prot · GC0911 · 1988-12-31 00:00:00 — Efter detta valresultat, som alltså var det sämstavalresultatet för de borgerUga partierna och kanskenågonsin, kanske man skulle ha väntat sig en och annan självkritisk kommentar ellerfråga frän de borgerliga parfiernas sida. Jag har sedan valnatfenupplevt som djupt allvarlig, som något irriteradoch som spralligt glad, näsfan som om han vunnit högsta vinstenpå lotteri när de borgerliga utestängdes från regeringsmakten. Det är alltså ennågot splittrad bild. påstod moderatledaren aft de borgerligaparfierna "aldrig i modern tid stått närmare varandra inför ett val".I exakt höll denna beskrivning och detta nära förhållande. Den 7september utbröt ju skattegrä-lef mellan folkpartiledaren och centerledaren,och då var det slut med enigheten. av öppen konfliktlyckades och samla ihop sig för att åtminstone övervaldagen försöka framstå som ett enat regeringsalfernafiv. När sedanvalresultatet kom fram brast äter fördämningarna. .West e_rberg sade dagen efter valet följande:Centern är ovanligt litet för tillväxt i ekonomin för atf vara ett ordinärtborgerligt parti. De ligger allfid i bakvattnet på socialdemokraterna. Centernförsökte bromsa den förra skattereformen men svängde närsocialdemokraterna ändrade sig. I verkligheten är det så atf socialdemokraternabestämmer hur långt man kan gå, och sedan kommer efter. Kanske var det inte så konsfigt att centerledaren valdeatf på valnatfen komma i ensamt majestät fill TV:s valvaka, utan sällskap avsina blockbröder. Det skulle ändå vara intressant atf efter defta val höra omdet finns någon borgerlig strategi för den fortsatta valperioden. Det är jubara som det borgerliga blocket framställdes som ett samlatregeringsalternativ. Vi socialdemokrater vill gärna ha en stark oeh handlingskraftigopposifion. Det skulle vara intressant aff veta om den finns och om den harnågra tankar om hur den skulle utvecklas. Jag villockså gärna svara på frågor, så långt jag nu hinner. sade atf valrörelsen gav dåliga besked om framtiden.Ja, när det gäller det borgerliga regeringsalternafivef var det så. Mensocialdemokrafin redovisade sin ekonomiska politik som grund för det fortsattahandlandet. Vi lade fram ett mycket preciserat valmanifesf. sade också aft socialismen som idé befinner sigi en nedgängsfas. Det sade han i inledningen av sitt anförande. Litet längrefram säger aff det sveper en röd våg in över landet. Jag finner enviss motsättning mellan dessa två uttalanden. Vi socialdemokrater i har aldrig varit särskiltintresserade av förstatligande som medel. Det är inget nytt. Däremot har jag iden lilla skrift som åberopade redovisat fyra exempel som har varitoch är vikfiga för socialdemokrafin. Våra grundläggande idéer är idéerna omfrihet, jämlikhet och solidaritet. De är lika aktuella som när vårt partibildades. De är kompassnälen för värt polifiska handlande i vardagen ute ikommuner och landsfing och i . säger att vi böjer oss för vindar. Jag tror inteaft det är riktigt. Nyliberalismens vind blåste ganska hårt över världen, CarlBildt, och ni försökte fånga upp den. Det var socialdemokratins styrka att viicke böjde oss förden vinden. Vi fog striden valrörelse, och vifullföljde den . fortsatte, sin vana trogen, aft klaga överskaftehöjningar. Men den privata konsumtionen har ökat ,medan den var plus minus noll under de borgerliga åren. Det tyder på atf vi harsett till aff människornas personliga ekonomi har utvecklats ganska gynnsamt.Nyföretagandet uppvisar rekordsiffror, och fillväxten ökar. Jag tror faktisktinte aff den privata eller den industriella sektorn har mätt illa avsocialdemokrafisk polifik, tvärtom. Jag hinner också påbörja några svar till . började med aff påstå att vi skulle brytavallöften. Är det infe litet tidigt atf efter valet börja göra dessaprognoser? T.ex. när det gäller lex pågår det diskussioner mellanriksdagspartierna för atf rättatill de missförstånd och oklarheter som finns i lagen. Om man ser pä vad vi harlovat i valen 1982 och 