prot · GC0970 · 1988-12-31 00:00:00 — Därutöver utgår jag från att också regeringenser till att de fondkommissionärer och banker som anlitas fullföljer deintentioner som bankinspektionen har satt upp. I detta fall tycker jag faktisktatt regeringen har brustit avsevärt på den punkten. Det finnsskäl att efterlysa en moral- och etikdiskussion och ett annat uppträdande frän bankeroch fondkommissionärer - annars kommer vi politiker att få korrigera när olikakoncentrationer växer sig allt starkare. Och för att inte olika koncentrationerskall växa sig starkare, där statliga och privata koncentrationer skallbalansera mot varandra, måste och ytterst regeringen visa ett gottomdöme och visa hur det skall gå till. Det som har hänt i fallet äringet föredöme i det avseendet, och jag hoppas, herr talman och herrindustriminister, att det som följer kommer att ske efter heltandra principer än i fallet . Debattom börsintroduktionen av statliga företag Jagfår erinra om att talmannen enligt riksdagsordningens bestämmelser inte fårdelta i överläggningen och yttra sig i sakfrågan. 10 PER (): Vi har fått ettantal förklaringar fill hur regeringen har resonerat när det gällerbörsintroduktionerna av såväl och som . Det är alltsåinga direkta ursäkter för vad som har hänt. Jagär den förste att tillstyrka att privatiseringar eller försäljningar ochbörsintroduktioner av statliga företag är något som i grunden är bra för deberörda företagen, som ger möjligheter fill ägandespridning samt fiUförande avny ägarkompetens till företagen och som samfidigt kan avlasta statskassanganska betydande påfrestningar, som annars skulle ha kommit fill stånd. Men detfinns brister i de börsintrodukfioner som har gjorts. Det är litet tråkigt attdet har blivit så många brister, med tanke på att vi i inte är någrapionjärer på området. Det har funnits många kolleger bland likasinnade partieri länder runt om i västvärlden att falla fillbaka på och många kunskapskälloratt ösa ur. NärProcordia börsintroducerades steg kursen från introduk-fionsdagen, ochden har legat kvar på ungefär den nivån - som vi har kunnat se i kurslistornasä sent som i går. Det har varit en betydande ökning av förmögenheterna blanddem som fått möjlighet att teckna. Jag vet att det är ett stort antal, men detär fortfarande en mycket liten andel av det totala kapitalet i somkom den stora breda allmänheten till del. Finner man att det vid en viss kurseller vid en börsintroduktion blir en mycket kraftig överteckning, beroende påatt man kan ha misstagit sig på värderingen av företaget, vore det kanskerikfigare att i stället för att hålla inne med statens alla kvarvarande aktiervara beredd att släppa till ytterUgare en andel av statens akfieinnehav iProcordia, för att ta det som exempel, för att tillgodose alla småspararnasbehov av att få placera sina pengar på ett vettigt sätt och få till stånd envettig ägandespridning. Jaghåller gärna med om att det finns börsintrodukfioner som har gått bra. Jagtycker fakfiskt att NCB är ett av de exemplen, liksom den första rörandePKbanken. Den andra, när och var inblandade, kanske kan lämnaen del övrigt att önska då det gäller formerna. Men jag tycker att det börställas extra stora krav när statsmakten gör börsintroduktioner, med tanke påatt skattebetalarna i nästan alla de här företagen har gått in med mycket storapenningsummor, för att sanera finanser och sanera verksamhet. Då finns det allanledning att ställa stora krav på att hela svenska folket skall Debattombörsintroduktionen av statliga företag ha del i möjligheten attteckna aktier och även dra fördelar av dessa företag när de har sanerats ochdet ånyo gär att återfå en del av de pengar statskassan tvingats lägga ut föratt genomföra saneringen. Jagtycker att man har anledning att ställa extra stora krav på fördelningen på denya ägarna. Ägandet skall vara spritt och rättvist fördelat. Alla skall ha haftmöjligheten, och de stora placerare som får gå in skall ha en specifik och unikkompetens som verkligen filiför