prot · GC0926 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag skall be att få tackaarbetsmarknadsministern för svaret, men tyvärr är det inte riktigt något svarpå den fråga som har ställts. Att kvinnor har en underordnad roll i samhället är i dagväl känt och dokumenterat. Kvinnorna finns längst ned i alla hierarkier.Kvinnor har de tyngsta jobben, de sämsta arbetsvillkoren och de lägsta lönerna.Då handlar det inle om att kvinnor på något sätt skulle vara sämre än männen,utan det handlar om att kvinnors erfarenheter och kunskaper inte värderas idagens samhälle, eftersom det är män som har ställt upp villkoren och detfortfarande är män som har makten. Jag vill se det som håller på alt hända i ochJokkmokk beträffande arbetstillfällena vid den demografiska databasen som ettnytt exempel i raden av exempel på vad som håller på att hända i fråga omkvinnoarbetstillfällen. är det länsarbetsnämnden som ansvarar för de härjobben, vilket betyder att det handlar om beredskapsarbeten. Arbetena harvisserligen tillkommit av arbetsmarknadspolitiska skäl. Men de facto utfördessa kvinnor ett viktigt, värdefullt och nödvändigt arbete, och det har dehållit på med , utan att staten har tagit ansvar för att omvandlaarbetena till fasta arbeten. Att ha ett beredskapsarbete är en otrygg situation.Kvinnorna i och anställs bara av året. Deblir uppsagda varje vår och återanställs . Jag har svårt att se attdet skulle vara en särskild jämställd arbetssituation, och jag tror inte attdetta är lika vanligt förekommande i arbeten där män jobbar. Även om arbetslösheten har minskat uppe i ärden fortfarande högre bland kvinnorna. Det handlar om 25-30 tjänster somriskerar att försvinna. Jag skulle vilja fråga om arbetsmarknadsministern ärberedd att seriöst pröva möjligheten att permanenta de verksamheter som pågåruppe i och . Om verksamheten vid ,de demografiska databaserna iJokkmokk och Den här verksamheten startade , som enåtgärd i en mycket svår situation. Ett av syftena med verksamheten var att denskulle gå över i stadigvarande verksamhet där man också skulle få tillräckligaintäkter för att verksamheten skulle kunna bedrivas. Så har inte skett, ochständigt återkommande har diskussionen varit hur man skulle kunna gå över tillstadigvarande verksamhet. Vi måste ändå hålla fast vid att arbetsmarknadspolitiskamedel skall användas för tillfälliga insatser. Vi är väl överens om att man vidbedömningar beträffande användning av arbetsmarknadspolitiska medel intekommer alt ställa människor utan arbete. Jag är övertygad om att länsarbetsnämnden, som har detlokala ansvaret för sysselsättningsfrågorna i länet, gör bedömningen att om manbegränsar beredskapsmedlen vid databaserna, kommer man att se till att detfinns andra åtgärder som gör det möjligt för dessa kvinnor att få stadigvarandearbete. Prot.1988/89:26 AnL 28 (vpk): Om information i vissa fall från arbetslöshetskassa Dåhandlar det också litet grand om att man anser att det arbete som dessa kvinnorgör inte är speciellt värdefullt. Arbetet kommer ju inte att fortsätta iden omfattning som det har . har krävt att få besked om möjligheternaför dessa kvinnor att få fortsatt jobb. Ett sådant besked vill man ha inom denärmaste två åren. Det handlar egentligen inle bara om och Jokkmokk.Även i , och finns liknande verksamheter. På alla dehär ställena handlar det om 10-12 kvinnojobb som riskerar att försvinna. Jagtycker det är mycket viktigt alt få besked av arbetsmarknadsministernbeträffande vad man tänker göra för att garantera att de här kvinnorna har enchans att få fortsatt stadigvarande arbete - del är ju vad det handlar om. Jag skulle också vilja fråga: Detta att kvinnor får finnasig i att ha beredskapsarbete , är inte det ett uttryck för denstrukturella underordning som gäller för kvinnorna i samhället ? Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på fråga 1988/89:167 om information i vissa fallfrån arbetslöshetskassa AnL 29 Arbetsmarknadsminister : harfrågat mig vilka åtgärder jagämnar vidta för att en medlem i en arbetslöshetskassa som inte tillhör enfacklig organisation skall tillförsäkras en fullvärdig information från sinarbetslöshetskassa. I den proposition om arbetslöshetsförsäkringen m. m. somförelades , och som har godkänts av (prop.1987/88:114, AU 18, rskr. 387), behandlades medlemsavgifterna för s.k. enskiltanslutna medlemmar i arbetslöshetskassorna. I propositionen föreslogs attkassorna i den fasta avgiften för enskilt anslutna medlemmar skall få inkluderaett belopp som täcker skäliga merkostnader för medlemsadmini-stralionen. Somskälig kostnad nämndes t.ex. kostnaden för den särskilda avisering ombetalningsskyldighet som krävs för enskilt anslutna medlemmar. Denna nyabestämmelse träder i kraft . Härmed har åtgärder vidtagits i fråga om administrationenför enskilt anslutna medlemmar. Jag vill dock i detta sammanhang erinra om attvarje kassamedlem som anser sig felbehandlad av sin arbetslöshetskassa kanvända sig till () för att söka rättelse. AMS ärtillsynsmyndighet för de erkända arbetslöshetskassorna, och dessa skall följade anvisningar som AMS meddelar. AnL 30 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. När regeringen föreslog att arbetslöshetskassornas fonder skulle skänkas bort till fackföreningsrörelsen försvann enligt mitt sätt att se 16 möjligheterna alt inom rimlig tidinföra en allmän arbetslöshetsförsäkring. Jag tyckeratt det är viktigt att alla människor som inte vill tillhöra en fackligorganisation ändock skall ha trygga förhållanden när det gäller medlemskapet iarbetslöshetskassan. Det finns flera exempel som visar att A-kassemedlemmar sominte är fackföreningsanslutna får en sämre service från A-kassan än fackligamedlemmar. Jag skall bara nämna ett exempel. En person missade att betala sin avgift tillarbetslöshetskassan , och tog han kontakt medarbetslöshetskassan och meddelade att avgiften inte var betald. A-kassan ochmedlemmen kom överens om att han skulle sända in sin avgift. fick han besked om alt han inle var medlem i A-kassanoch inte heller kunde få ersättning, ulan att A-kassan skulle sända fillbakaden avgift som han hade betalt in. Då undrar jag: Kan inte statsrådet tänka sig att det gesen fylligare information, så att personer som har betalt sin avgift fillA-kassan, om än , får ett meddelande att fr. o. m. den och den dagen ärde medlemmar på nytt samt ett besked om när de har rätt fill ersättning, om deblir arbetslösa? Det här är faktiskt en rättighet som de borde ha. Jag är inte säker på att del räcker med det svar som jaghar fått från , och jag skulle vilja vela om inte statsrådet kantänka sig att begära att en fylligare information skall ges, så att del inteuppstår sådana här problem. Det är inte lätt att bli arbetslös och tro sigkunna få ersättning från A-kassan men inte få någon sådan. Om information i vissa fall från arbetslöshetskassa AnL 31 Arbetsmarknadsminister : Herr talman!Jag tycker del är rimligt att varje medlem i arbetslöshetskassan skall hariktig information om sitt förhållande fill kassan - huruvida man har betaltavgiften eller inte betalt den, vilka relationerna är och vilka skyldigheterbåde kassan och medlemmen har, oavsett enskild eller kollekliv anslutning. Detframgår av mitt interpellationssvar att om man har blivit felbehandlad kan mansöka rättelse hos AMS. AnL 32 (): Men, ,vad vill då regeringen göra för att systemet skall fungera i praktiken? Dethandlar ändå om människor som har kommit i en socialt ohållbar situation. Om ninu säger att arbetslöshetskassorna skall få betalt för sinaadministrationskostnader, kan ni inte erkänna alt den medlem som harhamnat i en sådan här situation skall få ett besked om att han fr. o. m. enviss dag är medlem på nytt och att han skall vara medlem , innanhan har rätt att kräva ersättning, om han blir arbetslös? Det är en ganskaenkel men en positiv åtgärd som man borde vidta för de här människorna. Kan maninte tänka sig att ändå "tycka" så? Det behöver inte skrivasnågonting om detta; man behöver bara lycka på det här sättet. 