prot · GC09107 · 1988-12-31 00:00:00 — Om jag rätt tolkar ulskollds ordförande är ulskoltets skrivningdet närmaste man kan komma i en ren beställning till regeringen atl förläggastatens telenämnd lill . Atl ändå och cenlern i enreservalion ullalal sig mer i klartext för beror på alt vi ville göra enstarkare markering, som vi hoppas fä än mer betonad här i kammaren. Molionerna är hell kortfattat behandlade i betänkandet.Jag vill därför upprepa något av vad jag framhöll i min molion: "kan anses vara en av de viktigasteorterna i landel för forlsall kunskapsuppbyggnad inom teleområdet. Detta bordeutgöra en resurs för den nya nämnden. I Kalmarfinns inom teleomrädet: A. Televerkelscenlrala lednings- och slabsfunklion för ulbildning. B. Teleskolan - 'dl av världens förnämstautbildningscenter inom områdel telekommunikation' enligl egen informationsbroschyr, men detta stämmer också enligt mångas utsagor. De 130 lärarna har ocksä utbildningsuppdrag ulanför teleskolan. Vid högskolan i finns 80-poängsutbildning avdataingenjörer med inriklning mol telekommunikation. D. AXE-näldär väl ulbyggl inom Kalmar-området. Del finns således både personella och materiella resurserför sialens telenämnds möjligheler alt genomföra sina arbelsuppgifler i . Det är således inte enbarl bypolitik när jagförordar en lokalisering lill , utan det finns ocksä mänga sakskäl som ärav 1988/89:107 samhällsekonomisk belydelse. Jagyrkar därför bifall lill reservation 2 och i övrigt till hemställan ibetänkandet. 89 (): har ullalal all nya slalliga verkskall lokaliseras ulanför . Tyvärr har della beslut inlefullföljls. har de slalliga verken förökal sig genom delning, och då harrnan inte all del har varil fråga om ell nyll verk. harflyllningskravel uppfyllls genom all man har flyttat l.ex. På grundav delta och de slora behov som har av nya ijänsler samt med anledningav vad anförde vill ocksä jag yrka bifall tillreservation nr 2. 90 (): de gröna har i anslulning lillden här proposilionen väckl en molion, i vilken vi begär all proposilionenskall avslås. Anledningen lill delta är all vi lycker all del är onödigl allinrätta en särskild lelenämnd. Vi anser att borde kunna fungera sometl public service-företag och klara av den här saken. De kommersiella delarnadäremol bör de privala förelagen ta hand om i normal ordning. Jag vill därföryrka bifall till reservation nr 1. Om vi inlé får gehör för della vårlyrkande , kommer vi i andra hand all stödja reservalion nr 2, somhandlar om all lokalisera slatens lelenämnd lill . 91ANITA (): I trafikulskollets belänkande nr 21 behandlarulskollel förslagel i budgelproposilionen om anslag lill slatens lelenämnd. beslulade om inriklningen avlelepoliliken. I detta beslul ingick all man skulle inrätta en ny myndighet,statens telenämnd. Utskollel lillslyrkle och godkände atl slalenbl.a. skulle skapa föruisällningar för en effektiv konkurrens päutrustningsmarknaden och vid ulveckling av teletjänster. I beslutet anfördesocksä alt frågan om anslag skulle underställas , sedan en arbdsgruppinom regeringskanslid med uppgifl all precisera den nya myndighdensarbelsuppgifler har slutfört sitt arbete. Då detta uppdrag nu är klart läggs det fram förslag tillriksdagen om finansiering och anslag lill den nya myndigheten. Sålunda är deltabelänkande endasl etl följdbeslul lill tidigare belänkande angåendeinriklningen av telepolitiken. I den första reservationen av vpk och yrkasavslag på proposilionen. I moliveringen lill all det inte är nödvändigt atlinrätta stålens telenämnd anförs bl.a. atl har sluiat tillverkatelefonapparater. Därmed har inte den dubbelroll som skulle ha varilavgörande för inrättandet av den nya myndigheten. har emellertid slatenstelenämnd flera funktioner. Den skall utfärda föreskrifler för anslulning lillteleverkets anläggningar. Den skall registrera utrustning som får anslulas lilldel allmänna telenätet. Den skall följa den tekniska utvecklingen och detinlernalionella och nalionella slandardiseringsarbdd och föreslå