det nya företaget något ordentligt, något somär till värde för det börsintroducerade företaget och kan hjälpa det att expanderaoch få en vettig utveckling i framfiden. Det är därför vi höjer något påögonbrynen när vi ser att man i , där det krävs ett mycket specifiktkunnande, med så betydande andelar har släppt in löntagarfonder ochförsäkringsbolag. Det är sådana som ändå kunde ha fått stå fillbaka en aningför det stora flertalet småsparare. Det är framför allt transportföretagen somtillför kompetensen, och jag tycker att småspararnas kapital inte är sämre,bättre än de stora kapitalplacerarnas. Det är därför vi vill försöka fåfram en rejäl ägandespridning. Man kan fä tillgripa lottning om det är brist påakfier. Man kan - vilket gjorts i ett antal länder med liberalkonservativaregeringar - om det är brist få dra ned tilldelningen av aktier till de storakapitalplacerarna för att tillgodose alla de smä kapitalplacerarnas,småspararnas, önskemål. Det tycker jag är något vi borde göra här i Sverigeockså. Vi kan som sagt även lätta ytterligare på de statliga aktieinnehaven omdet blir verklig brist på material och det uppstår en betydande överteckning. Tillsist, herr talman, vill jag fråga industriministern: industriministern nöjdmed exakt det sätt som börsintrodukfionen av har skett på? Ärindustriministern nöjd med börsintroduktionen av , med hur PKbanken,och har skötts? Kan nägra förbättringar göras? Hur långt är mani så fall beredd att gå för att tillgodose, som vi ser det, det rättmätigakravet från den stora breda allmänheten att få vara med och ta del av möjlighetenatt teckna akfier, sä att vi fär den ägarspridning som vi ser som central, ochendast godkänna stora placerare när de i första rummet tillför företagenverklig kompetens som kan hjälpa företagen att utvecklas och bU starka, storaoch trygga arbetsplatser som tillför folkhushället nägot posifivt? Anf.11 (): Det låter ganska imponerande när statsrådet säger att har 24000 privata aktieägare. Men om man tänker pä att staten äger avakfiekapitalet och institutioner, försäkringsbolag och fonder äger , har de24 000 privata ägarna alltså av rösterna i företaget. Då låter detinte lika imponerande. Det är synd, för har en mycket finriskfördelning. Det är ett företag som skulle passa om man ville ha enfolkakfie. Företaget är verksamt i så många branscher att risken för att råkaut för dåliga konjunkturer i alla de branscherna på en gång är nästan noU. NCB,säger statsrådet, har 60 000 aktieägare. Det låter också mycket imponerande.Men aktien står i 2:75. Den emitterades till 2:10. De 60 000 aktieägarna ägerbara av aktierna i företaget. Det är heller inte så Även där ärdet synd, för NCB är verksamt i en bransch där riskspridningen också är ganskagod. Den akfien skulle passa som folkakfie. Siffrornaför är faktiskt bättre. Där finns 12 800 privata aktieägare. Härhar jag bara den kommentaren: Varför inte låta de privata aktieägarna komma upptill ? Statsrådetondgjorde sig något över att en muntlig överenskommelse inte har hållits. muntlig överenskommelse förutsätter väl att det finns ett rimligt antal somhör den, låt säga 30 - 40 eller ett par hundra personer. Men det här avseddaprospektet har ju gått ut till flera hundra tusen människor. Om man skickar utprospekt till så många människor och skickar ut anmälningssedlar för teckningfill lika många människor, måste man, enligt min uppfattning, skriva påprospektet att det bara är en post som varje enskild person fär teckna. Detskall inte bara stå på prospektet, det måste även stå på anmälningssedeln föratt alla de flera hundra tusen som får denna möjlighet skall veta vad somgäller. Statsrådetfrågade varför vi pä den borgerHga sidan inte anmärker på hur det går till vidprivata emissioner. Där förekommer riktade emissioner och ganska storkoncentrafion vid vissa aktieteckningar. Skillnaden är just den att ,och har byggts upp med massiva statliga insatser. Det harkostat staten väldigt mycket pengar. Då har man rätt att ställa större