prot · GC09121 · 1988-12-31 00:00:00 — Man kan se litet grand på geografin och konstalera hur etlMilo Mitt utan skulle ha selt ut skulle då ha bildaten smal spels enligt den geografi som del i alla fall är omöjligt atl förneka.Jag menar all de motiv som majoriteten slår bakom dock är ganska hållbara. Låt mig ocksä, liksom HansLindblad, till framföra mitt eget och jag tror ocksåulskotlskamralernas, tack för ell bra arbete som han har deltagiti ulskollels arbete. Han har deltagit i arbetet på ell konstruktivt säll, ävenom del ibland har blivit något motsträvigt, eflersom han företräder en annanpolitik än jag. 46INGVAR i Benglsfors (c) replik: log upp miloindelningen. Hansade all han tyckte atl del inte var bra atl i denna frägasaknade förslåelse för skogslänen. Tillsammans med socialdemokralerna ulgöralltså cenlern majoritet och anser all skall föras lill MiloMill. Jag skall citera litet ur betänkandet Det slår bl.a. följande; "All överföra länd lill luftförsvarssektor NedreNorrland eller dela länd mellan seklorerna medför betydande kostnader. Dessaorsakas av sambandstekniska m.fl. ändringar och har uppskattats till 80-100milj. vet jag att inte delar militärernasuppfattning när det gäller koslnader för luflförsvarsseklorn. Men någon skallman väl lita på, och i del här fallel litar jag mer pä militärerna än pä HansLindblad. Vidarestår del i belänkandet; "Nackdelen från markoperativ synpunkl av atl helaGävleborgs län lillhör Nedre militärområde uppvägs av atlöverbefälhavaren under krig får beslula om tillfälliga ändringar i indelningeni militärområden. Med detsagda anser utskottet att siarka militära skäl talar för att Prot,1988/89:121 Planering och anslag för del militära försvaret, m.m. Kopparbergslän/försvarsområde tillhör Mellersta civilområdd/militärområ-det Från renlcivil synpunkl finns också vissa fördelar med della. Utskottet vill särskillpeka på atl dd finns ett betydande näringsgeografiskt och kullurellt sambandockså mellan och ," Den utredning som föregickmiloindelningen leddes ju av ÖCB och , som ju ocksä kan decivila bilarna i det här fallel, förordade den indelning somockså riksdagsmajorilelen slär bakom. 47HANS () replik: Om man skulle föra lill NedreNorrlands civil- och militärområde skulle sambandsutbyggnaden kosla mellan 80och 100 milj. kr. Detta säger alltså myndigheterna. Anlag all riksdagenbestämmer att förs till Nedre militärområde. Jagskulle då vilja fräga om ni tror alt chefen för flygvapnet skulle säga att hanvill förorda all man lar 80-100 milj. kr. frän vapen och annal för att manskall kunna bygga nya el- eller teleledningar. Då heler del nog: Nej, vi gördet väl i samband med all vi ändå skall bygga nyll. De där siffrorna är alltså avsedda för atl fä politikernaall falla ell vissl beslut. Skulle polifikerna ändå fatta beslutet är del klartatt invesleringarna inle kommer atl göras. Delta tycker jag all del fanns rällklara indikafioner på. På den militära sidan tryckte man mycket hårl på saken.När del gäller den civila sidan är del sant all ärgeneraldirektör och chef för överstyrelsen för civil beredskap, men han avstodnalurliglvis frän att vara med när remissen skulle besvaras. Myndigheten somsådan hade ju en annan uppfattning och ansåg att länd skulle föras fill NedreNorrlands militärområde. Men när sall som enmansutredare ochförsvarsstaben hävdade atl de där siffrorna var riktiga, valde ansluta sig. Han uttalade sig alltså inle som lalesman för ulan söktenågot slags kompromiss med militären. Finns del elt civilbefälhavarkansli i Öslersund ochanlalel län är tre -, och - kanman skogslänen ganska bra. Tillkommer sedan har man mycket stornytta av den kunskap som man redan besitter. Det är en myckel slor skillnad attsitta vid där civilbefälhavarkanslid i del här områdel ligger. Här kanman se , och man kan blicka ul mot och Golland.Förmodligen kan man också rätt myckel om och . Men man harnaturiigtvis skäligen litet kunskap om hur det är i våra skogsbygder. Dessutomkan man ju använda bara en niondel