regeringen deåtgärder som man finner moiiverade. Man skall se lill all likformigheten medden västeuropeiska ulvecklingen pä området upprälthälls. Man skall också biståde konkurrensvårdande myndigheterna med teknisk sakkunskap. Sålunda harslatens lelenämnd fler uppgifler än dem man lar upp i reservationen. Dessulomhar leleverkd fakliski forlfarande lillverkning av ulruslning för telenätet,l.ex. Med det anförda yrkar jag avslag pä reservation nr 1. I den andra reservationen av folkparliel och centerpartietanser reservanterna atl lokaliseringen av den nya myndigheten, statenslelenämnd, bör ske till . I proposilionen om inriktningen avlelepoliliken förulsälles del för del första ankomma pä regeringen atl beslämmaom den närmare organisationen och lokaliseringen av den nya myndigheten. För det andra finns del i arbelsmarknadsuiskotlelsbetänkande om regionalpolitik redovisat ell riksdagsbeslut, där uttalaratl det vid lokalisering av nya myndigheter är angeläget all man ingåendeprövar förulsätlningarna för all välja annan lokaliseringsorl än Slockholm.Vidare har man också uttalat alt i första hand skogslänen och i andra handsydöslra och skall komma i fråga vid lokalisering avslallig verksamhel. För del iredje kommer del all krävas myckel hög kompelenshos myndighelen. Del krävs bl.a. ingående kännedom om lelesystemets konslruklionoch uppbyggnad. Med tanke pä all den kompelens som motionärerna har förtfram finns i , de tidigare regionalpolitiska riktlinjerna som beslutadesi och den mycket positiva skrivning som utskottet har slälll sigbakom, förutsätter utskottet all regeringen myckel noga beaklar de synpunklersom har framförts i motionerna om lokalisering av statens lelenämnd tillKalmar. Med del anförda yrkar jag bifall lillhemslällan i ulskollds betänkande angående anslag till statens lelenämnd närdel gäller /90. 92 (); När fattadebeslutet om att inrätta statens telenämnd hade de gröna intekommil in i . Därför har vi lagil del här tillfället i akt allinför den första budgeten för lelenämnden tala om atl vi tycker all nämnden äronödig. uppgifter skulle självl mycket väl kunna klaraav. Vi anser alt skall vara ett serviceförelag i del allmännas tjänstoch jusl ha uppgifler av den här typen. Jag vill därför återigen yrka bifalltill reservalion nr 1. 93INGRID (): Jag är glad över positiva synpä della förslag, någol som också speglas i belänkandel. Jag vill ändå beklagaalt ulskollel inie har kunnal la direki slällning för lokalisering lill Kalmar.Vi voterar ju och har sä många andra förslag om ullokalisering av myndighder,skolor och andra former av ulbildning, där vi från klarl säger atl vianser all enheten skall förläggas till en viss ort. Del hade varit mycketroligt om Prot.1988/89:107 utskottet hade velat la slällning även i det här fallet. nöja migmed del som har kommit fram och lita på all belänkandel ger regeringenden klara anvisning som jag hoppas pä. 94 (); Eflersom vi tidigarehar sagl alt det bör ankomma på regeringen att tala om vart man skalllokalisera den nya myndigheten, sialens lelenämnd, tycker vi all utskottet harvaril så positivt som del är möjligt när det gäller att lillgodose motionärerna. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslul i ärendet skulle fallas vid nästa arbelsplenum. 13 § Kammaren beslöl att förhandlingarna skulle fortsättasvid morgondagens sammanträde. 14 § Meddelande om interpeliationer Meddelades atl följande inlerpellalioner framställts 1988/89:229 av (fp) lill ulrikesminislern omsvenskl slöd äl fängslade tjeckiske medborgaren : Rättegängen i mot väckl omfattande och berälligad uppmärksamhet i stora delar av världen. Denhar visat att den kommunistiska regimen i varil döv för designaler om frihet och mänskliga rättigheter som ljuder allt starkare ävenpå många håll i . Rättegängen är också ell ullryck för all regimen villskrämma den alll slarkare opposifionen i landel. De som arbetar för demokrati,vill man ha sagt, skall inte tro alt landels härskare accepierar - än mindretar