33Arbetsmarknadsminister : Herr talman! Det finns inte några direktaregler för hur informationen skall lämnas. Men i de allra flesta fall - jagtror att man kan utgå frän alt det generellt är att se som en regel - fårmedlemmarna stadgar för hur kassan 2 protokoll 1988/89:26 - 28 Om åtgärder mot utarmningen av läns inland fungerar.Av dessa stadgar framgår det vilka skyldigheter man har som medlem och vilkaskyldigheter kassorna har. Jag tror att jag kan säga att därmed har vi uppfylltde krav som för fram. AnL 34 (): Jag har under ett tiotal år jobbat med de härfrågorna, och jag har mött alltför många människor som verkligen har käntskillnaden mellan en vanlig A-kassemedlem - inte fackligt ansluten - och dekompisar som säger att de vill vara med i facket. Vi har ju i rätt altvälja härvidlag, och då skall det valet också innebära all alla behandlas likageneröst av A-kassorna och att AMS är beredd att ta hänsyn till dem som inle ärfackligt anslutna. Det finns fall där man inte har gjort del, och del ärbeklämmande att del går till på så sätt. Jag hoppas att det nya beslutet leder till attförhållandena blir mycket bättre än vad de varit tidigare, för det här ärvikliga frågor för små människor. Överläggningen var härmed avslutad. 9§ Svar på fråga 1988/89:174 om åtgärder mot utarmningen av länsinland har frågat mig om regeringenavser att vidta några konkreta åtgärder för att stoppa den pågående utarmningenav läns inland. läns inland tillhör de regionalpolitisktmest prioriterade delarna av landet. Det innebär att regeringen på en rad olikasätt har lämnat regionalpolitiskt och annat stöd för all främja utvecklingen iregionen. har t.ex. 191 företag i de kommuner som erhållit ca 475 milj. kr. i regionalpolitiskt stöd. Detta stöd beräknasha skapat ca 1 100 nya arbetstillfällen och medverkat till att ytterligare ettstort antal kunnat bibehållas. Regeringen har dessutom vid olika tillfällen beslutat omsärskilda insatser för att stärka arbetsmarknaden och underlätta näringslivelsutveckUng. Med anledning av beslut om nedläggning avgruvbrytningen i Stekenjokk i kommun och personalminskningen vidgruvverksamheten i i kommun beslutades om åtgärder försammanlagt 100 milj. kr. - detta för att möta de negativa konsekvenserna avnedläggningen. Bl.a. kan nämnas förstärkta resurser för arbetsmarknadspolitiskainsatser, stöd till investmentbolag för alt förbättra tillgången på riskkapitali inlandet, stöd till upprustning och drift av flygplatserna i ochLycksele samt medel för olika utbildningsinsatser. Regeringen har senare ävenlämnat stöd till för ett antal nya gruvbrytningsprojekt iVästerbottens inland. 1 en särskild proposition sedanredovisade regeringen en rad förslag till åtgärder för alt främja utvecklingeni norra inland. förslag,som sedermera ställde sig bakom, berör i högsta grad Västerbottenslän. Flera av åtgärderna har också sitt ursprung i det program för utvecklingav inlandet som utarbetats av just de kommuner som nämner i sinfråga. Det gäller t.ex. utvecklingsprogrammet för sågverks- ochträmanufakturindustrin, programmet för intensifierat skogsbruk, olika formerav decentraliserad utbildning samt åtgärder för att förstärka turistnäringen iVäslerbottensfjällen. De åtgärder som jag här har redovisat har börjatgenomföras och kommer därför att ge positiva effekter under de närmaste åren.Jag vill avslutningsvis också framhålla alt regeringen även i fortsättningen,inom de ramar som ställer till förfogande, kommer att positivtbehandla ekonomiskt bärkraftiga projekt i läns inland. AnL 36 (): De små inlandskommunerna iVästerbotten har, kan man säga, förlorat närmare 3 000 unga människor sedanregeringsskiftet. Kvar blir de gamla. Statsrådet nämnde i svaret detinlandsprogram som kommunerna har varit eniga om, som har ställtsig bakom, som fack och alla inblandade har ställt sig bakom. Det var ettminimiprogram för att förbättra strukturen i inland, men det gårinte att komma ifrån att del bara är marginella delar som regeringen har tagittill sig och som man har börjat