av sin tid för . Del ärnalurligl atl man finns med i ett sammanhang där man hör hemma - skogslän somskogslän. För vår del lyckte vi atl de nämnda skälen var myckelstarka, och det står alltså fyra partier bakom dem. Sedan noterar jag all i och jaganvänder mycket vilda ultryck om varandra i alla sammanhang, men del finnsinget personligl i kriliken. Planering och anslag för det militära försvaret, m.m. 48INGVAR i Benglsfors (c) replik; Jag vill ta upp bara en punkt. Hans Lindbladsade att del hade varit bra om hade förts till Nedre Norrlandsmilitärområde, eftersom är ett skogslän. Då vill jag fråga HansLindblad varför man inte skall vara konsekvent och kräva atl också Värmlandslän skall föras till samma område. är ju också ett skogslän.Eller skall del vara en annan miloindelning? Jag tycker att det är synd altVärmlands län som enda skogslän skall bli kvar i . Varför då inle hasällskap av ? 49 HANS () replik: I gmnd och bollen harIngvar rätt. Jag gjorde jusl denna invändning när jag reserverade migi försvarsmaktens ledningsutredning . hör nalurliglvis lillsamma område, men det hela var utsiktslöst, eftersom frågan över huvud tagetinte fanns med på myndighelssidan. Men egentligen skulle vara en ännu bältre lösning. vice talmannen anmälde atl iBenglsfors anhållil alt till protokollet få antecknat atl han inle ägde rälllill ytterligare replik. 50 (): I den svenska samhällsdebatten har frågor somrör del svenska försvaret blivit alllmer vanliga. Frågorna är av olikakaraktär, och spännvidden mellan de olika ämnesområdena kan varaslor. De olika frågor som direkt eller indirekl berör försvarsområdet visardock entydigl, det har de alla gemensamt, den enskilde medborgarens stora ochuppriktiga inlresse för dessa frågor. Alla frågorna är var och en på sill sätt viktiga. Jagkommer dock all här la upp endast några och vill, herr talman, börja med vissavärnpliklsfrågor. Från sida har vi vid olika tillfällen molioneralom och föreslagit en utredning om de värnpliktigas sociala och ekonomiskavillkor. En förberedande sludie har med ursprung i dessa motioner arbetatsfram av en sakkunnig för att ligga lill grund för ell sådant utredningsarbete.Någon ulredning har dock ännu inle tillsatts. Del har från den akluellamyndighetens sida ansetts all en sådan borde anstå till dess att det är dagsför ett nyll försvarsbeslut. Frågan borde då aklualiseras som elt led iförberedelserna för försvarsbeslulel. En försvarskommilté är i fullt arbele och medhänvisning härlill menar vi i cenlern atl del är dags alt tillsätta denvärnpliktssociala ulredningen. Utredningsbehovet är stort, inle minst när detgäller ekonomiska villkor, försäkringsskydd, hälso- och sjukvård, kullur- ochfritidsutbud, trafiksäkerhet m.m. Utskottets majoritet säger i sin skrivning att utskottethar inhämlal att man inom överväger vilkaformer som skall användas för all la fram underlag för beslut ivärnpliklssociala frågor. Vi i menar dock att tiden är mogen för alt nufillsatla en ulredning. Del är mycket troligt atl kommande försvarsbeslutmedför ändringar av nuvarande situation och atl dessainle minst kommer all beröra de värnpliktiga och deras förhållanden. Då är detviktigt att de värnpliktigas situation får en allsidig och grundlig behandling. Devärnpliktigas trafiksäkerhet tas upp bl.a. i motionerna Fö203 och FÖ437.Anlalel trafikolyckor där värnpliktiga är inblandade är fortfarande stort, ävenom en viss men dock marginell minskning har skett . Densenasle slalislik jag själv haft tillgång till omfattar åren 19791985 ochvisar att 72 värnpliktiga omkom . av de förolyckadeomkom under fritidsaktiviteter, under resor till och från förbanden och genom skador under militär tjänstgöring. Dessasiffror visar att det fortfarande finns mycket kvar att göra för att nedbringaantalet av dessa så tragiska händelser. Jag vill understryka vikten av ettfortsalt engagemang för att främja trafiksäkerheten. Vissa åtgärder harföreslagils och även omsatts i praktisk handling. Del är angelägel all dettaarbele