prot · GC0942 · 1988-12-31 00:00:00 — Enövergång till biobränsle skulle i stor utsträckning förbättra vår beredskap pädetta område. Det skulle vara intressant att veta hur regeringen ser päden ökade användningen av t.ex. kol och framför allt att vi mer och mer övergårtill import av naturgas. Där är vår beredskap i princip noll. När de som hälleri kranarna stryper dem har vi ingen tillgång längre. Detta är något som oroarmig mycket. Låt mig återgå till livsmedelssidan. Man har också tittatpå vattenförsörjningen. Vatten är ju vårt grundläggande livsmedel. Man harblivit närmast chockad över den dåliga beredskapen på detta område, av hur lättdet är att förstöra tillförseln av vatten till människor, framför allt itätorterna. Detta är någonting vi måste se till så att det fungerarbättre. Vi måste ha en annan uppbyggnad av distributionen av färskvatten tillmänniskor, så att den fundamentala säkerheten för vår existens ändå fungerar. Civil beredskap i vid mening ute bland människor är ocksåviktig. Det är nödvändigt att olika samhällsfunktioner kan fungera också i enkrissituation. Här har länsstyrelserna en viktig uppgift. Genom de besparingarsom skett på länsstyrelserna har de enheter som sysslar med dessa frågor fåttmycket litet folk. Detta äventyrar denna beredskap ute bland människor. Det äri princip nödvändigt att öka de ekonomiska resurserna till länsstyrelserna fördetta område. 86 (): Av inledning att döma verkardet som om det mera var den moderata försvarspolitiken som interpellationenavsåg. Men, fru talman, jag föredrar att vi följer praxis och ordning i vårriksdag, och statsrådet får försöka skingra de dimmor hamnat i. kan man med olika kontakter ute isamhälle och näringsliv konstatera att människor hamnar på fel plats. Vissa kan naturligt vis ta till sig kunskaper i en yrkesutövning som de bestämt att ägna sig åt.Men när man hör riksdagsmannen i riksdag uttala sig om svensk försvars- och säkerhetspolitik, då är det bara att göra följande 46 konstaterande: Jag tror hade passatbetydligt bättre som utropare på någon cirkus som förevisar damen utanunderkropp eller världens största boa constrictor. 87 (vpk): Jag skall inte försöka göra någracirkuskonster och inte heller uppträda utan underkropp, utan jag skall stå härhel och hällen. Men jag vill ta tillfället i akt att tala om att det är bra attdet blir en försvarspolitisk debatt. Det handlar om frågor som vpk talat om och drivit mycketlänge, bl.a. i , en diskussion om hur nödvändigt det är att ta uppfrågor som rör det sårbara samhället, en diskussion om nödvändigheten av attsatsa på de civila delarna av försvaret. En mängd sådana frågor har vipropagerat för och mofionerat om . Det är glädjande att se attfler partier delar den uppfattningen. Vi får väl anledning att diskutera mera iförsvarsutskottet och i den försvarskommitté vi nu är delaktiga i. Jag vill ta upp en fråga som det har sagts för litet om.Det handlar om hotbilderna och vilka av dem som är realistiska. Om man skulle begränsa sig till att läsa tidningarna iSverige , skulle man kunna tro att vi står inför ett invationshot.Dessa hotbilder levereras av enskilda företrädare för försvaret - majorer,generaler av olika rang som jag inte håller reda på. Jag skulle vilja påstå attde är rent av paranoida. De levereras dessutom av försvaret självt i stortupplagda annonskampanjer, betalade med våra skattepengar. Det är, menar jag,upprörande att man piskar upp en stämning, som hör fill det dagaroch argumentation, om att varje land har en armé, sin egeneller någon annans, är fantastiskt - det tycker andra också. Detta görman med motiveringen att det behövs upplysningar om det svenska försvaret. Jagmenar att detta inte ger en enda saklig upplysning om det svenska