krav påatt utförsäljningen äger rum på ett sådant sätt att de skattebetalare som påsin tid sköt till pengarna ocksä har möjlighet att få tillbaka dem närtillfälle därtill erbjuds. Jaghade tänkt sluta detta lilla anförande med att fråga statsrådet hur stor andelav den förestående nyemissionen för som kommer att bjudas ut tillanställda och allmänhet. Men jag behöver inte ställa den frågan, för statsrådetutlovade en redovisning av SSAB-emissionen i sitt nästa inlägg. Därför väntarjag med stort intresse på det beskedet. Debattombörsintroduktionen av statliga företag 12 (vpk): Inte heller den här gången skall jag ställa några frågor tillstatsrådet , för statsrådet känner de frågor som ställs av dem somskriver på börssidor, av vanliga löntagare osv. Vi får se om vi får några svari nästa anförande. Jagskall däremot kommentera litet av anförande. Han sade att detkan vara bra att sälja ut poster för att få ägarkapital. Det kan det varaibland, så länge man behåller kontrollen. tror jag var ett sådantfall. Det kan vara bra för långsiktighet och kompetens. Statsrådet talade omProcordia där man sedan introduktionen fått en väsentlig förbättring. Det varväl det. Men att man gick från per aktie till ,inte berodde väl det på att substansvärdet i hade stärkts så på envecka? Så fort går det inte att stärka ett substansvärde. Aktierna varnaturligtvis för lågt prissätta. Detta har varit legio när staten har sålt, manhar sålt fill underpris. Om man vill sälja för att få in mer aktiekapital,skall man väl inte ha ett underpris pä akfien? Då haltar logiken, då är inteargumenteringen konsekvent. Det bör den alltid vara. Vi har haft en realisationpå statlig egendom, tyvärr. Angående ärdet ännu värre. Det är visserligen sant att Debatt om börsintroduktionen av statliga företag aktien hargått ner, men den ligger nu runt . Det var det jag i mitt första anförandesade. En sådan emissionskurs hade gett staten ytterligare 50 - 100 miljoner,och företaget 200 - 400 miljoner. Det hade gynnat och stärkt företagetslångsikfiga överlevnad. Det hade man varit beredd att satsa, eftersom det ärsant - det har jag sagt gång på gång - att lönsamheten går i vågor. Trenden ärnu klart uppåtgående. Det vet alla inom rederibranschen, när t.o.m. jag harkunnat lära mig det. Man vet att fartygspriserna är i stigande, och därförstiger priserna på begagnade båtar . Det är nästan hemskt att vikanske lade ner varven för tidigt eller . Det kan varaså, men det skall vi inte tvista om . I vart fall har regeringen försuttitmöjligheten att få tillbaka litet av allt det som vi har lagt ner påvarvspolifiken. Man har försuttit möjligheten att få in ytterligare 100 milj.kr. Tänk vilket liv det var om 320miljoner till skolan! och fyllde sina löpsedlar om detta.Jag menar att vi hade kunnat fä in en tredjedel av den summan bara genom atthantera den här emissionen litet bättre. 100 miljoner är inte att förakta - detär pengar det med för staten. Sedan några ord till den borgerliga sidan - man skall jufördela gracerna något så när rimligt. Per från har här talat om vikten avatt bredda ägandet och få mer kompetenta ägare. Det är naturligtvis en trevliginfallsvinkel, men jag borde polemisera emot den. gjorde emellertid från det, och det var bra för min del, för därigenom vann jagtid. Han pekade just pä att de 24 000 enskilda hushållen i bästa fall svararför av röstvärdet. Det visar att då det gäller makt över företag så ärdetta att sälja ut aktier fill hushållen inte en framkomlig väg. Det kan möjligtvisvara bra då det gäller att fördela vinster till så många som möjligt, men vivet ju också att "så många som möjligt" bara blir de människor sominte behöver använda hela sin lön till hyra, mat och kläder, och det behöverungefär av folket. Det blir då de återstående som kan investera iakfier och gynnas av vinsterna i näringslivet. Jag tycker att vinsterna börkomma hela landet, hela folket, till godo. Det är den skillnaden vi har iinfallsvinkel. Sedan vill jag ta upp detta med att få in andra