drivs vidare och ges prioritet I elt anlal motioner från ohka delar av vårt land tas ett gemensamttema upp, nämligen olika regementens belydelse. Dessa motioner kan bara lolkaspå etl säll; De ger elt starkt och enlydigi ultryck för tilltron lill de lokalaregementenas betydelse och förmåga. Sombosatt i sydöstra reagerar jag givetvis mol framfört förslag omnedläggning av I 11 i . Detta regemente är, i Ukhet med många andra ilandel, vad jag skulle vilja kalla ett utpräglat bygderegemente. De värnpliktigarekryteras i huvudsak från det område där de kommer all få sin militäraulbildning och sin framlida uppgifl i försvarsorganisationen, Försvarelav sydöslra har under de senasle åren fåll en alll slörre betydelse.Det borde därför vara rikligl att ge försvaret av detta område ökad prioritetDel finns i detta sammanhang all anledning att erinra om det starka engagemangsom finns för frivilligförsvarel, Tolall mer än 65 000 personer är anslutnafill någon av de 22 frivilliga försvarsorganisationer som detta regemente - 111 i - har utbildningsansvaret för eller på annat sätt stöder. Det ärviktigt atl della inlresse och engagemang bibehålls. Fråncenlerns sida menar vi all det är viktigt atl del finns minsl ell regementeeller en miliiär myndighel i varje län. Den sittande försvarskommittén har altarbeta med dessa regemenlsfrågor inom armén, och del är viktigt atl del i delkommande försvarsbeslulel tas hänsyn till den belydelse som de lokalaregementena eller förbanden har. Närdet så gäller marinen vill jag framhålla att sedanmedverkade till att förstärka resurserna för ubåtsbevakning och incidentberedskap.Överbefälhavaren skriver nu i sin programplan all den ekonomiska siluafionenför marinen är bekymmersam. I sin proposition anför regeringen alt endast treUbåt 90 och ell tungt kustrobotbalteri kan anskaffas mot tidigare planeradefyra resp. fem. ÖB förordar bl.a. tidigareläggning också av anskaffandet av ettnyll ylslridsfarlyg. Iproposilionen ger regeringen utvecklingsuppdrag för svensk försvarsindustriför all upprätlhålla kapacitet och kunnande. Detta gäller dock lyvärr inle denmarina sidan. Således kan vi konstalera alt marinens behov av utrustning ärstort, och, på fartygssidan föreligger ett slorl behov avutbyte av många enheter. För alt underlätta della och för all Planeringoch anslag för det militära försvaret, m.m. Planering och anslag för det mditära försvaret, m.m. molverka den svacka i beläggningen pä somberäknas komma , föreslär vi frän all ytterligare enkuslkorvelt anskaffas. Vi vill anslå medel för delta- 100milj. budgetåret1989/90 samt reslerande /91 - och ser del som en fräga avnationell belydelse atl minst nuvarande kapacitet säkerställs vidKariskronavarvet Del är enligl vårt förmenande av yttersta vikl att såsker, och olika utredningar har oberoende av varandra kommil till den enlydigaslutsatsen, atl del ur alla aspekter är riktigast att tillverkningen av såvälylslridsfarlyg som ubåtar förläggs lill och Karlskronavarvet.Kapacilel finns, kunnandet är i världsklass och anläggningen ligger geografisklrätt placerad och i direki anslulning till och i god samverkan med örlogsbasen. salsar hårl på atl ulveckla och lafram farlyg med leknik och funktioner för svenska behov i en avanceradframtidsmiljö. vikligl all della utvecklingsarbete får fortgå. Såledesär del av flera skäl vikligl all slä vakt om och utveckla den kapacilel och delkunnande som finns där och atl tillföra företaget ytterligare produktion. När del i övrigt gäller marinen, och dä sydöslra ,ser jag del som viktigt all marinens ulveckling får fortgå i Karlskrona.Personalavgångarna är där mindre än vad de är i exempelvis Stockholmsregionen.Detta torde borga för alt det i Karlskronaområdet finns tillgång till personalmed god kompetens för god kontinuitet och ulveckling av verksamhelen. I andra motioner har man framhållit behovet av ensammanhållande myndighet för undervaltensteknologi samt en utredning ommöjligheten att flytta FMV:s farlygsavdelning lill . När det