1985 kan man säga att vi sammantaget infriat mer än detsom vi angav i våra löften. På någon punkt har vi inte nätt ända fram, för aftanvända ett klassiskt uttryck, men som helhet är det alldeles klart aft vi haruppfyllt våra vallöften, klagade också över aff jag i ettanförande på en facklig kongress hade uttryckt atf vi i har ensådan trygghet aft vi inte behöver känna oro och rädsla . Detvar ett hälsningsanförande pä , och jag hann inte utveckla minateser. Detta skall inte uppfattas som att man som enskild människa inte ärorolig för att drabbas av sjukdom eller som att vårt samhälle inte fortfarandehar brister i olika avseenden. Det är därför som vi vill fortsätta aff försökastyra det här landet. Men hur skall , med den inställning somhan redovisade här , kunna föra en gemensam politik tillsammans medmoderaterna? Ideologiskt oeh praktiskt måste en samverkan medsocialdemokraterna ligga närmast fill. Under detta anförande överfog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar, 7 () replik: Jag vill börja med att instämma medstatsministern på några punkter så aft jag inte glömmer bort det ibataljdammet. Det gäller dels det som statsministern sade om utvecklingen iBaltikum, om det försiktiga hopp som vi alla hyser inför det som vi där kan se,dels det som statsministern sade om det skändliga som vi ser i , Detvar bra att det blev sagt också från regeringens sida. Jag vill också noteraatt statsministern i sitt anförande höll sig till de formuleringar om värpolitik gentemot den Europeiska gemenskapen som denna kammare har lagt fast. Han kunde också vid tillfälle underrätta sin kabinettssekreterare omdessa formuleringar. Sä till valanalysen, är litet missnöjd medde slutsatser som dragits om valrörelsen, valdebatten och valresultatet i olikadelar av debatten. Han tycker atf det var en bra valrörelse. Han tycker att detskall vara mycket siffror och litet idéer. Men har infe noteratatt man t,o,m, i den socialdemokratiska pressens debatt tycker att det faktisktvar en torftig och litet fattig valrörelse när det gäller idéer och besked omframfiden som och socialdemokrafin förde? Jag kan försäkra om att han kommer att fåen stark opposition under dessa fre år, en opposifion grundad på de idéer somvi är övertygade om behövs för framtid. Vi skäms inte för våra idéeroch vär ideologiska framtidsbas. Jag vill ställa en fråga till ,Är det fortfarande verkligen socialismen som är socialdemokratins idé, receptoch färdväg för framtiden? Ni böjer er för vinden, sade jag, och så ärdet. Ochnär man ser hur ni böjer er, ser man också varf ni i själva verket tror attvinden blåser. Läs Arbetets ledarserie efter valet! Böjer sig Arbetet åtvänster och vill ha mer socialism? Nej, Arbetet böjer sig ät höger. Man vill hamer öppenhet och mer valfrihet. Arbetet vet vart vinden blåser. har skrivit i ! Nej, det är högerpolitik som anbefalls. Och se på IngvarCarlssons regeringsombildning! Vad innebär icke den om inte en framflyttning avpositionerna för det som kallats kanslihushögern, vilket jag i och för siggratulerar till. Och döm om förvåningen när man i Tiden, den idépolitiskatidskriften, läser en läng och utförlig artikel som i fråga om valfrihet förden offentliga sektorn rekommenderar tämligen identiskt den politik som vimoderater sfär för när det t,ex, gäller sjukvärdsförsäkringen. Välkomna pådessa bastioner i kampen för valfrihet! Vi har ingenfing emot att det blirlitet trängsel där, men erkänn gärna aft det är dit som ni faktiskt är pä väg. Jag vill därefter kortfattat beröra ett annat ämne, BengtWesterberg tog upp hantering ochmånaderna av frågan om ordförandeskap i den s,k, ,Det var bra aft fog upp det. Jag vill bara säga aft jag tyckeratt inte har handlagt den frågan pä ett riktigt ärligt sätt,och det påverkar förtroendet, sade faktiskt en sak ivalrörelsen och gav ett helt annat besked efter valet. Vi kan ha delademeningar, det är ingen skam i det, det är naturligt, och det skall förekomma,men vi skall vara ärliga mot