prot · GC0992 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag har alldeles läst en artikel i att , som har en lag som säger alt man i första hand skallanvända inhemskt kol för sin energiförsörjning, har fått propåer från EG om altden lagen inte skall få vara kvar, eftersom den anses utgöra ett handelshinder. Den är då ett hinder för att exportera sinkärnkraflsel. Om statliga subventioner för att man väljer en viss typ avenergiförsörjning betraktas som handelshinder, kommer det kanske i enförlängning all påverka ställning. Vi har i vår tur samarbete medDanmark genom Nord-el. Även om man säger nej till kärnkraft i ett land, kanskeman blir tvungen att stå öppen för att ta emot kärnkraflsel, eftersom statligasubventioner för att man skall kunna satsa på det energislag man själv vill ha kan sessom handelshinder. Den frågan är viktig. Jag skulle vilja ha den ytterligarebelyst och utredd. Euratom-fördragets definition av nukleärt material - dettamaterial skall enligt avtalet åtnjuta fri cirkulation inom EG - omfattar inteavfall. Detta tryckte mycket hårt på. Denna fråga är dock inte såenkel. Vad är egentligen kärnämne och vad är avfall? Enligt vad jag harförstått av de definitioner som finns både inom Euratom och eventuellt också ivår egen lagstiftning är avfall inte avfall förrän man har stoppat ned det ijorden. Då har man hunnit göra ganska mycket med del. Man har hunnit utvinna enhel del av avfallet. Därför är frågan om fri cirkulation inom EG för nukleärtmaterial en mycket intressant fråga, som väcker stor oro. Jag skulle vilja ha dessa frågor belysta. Det handlar omvarje lands möjlighet att fritt välja energislag. Det är möjligt att man väljerall inte ha egna kärnkraftverk. Men kommer det att bli möjligt att säga nej?Eller kommer inhemska satsningar i form av statliga subventioner att betraktassom handelshinder? Då är ju, som jag ser det, valfriheten uttömd. En annanfråga som vi måste reda ut är vad som egentligen är kärnämne och vad som äravfall. 1988/89:927 april 1989 Om EG-anpassningen och kärnkraftsavvecklingen 106CARL (): Jag kommer att fortsätta att ta upp detta medskatterna. Det pågår ett intensivt arbete inom departement och verk för attsnabbi kunna anpassa oss till EG:s inre marknad 1992. För alt det skall kunnabli möjligt fordras många ändringar i skattesystem och andra delar av vårtekonomiska system, så att vi blir, som det kallas, EG-konforma. Därför har mantillsall en mängd skatteutredningar som har till syfte att förenkla vårtskattesystem och motverka skatteflykt, medverka till att förstärka denekonomiska tillväxten, förbättra exportföretagens konkurrensmöjligheter, bidra tillatt stärka statens finanser och dessutom underlätta EG-anpassningen. Vad kommerdå dessa utredningar fram till? Jo, det är som jag har sagt, de kommerfram till att man skall ha moms på energi och till att punktskatterna på energiskall sänkas. Det leder enligt utredningar till att användningen av olja, kol,gas och elkraft kommer att öka. Ökad användning av elkraft innebär politiskaproblem i ett land där man har sagt att man skall minska utsläppen av koldioxidoch kväveoxider. Om man nu tar riksdagsbeslut på allvar - och det hoppasjag verkligen att man gör- är det omöjligt att producera elkraft i ökad taktmed hjälp av fossila bränslen. Det strider mot beslut. För att ökaproduktionen av elkraft fordras ändå andra fossila energikällor. Deutvecklingsinsatser som har gjorts och som görs inom området för inhemskaförnybara energier kan i varje fall inte för tillfället bidra speciellt starktlill produktionen av elkraft. Det är beklagligt att man harförsuttit chansen. Hushållningsarbetet har inte bedrivits på det sätt manskulle ha önskat. Det har tvärtom stannat upp. Då återstår egentligen kärnkraften, som vi enligt beslutskall avveckla. Det är ganska uppenbart att arbetet med anpassning till EG, somdet bedrivs för tillfället, leder till att vi riskerar att inte kunna avvecklakärnkraften, såsom vi har fattat beslut om. Om regeringen hade menat detta,skulle