gällermolionerna FÖ430 om marinens utveckling, Fö436 om FMV:s farlygsavdelning ochFÖ603 om sammanhållande myndighel för undervaltensteknologi skriver utskottetatt man stöder motionärernas syfte med de föreslagna åtgärderna, nämligen altförbätlra ulvecklingen i den berörda regionen. Jag lolkar denna skrivningpositivt och ser i densamma en positiv inställning lill marinens behov. Utskottet anser, mol bakgrund av försvarskommitténsarbele, alt inle bör göra uttalanden i enlighet medförslagen i de aktuella motionerna. Jag kan dela dennautskotlels uppfallning och ser med slorl inlresse fram emot försvarskommitlénsförslag inom området Jag hoppas all de skall ligga i linje med molionskraven. När del gäller de motioner som berör frågor som gällerKarlskronavarvets verksamhel sägs del i ulskollels betänkande atl del i likhetmed är viktigt alt framhålla Karlskronavarvels belydelse för detsvenska militära försvarel och för den regionala utvecklingen. Detta är i sigposilivl. Dock menar vi från cenlern - del är i enlighet med vad jag tidigareanfört - atl inte minsl säkerhetspolitiska skäl lalar för att minst nuvarandekapacilel bibehålls vid varvet. Förulom atl redan nu ytterligare en kuslkorveltbör beställas menar vi alt ubåtsproduklionen i sin helhet skallöverföras till . Lål mig så slutligen, herr talman, säga några ord ommotion Fö432, som är avgiven av representanter för och gällerTorhamns udde i . Udden används som skjul- och övningsfält av bl.a.Bk/KA2 för utbildningsverksamhet Dessutom har FMV en skjulstalion inom området. Dessaverksamheter har funnits där i olika omfattning i relativt läng tid. Dessulomanses udde av ornitologiska kännare vara en av landels främstafågellokaler; där bedrivs omfattande ornitologiskasludier och annan verksamhel. Olika intressen ser således områdel som betydelsefullt,var och en pä sill sätt, och givetvis spelar verksamhelen där stor roll förulvecklingen och ulbyggnaden av de närbelägna samhällena i dessa samhällen ser pä olika säll på verksamheterna på udden, ochmeningarna går i vissa fall isär. Det måsle dock vara viktigt all slå fast allverksamheterna inom områdel inte negativt påverkar bygdens och byarnasutvecklings- och utbyggnadsmöjligheter. Utskottet gör enligt mitt förmenandeen korrekt bedömning dä man anser alt inle bör göra nägol ullalande ifrågan. behandlar nämligen en ansökan fränfortifikationsförvaltningen om den militära verksamhelen inom områdel.Beslutet är troligtvis snarl klarl, och är del avsettatl slutgiltig slällning skall las. Många remissinslanser har yttrat sig i ärendet, och dethar även befolkningen inom områdel gjorl. De synpunkler som har inkommit skallnu behandlas i laga ordning. Olika inlressen och synpunkter skall då sammanvägas,och del är, som jag ser det, viktigt all del beslul som fattas ger möjlighetfill en bra och god ulveckling av bygden och dess framlid. Med della, herr talman, vill jag yrka bifall tillreservationerna nr 30 och 38 samt lill övriga av centerledamöler avgivnareservationer i del nu akluella betänkandet 1988/89:121 . Planering och anslag för det militära försvaret, m.m. 51BARBRO EVERMO PALMERLUND (s): Jag länkle återföra debatten lill delbetänkande som vi har alt avgöra . Jag avser därför atl beröra de delar avförsvarsutskottets belänkande nr 14 som inte tog upp i sillanförande. Men det finns skäl att inledningsvis säga något om den anställdapersonalen. Den försvarsdebalt som förs och som även har förtshär i kammaren handlar oftast om ekonomiska ramar och materielfrågor.Personalfrågorna nämns mer sällan. Om vi skall få en mer effektivförsvarsmakt måsle dessa frågor fokuseras bättre. Alla personalgrupper inom försvaret måste ges möjlighelfill en bra personalutveckling. Personalutveckling innebär inte bara altklättra på karriärstegen. Det innebär också all bli bällre på all fullgörauppgifter i innehavd befattning samt att la lill sig nya uppgifter. Deltagäller både officerare och civil personal. Enligl överbefälhavaren saknas ca 2 000yrkesofficerare i