prot · GC09130 · 1988-12-31 00:00:00 — energibeskattningsom stimulerar till nya, miljövänliga alternativ. Av vad jag anfört kan var och en konstateraatt våra skatteförslag skapar fasta spelregler. Vi ger människorna klarabesked. Vi hoppar inte från tuva till tuva. Alla får sänkt skatt. Vi villbeskatta efter bärkraft. Vi vill sfimulera till sparande i egen bostad istället för att sfraffbeskatta boendet. Vi vill framför allt sänkaskattetrycket och infiations-skydda skatteskalorna. Med det sagda, herr talman, yrkar jag bifall till dereservafioner som undertecknats av företrädare för moderata samlingspartiet. Den ekonomiska politiken, m.m. 72LARS () replik: Kan man egentligen tänka sig en mereftertrycklig västgötaklimax än den som har presterat. Härhar alltså de moderata företrädarna haft tillfälle att framföra sina synpunkteri debatter under , först med och sedan medKjell-Olof . Under har den moderate partiledaren haftmöjligheter att framföra sina synpunkter i debatten med . återkommer med exakt sammaargumentation som fördes både och . Visocialdemokrater har inte någon som helst anledning att nu gå i svaromål påKarl-Gösta anförande. Vi kan nöja oss med att hänvisa till vadAnna-Greta , och har anfört. Bara på en enda punkt skall jag korrigera Karl-GöstaSvenson, eftersom han angrep mig personligen på den punkten. Han påstod att jaggenom att ha varit med om skattebesluten med anledning avkompletteringspropositionen skulle påtagligt ha frångått den ståndpunkt som jagintagit i kommittén för de indirekta skatterna, den s.k. Men, Karl-GöstaSvenson, försök ett litet ögonblick att skilja på det långa perspektivet ochdet korta perspekfivet. I det korta perspektivet är det nödvändigt medätstramningsåtgärder. Dessa måste sättas in . Jag påstår att deåtstramningsåtgärder som vi i skatteutskottet varit med om inte på någotprincipiellt sätt avviker från förslagen i KIS. KIS ingår i sin tur, somKarl-Gösta mycket väl vet, i en långsiktig omläggning avskattesystemet. Jag skulle också vilja påstå att dagens beslut medanledning av kompletteringsproposifionen, som i viss mån kommer att avvikafrån vad som sagts i KIS, på ett mycket enkelt sätt går att anpassa tillförslagen från KIS, när det blir aktuellt att skrivaproposition om detta. 73 () replik: I dagens debatt har varken finansminister givit besked om vilka skatter vi skall få 1990. Vifick under debatten t.ex. inget besked om huruvida vi skall få en sänkning avmarginalskatterna. Dalaröbon har inte fått några besked om huruvida hankan bo kvar i sin villa fastighetstaxering. Ett svar på denfrågan har fidigare begärts här i , och det svaret bör han nu kunna fåav . När detgäller energibeskattningen är det uppenbarligen så att ni saknar en Prot.1988/89:130 långsiktig politik. De fasta spelreglerna är som bortblåsta närdet gäller 7 juni1989 energibeskattningen. åberopa KIS hur mycket som helst. _ , ., ,. men det finnsinget förslag från majoriteten i utredningen som aktörerna kan Denekonomiska polt- o o j o luta sig mot. Dessa vet inte hur ni vill utformaenergibeskattningen ar 1991. tiken, m.m. " o c Det framgårinfe av KIS. Det skall bli fortsatta, nya utredningar. avvisatförslaget att bryta ut denna fråga ur KIS, så att den kan samordnas medmiljöavgiftutredningen. Vi ser nu de negativa effekterna av detta; ingen vet hurden socialdemokratiska energibeskattningen ser ut. Det enda vi vet är att vimed fog kan anta att ni även skall utnyttja energibeskattningen föratt finansiera statliga utgifter. Det har ni hållit på med , och det harni hållit på med långt fidigare. Det kommer det ena förslaget efter det andraom höjning av oljeskatten, av kolskatfen och av elskatfen. Långsiktigheten i politiken och de fasta spelreglerna ärsom bortblåsta i det här avseendet, . Jag tog i mitt inlägg upp många andra frågor, som inte konkrethar behandlats i dagens tidigare debatt. Det finns all anledning förskatteutskottets ordförande att ta upp dessa frågor till diskussion. Detgäller t.ex. omsättningsskatten på aktier. Vi kan nu se den väldigt negafivaeffekten att akfiehandeln förläggs utomlands. Man är ändå i stora delar överensnär det gäller EG-anpassningen. Varför då inte börja med att slopa aktieskattenoch omsättningsskatten på värdepapper? 