intryck av -opinionsyttringar. Av del följer, vill man inskärpa, atl ingenheller bör tro all uppmaningar frän länder och organisationer utanförTjeckoslovakien skulle ha någon påverkan, inte ens om protesterna kommer frånländer inom . "Vi beslämmer Ni tiger", är det lydligabudskapet i processen mot författaren vars "broll" skulle varaall han uppmanat människor all fredligt samlas för alt tillsammans uttryckasina uppfattningar. finns del ingen orsak för omvärlden att godtaPrag-regimens maktanspråk. Helsingfors-dokumentd ger åt varje stal somundertecknat det rällslig grund all begära av de andra undertecknande slalernaalt de respekterar mänskliga fri- och rällighder. Varje slal har ocksä rätt ochskyldighet atl påtala om någon annan slal bryter mol de mänskliga fri- ochrättigheterna. SåvälSverige som har undertecknat Helsingfors-doku- Prot.1988/89:107 menlel. En stat företräds av sina statsmakter - regering ochriksdag. I denna inlerpellalion vill jag därför fästa uppmärksamhet vidSlanislav Deväty, undertecknare av Charta-77 och en av dess 85 talesmän underförra årel. Deväty arresterades i är och har alltsedan dess hållitsi rannsakningshäkte. inledde han en hungerstrejk som protest motalt han häktats utan giltigt skäl. Sin hungerstrejk fortsätter han än . Islutet av mars förflyttades han frän häktet i till fängelsesjukhuset iPanhräc i . Myndigheterna uppger alt Deväty rannsakas för uppvigling.Den skulle han ha gjorl sig skyldig till i oklober då han dellog iförfallandel av en petitionsskrivelse, i insamling av underskrifter till dennaoch i dess spridning. Petitionen tillkom under intryck av polisingripanden avolika slag i samband med firandel av en tjeckisk nationell högtidsdag den 28oklober. Pdilionen innehöll välkända krav om frigivande av polifiska fångar, omsannfärdig informalion från tjeckiska massmedia, om offenllig deball omsamhällsproblem, om dialog mellan allmänheten och de makthavande, om frihet förvetenskaplig, konstnärlig och ideell verksamhet, om religionsfrihet osv. Densamlade flera hundra underskrifter i , inle minsl i Iraklen kringGollwaldov, där Deväty bor. Slanislav Deväty har tidigare i samband med polisförhörtrakasserats myckel hårt, och vid minsl ett tillfälle har polisen hotat honomatt han "kommer all slula som ". Vad som äsyflas är allWonka-som fängslades för all han förklaral sig ämna kandidera vid val ochförsökl publicera sitt valprogram i en ortstidning - döll i fängelsd lill följdav blodpropp. Tvä läkare från väsl som undersökle Wonkas lik pä inilialiv av"Helsinki-watch" satte denna i samband med den misshandel Wonkautsatts för av polisen. Vad som väcker särskild oro är Devätys länga hungerslrejk.Han är känd för all fullfölja sina föresalser. Deväty har god fysik men hanshungerslrejk kan sluta i en tragedi. Hans mor har förgäves försökl alt fäbesöka honom i fängelsesjukhusd för att övertala honom sluta hungersirejka. Detär viktigt alt Deväty omgående sätts på fri fot. Del borde också vara möjligteflersom han gripits pä sä utomordentligt lösa grunder. Devätys frisläppande skulle säkert underlättas omregeringar i demokrafiska länder påtalade det inlräffade och begärde hansfrisläppande. Min fråga lill ulrikesminislern är,om han vill medverka till alt protester mol arresteringen ochfängslandet av Slanislav Deväty framförs lill de tjeckiska myndigheterna. 1988/89:230 av () lill socialminislernom villkoren för prival läkarverksamhet: Den politiska debatten kringprivatläkarnas silualion har de senasle åren av naturliga skäl framför alltgällt del s.k. Dagmar-systemds vara eller icke vara. Frän regeringens sida slärman vakl om , trots all systemet inle lett lillden förbättring av läkarförsörjningen i glesbygden som var systemets främstasyfle. Avsikten med denna inlerpellalion är emellertid inle iförslå hand all diskutera Dagmar-syslemd som sådanl ulan några bestämmelser i"reformens" kölvatten. och ell par samverkandeorganisationer har i en liten skrift belyst vådorna av dessa regler.Del