krigsorga-nisafionen. Behovel av reservofficerare kan inleheller lillgodoses. Antalet civilanställda är fler än vad som planerats.Personalbrislen inom armén minskar möjligheterna atl genomföragrundutbildningen. Inom marinen är det svärl all upprätthällaincidenlberedskapen och bedriva ulbildning och materielunderhåll itillräcklig omfattning. Inom flygvapnet är det inte möjligl alt ökaincidentberedskapen och genomföra erforderlig ulbildning. Del härvisar hur stor bristen på personalresurser är. Detta kan bli försvarets trängasektor. Planering och anslag för det militära försvaret, m.m. De försvarsanslällda är ändå en yrkesgruppmed starkt engagemang i uppgiften. Många är beredda att i omöjliga silualionertänja sig långt ulöver vad som rimligen kan begäras av dem. Delta gäller inteminsl de truppulbildade som i en svår vakanssitualion gör stora insatser förall nå sitt förbands utbildningsmål. Det gäller vidare också dem som deltar iubåtsskyddsverksamhelen, i vilken överlidstimmar måsle las lill utöver delnormala. Först vid liden för 1990-lalets utgång bedömer man alt enöverensstämmelse kan uppnås mellan behov av och tillgång till personal inomhela försvarel. Utskottet ser, i likhel med försvarsministern, medfillfredsslällelse på att avgångarna bland den flygande personalen har kunnalstävjas genom de vidtagna åtgärderna, bl.a. fillämpningen av det s.k.pilotavtalel. Personalfrågorna kommer naturligtvis såsom tidigare atl behandlasav försvarskommittén inför nästa försvarsbeslut, men jag tycker ändå all det ärväsentligt att nämna dem . Överbefälhavaren redovisar i sin programplan och i sinårsredovisning för 87/88 att det i flera avseenden finns anledning att kännatillfredsställelse över det militära försvarel. Personalen är bra. Andan ochmotivationen hos de värnpliktiga är god - som försvarsministern här tidigaresade. Jag övergår nu till att behandla dereservationer som gäller det berörda området. I en motion aktualiserarfolkpartiet en tidigare framförd synpunkt om att det är viktigt medsamlevnadsundervisning i den militära befälsutbildningen. Ulskollelkonstaterar, liksom vid tidigare behandling av frågan, all utbildning ikönsrollsfrågor och därmed sammanhängande attityder och värderingar ingår iden ledarskapsutbildning som är elt led i befälsulbildningen. Utskottet anserdärmed att mofionskraven får anses lillgodosedda, och den bör därför avslås avriksdagen. I del belänkande vi nu behandlar las också upp vissafrågor rörande värnpliktig personal. Försvarsministern erinrar om att principerför ett nytt utbildningssystem för marinen redovisades för i sambandmed försvarsbeslut Vad föredragande slalsrådel därvid anförde lämnadesulan erinran av . Av propositionens redogörelse framgår atlförberedelserna för införandel av det nya systemet därefter har fortsatt. Försvarsminislern förordar all ell nytt utbildningssystemför flollan införs i enlighet med de av godtagna rikllinjerna och ettav överbefälhavaren framlagt preciserat förslag. Folkparfiet har i mofionbegärl ell samlal förslag till utbildningssystem för hela marinen - vilketKerstin tog upp här tidigare - och genomförandel av riksdagensprincipbeslut bör därför enligt motionärerna anstå. Ulskollel har inhämlal atl del är regeringens avsikl alldel nya utbildningssystemet skall införas /92 för både kustartilleriet ochflottan. ÖB kommer därför inom korl atl överlämna ell förslag lill regeringenavseende kustartilleriet De båda systemen avses alltså införas i ettsammanhang. Enhgt utskottets mening fillgodoses den önskade samordningen genomplanerade ålgärder, och bör därför avslå motionen. Frågan om arméns utbildningssystem skallbehandlas av försvarskommittén. Försvarsminislern förordar dock, vilket hanockså tog upp här , att försök med förkortad utbildning fär genomförasinom armén och marinen under budgetåren 1989/90 och 1990/91 i avvaklan på Han anger i proposilionen all de värnpliktiga som dellar iförsöken skall krigsplaceras i försvarsområdesförband efler fullgjordgrundutbildning. Av