varandra när vi ger besked. Men på den här punktenhar inte handlat pä ett rikfigt ärligt sätt. Det tycker jag varsynd, I slutet av mitt anförande försökte jag fa upp vissa idéersom jag tror att det är nödvändigt att vi diskuterar om vi vill vitalisera vårdemokrati och vårt politiska sysfem. Jag ställde frågan: Är socialdemokraternaberedda aft diskutera en polifisk reform som innebär en förlängning avmandatperioderna för , vilket vi egentligen redan är överens om, sominnebär aff vi ger kommunerna och landstingen deras egna valdagar för atf denlokala och regionala demokratin skall vitaliseras, vilket också innebär att viär beredda att släppa litet pä partimakten i och ge väljarna enmöjlighet aft ha inflytande också över vilka personer som representerar dem ibl,a, denna kammare? Är socialdemokraterna beredda att diskutera en sådanreform? vill jag säga något om skatten. Det som är denstora förändringen när det gäller kommunal- och landstingsskatterna, dvs, deskatter som hårdast drabbar dem som har litet lägre inkomster, är att det underden föregående mandatperioden var borgerliga kommuner, ofta med moderatledning, som höll nere skatterna eller som t,o,m, sänkte dem. Det var bra, detgynnade människor och det möjliggjorde för dem att de fick den där privatakonsumtionsufvecklingen. har med sina röster fört in de rödakommunalråden och de röda landstingsråden till maktens positioner. Dä sfär viinför en ny skaftehöjningsvåg runt om i landet, Defta kommer aft innebära atfutrymmet för enskilda människor kommer atf minska under den kommandemandatperioden. För detta bär ni och gemensamt ansvaret. 8BENGT () replik: Mot slutet av vårsessionen infördes det enutmärkt service här i kammaren, nämligen aft talarstolen reglerades uppåt ellernedåt medan vi vandrade fram och tillbaka i kammaren. Jag skulle uppskatta omen liknande service kunde införas . När det gäller skattefrågan kanOlof och jag säkert diskutera den utan atf behöva göra det här. Lätmig emellerfid bara säga beträffande det avsnitt som citeradeatf jag i min tur refererade en utläggning som den förre partisekreterarenGöran gjorde i . Det vore förmätet av mig attha någon uppfattning om hur övervägandena går till inom , men jag utgårfrån att han visste vad han talade om när han uttryckte sig ungefär som jaggjorde i det där referatet. När det gäller aft säga en sak före valet och en sak efterså använde inte jag i det här sammanhanget ordet vallöfte. De exempel som jaggav var exempel där socialdemokraterna försökte ge sken av ett besked förevalet och sedan har hoppat av efter och valt en annan linje. Med all säkerhethar man gjort det just därför aft man ville lugna ner debatten, slippadebatten, slippa en fortsatt diskussion före valet. Då har man avsiktligt gåttut och lurat väljare och andra, atf det skulle hända någonting annat eftervalet än vad som faktiskt händer. Jag tycker atf Lidbomaffären, , som CarlBildt också var inne på är ett exempel pä detta. är ett annatexempel. Om man nu driver igenom den här lagstiftningen, så strider det motviktiga principer om meddelarskyddet. I stället föratt avvakta den aviseradeoch möjligen tillsatta utredningen om meddelarskyddet tänker man alltså drivaigenom denna lagstiftning. Det var infe detta som man gav besked om eller ialla fall ville antyda i den diskussion vi hade före valet. Om vi går längre tillbaka och jämför vallöften och resultatär det naturligtvis inte svårt aft hitta exempel från därsocialdemokraterna infe har förverkligat sina vallöften. 1982 var detvikfigaste vallöftet att man skulle öka bostadsbyggandet. I verkligheten gjordeman precis tvärtom. 