gäller bl.a.: * atlprivatläkare inle kan genomföra operationer av något mer komplicerad nalur,t.ex. * attprivatläkare inte får anlita vikarier, t,ex, för att själva utnylljaföräldraledighet. * altprivatläkare inle har rätt atl la ul förhöjd avgifl när flera sjukdomarbehandlas vid dt och samma besök. Enligl läkarvärdstaxan kan enprivatläkare maximalt fä ul . för elt ingrepp. Det gäller oavsetl hurkomplicerad en operation är och hur den tagit. De medicinska förutsättningarna föreligger i många fallför att privatpraktiserande läkare skulle kunna göra betydligt mer avanceradeoperationer än vad som kan rymmas inom den kostnadsramen. De har modernulruslning, lämpliga lokaler, fillräcklig egen kompelens och kvalificerademedarbdare. Men den ekonomiska maxgränsen i försäkringen omöjliggör i mångafall en sådan verksamhet. Det torde vara ganska uppenbart atl en operation somlar nägoi och kräver operalionsbiiräde, skölerska och mer ellermindre dyrbar specialulruslning, inte kostnadsmässigt kan rymmas inom ramen 541kr. En åderbräcksoperalion beräknas l.ex. Den slalliga läkarvårdslaxan gör del omöjligl för läkareall bedriva kvalificerad kirurgi i prival regi. Det är svårt alt förstå varfördet i vårdkrisens skall finnas sådana begränsningar. De privatläkare som tilläts finnas kvar eflerDagmar-reformen är anslulna lill . I de flesta län är detsvårl eller omöjligl all nyetablera sig som privatläkare, menersätlningseiableringar lilläls. uppräilhåller stränga reglerför privatpraktikerna. En sådan regel är all privatpraktiserande läkare inte färta in vikarer. Konsekvensen av den kan bli myckel allvarlig för läkaren. Denekonomiska kalkyl som ligger till grund för mottagningens lokalisering,tekniska ulruslning, personal elc. bygger normall på all den har normallöppdhållande. Om läkaren l.ex. på grund av sjukdom eller värdnadsansvar motfamiljemedlemmar inle kan arbeia holas verksamhelen av konkurs. Dellaler sig inle rimligt och kan knappasl vara önskvärt utifrån de värderingar delnuvarande regelverket för privatläkare bygger på. Enligt uttalanden fränriksdag och regering skall det ju även i framliden få finnas ell anlalverksamma privatläkare. Privatläkare får ersättning från försina prestationer. Ersättningen varierar beroende på behandlingens art.Beloppen har under en följd av år höjts mindre än inflationen, varför del i dagkan sägas vara minsl sagl iveksamt om läkaren fär en rimlig ersällning för sinainsatser. Ensärskild komplikation uppstår när patienten tar upp tvä krämpor vid etl Det kan både för patienten och läkaren vara prakliskt alt behandla demvid elt tillfälle. Men del lar självfallet längre lid och kräver oftast mermateriel, fler engångsartiklar elc. Men läkaren är förhindrad all en och sammadag ta betalt för mer än en behandling per patient. Sannolikt har bestämmelsen tillkommit för all förhindramissbruk av systemet. Det skulle vara etl säll att få ut högre ersättning videlt patientbesök att hävda atl tvä behandlingar hade ulförls. Regeln färemellertid olyckliga konsekvenser, som är särskill kännbara för pafienler somhar längl att resa till läkarmottagningen. Del finns ju möjligheler i systemetatl kontrollera att det inte missbrukas, varför denna regel borde kunnaupphävas. Molbakgrund av vad som anförts vill jag fråga socialminislern: Är statsrådet beredd att medverkalill en ändring av de regler som, utöver de grundläggande begränsningar somligger i Dagmar-syslemd, försvårar privatläkares verksamhet? 