74 (): debattörer har under kvälleninsinuerat att centerpartister och socialdemokrater inte skulle våga delta iden debatt som har dragits i gång efter partiledardebatten. Jag kännersjälvfallet inte socialdemokraternas bevekelsegrunder för att de är fåtaligtrepresenterade i debatten. För del gäller att vi efter åtta timmarsdebatt med företrädare för finansutskottet, med finansministern, medpartiledare och språkrör har funnit att det ärende som vi nu har att avhandlaborde vara tillräckligt uttömt. Vi har gjort bedömningen att intet väsenfiigtnytt finns att tillföra. Vi har också haft förtroende för våra företrädare iden föregående debatten, dvs. Vi har vidaregjort bedömningen att det skulle finnas föga intresse såväl hos riksdagsledamötersom hos åhörare och massmedia för en fortsatt debatt. Det har visat sig att vi,i varje fall så här långt i debatten, på alla dessa tre punkter har fått vårabedömningars riktighet bekräftad. Ett värde har jag emellertid funnit i denna debatfomgångefter partiledar-rundan. Det är att den ger fillfälle till ett och annattillrättaläggande av missförstånd, exempelvis beträffande smedjor ochgränsdragningar. Det gäller även något annat exempel, som jag skall be att fååterkomma till. Den uppgörelse på skatteområdet som ligger fill grund fördet aktuella betänkandet har resulterat i att vi har fått gehör för sedan lång fid välkända centerkrav. Det är centerkrav som har stått oförändrade före, under och efter valrörelsen. Det beror på det enkla förhållandet att vi inte har behövt ändra dessa krav, eftersom vi har fått accept för dem av väljarkåren i valet. 140 Det gäller sänkt skatt på arbeteoch höjd skatt på energi. Vi har också fått Den ekonomiska politiken, m.m. gehör i såmåtto att vi har fått värdefulla principer på energiskatteområdet Prot.1988/89:130 knäsafta. Det gäller möjligheter till införande av en uranskatt.Det gäller likvärdig beskattning av fossila bränslen, vare sig deanvänds för elproduktion eller värmeproduktion. Det gäller höjda punktskafferpå el, olja och andra bränslen. Det gäller infe fullt ut sänkt skatt på mat,men vi har i stället kunnat medverka till att vi har fått bibehålla de lägrelivsmedelspriser som är en följd av mjölksubventionerna. Jag vill också peka på att det i debatten, nu senast ochmest flagrant av , görs en sammanblandning av skatter,avgifter och obligatoriskt sparande. Det påstås att alla dessa komponenterskulle bestå av skatter och resultera i ett höjt skattetryck. Karl-GöstaSvenson nämnde siffran . Jag skulle gärna vilja attKarl-Gösta dissekerar denna summa litet och anger vilka olika skattersom ingår i den. Vi har icke medverkat till ett höjt skaftetryck, sett överbudgetåret. Det är också ett av de välkända centerkrav som vi harfått gehör för, nämligen att det skaftetryck vi har bibehålls i det kortaperspektivet och att vi kan medverka till att sänka skattetrycket . Jag vill gärna beröra den frågeställning som ävenKarl-Gösta talade om, nämligen alternativet fill den uppgörelse som nuföreligger. hade inte större fantasi än att enbart se ettalternafiv till detta, nämligen en regeringskris och därmed följanderegimskifte. Jag skulle vilja ställa några motfrågor: Är det, mot bakgrund avde erfarenheter som vi har haft i bl.a. skatfeufskottef, helt otänkbart att detskulle ha kunnat uppstå en annan majoritet, bestående av exempelvissocialdemokrater och kommunister? Är det otänkbart att det skulle ha uppståtten majoritet bestående av socialdemokrater, kommunister och miljöpartister? Hurskulle denna konstellation i så fall ha sett ut med avseende på skattetryckoch fördelningen av detta skaftetryck? Det är infe alls osannolikt att dettahade haft en ganska förödande inverkan på infe minst företagens beskattning.Det betraktar jag som ett helt realistiskt