kompetentaägare. Ja, det är lätt att säga. Jag är övertygad om att ocksä Per Westerbergvet att ägare och ledning av ett företag inte är samma sak. En kompetent ägareser ju till att inte blanda sig i ledningen av ett företag - det är ju elementaför ett akfiebolag. En kompetent ägare ser till att skaffa en bra ledning.Samma sak kan väl staten göra! Jag tror att Per och andrariksdagsledamöter som arbetar är i stånd att tillsätta kompetentaägarrepresentanter, som i sin tur kan tillsätta kompetenta verksledningar ochföretagsledningar. NaturHgtvis skall politiker aldrig blanda sig i den dagligaskötseln av företagen, men nog är vi politiker, som är valda av svenska folket,så kompetenta. Om vi inte är kompetenta att sköta statsföretag, hur skall vi dåkunna vara kompetenta att sköta ett land? Om vi inte har den kompetensen bordeman ju så att säga privatisera landet också och skaffa sig kompetenta människorför den sidan. Men vi politiker är kompetenta att tillsätta företagsledningar.Däremot är vi inte kompetenta att driva företag - det är en poäng. Heltkort under den av min taletid: Att förlita sig på muntligaöverenskommelser - däri tror jag hela problemet ligger. Och där har man varitmoraliskt indignerad. Jag är inte specieUt moraliskt indignerad när räven tarhöns, för det tillhör hans natur. På samma sätt förhåUer det sig medbörsaktörerna. Det fillhör deras natur att agera så här. Det är därför jag ärsocialist. Det är därför vi behöver lagar som hindrar dem att agera så här. Anf.13 (): Vi miljöpartister har med bekymmer iakttagit att den s.k.arbetarregeringen numera tycks ha helt anammat de villkor som gäller för detprivata näringslivet. Denna utveckling inger en viss oro. ekonomiska fillväxten har stagnerat har börsspekulationenständigt tilltagit. I stället för att vara en källa tUl långsiktig finansieringav riskkapital har börsen mer och mer utvecklat sig tiU en glorifieradspelhåla, där alla tror sig kunna vinna. Vi har med viss förvåning iakttagitatt regeringen lägger fram förslag om datoriserade system, som gör att dennaverksamhet skall kunna gå smidigare och ännu snabbare, som säkerhetenmöjligtvis blir lägre. eller senare kommer förmodligen bakslaget. Det ärdärför angeläget att regeringen med nykter skepsis betraktar utvecklingen. Närstaten säljer företag på börsen måste staten ha en rimligt säker uppfattning omatt de anställda i de företag som privatiseras kan se fram mot en någorlundasäker sysselsättning. Jag skulle vilja ställa endel frågor till industriministern. Villregeringen när staten avhänder sig egendom se till att ägandet i första handbör gä fill de anstäUda och lokalbefolkningen? Menarinte regeringen att de anställda och lokalbefolkningen skulle kunna utgöra justdet som industriministern talade om, nämligen en stark och kunnig ägare? Detvore egendomligt om inte de tUlsammans skulle besitta en betydande kunnighetoch en vilja att utveckla företaget. Jagskulle vilja ta upp en detaljfråga: Är det bra att staten medverkar fill attdet skapas ett monopolföretag för järnvägsmateriel genom försäljning av dethuvudsakligen statligt ägda företaget ? Här har vi ett exempelpå ett företag som med fördel kunde överföras just till de anställda ochlokalbefolkningen. Ärregeringen beredd att utreda hur ägaransvaret skulle kunna förstärkas iaktiebolagen? Industriministern antydde att det vore skäl att alla företag sågöver sina principer när det gäller ägande och ägarfördelning. Jag tror ocksåatt man behöver se över just ansvaret för ägande. Ärregeringen beredd att se till att utreda om de anställda och lokalbefolkningenskall kunna få företräde att köpa aktier både i statliga och i privatägdaaktiebolag? Är regeringen beredd attverka för principen en akfie - en röst? Ärregeringen beredd att stödja kooperafivt företagande, en företagsform som vi imiljöpartiet tror är värd allt stöd och som i dagens ekonomiska klimat sitterganska trångt? Aktiebolagsformenställer till svårigheter. Det talas mycket om efikregler. För att över huvudtaget