon gäng fidigare, ochfortfarande säger man; Här görs massor. Det pratas mycket, man kommer överens ommycket, men resultatet är ganska magert. Jag vill ställa frågan: Vem skall ta ansvaret för det somhar inträffat? Vem skall fa ansvaret för de halländska fiskarna nu? De storabåtarna kan gä till eller ge sig i väg någon annanstans, men kustfiskarna- vad skall de göra? Skall de sälja sina båtar eller vad skall de leva av? Vadvill miljöministern råda de fiskare på den halländska kusten som har drabbatsatt göra? Det är bra om jag kan ta med ett råd till dem om vad de skall göra nunär de har drabbats av detta. Hastighetsbegränsningar är visserligen bra, men jag troraft man måste föra bort en del av godstrafiken från E 6, som går längs kusten.Om sommaren behövs det ingen hastighetsbegränsning. Jag kör där ofta. Då kommerman aldrig där, pä grund av atf köerna är sä länga atf maninte kan köra fortare. Vi behöver en ordentlig väg längs om viskall kunna ha den här trafiken. När det gäller atf bygga ut reningssystemet måste visjälvfallet ha bidrag-vi klarar infe kostnaderna för en fem- eller fiodubbladbefolkning pä sommaren. Visst skulle kommunerna kunna kräva avgift avsommargästerna, men det är inte mer än ett par är sedan man fog ifrån ossfastighetsskatten för sommarsfugorna så att vi nu får mindre än vi har fåtttidigare. Men jag delar uppfattning på den här punkten. Jagtycker aft man rent av skulle lämna en del av sin kommunalskaft i den kommundär man utnyttjar servicen under kanske . På denpunkten är vi alltså helt ense. 91IVAR (): Det pågår en bred och intensiv kampanj,organiserad av kraftbolag och storindustri, för atf försöka bevisa vilkaförödande konsekvenser stängningen av två kärnkraftsreakforer i mitten av1990-talet fär. Ännu allvarligare är atf statens energiverk nedlåter sig tillatt med tendentiösa utredningar lägga än mer bränsle på kampanjbrasan, I gärdagens hävdas atf statens energiverk spär elbristredan 1992/93 och aft elpriset till dess kommer atf fördubblas. Det är långtmer än industrin tål. Det förutsägs vidare aft miljövänliga elkrävande investeringarkommer aft skjutas upp eller flyttas utomlands. Jobben i är i fara.Detta är den skräckbild som målas upp om tvä reaktorer stängs i mitten av1990-talef, En saklig analys av dagssifnationen och avframtidsmöjligheterna ger en helt annan bild än den som återges igärdagens , Lät mig börja med den påstådda risken för elbrist, Dagssituafionen är den aft "överskottet" på elhar medfört atf realisationen av skattefri el ökat dramatiskt den till ca - 10 miljarder kWh, Detta är mer än denproduktion som faller bort när två reaktorer stängs i mitten pä 1990-talef, har netfoexporten av el ökat väsentligt. Påårsbas kan vi räkna med att det blir , Dessutom finns det outnyttjadproduktionskapacitet i befintliga kraftvärme- och mottrycksanläggningar päminst , Det finns alltså i dagens elsystem en reservkapacifet avstorleksordningen fyra fem kärnkraftverk - utan att fa i anspråk olje- ochkolkondenskraftverk. Det är uppenbart aft det i dagssituafionen är lätt atfstänga två kärnkraftsreakforer. Det krävs endast en viss reducering avelexporten och atf realisafionsförsäljningen av el minskar något. Hur har dåelanvändningen utvecklats den senaste folvmånadersperioden? Jag utgår nu frän den redovisning som Vattenfallgör ät samkörningsnämnden. Den slutliga elanvändningen exkl, avkopplingsbar eloch överföringsförluster är enligt redovisning den ea , För tvä är sedan var motsvarande siffra 118TWh, När det gäller användningen av "prima" ström har alltså ökningenpå tvä är infe varit mer än ca eller per är. Under dennafidsperiod har industriproduktionen volymmässigt ökat , Kapaci-tetsufnyffjandetär på topp, och industrin gör goda