1988/89:231 av () tilljustitieministern om utlämnandet av stoft efler avliden person; En asylsökande kvinna födde ettbarn som avled efler förlossningen. Kvinnan ville lämna sjukhusetoch begärde atl få ta med sig barnet för omhändertagande och begravning enliglegen Irosuppfaltning. Jourhavande läkare, som förvägrade henne delta, har iefierhand försökl utröna om hans handlande var i överensslämmelse med gällanderegler. Bland människor som avlider på sjukhus finns allt fler somtillhör andra trossamfund än . Del är av slor vikt allsjukvårdspersonalen lar hänsyn lill olika irosbekännares behov och önskemål.Samfidigt kan det vara förståeligt om l.ex. nalipersonal, som i del anfördafallet, känner tveksamhet inför alt lämna ul den döde lill anhöriga som kanantas sakna kunskap om svensk begravningslagsliftning. Del finns l.ex.irosriklningar som föreskriver begravning efler dödsfallet.Andra vill all askan efler den döde skall strös i naturen eller i rinnandevatten. Enligl uppgifl finns del ingagenerella lagbestämmelser när del gäller ansvarel för och utlämnandet av stoftefter person avliden på sjukhus. Har justitieministern för avsikl alt tainitiativ lill översyn och erforderlig komplettering av gällande regler? 1988/89:232av () till kommunikationsministern om kostnaderna för bilismen: Inom en mängd ulredningar m.m.diskuleras olika förslag som skulle medföra all kostnaden för bilisterna skulleöka markant. Förslag finns bl.a. om bilavgifter i storstäderna,avgifter på befintliga vägar och broar och särskilda miljöavgifter.Bensinpriset kan också raka i höjden, dels pä grund av ökadevärldsmarknadspriser, dels på grund av förslag alt omforma fordonsskatten avgifl på bensin. Till detta kan läggas förslagel atl momsbelägga drivmedel,varvid det föreslås att momsen även skallberäknas på de redan befintliga skallerna. Del blir sålunda en skatt somberäknas på en annan skatt. Hotbilden mol bilismen blir alll mörkare. Alla enskildaförslag kommer sammantaget att fördyra bilåkandd avsevärt. Enbarl bensinpriset kan snart vara uppe i ca . Till delta skall läggas de olika bilavgifterna. Bilister i storstadsområdena kan, om alla avgiftshöjningargår igenom, få en åriig ökning av sina bilkostnader med . eller igenomsnitl 5:20 per mil. Märkligt nog är del inte någon i ansvarig ställning som, ivarje fall offentligt, försökt all la elt samlat grepp om de mänga förslag somförts fram från olika häll. Till delta kommer långl gångna förslag alt försämramöjlighelen lill reseavdrag. Minsl tre mils arbeisväg och enbarl . avdragper mil nämns. Det betyder att två som bor illa lill med vardera attköra till arbetet får en meravgifi pä . Om del förslaget blirverklighel tvingas många säkerligen atl byta arbetsplats eller bostad. Jag villmed anledning av ovanstående fråga ansvarigt statsråd; Är slalsrådel beredd att, innannågot av de diskuterade förslagen genomförs, ta iniliafiv lill en samladöversyn av konsekvenserna vid en eventuell kraftig ökning av bilisternaskostnader? Anser statsrådet all bilismen har för låga skalleroch avgifter i förhällande lill de koslnader som är förknippade med bilismen? 1988/89:233av () till kommunikationsministern om verksamheten vid AB SvenskBilprovning: AB () har monopol pä genomförandet av den obligatoriska bilbesiktningen. Detta harmedfört att, såsom brukligt är vid monopolverksamhet, servicen gentemotkunderna är brislfällig. Nackdelarna med alt SBP har monopol är bl,a, alt - tillgången lillbesiktningsanläggningar är begränsad, inle minst i de glest befolkade delarnaav vårt land - lilen möjlighetför kunderna, bilisterna, atl påverka besiktningengenomförs - smärreförändringar av fordonen, exempelvis montering av dragkrok m.m,, medför sammanackdelar som den årliga omfattande besiktningen, eflersom sådana lyper avförändringar kräver godkännande av SBP Kötiderna hos bilbesiktningen harsedan 1984 uppvisat en klar uppåtgående trend. gäller inte minsl väntetiderna. är väntetidernasä långa atl SBP i många fall inte hinner besiktiga fordonen inom den lidsramsom gäller för alt kostnaden för besiktningen skall bli den lägsla. Undersluiel av besiklningsperioden av etl fordon utlas en tilläggsavgift. Att detfinns stor anledning atl kritisera den nuvarande ordningen och SBP:sservice är bekant för de flesla. senast har även riksrevisionsverkelstuderat förhållandena inom området. I sin , somutkom i början av detta år, framförs en hel del krilik mot den nuvarandeordningen samt förslag till ålgärder för att lösa problemen. I denna rapportpåvisas