försvaret.Däremot inpräntar det i våra huvuden fiendebilder om den värld vi har omkringoss, som skall förmå oss att utan att knysta eller vara kritiska lätta påpenningpungen och ge igen, igen, igen, ökade anslag till de militära delarna avförsvaret. Jag tycker detta är oförsvarligt. Jag har ställt eninterpellafion till försvarsministern om detta. Vi får ta den debatten igen ijanuari, men jag vill påpeka att det är omoraliskt. Jag hoppas att försvarsutskottet och den nytillsattaförsvarskommittén vidgar vyerna, tittar litet utanför gränser och intehåller sig till de snävt militärpolitiska bedömningarna, eller rättare sagtmilitärens bedömningar, när man tittar på hur det säkerhetspolitiska läget äri världen. Det är faktiskt avspänning som råder. Vi kunde lyssna tillGorbatjovs tal . Det handlade om nedrustning, ensidiganedrustningsförslag dessutom, av en storleksordning som inte vill säga litet.De är ensidiga pä ett sådant sätt att om man verkligen trodde på detta medterrorbalans, som dess värre den verkar göra, då skulle mansäga: Nej, stopp, du rubbar balansen! Kom inte med sädana förslag! är det ske lov ingen som gör det. Men det farligaär att den svenska reaktionen blir: Oj då, nu blir det snålare kring våra egnaknutar, så nu måste vi upprusta. Om säkerhetspolitiken och totalförsvaret Prot,1988/89:42 När den internafionella tendensenär nedrustning och avspänning, då skall Om säkerhetspolitiken Och totalförsvaret vi i börjarusta oss till tänderna som om fienden stod utanför våra gränser. Jag menar att detta är bedömningar som växer fram ur detmedvetande som finns inom den militära egna kåren. Det är en skyddadverkstad-jag kan inte se det på något annat sätt. Försvarsfrågan är inte bara en fråga om dem som skall såatt säga försvara oss. Det är i allra högsta grad en fråga om på vilket sättvi, som skall bli försvarade, vill bh det. Detta ärinte minst en fråga för oss kvinnor. Vid den försvarspohtiska debatten, som partiledarna höllhär i , var det männen som stod här i talarstolen - alla vårapartiledare - och talade till militären som satt där uppe på åhörarläktaren,män med tjusiga uniformer bildligt och bokstavligt talat över våra huvuden. Jag hoppas att den debatt vi skall ha , på tematannonskampanjer och vad vid skall använda våra skattepengar till, sker på ettannat sätt. Jag hoppas att det då blir fler kvinnor, från alla partier, somdeltar i debatten. Det har gjorts en mängd intressanta inlägg idenna debatt som föranletts av en interpellation, som egentligen gälldeenergipolitiken och det kommande försvarsbeslutet samt hur jag ser på CarlBildts inlägg i debatten om försvarspolitiken. När det gäller det scenario som upp, med den vision han har av hur samhället skall vara konstruerat ochvar olika tyngdpunkter skall ligga, finns inte många beröringspunkter där vikan mötas. tillvitar mitt parti olika kraftuttryck efter det försvarsbeslutsom fattades 1987. Jag vill säga fill att de ståndpunkter somvägledde vårt parti inför försvarsbeslutet har accepterats i båderiksdagsgrupp och partistyrelse och av partikongressen. haringet stöd bland vårt partis medlemmar då det gäller betygsättningen av 1987års försvarsbeslut. Inom mitt eget parti har partistyrelsen och kongressenbeslutat att vi fram till nästa försvarsbeslut speciellt skalldiskutera olika delar av civilförsvaret. Det ser jag fram emot. inte ha omsorger om det socialdemokrafiska partiets inre debatt ochståndpunkter. Hans omsorger kanske framför allt borde röra hans eget parfi. Om med hetta talar om det militära försvaretoch med hetta talar om det civila försvaret, finns ett utrymmeför de övriga av partier att väga samman synpunkterna och till slutkomma med en avvägning inför nästa totalförsvarsbeslut. När