vara en effektiv ägare behöver man ha kunskap och Debattombörsintroduktionen av statliga företag Debattombörsintroduktionen av statliga företag insyn, men man får intevara en "insider", för då har man för mycket insyn. Det skall varalagom insyn. Det är uppenbart att den formen av ägande skapar svårigheter. Ärregeringen beredd att se till att monopolverksamhet skall bedrivas i verksformmed öppen insyn? Ärregeringen beredd att se till att de stafiiga företagen vid sina bolagsstämmormedger minst lika stor insyn som de privata företagen? Låt mig ge uttryck för den principiella inställningen att det ärangeläget att vi får ett spritt ägande och att de.anställda samt allmänhetenmen också insfitufioner skall vara delägare i svenskt näringsliv - inte bara istatliga företag. Jag tror att det är vikfigt att man som grund förnäringslivspo-Htiken har just detta för ögonen, att vi måste skapa starkabärkraftiga och bra företag, som har en god lönsamhet, som har möjHgheter attutvecklas och stärkas ytterligare för att kunna ge en trygg sysselsättning förde människor som arbetar i företagen, företag som också ger en bra grund för demänniskor som bor i den kommun, i den region där företagen verkar. Låtmig också ta upp frågan om priset pä . Försäljningen av UV-Shippingtill de tre löntagarfonderna föregicks av värderingar från tre oberoende institut.Samfiiga dessa insfitut kom fram fill att fartygsinnehavet kunde värderas tillca 200 milj. kr. När staten såldeföretaget till dessa tre löntagarfonder erhölls 210 milj. kr. eller, omräknat iaktiekurs, . De förhandlingar som fördes visade att det vid dentidpunkten inte var möjligt att få ut ett högre pris när bolaget såldes. Menjag vill också erinra om att försäljningen även innebar att de nya ägarnaiklädde sig ett garantiåtagande på cirka en och , somalltså lyftes av staten. Staten var tidigare garantigivare fill det beloppet.Vad det är värt i kronor för skattebetalarna kan man inte avgöra i dag-garantiåtagandet sträcker sig långt in , och vi vet, som jag harsagt tidigare, att den här branschen går litet upp och ned. Tilldetta skall fogas att en stor del av de fartyg som rederiet nu har i sin ägobemannas med svenska sjömän. Det är också en värdefull del av denöverenskommelse som har träffats. Efterdet att den här affären skedde har hela affärsidén förändrats. Det har alltsåfillkommit nya delägare och ett stort kapitalfillskott till bolaget.UV-Shipping är alltså ett helt annat bolag än det som staten förra åretsålde. Det är detta nya företag som prissätts på börsen. Jag tror att detfinns anledning att komma ihåg det. Jagvill också göra den kommentaren att när introdukfionen av skeddevar alltså staten icke ägare av det bolaget. Det var vid den fidpunkten andra. TillPer vill jag säga att jag inte är nöjd med allt som har hänt när detgäller introduktionen av . Jag är missnöjd med hur spridningen avaktierna till allmänheten gick till. Det låg icke i linje med denöverenskommelse som vi hade. Därför, menar jag, är det nödvändigt att ifortsättningen vidta åtgärder för att ingen upprepning skall kunna ske. Jagvill till säga att det också stod i prospektet att det bara fannsen post per köpare tillgänglig. Jaglovade i mitt förra inlägg att redogöra för hur introduktionen av kommeratt gå till. Bakom beslutet att föra ut på börsen ligger detakfieägaravtal som upprättades mellan staten och de sex insfitufionellaägarna i , nämligen , , , och två avSE-bankens pensionsstiftelser. Det var ett avtal och ett ägarkonsortium, fillrätt stor del bestående av institutioner, som 1987 godkändes av denna riksdag. Enägarspridning kommer att ske av 7,5 miljoner . Staten bidrar närdet gäller den spridningen av - introduktionen kommer att ske nuunder våren - med 4 miljoner aktier. De anställda i ges företräde tillteckning av 1,5 miljoner av dessa aktier. Resterande 2,5 miljoner aktiererbjuds uteslutande allmänheten. Tilldelning kommer att ske även i mindreposter än hela börsposter, nämligen ocksä i halva börsposter. Desex