man inte utreda Prot.1988/89:92 förslag om moms på energi, sänkta punktskatter och bibehållenstorförbru- 7 april1989 karsubvenlion, som gynnarelintensiv industri. Då borde man ha lagt fram T ' förslag om skatt på energiråvaror,för att på allt sätt gynna den energieffekli- OmEG-anpassningen b t- b r oj o vitet somman har pratat om tidigare och inhemska förnybara energier. Del är ganska uppenbart att EG-anpassningsarbelet spelaren stor roll i svensk energipolitik. Hur tänker regeringen effektivt motverkade negativa verkningar på energianvändningen som den nuvarande EG-politikensynes leda till? Hur skall man kunna motverka kärnkraften ordentligt, om man såsmåningom kommer med den typ av förslag som utreds? I tidigare debatter har vi förstått vad verkligen vill i dessa frågor, och delrespekterar jag. Jag hoppas också att hon har förstått att hon kan få allt stödi för en helt annan kärnkraftspolitik än den som andra önskar. gäller det också att vi inte låser oss i ettskattetänkande som ser ut att gynna kärnkraften. Därför vill jag än en gångsäga alt jag ser det nuvarande arbetet med EG-anpassningen som ett hot mot våramöjligheter att föra en bra energipolitik och verkligen avveckla kärnkraften.Jag hoppas att har den personliga förmågan och även förmåga avannat slag, så alt hon kan vända denna utveckling. Hon skall veta, än en gång,att det finns ett brett stöd i riksdag för en helt annan politik. Vimåste komma bort från kärnkraften. Men då måste man också arbeta med deskattepolitiska medlen så att en avveckling gynnas. Här finns alltså enuppenbar fara i det anpassningsarbete som pågår. Vi känner djup oro frånmiljöpartiets sida över vad starka krafter i samhället driver denna utvecklinglill. Del vore fruktansvärt. 107 (): Det är naturligtvis riktigt, som , alt en EG-anpassning kanske inte innebär ett formellt hot mot denkärnkraftsavveckling som har beslutat - inte med nuvarande i regler ivarje fall. Men regler kan ändras, och ju mer vi blir integrerade desto störrepress kan vi komma att utsättas för från de ledande, stora nationerna i EG. Menom del inte finns ett formellt hot, finns det i varje fall, som harbetonat här, ett reellt hot, genom den skalteharmonisering där det förstasteget med en moms på energi kommer att leda lill en ökad användning av fossilabränslen och ett slag mot de inhemska och förnybara energikällorna. Det kommeralt innebära ett slag mot fjärrvärmen, såsom del uppfattas avvärmeverksföreningen. Det andra stegel, när man sedan ytterligare anpassarmomsen ned till de inom EG populära nivåerna på , verkar naturligtviskraftigare i samma riktning. säger alt regeringens politik när det gällerexport och import ligger fast. Del tycker vi inom inte är särskilt lyckligt. Vitycker att regeringens politik när det gäller export och import, kanske framför allt export, är olycklig. Vi vill ha ett förbud mot export av all kärnteknisk utrustning från . Vi tycker att del vore logiskt om regeringen intog samma ståndpunkt. Statsministern har ju uttalat att kärnkraf- 74 ten icke hör hemma i ett civiliseratsamhälle, om jag kornmer ihåg Jag hoppas att energiministern medger att det ligger en stor motsägelse iatt för egen räkning beslutar att avveckla denna ociviliserade teknikoch tillåter export av samma teknik till andra länder, kanske t.o.m.u-länder, som säkerligen kommer att ha mycket svårt alt hantera den på ettsäkert sätt. Dessutom försäkrar energiministern att EG-harmoniseringeninte förändrar beslut. Kan energiministern försäkra all vi inte genomdenna harmonisering får våra händer bundna, så att del blir omöjligt attförbjuda export av kärnteknisk materiel i fortsättningen? Det är också en fråga om den cirkulation av nukleärtmaterial som omtalas. Det sägs alltså att avfall är undantaget. definitionen och den kan man verkligen undra över. Vi vet ju attdel förekommer en betydande cirkulation av det som av gemene man kallas föravfall, som innebär att avfall skickas från och eldas upp i Studsvik.Sedan förs vissa restprodukter till