vinster. Hela ökningen avelanvändningen ligger på industrin. För sektorn bosfäder,service och värmeverk har det t,o,m, skett en viss minskning av användningen avprima el. Isamband med de omfattande förnyelseinvesteringar som pågår och den närmastetiden kommer att ske inom industrin kommer tveklöst teknik för effekfivareenerginytfjande till användning, och det kommer att minska industrins behov avenergi. Det kommer att gälla även elanvändningen. När konjunkturen svängernedåt kommer sannoUkt industrins elanvändning att minska betydligt, delsberoende på de gjorda investeringarna, dels på grund av en minskad produktion.Dagens elanvändning inom industrin är sannolikt något av en topp för denärmaste åren. Påståendet- som ständigt förekommer i massmedia - att elanvändningen ökar snabbt stämmeralltså inte med egen redovisning. Tvärtom har elanvändningen planatut trots högkonjunktur och kraftigt ökad industriproduktion. Dettager fullt stöd för den uppfattning som statens energiverk hade för ett årsedan, nämligen atf två reaktorer kunde avvecklas utan atf ny basproduktionbehövde byggas och aft påverkan på elpriset skulle bli mycket måttlig. Densamhällsekonomiska kostnaden bedömdes då till ca0,/kWh, Det är synnerligenmärkligt atf statens energiverk kan göra så totalt olika bedömningar hösten1987 och . Såvitt jag kan förstå finns det inte någon saklig grundför ändrade uppfattning, och därför går det inte atf frigöra sigifrån misstanken att statens energiverk inte klarat att motstå trycket frånkraftbolagens och storindustrins kampanj och därför anpassat sift budskap efterdenna. Jagvill avslutningsvis slå fast: Vi skall inte och vi behöver inte bygga några nyakolkondenskraftverk vare sig för att avveckla två reaktorer eller för attavveckla hela kärnkraften. har redovisat en mycket konkretförnyelseplan för vårt energisystem, där vi slår fast att det finns storamöjligheter atf minska elanvändningen genom effektivare användning av energinoch att det finns stora möjligheter att öka användningen av förnybar energi.Det gäller bara att skapa en marknad fördetta , det gälleratt satsa påsmåskalighet i stället för storskalighet, det gäller att satsa på effektivareenergianvändning och förnybar energi. Lägre elanvändning ger lägre elpris.Följer vi de här reglerna, finns det inte någon hotbild på något sätt. Detfinns däremot mycket positiva framfidsmöjUgheter i det nu av tagnaförsta steget i kärnkraftsavvecklingen genom att två reaktorer tas ur drift imitten av 90-talef. 6 § Kammaren beslöt atfförhandlingarna skulle fortsättas vid morgondagens sammanträde. 7§ Föredrogs och hänvisades 1988/89:23 filllagutskottet 1988/89:33 fillsocialförsäkringsutskoftet 1988/89:34 och 41 tillskatteutskottet Prot.1988/89:11 8 § Föredrogs och hänvisades Redogörelse 1988/89:2till finansufskoHef 9 § Anmäldes och bordlades 1988/89:16om lagstiftning med kompletteringar till reformen av svenska kyrkans organisation på lokal- och stiftsplanet, m.m,1988/89:17 om upphävande av vissa kyrkoförfattningar, m,m, 1988/89:31 om jävför konkursförvaltare 1988/89:32 om ändring i lagen (1976:108) om erkännandeoch verkställighet avutländskt avgörande angående underhållsskyldighet 10 § Anmäldes och bordlades medanledning av prop, 1988/89:1 om förlängning och utvidgning av frikommunförsöket 1988/89:K1 av m,fl,(s) med anledning av prop, 1988/89:3 om bidrag vid adopfion avufländska barn 1988/89:So3 av m,fl, (vpk) 1988/89:So4 av KerstiJohansson och () med anledning av prop. 1988/89:4 om skolans utveckling ochstyrning 1988/89:Ub2av m.fl, (vpk) 1988/89:Ub3av (e) 1988/89:Ub4av m.fl. (m) 1988/89:Ub5av m.fl. (fp) 1988/89:Ub6av m.fl. (m,fp,c) 1988/89:Ub7av m.fl. (m,fp,c) 1988/89:Ub8av m;fl. (m,fp,c) 1988/89:Ub9av m.fl. (c) 