institutionella ägarna bidrar med 2 miljoner akfier i den ägarspridningen.LKAB avser att omvandla en del av sitt konverfibla lån i till aktier ochbidrar med resterande 1,5 miljoner av de 7,5 miljoner aktier som ingår iöverenskommelsen om ägarspridning. Ävenövriga akfieägare i ämnar erbjuda allmänheten företräde vid teckning avmerparten av sina aktier. Totalt kommer alltså minst 4,5 miljoner av deåterstående 6 miljoner akfierna efter det att de anställda i givitsföreträde vid teckningen att säljas på detta sätt. Skulle erbjudandet fiUallmänheten övertecknas - vilket vi får hoppas - kommer lottning att ske föratt säkerställa en rättvis fördelning av aktierna. Denna ordning genomförsefter initiativ som jag har funnit anledning att ta. Efterden här föreslagna ägarspridningen kommer staten att inneha av röstvärdeti och av aktiekapitalet. Jag tror att allmänhetens och deanställdas andel, , kommer ätt ligga efter denutförsäljningen. Detjag har redovisat i fråga om börsintrodukfion av och hur akfierna skallsäljas och fördelas står, tycker jag, i god samklang med de önskemål som harframförts i den här debatten. Det betyder att det råder en rätt bred enighet omatt det är de anställda och allmänheten som skall ges företräde, att det skallfinnas en garanti för att det blir en rättvis spridning och att den garanfinskapas genom att endast en aktiepost får köpas av resp. köpare och genom attlottning kommer att företas. Jagvill alltså påstå att staten med det här visar hur en aktieförsäljning kangöras rättvis. Jag är tillfreds med de uttalanden som har gjorts från dagensdebattörer, nämligen att man vill ha den formen av spridning och garanfi förrättvis fördelning när det gäller de stafiiga företagen. Men varför inskränkadet till introduktioner av statliga företag? Det skulle sitta fint, tycker jag,om vi kunde göra gemensam sak och uppmana det privata kapitalet att ifortsättningen bete sig på samma sätt. Det vore välgörande om minameddebattörer ville göra en sädan klar deklaration. Debattom börsintroduktionen av statliga företag Debattom börsintroduktionen av statliga företag 15 (): Först några ord om . Den här debatten har i storutsträckning kommit att handla om , men frågan är ju betydligtvidare än så. Dentidigare VD-n, , och hans familj fick flera aktieposter. Den frågasom då reses är varför de tidigare varvsarbetarna inte fick köpa aktier iUV-Shipping. Varför fick inte de som byggde båtarna vara med och dela påvinsterna i samband med utförsäljningen av ? Detär bra att industriministern så här i debattens senare del redovisar vilkaprinciper som kommer att gälla vid börsintrodukfionen av . Jag utgår frånatt samma principer också kommer att gälla vid börsintroduktionen av andrastatliga företag som ligger i loppet. Måletmåste vara stor ägarspridning. Då måste vi också ha klart uttalade direktivtill de banker och fondkommissionärer som skall handlägga fördelningen avaktier att de inte skall låta vissa intressegrupper fä förmåner framför andra. Måletmåste i första hand vara att ge de anställda i företagen -metallarbetarna vidde olika stålverken, de personer som arbetar i admi-nistrafion eller som påannat sätt är engagerade i - företrädesrätt till aktierna. Debattenom och debatten om de turer som har ägt rum i samband medregeringens börsintrodukfion och utförsäljning av statlig verksamhet har ändåmedfört något gott. Det är viktigt att regeringen har lärt av misstagen. Jagtolkar nämHgen regeringens handlande på så sätt att det är vad regeringenfaktiskt har gjort, då industriministern i den här debatten klargör vilka principersom skall gälla . Fråncenterns sida kommer vi noggrant att följa det framtida mönstret. Vi kommerockså, herr industriminister, att noggrant följa andra aktörer på marknaden.Det finns skäl att ställa samma krav på det privata näringslivet som på staten.Staten har emellertid anledning att föregå med gott exempel i dessa frågor. 16 PERWESTERBERG (m): Varje form avefikdebatt, om aktiebörs eller annat, är positiv.