1985 lovade bl.a. oförändrat skattetryck.Jag vet åtminstone att gjorde det i den avslutande debatteninför valet . Men efter valet höjdes skattetrycket kraffigt, och jagvet att har lovat att skatten sä småningom skall nertill igen. Inget steg har emellertid ännu tagits i den riktningen. Lät mig sä ta upp ett par av de frågor som jag berördeockså i mitt huvudanförande, bl.a. handikapputredningen. I de direktiv somhandikapputredningen har fått sägs det att den skall arbeta med sikte på skall använda oförändrade eller minskade resurser inom handikappområdet.Det innebär alltså att förutom att uppmärksamma och föreslå åtgärder på olikaområden, där handikappade behöver standardförbättringar, skall utredningenlägga ner fid pä att föreslå lika omfattande eller större besparingar. Jagtycker faktiskt det är onödigt att ge sådana direktiv fill handikapputredningen,för det går enligt min uppfattning inte att göra några stora besparingar pähandikappområdet. Däremot finns det avsevärda brister som behöver avhjälpas.Hur majoriteterna kommer att se ut i när vi skall avhjälpa dessabrister får vi se. Men har alltså regeringen med statsministern i spetsengett direktiv till den här utredningen atf också föreslå besparingar. Därförvill jag upprepa min fråga till ; Kan statsministern ge ett endaexempel på nägon nedskärning inom handikappområdet som han tycker attutredningen skall överväga? exempel begär jag. Kan statsministern inte ge något sådantexempel måste konsekvensen rimligen vara att direkfiven ändras, så aft inteutredningen får hälla pä med en mängd onödigt arbete. Så, fru falman, några ord om enkät.Jag har framför mig resultatet av enkäten. Under rubriken redovisas krav och partiernas svar. Ett krav lyder; Inför en naturvärdsgräns för skogsbruketlängs fjällkedjan. När den frågan var uppe i , närmare bestämtden , sade socialdemokraterna nej till vårt förslag. I enkäten säger deja. Ett annat krav lyder: Avskaffa 5;3-bidraget som stöderavverkning av äldre s.k. skräpskog. När frågan var uppe i i vårasröstade socialdemokraterna emot värt förslag aff defta bidrag skulle tas bort.I enkäten svarar de ja-Ytterligare ett krav frånNaturskyddsföreningen lyder: Inför ett särskilt miljöanslagi utvecklingsorganet SIDA;s budget på minst 250 milj. kr. Fråganbehandlades i och socialdemokraterna gick I enkäten säger de ja. Ettannat krav lyder: Undantag av den s.k. produktivaskogsarealen nedanför fjällkedjan från skogsbruk. behandladesi sade socialdemokraterna nej. ,när frågan diskuterades i , gav och utomordentligt svävande besked på de här punkterna. Min frågatill är: Vilka besked frän socialdemokraterna Ärdet era ställningstaganden i kammaren eller är det de besked som ni gav fillNaturskyddsföreningen under valrörelsen? Det borde gå att svara ganska enkeltpå den frågan. 9OLOF () replik: Jag tycker det var utomordentligt bra attIngvar tog upp den rumänska situationen och det planerade övergreppmot människors liv, livsstil och boplatser som pågår i . Jag vill heltinstämma pä den punkten. Jag vill också säga atf det som har hänt i ärnaturligtvis ett stort gemensamt samhällsproblem. Jag har haft anledning att inägon mån också personligen fundera över detta, av kända skäl. Jag tar det härpä djupaste allvar även av den anledningen aft man sä väl märker att det finnsmånga -alltför många - missförstånd i den svenska opinionen om vad den svenskainvandrings- och flyktingpolitiken innebär. Jag tror att vi har ett utomordentligtstort ansvar i denna kammare att se till atf handläggningstiderna förkortas,att invandrarverket fär de resurser som krävs och att de som kommer hit, de somtvingas komma hit, ges en chans atf försörja sig sä snabbt som möjligt genomeget arbete. Härvidlag skapas många missförstånd då det gäller viljan atfarbeta eller ej. Jag har ett minne från valrörelsens slutskede, när jagbesökte köket i här i , som alla patienter - ett partusen - är beroende av. Vad finner man där? Det är en arbetsplats med 30 %vakanser och anställda av 20 nationaliteter. Arbetsledningen är av svensktursprung. Vad sägeross defta? Jo, det säger oss flera olika saker, bl.a. att många människor inteförsfår hur vi i vårt samhälle - medvetet eller omedvetet - har gjort ossberoende av invandrare. Vi klarar oss inte utan dessa invandrare, dessaflyktingar, som vill göra en arbetsinsats här. Dessutom säger det en del