försvarsministerns redogörelse framgår att försöken inomarmén föreslås omfatta värnpliktiga som man enligt nuvarande planer främstavser atl gmndulbilda för placering i krigsförband som skall avvecklas elleromorganiseras. Enligt det förslag till lag om försök med förkortadgmndulbildning som försvarsministern redovisar, framgår att försöken varje årfår omfatta högst 5 500 värnpliktiga vid armén och högsl 500 värnpliktiga vidmarinen. Försöken omfattar inte befälsultagna värnpliktiga. I två parlimotioner berör frågor om försökenmed förkortad grundutbildning av värnpliktiga. Genom försöksverksamhelen börman enligt motionärerna kunna utröna förslagets reahserbarhet i förband med 2,5månaders grundutbildning för de meniga. Som framgått av den tidigare debatten delar utskottetförsvarsministerns uppfattning atl försöksverksamhelen endast skall gälla enlill minskad grundutbildning. Det är värt att påpeka all försökenskall omfatta en ulbildning . Det är en minskning iförhållande , vilket också påpekade. Utskottet kandärför inle Slödja all utbildningen ges en sådan inriklning som motionärernaförespråkar. Det har av deballen också framgått all står ganskaisolerade i fråga om värnpliklsutbildning . bör därföravslå molionerna. Centem släller sig i sin molion positiv lill enförsöksverksamhel, men förordar att den begränsas lill elt år för atlförsvarskommiltén skall få möjlighel alt utvärdera resultatet Del senarebetonas också i partimolion, och del framhölls också här tidigareav . betonar därutöver all försöken bör omfalla högst1 000 värnphktiga. Utskottet har i det här fallel konstaterat all försvarskommilténinför näsla försvarsbeslut har att överväga olika utbildningsfrågor därutbildningstidens längd har central betydelse. Mot denna bakgrund delarutskottet motionärernas uppfattning atl del är viktigt alt försvarskommilténges möjlighet att studera erfarenheterna från försöken. Enligt vad utskotteterfar kommer regeringen också att bereda kommittén denna möjlighet Det finnsingel samband mellan försöksverksamhetens längd och försvarskommitléns möjlighetatl la del av resultaten. Utskottet har vidare inhämtat alt myndigheternasplanering innebär etl mindre antal värnpliktiga än vad som anges ipropositionen. Motionerna kan därmed anses delvis tillgodosedda, och de bördärför avslås av . Utskottet tillstyrker det i propositionen framlagdaförslagel till lag om försök med förkortad grundutbildning. Utskollel harheller inget att erinra mol de förbättringar av värnpliktsförmånerna somföreslås i propositionen. Totalförsvarets skyddsskola inrättades den 1 juli 1988efler beslul av . Skolan gavs slällning som myndighet inomhuvudprogrammet Arméförband. Under riksdagsbehandlingen instämde försvarsulskollel ivissa betänkligheter som hade anförts i en folkpartimotion. De riktar sig molall låla en utbildningsanstall vid vilken etl antal vapenfria tjänsteplikligaskall få sin utbildning vara knuten till försvarsmakten. Planering och anslag för det militära försvaret, m.m. Planering och anslag för det militära för-svaret, m.m. Med anledning härav uppdrog regeringen ät totalförsvaretschefsnämnd atl överväga frågan. har funnil att de krav som måsteuppfyllas inle är beroende av huvudmannaskapet och all del därför inte finnsnågot behov av att ändra skyddsskolans organisatoriska ställning. Efler denna yllerligare belysning samt med hänsyn lill allde vapenfria tjänsteplikliga hörts under beredningen anser utskottet attriksdagen bör kunna godtaga vad försvarsminislern har anfört Utskollel villdärmed inle tillstyrka motionsyrkandel. Jag övergår nu till alt något beröra några frågor somväckts i motioner under den allmänna motionstiden. Centerparliel anser i en molion atl liden nu är inne - somockså tidigare sagl - för regeringen all tillsätta envärnpliklssocial ulredning. Lål mig upprepa någol av vad utskottet uttalat påden punklen. Ulskollel har inhämlal atl man inom förnärvarande överväger i vilka former underlag skall las fram för beslul ivärnpliklssociala frågor.