alternafiv i det skeende som visnart har bakom oss. ställer sedan frågan om centerparfiettycker att ett antal punkter som han anger och som skulle kunna antas varakänsliga är exempel på bra fördelningspolifik. Ja, vi tycker att det här"paketet" har ett hyggligt fördelningspolitiskt innehåll. Dennahelhet utgörs infe bara av de distinkta punkter som ställerfrågor om, utan helheten innebär dessutom att alla de människor som Karl-GöstaSvenson nämner, och alla andra därutöver, till följd av denna uppgörelse, ochgenom att livsmedelssubventionerna bibehålls, får sänkta matpriser iförhållande till vad som annars skulle ha blivit fallet. En stor del av dessamänniskor får dessutom del av de höjda barnbidrag som också är ett resultat avdenna uppgörelse. När vi tar ställning till helheten finner vi alltså attdetta förslag har en hygglig fördelningseffekt, även om vi naturligtvis inte ärnöjda med alla ingående komponenter. Men så är det alltid i en uppgörelse.Ställer man sig utanför, kan man självfallet ha andra krav. Men då har man infeheller möjlighet att få dem genomförda. Sedan frågar om vårt alternativ rörandemarginalskat ter och skattetryck. De förslagen redovisar vi i annan ordning, i anslutningtill 141 Prot.1988/89:130 de nu framlagda utredningsbetänkanden som kommer att presenterasi nästa Jag tänker infe tyngakammarens tid med att nu redovisa dem, r, , ., ,. eftersom de inteingår i det beslutsunderlag som vi skall Denekonomiska poli- " " ., ta ställning till. Somdagsländeri betecknade agerande på skatteområdet.Jag skulle vilja fråga vilket underlag har för detta. Det ärde facto på det sättet, som jag redan i mitt inledningsanförande påvisade, attde krav som vi framställt, och i allt väsenfiigt fått fillgodosedda, har vihaft såväl före som under och efter valrörelsen. Det är väl inget tecken pådagsländeri. och gisslade under den tidigaredebatten socialdemokraterna för olika besked under och efter valrörelsen. Dettycker jag att de gjorde med all rätta. Men centerpartiefs agerande finns deticke fog att kalla för dagsländeri. Krifiken om ökat skattetryck, om dagsländeri, omobenägenhet att sänka marginalskatter saknar saklighet. Kritik som saknarsaklighet, saknar också trovärdighet. 75 () replik; Om regeringspolitiken är misslyckad, RolfKenneryd, hade det väl varit bättre att låta svenska folket avgöra vilken konstellationvi skall ha i riksdag, i stället för att åstadkomma en sådan härröd-grön uppgörelse. Att sedan ställa hypotetiska frågor om hur det skulle hablivit om socialdemokraterna hade gått samman med vpk eller med vpk ochmiljöparfiet leder ingenstans. Situationen var sådan att det inte fannsmajoritet för socialdemokraternas grundläggande förslag om höjd moms, höjdaarbetsgivaravgifter eller slopande av mjölksubvenfioner. När det gäller sänkt skattetryck vill jag säga att jag harläst reservafion fill RINK-ufredningen. Den är offentliggjordoch helt klar. Jag kan inte hitta något ställe där hon talar om sänktskaftetryck - tyvärr. talade om sänkta matpriser. Det finns infenågonfing i det föreliggande förslaget som innebär sänkta matpriser. Man skallväl inte diskutera ett förslag som eventuellt hade kunnat läggas fram - detfanns ju infe majoritet för ett sådant förslag, . Ni har deltagit i att föreslå en ny löneskatt på . 20 miljarderna ligger löneskaften, fvångsskatten och energiskatten.Löneskatten drabbar småföretag, när de skall försöka utveckla sin verksamhetoch anställa människor. De hämmas i det avseendet. Infe nog med det - ni kallardetta för arbefsmiljöavgift, men avgiften är inte företagsanknuten. Dessasmåföretagare skall stå med mössan i hand hos byråkrater, politiker ochfackföreningsfolk och fråga om de kan få ett litet bidrag från den fond tillvilken de själva har tvingats att betala in pengar. Är det förenligt med centerpolitik?Sade ni detta i valrörelsen? Nej, , det är en mycket dåliguppgörelse. Vi har talat om och i . finns etablerat i , som jag kommer ifrån. Där skall man avskeda 700 personer. Vi flyttar utomlands, har sagt, beroende på den kortsiktiga politik som socialdemokraterna bedriver och som nu bidrar till. Därmed förlorar kanske vi möjligheterna att få 700 nya jobb från 142 Ericssonföretag på andra håll i Sverige.Ericssons intresserar sig i stället för attförlägga jobben utomlands. Till detta bidrar er polifik. 