det gäller livsmedelsberedskapen vill jag framhållaföljande för . I fidigare planeringsförutsättningar utgick man från olika tidsperspek- fiv vid planering av de olika funktionerna inom totalförsvarets civila del. Detta fick till följd att vissa viktiga funktioner har en relativt bristfällig beredskap. Flera andra funktioner, bl.a. livsmedelsberedskapen, planerade för betydligt längre kriser och krig. försvarsbeslut framhölls 48 betydelsen av enhetliga antagandenom krisers och krigs varakfighet och karaktärinom hela totalförsvaret, så att detta får en tillfredsställande balans när detgäller uthålligheten. Jag vill också betona att de nu gällande enhetligaantagandena om krisers och krigs karaktär och varaktighet innebär en bättrefördelning än tidigare av resurserna inom totalförsvarets civila del. sade att en kedja inte är starkare än sinsvagaste länk - och det håller jag med om - och att det därför är vikfigt attha enhetliga planeringsantaganden. Det var också utgångspunkten för försvarsbeslutet1987, att alla funktioner skall kunna möta de händelseföriopp som är rimligavid en kris. I detta sammanhang är livsmedelsberedskapen en utomordentligtviktig faktor. För att vi skall ha en tillfredsställande beredskap när detgäller mat måste vi kombinera olika åtgärder: lager, beredskapsproduktion ochhandel. , som fillkallas för att förbereda ett nytt samlatlångsiktigt totalförsvarsbeslut , kommer naturligtvis att studeralivsmedelsförsörjningen närmare. Jag vill säga att jag reagerar mot av riksdagsbeslutet som en flummig syn på krig. Jag vill påminnaCarl om att beslutet hade en mycket bred acceptans i denna riksdag. Jagtror att vi skall vara försiktiga med att ge värdeomdömen om riksdagsbeslut. Jag vill avsluta med att säga att skall varamycket medveten om att den tillsatta utredningen är en totalförvarsutredning.Ni har fått ta del av direktiven, och av dem framgår att så är fallet. Till AnitaStenberg vill jag säga följande: Det är inte pengar som fattas. Om säkerhetspolitiken och totalförsvaret Anf.89 (): Att denna debatt skulle handla enbart om energipolitikenvar ett lusfigt resonemang, om man utgår från min interpellafion. säger att vi inte har så mycket gemensamt. Det är riktigt. Vi villarbeta för ett biologiskt självförsörjande jordbruk, medan ni fortfarandearbetar för ett kemikaliejordbruk. Vi vill jobba för decentralisering. Nijobbar för centralisering. Vi jobbar för en annan energipolitik, smäskaligareenergiförsörjning. Ni talar om storskalighet. Ni vill satsa 48 000 miljoner påJAS-projektet. Vi vill lägga ned det. Visst har vi olika uppfattningar. Jag haringen omsorg om socialdemokraterna, mer än att de bör tänka om. Omsorgen gällermer vårt land. får väl stå för cirkuskonsterna själv.Jag bara konstaterar att moderat energipolitik är och förblir en katastrof urtotalförsvarets synvinkel. När det gäller energipolitik - eftersom nu ägna sig åt det - kunde vi höra hävda att detviktigaste vi kan arbeta för är en avveckling av kärnvapnen. Det håller vi välmed om allihop. Men varför "göder" då kärnvapenspridningen ipraktisk handling? Hyckleriet är ju fulländat, herr försvarsminister! Det ärfaktiskt så. Hyckleriet börjar litet försiktigt genom att subventionerarkärnvapenframställning. Genom att anrika uran köper vi in oss i anläggningaravsedda för kärnvapenframställning. Hyckleriet fortsätter genom att vi sänder iväg bränsle till för upparbetning, vilket innebär att värt bränsle ipraktiken kan bli en del av det franska kärnvapenprojektet. Hyckleriet kommerupp till oanade nivåer när ställer sig bakom 4 protokoll 1988/89:42-43 1988/89:42 lAEA, en organisation vars uppgift är att sprida kärnkraften till . IngvarCarlsson hävdar att kärnkraft inte hör hemma i ett