bl.a. följande; - väntetiden ärlång och har ökal alltmer - en översyn avlidsrymden mellan besiktningarna är befogad, där bl.a. kravet pä en årligbesiktning i början av bilens ålder ifrågasätts - beläggningsgradenpå de olika stationerna är förvånansvärt låg - det gär attförbätlra servicen och minska väntetiderna genom att avbyråkraliserabesiktningssystemet och avskaffa monopolet inom vissa områden. Moderata samlingspartiet har underen följd av år kritiserat den nuvarande ordningen och framförl krav pä all manskall la borl SBP:s monopol och i övrigl verka för all fler människor får enbältre service till lägre koslnad. Jag vill med anledning av ovanstående frågakommunikationsministern: Anser slalsrådel all den nuvarandeservicenivån hos är bra? Är statsrådet beredd all ta initiativ i syfte atlförbällra servicen, exempelvis i form av all avveckla SBP:s monopol? Vilka av de förslag som förs fram i riksrevisionsverketsrapport anser slalsrådel bör genomföras? 1988/89:234 av () fillarbdsmarknadsminisiern om behandlingen av förslag av landsbygdsriksdagen: Det var en mäkfig politisk manifestation. Över 600delegater frän alla delar av vårt land enades om nära 300 krav för att ulvecklasvensk landsbygd. Kraven gäller behov av ålgärder på en rad områden. Framföralll betonades åtgärder för all främja jordbruk och skogsbruk, lurism ochlandskapsvård, förbällrade vägar och kommunikationer, likvärdig ulbildning ialla delar av landet, bostadsbyggande i småorterna och en familjepolilik somger rättvist slöd även till landsbygdsfamiljerna, m.m. Kraven var i huvudsak ställda till regering och riksdag.Men åtskilliga krav slälldes också lill kommuner, landsting och myndigheter. Landsbygdsbefolkningen måste nu från politiskt ansvarigthåll fä svar på sina krav. På många områden finns redan förslag i riksdagen.Mänga av förslagen återfinns i cenlerns olika motioner. På andra områdenfordras ett vissl nytänkande och en lyhördhet för de framförda kraven. Regeringen var vid landsbygdsriksdagen representerad genomslatsrädd . Statsrådet följde emellertid inle själva ärendebehandlingen.Regeringen har efter landsbygdsriksdagen inle givil någon positiv reaklionlill känna i någon enda sakfråga. Vi är övertygade om all alla de som dellog ilandsbygdsriksdagen otåhgt väntar på reaktionerna. Prot..1988/89:107 behandlas seriöst? I vilken form kommer regeringen all reagerapä för- Landsbygdens befolkning har lillmäll landsbygdskampanjenLandsbygd 90 slor belydelse. Mänga slalsråd har avgivil stolla deklarationerunder kampanjens gäng. Landsbygdsriksdagen antog många konkreta förslag. Mol dennabakgrund vill jag fråga arbetsmarknadsministern: På vilket sätt ämnar regeringen fullfölja de förslag som väckts avlandsbygdsriksdagen? 1988/89:235av () till slalsrådel om prövningen avasylansökningar från lortyrholade flyktingar: "Tortyren måste ha pågått enlängre lid. Sobel har bara varit fängslad och torterad i ". Sä uttryckte sig en tjänsteman på invandrarverket om entorterad man frän som fält utvisningsbeslut. Genom en rad fall har det dokumenterats all såvälinvandrarverket som regeringen beslulal om utvisningar av asylsökande, trotsall de ulsälls för lorlyr. Detta har även skett i de fall tortyren varil väldokumenterad. Utvisningar har även beslutals av invandrarverket ochsedermera regeringen i fall där del klarl förelegal risk atl den utvisadeutsätts för lorlyr vid återkomsten lill hemlandet. Detta gäller inle minst ellstort anlal utvisningar pä senare tid av kurder lill , där det äruppenbart atl de utvisade kurderna riskerar förhör och arrest vid ålerkomslen,och där del är klart fastställt att tortyr vid polisförhör är regel ulom imyckel sällsynta fall. Kosovo-albaner, libaneser, chilenare, kurder, rnedborgarei -från alla dessa nalionalileler finns exempel pä asylsökande meddokumenterad lorlyr, som trots delta vägrats uppehållstillstånd i . Regeringen och invandrarverket har ulvecklal en praxis somförefaller slä i motsatsställning till FN:s konvention mol lorlyr.