omkrisen när det gäller personalsituationen i våra storstäder, som jag talade omi mitt inledningsanförande. Jag vill gärna upprepa de frågeställningarna. Det här är allvarliga frågor, och det kanske upplevs somen häftig övergäng aft jag har varit glad och sprallig, som . Jag bjuder gärna pä det, men det skall vara i rätt sammanhang. Jag harunder den här valrörelsen - min första som partiledare - upplevt myckenvänlighet mot och mot mig personligen, och dä blir man glad. Detvisade sig att väljarna tyckte på samma sätt, och de gav oss sitt förtroende. Jag anser att diskussionen mellan partierna i allmänhetvinner på att den sker i avspända former, men då måste vi kunna lita pävarandra. Jag är litet irriterad över en del som har hänt efter valet, men jagskall inte ta upp det i detta sammanhang. Några saker som sade i sitt anförande villjag kommentera. Jag tycker infe atf verkligheten stämmer riktigt med den analysoch de konsekvenser som framgår av ord. Han säger bl.a. afträttvisan blir inte större av aft man skapar ökade eller helt nya klyftor. Jaghåller med om det. Men det är ju då som det blir så obegripligt att mänger sigpå de äldre som råkar bli sjuka och avskaffar friåret. Jag försfär inte hurdetta stämmer med synsättet atf man inte skall sänka skatten för dem som tjänarunder . per är, förde harfätt sitt tidigare, som sadei en utfrågning före valet. Genom höjt grundavdrag, något som vi var överens omunder den förra valperioden, hardefätt sitt tidigare, men vi vet ju att höjtgrundavdrag innebär aft man sänker skatten för alla, mest för dem som har destörsta inkomsterna, för det slår ju så med en progressiv skatteskala. Jag förstår inte den där invändningen, och jag förstårinfe talet om att det är just rättvisan som sitter i högsätet närsocialdemokraterna handlar i verkligheten. Dä det gäller skolan, läromedlen och lokalerna är sakeroch ting på gång, säger . Ja, men man övervältrar hela denekonomiska bördan på kommunerna. Därmed får man också den fördelningspolitiskadiskussionen om kommunalskatterna som fördes här fidigare. Kommunalskatten ärtyngst för de allra flesta inkomsttagare. Man måste komma upp i . ibeskattningsbar årsinkomst för atf statsskatten skall bli tyngre. Den här utvecklingen vill vi infe ha. För vårdens delsäger vi: Uppvärdera de människovårdande arbetsuppgifterna! Då måste vi ocksåvara med och betala från riksplanet. De folkhälsobefrämjande skatterna måste höjas.Miljöavgifterna har en direkt koppling till hälsosituafionen osv. Defta är viktigt ur fördelningssynpunkf, och jag skullegärna vilja ha en kommentar frän beträffande hur dennaverklighet stämmer med vad han har sagt i talet . Jag skall gärna också återkomma till vad han sade i taletom rovdrift och utsläpp, atf vi började ifrågasättadefta. Men varför är det då så aft problemen upplevs bli större och större ochäven i realiteten har Det finns många förklaringar till det. Jag tycker inte aft vi har någonanledning att slå oss till ro med den ekologiska situation som vi har för närvä rande'i vårt lalid eller i världen. 10 (vpk) replik; Jag tycker atf har fel i sitt resonemangom socialismen, vilket i och för sig inte behöver innebära atf han från sinutgångspunkt har fel i sin kritik av regeringspolitiken, som jag inte tyckerhar mycket med socialism att göra, . håller pä atf dödförklara socialismen. Detgjorde han i valrörelsen, och det har han gjort . Jag tror att han kommeratf fä fortsätta med det rätt länge . Vad är socialismens bärande idé? Jo, rättvisa,frihet, solidaritet och jämlikhet. Är de idéerna döda och färdiga aff begravas?Det tror jag är ett önsketänkande, , och detta skall vi återkommatill. reducerar och förenklar hela frågan fill affvara en fråga om ekonomi och ekonomisk tillväxt. Han jämför utvecklingen i östoch väst. Det är sant att de socialistiska planekonomierna brottasmed mycket stora problem, infe minst beroende på långtgående inskränkningar ochövergrepp i fråga om demokratin. Men det är också ett obestridligt