76LARS (): Det finns förmodligen ingen fråga som är mergrundläggande för oss människor än energifrågan. Energifrågan aktualiseras jubl.a. av den diskussion om energiskatter som har berörts här. Energi ärförutsättningen för allt liv. Men med energi kan mänskligheten också förgöraliv i stor skala. Det vet vi alla. Missbruk av energi har resulterat i enmiljöförstöring av hitfills oanad omfattning. Kärnenergin i form av bomber kanutplana all högre kulfur och kanske allt mänskligt liv på planeten. Denmänniskoskapa-de växthuseffekten hotar mänskligheten med katastrofer avhittills oanat slag. Jag citerar: "Vi vet att världen inte överlever omalla använder lika mycket energi som . Vi kan och måste klara oss påhälften så mycket energi som ." Detta låter som en presskommunikéfrån de gröna, men det är uttalande påvärldsmiljödagen i förrgår. förklarade vidare att i-ländernastrafiksystem har kollapsat och att det vore en katastrof om t.ex. ochIndien med miljarder människor gör om västvärldens misstag. Vidare angrep honslöseriet med papper, där i vårt land mer ån hälften av pappersförbrukningengår fill reklam och förpackningar. Vi i gläder oss verkligen över den klarsynsom energiministern visar genom dessa uttalanden, och vi kommer att helhjärtatstödja alla väl genomtänkta förslag för att genomföra en resurssparande energi-och miljöpolitik. har visserligen nöjt sig med att yrka på 2 %energibesparing , vilket betyder en 40-procentig minskning, menvi kan naturligtvis lika gärna säga för att nå den halveringsom talar om. Vi hoppas också att vill ställa upppå vår andra målsättning: en 85-procentig minskning av användningen av fossilabränslen . Det är nämligen den storleksordningen av minskningar ivärlden som är nödvändig för att vi skall komma till rätta med växthuseffektenoch agera solidariskt med världen i övrigt. Sedan återstår bara att regeringenansluter sig till vårt förslag till en avveckling av kärnkraften på högst treår. Finansministern har i allmänna ordalag talat ombehovet av satsningar på miljöområdet, men har han med ett gökursenvishet ropat ut: Vi behöver ekonomisk tillväxt. har åtminstonetidigare i denna kammare medgivit att vi måste diskutera tillväxtens innehåll.För övrigt medgav väl finansministern att BMP-begreppet kan varamissledande och kan behöva kompletteras. Jag upprepar gärna vad jag sade här ikammaren i går: Ett visst slags ekonomisk tillväxt är livsfarlig och kan liknasvid cancertillväxt. Och just den sortens fillväxt är en stor del av dentillväxt som sker i industrivärlden med de resultat som om. hoppas vi i att ochKjell-Olof ägnar sommaren åt inträngande samtal för att finna ut hur manskall kunna påverka samhället i den resurssnåla och miljövänliga riktning somBirgitta talar om. Vi har länge nog hört stolta deklarationer frånBirgitta , men vi har totalt saknat förslag fill prakfiska åtgärder frånregeringen i dess helhet. Vi väntar inte bara på förslag från , viväntar främst på förslag från Den ekonomiska politiken, m.m. Den ekonomiska politiken, m.m. finansministernfill styrande skatter och skattelättnader i miljövänlig riktning. Vi vänfar påförslag från kommunikafionsministern som syftar till energisnålare och miljövänligaretransporter. Vi väntar på förslag från industriministern som leder fillenergisnålare produkfion, ökad återvinning, mer småskalig struktur inäringslivet. Och vi väntar på förslag från jordbruksministern som syftar fillett miljömässigt bättre och energisnålare jordbruk utan de våldsamma mängder avenergikrävande kvävegödsel som används . Det finns, herr talman, några dokument som jag varmtrekommenderar regeringspartiet och även de andra partierna till studium undersommarmånaderna. Det är de