genomföra. Jag uppfattar läget i inland på det sättetatt man där egentligen inte har råd att förlora en enda ung människa till.Tvärtom behövs det en återinflyttning. Eftersom livet inle är evigt behövs enåterinflyttning för all rätta till den nuvarande ålderssammansättningen hosbefolkningen i inlandet. Sedan vill jag ta fasta på de sista raderna iarbetsmarknadsministerns svar, men jag vill framhålla att vid ettantal tillfällen ju har visat större generositet än regeringen då det gäller deregionalpolitiska anslagen. Jag hoppas att arbetsmarknadsministern återkommermed mer konkreta åtgärder - det är det vi behöver. Överläggningen var härmed avslutad. Om ersättningen vid AMS-utbildning 10 §Svar på fråga 1988/89:184 om ersättningen vid AMS-utbildning AnL 37 Arbetsmarknadsminister : har frågat mig om jag anseratt det är rikligt att den som är arbetslös och i väntan på utbildning tar etttillfälligt arbete skall "straffas" med lägre ersättning understudietiden och om någon åtgärd med anledning av detta är att vänta frånregeringens sida. Frågan är ställd mot bakgrund av att utbildningsbidragetsstorlek baseras på inkomsten från tidigare arbete och lönen då enligt LennartBrunander vanligtvis är lägre i sådant tillfälligt arbete. Det är till fördel både för den enskilde kursdeltagarenoch för samhället som helhet om utbildningen kan påbörjas så snart som möjligtefter det att Om ersättningen vid AMS-utbildning beslut omutbildning har fattats. Väntetiden för att börja en utbildning är förnärvarande . Inom arbetsmarknadsverket strävar man efter att 'ytterligare förkorta väntetiden. Del är enligt min åsikt en bättre åtgärd föratt undanröja det aktuella problemet än att ändra beräkningsreglerna för utbildningsbidraget.Någon åtgärd från regeringens sida anser jag därför inte vara nödvändig. AnL 38 (): Jag tackar arbetsmarknadsministern försvaret, även om det var negativt. Bakgrunden till min fråga är att det inte allfid är så somarbetsmarknadsministern här säger, all det tar innan man får den nyautbildningen. När så är fallet är det inle något problem. Jag hade anledningatt i en annan debatt här i kammaren i går säga alt genomsnittet inte ärsärskilt intressant i det enskilda fallet. För den som får vänta påatt få den här utbildningen hjälper det inte all de flesta får den betydligttidigare. I del fall som jag relaterade till i min fråga tog vederbörande etttillfälligt arbete som han väntade på utbildning. Det gjorde handärför att han tyckte det var trevligare att arbeta än att stämpla, vilket hanhade varit berättigad till. A-kassan besparades således utgifter för honom, ochsamhället tillfördes en arbetsinsats som borde vara intressant. Regeringen gårju nu ut i olika sammanhang och säger att man skall försöka stimulera människoratt arbeta. Man talar t.o.m. om all höja pensionsåldern för att människor skalljobba. I det här fallet var man emellertid inte intresserad av det. Om man blirarbetslös då en termin just har börjat men behöver dennautbildning för att få ett nytt jobb kan väntetiden bli längre. Då vore detrimligt att lönen för det arbete man hade tidigare men miste skulle varagrundläggande för den ersättning man får - inte inkomsten från det tillfälligajobb som man haft . Är det inle rimligt, arbetsmarknadsministern, att få enändring på den här punkten? Det är reglerna som behöver ändras - de ärfelaktiga. AnL 39 Arbetsmarknadsminister : Herr talman!De regionala variationerna är tyvärr ganska stora. 