Ranslad medan andra förs till ASEA-ATOM.Cirkulationen med s.k. lågaktivt avfall är i full gång. Dess värre har dettyska företaget - som visat sig vara ett utomordentligt dåligt företag ur etisksynpunkt - Transnuclear medverkat i denna hantering. Denna cirkulation bordesnabbt brytas. Vi inom vill över huvud taget inte accepteraen fri cirkulation av nukleärt material där vår land är involverat. Kanmöjligtvis energiministern försäkra at; denna cirkulation för vår del bringasatt upphöra? Jag syftar då inte bara på avfall utan över huvud taget pånukleärt material. Om EG-anpassningen och kärnkraftsavvecklingen 108Miljö- och energiminister : Jag vill börja med att säga att jag anser attGudrun interpellation är i högsta grad berättigad. Många av de frågorsom tar upp där är sådana som vi hade anledning att med ettvisst bekymmer syssla med långt innan den nuvarande EG-diskussionen uppstod,eftersom det faktiskt förekommer en handel och kontakter på annat sätt. Dettamåste regleras på ett ur svensk synpunkt säkert sätt. Jag vill göra en principiell deklaration när det gällerEG-frågan och för säkerhels skull påminna att vi ju inte diskuterar medlemskapulan samarbete mellan EFTA och EG i former som är förenliga med vår säkerhets-och neutralitetspolitik samt våra intressen i övrigt. vill jag sägaatt jag som gammal motståndare till medlemskap i anser att nära samarbete idet - nord, syd, öst och väst - som i historisk tidhåller på all växa fram är utomordentligt viktigt och glädjande. Det är oerhörtpositivt och viktigt att blir delaktigt i den utveckling vi ser mot ettnytt, öppnare, friare Europa-en speciell europeisk gemenskap med mycket vidarebegrepp än EG. Detta innebär inte i något avseende att vår nationellaintegritet kan eller får kränkas. När del gäller de speciella områden somGudrun tog upp, kan jag försäkra all vi, såsom jag beskrev i miltinterpellationssvar, kommer att vidmakthålla integriteten. Varför är man så rädd för alt mera konkret ta uppenergifrågorna vid de samtal som äger rum? Min bedömning av orsaken, sombaseras på erfarenhet av rätt mycket internationellt arbete, är alluppfattningarna är så olika. Det går inte att komma överens. Tendensen inom EGär faktiskt den att Prot.1988/89:92 kärnkraften skall bort. Utöver deländer som jag tidigare nämnde har också 7 april1989 börjat att ompröva sinaprogram. Det är inte i några oviktiga länder r-/- . som det största oppositionspartiet - som råkar vara vårasysterpartier - har hk" k ft k kärnkraftsavvecklingsprogram. Som exempel kan nämnas I den speciella miljögrupp, som jag leder inomsocialistinternationalen har vi enats om ett program för miljön, vilket innebäratt vi skall avstå från kärnkraft. Jag tror inte att vårt franska broderpartikommer att instämma, men de övriga kommer att göra del. Detta är ett mycketstort framsteg. Det material som efterlyste är intehemligt. Jag är förvånad över att upplysningsljänsl inte har kunnatlämna ut den rapport som jag nämnde i mitt interpellationssvar. Jag kanförsäkra att den är tillgänglig och går att få, om vänder sigtill milt departement. Om cirka en månad kommer miljö- och energidepartementetatt lämna en allmän rapport om samarbetet med EG när det gäller miljön. Denblir självfallet tillgänglig också för allmänheten och för ledamöter. Vad som skall betraktas som kärnämne, kärnteknik ochavfall är en viktig fråga. Det finns inte någon som helst risk för att Sverigeändrar sina definitioner eller anpassar dem till andra länders. Vi stiftar våralagar på detta område själva. Just nu pågår en översyn av lagstiftningen i syfte attytterligare skärpa reglerna. Som jag sade, är detta inte problemfritt ochdet kräver därför ständig uppmärksamhet. De speciella problem inom EG när det gäller handel,utnyttjande eller subventioner i samband med användningen av olika energikällorsåsom kol i , tror jag har att göra med att man ger subventioner avhelt andra skäl, t.ex. sysselsättningsskäl. Egnetligen är del inte ekonomisktmotiverat, men man måste lösa sysselsättningsproblemen