mofioner som har lagt fram undervårriksdagen om budgetpolitik, skattepolifik och energipolitik. Jag befararatt det finns skäl för den uppmaningen, för de gamla partiernassjälvtillräcklighet har ofta lett till att man struntat i att satta sig in imiljöpartiefs helhetssyn. När det gäller energin finns det en sådan helhetssyn, därvi visar på vägarna till ett nytt energisystem, där det främsta styrmedlet ärråvaruskatter på energiråvaror som ger möjlighet att styra konsumtionen från miljöovänliga,knappa och sårbara försörjningssystem till förnybara och miljövänliga. Dessaskatter skall kompletteras med utsläppsskatter, som tvingar inte bara tillbättre hushållning utan också fill bättre teknik. Allt detta finns med i detalji våra motioner. Och så är det en enkel princip som jag finner det nödvändigtatt ständigt upprepa: investeringspengar kan bara användas en gång. Därförvägrar vi att acceptera att man skall satsa ca 30 miljarder på ett nytt fossiltbränsle, nämligen naturgas, när pengarna i stället kunde användas tillenergisnål teknik och till satsning på inhemska biobränslen, på vindkraft ochsolvärme. Det är därför som vi har föreslagit förbud mot byggande av allastörre förbränningsanläggningar för kol, olja och naturgas. Många försökerskrämma godtrogna människor att kärnkraffsavveckling skulle leda till katastrofför vår indusfri. Vi i har förvisso föreslagit kraffiga höjningarav energiskatterna, men vi har också föreslagit hur man skall kunna undvikaarbetslöshet inom vissa energikrävande industrier. Naturligtvis får inte höjdaenergiskatter drabba de sämst ställda, men det gör de ingalunda om man tarhänsyn fill hela skatfeförslag och de omfördelningar som därföreslås. Det bör för övrigt kanske påpekas att det är de köpstarka gruppernasom också är de som förbrukar mycket energi. Miljöparfiet har presenterat en helhetssyn. Detföreliggande betänkandet från finansutskottet är ett lapptäcke, och i storutsträckning saknas helhetssynen. har med viss tillfredsställelsenoterat att man dock har plockat med vissa lappar från , exempelvisvårt förslag om höjda skatter på olja, kol och andra fossila bränslen, liksomförslaget om den fillfälliga skattehöjningen för elenergi. Det har visserligenskett med prutningar, men det har ändå skett. Vi noterar också med fillfredsställelse att frågan omuranskatt åtminstone skall utredas. Jag kan infe tänka mig något som är enklareatt utreda än hur man skall ta ut skatt på uran, vilket köps i storakvantiteter av ett fåtal. Det finns fyra kunder i , och det bordefaktiskt vara mycket enkelt att införa en sådan skatt. Frågan är om detegentligen finns någon skatt som är enklare att införa och därigenom också attutreda. Vi i är glada över att det hela rör sig litetgrand i vår riktning. Vi har vissa förhoppningar om att de idéer om moms påenergi som har knäsatts börjar att bli överspelade, vi kan i alla falltolka finansutskottets senaste betänkande i den riktningen. Jag kan å andra sidan konstatera att den helhetssyn påenergi- och miljöpolitiken som vi i har försökt att presenterainte ens kan återställas om man bifaller alla reservationer tillföreliggande betänkande. Mycket av totalförslaget har redan röstats bort. Ettbifall till reservationer skulle ändå innebära ett långt steg motett miljövänligt och resurssnålt samhälle. Innan jag avslutar mitt anförande kan jag inte underlåtaatt beröra hur snabbt detta paket, detta lapptäcke, syddes ihop. Inäringsufskoftets yttrande till finansutskottet står bl.a. följande:"Bränslet i fjärrvärmeverk är (i förekommande fall) beskattat, medanhetvatfenleveranser från ett sådant verk är obeskattade." Litet längrefram sfär det: "Enligt näringsufskoftets mening bör därför en ökadlikformighet eftersträvas när det gäller beskattningen av elkraft från resp.kondenskraftverk och kraftvärmeverk. Ett första steg i denna riktning kan varaatt spillvärmen från kondenskraffverk beskattas på samma sätt somvärmeproduktionen i kraftvärmeverk." Man kan då gå fillbaka fill detförsta citatet och läsa "hetvattenleveranser från ett sådant verk ärobeskattade", dvs. spillvärmen från kondenskraftverk skall beskattas påsamma sätt som den nu obeskattade hefvaftenleveransen. Jag tror att jag försfår vad näringsufskoftetssocialdemokrater och centerpartister menade när de skrev detta. De menade skulle införa någon form av råvaruskatt på bränslet i kondenskraftverk, menman uttrycker sig minst sagt ganska dunkelt. Jag yrkar med dessa ord bifall fill samtligamiljöpartiets reservationer, och jag betonar särskilt reservation nr 12 somberör energibeskattningen. Den ekonomiska politiken, m.m. 77SONJA REMBO (m): Det har sagts att vad som sägasskall i den här debatten, det har redan sagts under finansufskottsrundan ochunder partiledardebatten. Jag delar inte den uppfattningen.Kompletteringsproposifionen innebär ett så radikalt avsteg från den polifiksom regeringen hitfills har sagt sig vilja föra och som vi tidigare under åretdebatterat här i kammaren. Uppgörelsen med centerparfiet innehåller så mångauppseendeväckande inslag att det är absolut nödvändigt för och dessolika fackutskott att diskutera konsekvenserna ur alla de olika aspekter somfackufskotten har att bevaka. De problem i den svenska ekonomin som föranlett regeringenatt lägga fram sitt panikpaket i kompletteringspropositionen och i densärskilda propositionen om höjda arbetsgivaravgifter har i allt väsentligt sittursprung i förhållandena på arbetsmarknaden. Problemen består i att produktionstillväxtenär svagare än i de flesta andra länder och att produktiviteten ökar långsammarei än i omvärlden. Det råder brist på arbetskraft, och pris- ochlöneökningarna är högre än i omvärlden - dvs. Pris- ochlönestegringstakten utgör ett hot mot konkurrenskraften och 10 protokoll 1988/89:130-133 Den ekonomiska politiken, m.m. sysselsättningen,och brisfen på arbetskraft hämmar produktionstillväxten inom flera sektorer. Detta, herr talman, har regeringspartiets representanter iarbetsmarknadsutskottet uppbarligen ett mycket ljummet intresse för attdiskutera, och kanske inte något intresse alls. Utskottets ordförande har i denna debatt antecknat sig för tre minuters talefid, och ingencenterparfist i utskottet har ansett det mödan värt att delta i denna debatt. Situationen i är otvivelaktigt sådan att denföranleder långtgående åtgärder. Vi moderater har länge förutsett den tredjevägens ekonomiska sammanbrott och lagt fram förslag fill hur den ekonomiskapolitiken, på de sätt som presenterats under dagens debatt, skall kunnakanaliseras in i sundare banor. Vad drar då regeringen för slutsatser av problembilden ochdess strukturella orsaker? Jo, naturligtvis den klassiskt socialdemokrafiska -höj skatterna, inför mer regleringar! Dess värre har också denna gångmedverkat till åtgärder i samma riktning. Det fanns i budgetproposifionen skrivningar som,även om de inte följdes upp av konkreta förslag, gav vissa förhoppningar om attregeringen, eller i alla fall , insåg vad som egenfiigenborde göras. Vi kunde bl.a. läsa att det totala skaftetrycket inte borde stigaytterligare. Höga skattesatser sades orsaka störningar i ekonomin och försvåramöjligheterna att få ner pris- och löneökningsfakten. Likaså aviseradesstrukturförändringar inom den offentliga sektorn. Av detta finns nu ingenting kvar. är ambifionenensidigt inriktad på att dämpa efterfrågan genom att öka kostnadsläget.Tillväxten skall strypas där den är som starkast, nämligen iStockholmsregionen. Den överhettade stagnation som lider av skall botasmed mer stagnation och mer överhettning. De förslag som vi nu behandlar innebär att skatten påbl.a. arbete ökar, som finansministern säger att den planeradeskattereformen, som avses leda till lägre skatt på arbetsinkomster, kan fåbetydande positiva effekter på arbefskraffsutbudet. Jag hoppas på att dyker upp ikammaren, och jag väntar med intresse på fördragsparfernas förklaring till hurfvångssparande och höjda skatter på arbetskraft skall leda till den ökning avutbudet på arbetskraft som är avsikten med panikpaketet.