faktum attäven kapitalistiska länder i väst brottas med svåra problem av samma och annatslag, problem med ökade ekonomiska och sociala klyftor, svåra miljöproblem,problem med rasistiska och nyfascistiska rörelser osv. Jag vill inte väga dessa olika problem mot varandra ochpåstå att det ena är mindre besvärligt än det andra. Men, ,socialismen är inte död -den kommer att leva vidare. Jag skulle egentligen också vilja ägna fid åt atfdiskutera EG med . Jag skall se om jag hinner göra det i nästareplik. Jag vill nu bara ställa en fråga beträffande EG och ; Ser nimoderater inga som helst problem med ett svenskt närmande till EG? Sedan till statsministern: Han glömde bort ett parti i sinsammanfattning av valresultatet. Det kan jag förlåta honom, för jämfört med erär vi fortfarande små. Men vi blev ändå tillräckligt stora för att säkra enarbetarmajoritet och en fortsatt socialdemokratisk regering. Jag förlåter hansglömska, men jag lovar aft återkomma någon gäng och göra oss påminda. Men det var närmast marginalskatterna som jag villediskutera. Trots att marginalskaftesänkningarna främst gynnar de allra högstavlönade lovar regeringen i sin regeringsförklaring att fortsätta att sänkamarginalskatterna. Trots att i valrörelsen försökte förklarahur bra det var för de lågavlönade aft de högavlönade fick storaskattelättnader men inte lyckades göra det, kommer regeringen nu med detta. Om jag förstår och i det här falletregeringen rätt, menar ni atf stora skattelättnader för de högavlönade sätterfart på ekonomin och skapar ekonomiskt utrymme sä småningom för dem som inte nufår någon del av skattesänkningarna. De som har litet betalt skall alltså nöjasig med smulorna som ramlar ner från dem som har fest däruppe. Det är inte attundra på att de partier som drev de här frågorna mycket hårt i valrörelsen gicktillbaka - med all rätt. Jag vill erinra om aff det i marginalskafteomläggningen år1981 ingick ett löfte atf de lägst avlönade skulle kompenseras i de kommandeavtalsrörelserna. Varf fog den kompensationen vägen? Och vart tog principen omskaft efter bärkraft och rättvis fördelning vägen? I stället för att fåkompensation i avtalsrörelserna möter de lågavlönade en samlad arbetsgivarvärld- inte minst från statligt håll - där regeringens lönetak och hot omkorrigerande åtgärder uppmuntrar de privata arbetsgivarna och resulterar i attde som förlorat mest på skatteomläggningen dessutom missgynnas i avtalsrörelserna. Vi var ensamma som parti i den här valrörelsen om aft integå ut med storstilade löften om allmänna skaftesänkningar. Vi sade att det fickvara slut med den omvända . I stället måste man användapengarna för de svaga i samhället, via skaftesänkningar till låg- ochmeUaninkomstgrupperna, via utbyggnad av värd och omsorg. Detta gick vi till val på, och vi fick ett ökat stöd fördetta. Därför kommer vi atf fortsätta atf driva dessa frågor. Vi kritiserarregeringen för atf föra en orättvis och orättfärdig fördelningspolitik. Vitycker det är fel att ni skall sänka marginalskatterna. Jag vill sedan fa upp en fråga som jag berörde också imitt första anförande. Är ni beredda att ompröva er inställning beträffandefriåret för pensionärerna? Också här, tycker jag, attackerar man en grupp isamhället som har det svårt. 11ANNA () replik: kl. 1, när jag talade med ,och kl. 7, när jag talade med , kom vi vid båda tillfällenaöverens om att mitt fal säkerligen kunde angripas på mänga punkter, eftersomdet är en övergripande skildring av våra visioner och vägar. Så har inte direktvarit fallet, men jag fick i alla fall lust atf besvara två yttranden. talade om den socialistiska döden och om denröda vägen. Han kanske skall tänka över hur valet egentligen har vuxit fram, omdet inte möjligtvis var så aff och krifik av oss ivalrörelsen spelade in och gjorde aff miljöparfiet fick bättre hjälp från deandra parfierna. Med hjälp menar jag då erbjudande i kommunal- och landstingspolitikenbeträffande platser där. Jag har själv erfarenhet frän kommun.