1 ärväntetiden , medan den i t.ex. ochJönköpings län är . Ersättningen under utbildningen grundar sigpå lönen från en varaktig tjänst , vilket betyder att det ärytterst sällan en sådan situation inträffar som den tar upp. Jag vidhåller min uppfattning att det inte är reglerna sombehöver ändras utan väntetiden som skall förkortas. Och väntetiden förkortasstadigt. År har den sjunkit. Väntefiden mellan beslut om köptutbildning och utbildningens början var /88. Det är ennedgång . Del är ganska mycket. Man har fortfarande ambitionen attsänka väntetiden och arbetar för det. Svårast att beräkna är väntefiden tillreguljär utbildning. Den är mycket svår att beräkna, beroende på starttidpunktför den typen av utbildning. Arbetsmarknadsutbildning är naturligtvis enklareatt komma till rätta med när det gäller väntetiden. AnL 40LENNART BRUNANDER (c): Det allmänna resonemanget är vi överens om.Att förkorta väntetiderna måste vara det viktigaste, men det är fel att demänniskor som inte blir delaktiga av dessa förbättringar skall straffas. Om manhar blivit arbetslös en termin börjat och man för att få ett nyttarbete skall genomgå just den utbildningen eller en termin,hur bär man sig då åt för att förkorta väntefiden? Jag förstår inte vad manskall göra. Det förhållandet att man i genomsnitt nedbringat väntetidernabetyder ju inte att alla blir skadeslösa. Del är så mycket mer angeläget attjust de som drabbas får en bättre situation. 1 annat fall är det som att sägatill dessa människor: Akta dig för att ta ett jobb , för detföriorar du på! 41 Arbetsmarknadsminister : Herr talman!Lennart Brunander utgår ifrån att det tillfälliga arbete som tas är ett arbetemed lägre lön, men det är faktiskt inte allfid på det sättet. Det är lika oftaså att löneläget är detsamma som för det fasta arbete man lämnat. När detgäller arbetsmarknadsutbildningen behöver man inte vänta på någon terminsstart.Arbetsmarknadsutbildningen har ju kontinuerlig intagning. AnL 42 (): Jag slår inte här och berättar sagor, utanjag utgår från ett verkligt fall. Systemet fungerar på det här sättet, och detär inte bra. Det är därför jag har ställt frågan, och det är därför jag tyckeratt det är synd att jag inte kan få ett positivt svar frånarbetsmarknadsministern, att det inte skall behöva fungera på det här sättetutan att man skall kunna göra det möjligt för dem som jobbar inomarbetsförmedlingen att ge rådet: Tag ett tillfälligt jobb , så skallvi ordna utbildning åt dig när vi har möjlighet till det! Man kan alltså integöra det efter arbetsmarknadsministerns svar. Överläggningen var härmed avslutad. Om ytterligare medel för regionalpoUtiska satsningar 11§ Svar på fråga 1988/89:189 om ytterligare medel för regionalpolitiskasatsningar har frågat mig om jag ärberedd att medverka till att ytterligare medel anvisas till statensindustriverk för regionalpolitiska satsningar. De kraftfulla regionalpoUtiska insatser som regeringengjort har, tillsammans med den framgångsrika ekonomiskapolitiken i stort, medverkat till att den regionala balansen förbättrats i sågott som hela . I stället för arbetslöshet råder nu stor efterfrågan påarbetskraft i stora delar av landet. Företagen har därför nu goda motiv att,även utan statligt stöd, söka sig till de områden i landet där det finnsarbetskraft. Mot den bakgrunden bör det enligt min mening nu vara möjligt förde myndigheter Om ytterligare medel för regionalpolitiska satsningar sombeviljar stöd att. genom en prioritering av de mest angelägna projekten, uppnåminst samma goda effekt som med de resurser som redan stårtill förfogande. Regeringen och industriverket förfogar under innevarandebudgetår över ett gemensamt anslag på 362 milj. kr. Härav har industriverket tilldelats en beslutsram på 180milj. Verket har anhållit hos regeringen om alt denna ram skall utökasmed 100 milj. kr. Av de skäl som jag nämnt är jag inte beredd attföreslå regeringen att tillskjuta ytterligare medel till industriverket av denstorieksordning som verket begärt. Även regeringen kommer i fortsättningen attgöra en noggrann prioritering av stödprojekten. Då , som framställtfrågan, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet, medgavtalmannen att i stället fick delta i överläggningen. AnL 44 (): Jag ber att få tacka arbetsmarknadsministernför svaret! Eftersom på grund av utskottsresa är förhindradatt närvara i kammaren tar jag emot svaret. Efterfrågan på regionalpolitiska medel är stor vid bådeindustriverket och länsstyrelserna ute i landet. Detta är bra, eftersom dettyder pä en hög investeringsnivå i näringslivet. Därför