i vissa mycket utsattaregioner. Jag tror att de problem som log upp är interna inomEG. Slutligen har vi alltid - om ingenting annat hjälper -möjlighet att utnyttja den paragraf i Romfördragel som säger att varje land harrätt all fastställa de regler som bedöms som nödvändiga med hänsyn till miljö,hälsa och säkerhet, vilket vi naturligtvis kommer att utnyttja också på det härområdet. Av detta skäl är jag inte orolig för konsekvenserna av ett samarbete.Tvärtom, jag ser möjligheter alt fortsätta det påverknings- och opinionsbildningsarbetesom vi bedriver i internationella sammanhang för att få bort kärnkraften. 109 (vpk): Min avsikt var inte alt få till stånd enprincipiell EG-debatt på det här svepande sättet. inbjuder emellertid själv till en sådan genom att tala om hur förträffligt det är med ett nära samarbete. Jag delar inte alls den uppfattningen. Jag tror inte på regeringens försäkringar om alt man kan integrera och harmonisera när det gäller vissa delar och hålla andra delar utanför, vilket utgör grunden för att vi säger nej till detta. 76 Vi anser att i förlängningen hotasvår neutralitet, eftersom det bedrivs ett säkerhetspolitiskt och försvarspolitisktsamarbete inom EG - ett samarbete som vi inte kommer att kunna hålla ossutanför. Den materiella basen för vår neutralitetspolitik ligger ju ihandelspolitiken och i den ekonomiska politiken. Det går inte att separera deolika politiska sfärerna från varandra. Det är min huvudinställning, men jagvet att vi har olika meningar i det här fallet. Detär bra att det finns socialdemokratiska partier som driverkärnkrafts-avvecklingsfrågorna i och . Det land somoroar mig är naturligtvis . Där har varken eller jagnågra partikamrater som är särskilt bra på det här, skulle jag vilja påstå. Utifråndet faktum att , såvitt jag förstår, har en så stor överkapacitet ärdet också mycket oroande att man, enligt uppgift, har 54 reaktorer i drift och9 under byggnad. producerar mängder av kärnkraflsel. Det är inteoviktigt i detta sammanhang att är en nation som ivrigt förespråkarkärnvapen. Kopplingen mellan den civila och den militära kärnkraften existerarju fortfarande, även om man inte talar så mycket om den . Där intarFrankrikte en särställning. Jagtror också att dessa statliga subventioner ges av olika skäl. Det kan varaarbetsmarknadspolitiska skäl och naturligtvis även andra skäl. Om den typen avstatliga subventioner kommer att betraktas som handelshinder, blir det, vad jagförstår, ett fritt flöde av den franska kärnkraftselen. Jag vet inte i vilkenmån man som medlem i EG har möjlighet att säga nej till detta. vet jag attvi inte skall bli medlemmar. Men är ju medlem i EG, och vad har Danmarkdå för möjligheter att undvika en billig fransk kärnkraflsel. Om intehar sådana möjligheter, vilka möjligheter har vi då i vårt samarbete? Vi kaninte veta varifrån elen inom Nordel kommer. Då är vi kanske plötsligt en del avhela den här soppan, som vi vill hålla oss ifrån. Den problematiken existerarju. Jag skulle återigen vilja fråga hur ser på den saken. Dettaär allvarliga framtidsperspektiv. 110 (): Det är mycket glädjande att höra att vår nationella integritet inte pånågot sätt kan hotas av den s.k. EG-anpassning som pågår. Tyvärr känner vi ossi inte särskilt lugna bara av denna deklaration. Det finnsnämligen så många andra tecken som antyder att vår integritet faktiskt hotas pådetaljområde efter detaljområde. Vi skriver gärna under på att vi skall ha samarbete i alla riktningar, i öst och i väst, medhela och för övrigt med hela världen såväl på tekniska områden, när delgäller människors rörelsefrihet, som i fråga om handeln. Men är ju frågan,om EG-anpassningen på något sätt påverkar vår planerade kärnkraftsavveckling.Jag fick här inget svar på min fråga om den styrmedelsanpassning som vi hotasav, dvs. att vi genom den harmonisering som uppenbarligen är på gång förlorarde styrmedel som vi skulle behöva i energipolitiken. Det är ännu inte för sentatt stoppa denna harmonisering. Det är tillfredsställande, och vi hoppas attBirgitta tagit dessa varningar till sig. BirgittaDahl säger att vi inte skall ändra våra definitioner. Dock finns fortfarandehotet att subventionerna, om vi skall anpassa oss lill EG:s normer, kommer attförhindra att vi har en skattelagstiftning med nedsatta Prot.1988/89:92 arbetsgivaravgifter i vissa områden i övre och etttransportstöd. 