1988/89:UblOav m.fl. (mp) med anledning av prop. 1988/89:5 med förslag om nysmitfskyddslag m.m. 1988/89:So5av () 1988/89:So6av m.fl. (vpk) 1988/89:So7av m.fl. (m) 1988/89:So8av m.fl. (mp) 1988/89:So9av () 1988/89:SolOav m.fl. (c) med anledning av prop. 1988/89:6 om ändrade bestämmelserom felparkeringsavgifter, m.m. 1988/89:T1 av m.fl. (m)1988/89:T2 av m.fl. (fp) medanledning av skr. 1988/89:7 med meddelande om kommande förslag till lagsfiftning om reavinstbeskatfning av andelar i handelsbolag,m.m. 1988/89:Skl av () med anledning av prop. 1988/89:8 om olovligt bortförandeav barn i internafionella förhållanden /89 :L2 av . 11 §Meddelande om interpellation Meddeladesatf följande interpellation framställts 1988/89:27 av (s) till utrikesministernom ockupation på och i ; De israeliska trupperna i deockuperade områdena pä och i bedriver ett omfattande förtryckmot den palestinska befolkningen. Det far sig främst uttryck i massiva militärainsatser och razzior. Hundrafals palestinier har dödats under det senaste åretsedan intifadan (resningen) började . Tusentals människorhar skadats, hundrafals med livslånga handikapp som följd. Det finns tusentals palestinier som arresterats avde militära ockupationsstyrkorna. De kan hållas i militära förvaringsläger upptill utan aft åtalas inför militärdomstol. Denna tidsfrist kan avmilitärmyndighefen förlängas, vilket också sker i betydande utsträckning. Dearresterade bedöms som säkerhetsrisker - ett begrepp som tolkas mycketvidsträckt - och får infe fa emot något besök, inteens av försvarsadvokaten eller Röda korset. De arresterade döms på löpande band efter en mycket kortprocedur inför militärdomstol. Det förekommer ofta aff de åtalade eller derasförsvarare framför atf erkännandena avgeffs under tvång, hot, tortyr ellerannan brutal behandling. Förhållandena i arresferingslägren och fängelserna ärmycket hårda. Även kollekfiv bestraffning förekommer. Förhållandena i arresteringslägret i i södraGaza, där omkring 2 500 arresterade finns, beskrivs som extremt härda oehförnedrande för de intagna. Särskilt allvarligt är de ständiga aktioner somcivilgarden, främst israeliska bosättare, delfar i, ofta med militärensbeskydd. Dessa garden trakasserar, hotar, misshandlar och t.o.m. dödarpalesfinier. Ett mindre antal ingripanden har gjorts mot deltagare i sådanacivilgarden, men påföljderna har varit mycket milda. För det mesta kan dessagarden härja fritt. Trots de omfattande insatser som UNRWA gör, ärförhållandena i flykfinglägren skrämmande. Inga insatser, hur stora de än är,kan hjälpa dessa människor till ett människovärdigt liv. De flesta tvingas till sysslolöshet. Bara en mindre del avdem som bor i läger kan arbeta i . Oavsett om de är bosatta pä Västbankeneller i har de ingen rätt atfövernatta i , även om de arbetar där. Detsamma gäller om de arbetar påannat håll i själva . Allapolifiskt frihetsberövade måste friges och beslutade deportationerupphävas och nya deportationer stoppas. Allaskolor som är stängda måste genast öppnas. Detta gäller även universitetensom i långt större utsträckning stängts än vanliga skolor. MångaisraeUska enskilda och organisafioner tar direkta kontakter med PLO iexil och det förenade nationella ledarskapet av PLO i de ockuperade områdena.En ledande kraft i det nationella ledarskapet är . Det har väcktstarka protester aft det är straffbart atf ha sådana kontakter ochaff ett flertal rättegångar drivs för aft bestraffa de engagerade. Husseinihar gång på gång arresterats och är nu återigen fängslad av de israeliskaockupationsmyndigheterna. Han har adopterats som åsiktsfänge av AmnestyInternafional. Solidaritetmed folk är infe en anfiisraelisk aktion. folk drabbas ocksåom än infe i samma grad oeh pä samma sätt av