är det oroväckande attregeringen har felbedömt behoven av regionalpolitiska anslag. Det återstårcirka sju och en halv månad av budgetåret, och pengarna vid industriverket ärsnart slut. Därför finns det en risk att verket inte hinner behandlaansökningar som inkommer innan pengarna är slut. efterlyser nu en ökad beslutsram förlokaliseringsbidrag och offertstöd med 90 resp. 10 milj. kr. Detta tycker bådePer-Ola och jag att verket skall få. Det kan gärna jämföras medregeringens nya förslag om s.k. merkostnadsbidrag som är ett flyltningsbidrag,vilket beräknas kosta 50 milj. kr. I den nuvarande "brakande" högkonjunkturensignalerar egentligen ett byte av politik, om regeringen avseratt säga nej till ytterligare medel för regionalpolitiska satsningar. Ipraktiken betyder detta en neddragning av de regionalpolitiska ambitionerna. Avslutningsvis är jag mycketintresserad av alt få reda på om jag tolkat statsrådet rätt då jag säger atthon , då investeringsmedlen bäst behövs, tänker strypa dessa satsningar. 45Arbetsmarknadsminister : Herr talman! I det läge då deregionalpolitiska satsningarna som bäst behövs, säger . Jagtycker att jag känner igen den formuleringen. 1 varje läge behövs deregionalpolitiska medlen bäst. 1 dagens läge med hög efterfrågan på arbetskraft i störredelen av landet, med god investeringsvilja hos företagen och med en av mångaföretag uttalad ambition att använda sig av den arbetskraft som finns regionaltskall vi ta tillfället i akt att utnyttja viljan hos företagen att utan alltföromfattande statligt stöd investera på orter med stabil och kunnig arbetskraft,med bra infrastrukturoch god service. Det är efter dessa ambitioner som regeringen arbetar, nämligenatt tillsammans med företagen se till att arbetstillfällena kommer fill rättplats vid rätt tillfälle och med minsta möjliga statliga stöd, så att samhälletkan utnyttja både de statliga stöden och företagens investeringsvilja på allrabästa sätt. AnL 46 (): Just det sista som arbetsmarknadsministernsade - att och till rätt plats få investeringar ocharbetskraft - kommer inte att stämma om vi inte nu satsar mer påregionalpolitiska medel. Det ligger så mycket i en spontan marknadsutveckling. Detgäller att bryta så mycket av vanetänkande hos inte minst en stor del avföretagen, kanske framför allt inom de större koncernerna. Jämsides medhögkonjunkturen måste vi därför få regionalpolitiska satsningar. Just för att bädda för en bättre situation ute iregionerna vid en eventuellt kommande sämre konjunktur är det nödvändigt attfortsätta politiken med regionalpolitiska anslag. Tyvärr måste jag tolkaarbetsmarknadsministern på det sättet att hon i och med detta svar ändrarpolitiken på detta område. 47 Arbetsmarknadsminister : Herr talman!I så fall är detta en feltolkning. AnL 48 (): Jag vill bara tillägga att det ofta är frågaom små företag, kanske nystartade företag. Den typen av företag är sällan sålikvida som näringslivet i stort, då man ser på dessa frågor rent statistiskt.Den typen av företag har uppskattat och kommer i fortsättningen också attuppskatta regionalpolitiskt stöd som länsstyrelserna kan hantera på ettpraktiskt och enkelt sätt. Jag hoppasatt statsrådet tänker om i detta avseende. Överläggningen var härmed avslutad. 1988/89:26 f988 Om nedläggning av telefontillverkning iBlekinge 12§ Svar på frågorna 1988/89:203 och 226 om nedläggning avtelefontillverkning i har frågat mig vilka initiativregeringen tänker ta för att tvinga att ta sitt ansvar försysselsättningen på berörda orter i . har frågat mig vilka åtgärderregeringen är beredd att vidta för alt arbetsmarknadsläget i skallutvecklas positivt. Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. Som svar på en interpellation här i kammaren för en drygvecka sedan framhöll jag att näringslivet självfallet måste ta ettregionalpolitiskt ansvar. har meddelat alt man, efter mer än 40 årsverksamhet i , tänker lägga ner telefontillverkningen. I dennasituation anser jag att Om nedläggning av telefontillverkning iBlekinge