7 april1989 Detta tillåts inte av EG. _"...,,.,, '. Bireitla svarade inte på minfråga om exporten. Omhoidbilskrotnings- k 6 k hon pafrågan om hon tycker att den fria cirkulation som pågar till Studsvikär någonting som bör fortsätta. Jag hoppas få svar på de frågorna i 111 Miljö- och energiminister : Frutalman! kritik är i flera avseenden felaktig. Jag skall intenärmare gå in på det, för del blir inte bättre av all vi fortsätter altdiskutera den saken. Till vill jag säga att det är riktigt attframför allt planerar att sälja mycket av sin överproduktion avkärnkraflsel över gränserna och att del finns andra som tänker köpaden elen. elförsörjning långsiktigt måste av många skäl, inte minstför alt vi skall bevara vår säkerhets- och neutralitetspolitik, baseras på egenproduktionskapacitet med breda säkerhetsmarginaler. Nordel-samarbetet är juinte av den karaktär som man diskuterar i EG, nämligen att ett land gör siglångsiktigt beroende av elleveranser från ett annat land. Vår energipolitik ärju ett sätt alt oplimera - som del heter med ett frasord - elförsörjningen, såatt man använder den el som vid varje enskilt tillfälle kan framställas lilllägsta kostnader, I allmänhet sammanfaller del också med miljökraven, eftersomvi ju t,ex. levererar vattenkraftsel till och på det sättet bidrar tillatt minimera kolbränningen i . Vårt sätt att hantera denna fråga,bortsett från att vi alllid har vår frihet alt säga nej, är ju att vi planerarvårt elförsörjningssystem så, alt vi för vår fortlöpande försörjning inte skallvara beroende av någon annan. Överläggningen var härmed avslutad. 23 § Svar på interpellation 1988/89:160 om höjdbilskrotningspremie 112 Miljö- och energiminister : har frågat mig närregeringen anser det vara nödvändigt att höja bilskrotningspremien. Då det skrotals betydligt färre bilar än del sålts nyabilar har relativt betydande belopp tillförtsbilskrotningsfonden. Delta beror på att bilskrotningspremien är för låg iförhållande till branschens inlämnings- och hämtningsavgifter. Del innebär altdel är en relativt liten ekonomisk fördel för bilägare att själv lämna bilentill skrotning. Om skrolningsföretaget hämtar bilen innebär skrotningen i mångafall en direkt kostnad för bilägaren. AndersCastberger m.fl. har den senaste liden förespråkat en höjning av bilskrotningspremien.Syftet skulle dels vara att förmå bilägarna all i ökad utsträckninglämna en skrotfärdig bil till en auktoriserad bilskrotare i stället för attlämna den i naturen eller på någon annan från miljösynpunkt olämplig '° plats, dels att påskyndautskrotningen av äldre fordon med dålig avgasrening. högbränsleförbrukning och sämre trafiksäkerhet. Statens pris- och konkurrensverk (SPK) har genomfört enstudie över prisbildningen inom bilskrotningsbranschen. Enligt SPK finns klaraindikationer på, att nuvarande regler på ett negativt sätt styr prissättningenoch hämmar konkurrensen inom bilskrotningsbranschen samt alt del även har enindirekt påverkan på priserna för stålskrot. Undersökningen tyder även på attdel råder en ofullständig konkurrenssituation på de olika marknader som berörsav bilskrotningen. höjdes bilskrotningspremien från 300 till500 kr. Förändringen hade till syfte att öka den legala bilskrotningen. AvSPK:s undersökning framgår emellertid att bilskrotningsförelagen höjde prisernakraftigt och i stor utsträckning anpassade priserna lill den nya premienivån.Av detta drar SPK slutsatsen att ytterligare höjning av bilskrotningspremieninte nödvändigtvis får någon positiv effekt. Det som talar emot en sådanhöjning är den ej tillfredsställande konkurrensen inom bilskrotningsbranschenoch risken för att skrotningsföretagen