den långvarigaockupationspolifiken. Irådande mycket kritiska läge vore det av stort värde om såväl PLO som IsraelexpUcit erkände varandras rättigheter till existens i oberoende stater medsäkra och erkända gränser. Det skulle vara en god början till en internafionellkonferens om med deltagande av alla berörda parter underledning av FN. PLO har visat tillmötesgående genom atf uttala sig för FN:sdelningsplan . PLO godtar också i sammanhanget aktuella FN-resolufioner242 och 181. Detråder inget tvivel om atf den palestinska befolkningen ställer sig bakom PLOoch det nationella ledarskapet. Det finns ingen annan grupp eller organisationav betydelse som kan spela någon roll för aft tillvarata palestiniernasintressen. Den s.k. tvåstatslösningen är fast förankrad hos den palestinskabefolkningen. Även om det finns extrema grupper pä båda sidor gäller det nu attutjämna motsättningar och stödja de fredsvänliga och realistiska krafterna. Dehumanitära insatserna fill den palestinska befolkningen måste förstärkas genomUNRWA, Röda korset, , Internationella Juristkommissionenoch andra Uknande organisafioner. Detsvenska humanitära projektet för rehabilitering i måste fullföljas. Deisraeliska myndigheternas motstånd då det gäller aft ge erforderligt tillståndmåste aktivt bearbetas. Det är angeläget att svenska frivilligorganisationerfår ökade bidrag. Detfinns ett flertal organisafioner som verkar för mänskliga rättigheter och förrättshjälp åt förföljda palestinier. och kväkarna är de viktigasteorganisafionerna för sädana hjälpinsatser. Den rättshjälp som de förföljdaerhåller är ofta infe fillräcklig. bör därför bidra fillrättshjälpsinsafser av samma slag som sker på andra häll, exempelvis iSydafrika och . Svenskaregeringen bör verka för atf de direkta affärsförbindelserna mellan ochpalestinska företag i de ockuperade områdena utvecklas. Det skulle även varavälkommet om svenska företag ville investera i dessa områden. Detsvenska generalkonsulafet utför ett mycket viktigt arbete i de ockuperadeområdena, dock endast med en honorärkonsul. Det betyder att konsuln i principär oavlönad. De resurser som står fill generalkonsulatets förfogande är mycketbegränsade. Det är angeläget att förstärka det svenska generalkonsulafefsställning och resurser. Det bör övervägas att hålla en avlönad konsul. Men detbehövs också förstärkningar av personal för det humanitära biståndet och förbevakning av mänskliga räffighefsfrågor. Motbakgrund av det anförda ställer jag följande frågor fill utrikesministern: På vilket sätt vill regeringenagera främst i FN för att den israeliska ockupationen upphör? Vilka åtgärder kommerregeringen aff vidta för aff genomföra humanitära projekt, bl.a. ettrehabiliteringscenfer i RamaUah? Kommer stödet tillfrivilligorganisationernas hjälpverksamhet i ockuperade områden aff utökas? Vilka åtgärder avser regeringenatt vidta för aff handeln med palestinska företag skall kunna utvecklas? Vilka initiafiv avserregeringen atf vidta för och andra politiska fångarsfrigivning? Är regeringen beredd affförstärka svenska generalkonsulafet i ? 12 § Meddelande omfråga Meddelades atf följandefråga framställts 1988/89:127av () till jordbruksministern om skärpta regler förhyggesrensning före slutawerkning: En skogsägare skall minst en månad innanavverkningen påbörjas anmäla planerad slutawerkning fill skogsvärdsstyrelsen omden omfattar . Alltoftare förekommer det atf avverkningen påbörjas innan hyggesrensninggenomförts, vilket i för naturen känsliga orriråden kan vålla stora skador. Är därför statsrådet beredd att medverka till afffillämpningen av skogsvårdslagen skärps på sådant sätt atf ökadnaturvårdshänsyn fas vid hyggesrensning före slutavverkning? 1988/89:11 13 §Kammaren åtskildes .