relativt omgående anpassaravgiftsnivåerna gentemot bilägarna lill den högre premien. Enligt gjorda prognoser skulle en höjning av premienivånlill , som förespråkar i sin fråga, motsvaras av enutbetalning på ca 225 milj. kr. Detta skulle leda till att bilskrotningsfonden,som uppgår till ca 260 milj. kr., minskade med ca 135 milj. kr.Del är osäkert om de miljövinster som uppnås genom en sådan höjning slår irimlig proportion till kostnaderna. Det är angelägel alt förmå bilägarna att i ökad omfattninglämna in sin skrotfärdiga bil lill skrotning i stället för att lämna den inaturen. Dessutom är det viktigt att skynda på utskrotningen av gamla bilar,eftersom det är ett sätt att minska utsläppen av luftföroreningar. Del är dockinte säkert att en höjning av skrotningspremien är det mest effektiva sättetatt nå dessa mål. Inomregeringskansliet pågår arbete i syfte alt lösa problemen. 113ANDERS CASTBERGER (fp): Jag vill tacka miljö- och energiministern såmycket för svaret på min interpellation. Bilägare bör ju stimuleras till att taäldre bilar ur trafik. Sådana bilar är både miljö- och trafikfarliga. De äldstabilarna förorenar mest. De allra äldsta har inte varit underkastade några somhelst regler om avgasrening osv. Gamla bilar överges i naturen, skräpar ned ochförorsakar miljöfaror. Andelen bilar som är eller äldre har stigitavsevärt, från av det totala bilinnehavettill . Den mycket måttliga ökning som skett av skrotningspremien från 300kr. motsvarar ju inte på något sätt inflationen. håller nu med om att det är angeläget altförmå bilägarna att lämna in sina bilar till auktoriserade bilskrotare förskrotning, med hänvisning till behovet av alt minska luftföroreningarna.Birgitta Dahls ganska utförliga svar andas faktiskt en önskan att äntligen låtafrågan falla framåt. Men vi har hört detta förut, och frågan är: Finns viljanatt göra någonting åt rådande förhållanden? I entidskrift fick jag för sedan se alt miljöministerns närmaste Prot.1988/89:92 medarbetare statssekreteraren sade: Vi har inte gjorttillräckligt på avgasom- 7 april1989 rådet. Det viktigaste är inte attgamla bilar blir så miljövänliga som möjligt, ,, ., , '. utan att de skrotas så fort som möjligt. ,,j r = j = Det var mot bakgrunden av det som jag ställde frågan omdet ar sa att premie . . , . . 5 T , regeringenanser att den viktigaste åtgärden ar att oka utskrotningen av Man måste nu fråga sig: Är det enligt regeringens uppfattning nödvändigtatt höja bilskrotningspremien? Den frågan föranleds av det faktum attBirgitta här i kammaren i ett flertal debatter har sagt att bilskrotningspremienskall höjas när det visar sig nödvändigt. vara ettläge där det är nödvändigt. Skall man inte tolka statssekreterarens uttalandepå det sättet? Invändningarna från SPK kan i och för sig vara väl värdaatt ta på allvar. Men med tanke på att höjningen var den första somöver. huvud taget gjordes kan det inte uteslutas att de prishöjningar sombilskrotningsförelagen passade på att göra innebar en ganska naturliganpassning till inflationen. Ett bekymmer med den rådande situationen är att morotenför bilägaren blir mindre och mindre , och det resulterar i sin turi att människor lämnar sina bilar ute i naturen. Dessutom får vi långsiktigt enstörre andel äldre bilar som inte uppfyller de övriga krav som vi anser att detfinns anledning att ställa. Av delta drar SPK den slutsatsen i sin analys av vad somhänt all någon ytterligare höjning av bilskrotningspremien inte nödvändigtvisfår den positiva effekt vars önskvärdhet vi väl är ense om. Då är frågan: Drarregeringen samma slutsats som SPK? Vi borde faktiskt i den här frågan kunna föra ettkonstruktivt resonemang. Det kan självfallet finnas fler metoder än att höjabilskrotningspremien. Del är en metod som vi tror på, men som självfallet skallkunna kombineras också med andra morötter av skilda slag. Men det verkar varalitet tveksamt med regeringens handlingskraft. Här säger enbartatt del pågår ett arbete, men det kan väl inte ha pågått bara under den senasteveckan.