civiliserat Om säkerhetspolitiken och totalförsvaret Hur skall ni hadet? Vi vet trots allt att kärnvapen och kärnkraft är siamesiska tvillingar. Hycklerietstiger ytterligare några grader, eftersom inte har agerat för attförändra innehållet i det s.k. icke-spridningsavtalet. I detta avtal förpliktarman sig nämligen att sprida kärnkraften. Vad gör regeringen för att förändrainnehållet? Det vill jag ha svar på. Hycklerietslår slutligen i taket, genom att bidrar med mer vapenplutonium percapita från kärnkraften än något annat land. Ca vapenplutonium 239med en halveringstid på nästan 25 plockar vi ut i vårtskenheliga kärnkraftssamhälle. Hur är det , försvarsministern, skall vi taitu med att också praktiskt försöka göra något åt kärnvapenspridningen? Försvarsministernvill inte gärna diskutera om det är rätt att satsa 70 miljoner per dag på detensidigt militära försvaret. Jag vill bara påpeka att åtgärder mot havsdödenunder får kosta lika mycket som militären bränner av på tio timmar.Statens naturvårdsverk får kosta mindre än vad militären gör av medpå . Energiforskningen upptar i statsbudgeten mindre än vad militärenkostar . Detsom är häpnadsväckande, fru talman, är att militärens andel av statsbudgetenökar. Jag skulle vilja höra hur ser på det. Ni gillar ju inte denoffentliga sektorn. Anf.90 (): Generaldirektören i överstyrelsen för civil beredskap , enligt en intervju i en större dagsfidning ganska , att det ärjust pengar som fattas. Jag undrar vad det annars är som fattas, det kan välaldrig vara viljan? Anf.91 PER (): Jag kan förstå att försvarsministern inte hinner svarapå frågor från sex gröna frågeställare. Därför skall jag i detta inlägg nöjamig med att upprepa mina frågor. Denförsta frågan gäller EG som en militär union. Är regeringen medveten om att EGhåller på att utvecklas till en militär union, och hur är en anpassning till ensådan union förenlig med svensk neutralitets- och säkerhetspolifik? Denandra frågan gäller den inre marknaden och vapenhandeln. Är regeringen medvetenom att en av de många sorters handel som det är EG:s målsättning att lämnafritt fram för och ta bort alla handelshinder för är vapenhandeln? Är en svenskanpassning fill en sådan västeuropeisk vapenmarknad förenlig med svenskneutrahtets- och säkerhetspolitik? Den tredje frågan gällervapenexporten. Inser regeringen att den starkt ökande vapenexporten ochde ständigt exploderande vapensmuggiingsskan- dalerna utgör ettallvarligt hot mot förtroendet för den svenska freds- och Vadtänker regeringen göra åt det? 50 en t.ex. göra med anledning av dagens tidningsuppgifter om att ocksåett organ i regeringskansHethar medverkat fill direkt smuggling av svenska vapen till förbjudna länder? Detborde ringa larmklockor i regeringen. Vad tänker regeringen göra åt detta? Anf.92 (): Jag tolkar försvarsministerns svar ungefär så, att han inte är oroligför baslivsmedelsförsörjningen. Han verkar inte heller vara orolig för att denregionalpolifik och den jordbrukspolitik som förs bidrar till att mer och merav den jordbruksmark som skall svara för baslivsmedelsförsörjningen läggs ned. Viaglesbygdsdelegationen fick jag i min hand en FOA-utredning som är beställd avregeringen. Per har gjort utredningen som heter Säkerhetspolifiskaaspekter på hvsmedelsförsörjningen. I utredningen föreslås det att enavreglering av det svenska jordbruket sker, och det sägs att åker skulle kunna läggas ned. Utredaren menar att vi skall öka kvävegödslingslagren ihändelse av en kris- eller krigssitiiafion. Jagskulle vilja citera ur Civila försvarsfidningen, där Civilförsvarsförbundetssynpunkt framgår. synpunkt överensstämmer nämligen heltmed min och övriga miljöpartisters uppfattning. "synpunkt ser vi kritiskt på att avhända jordbruketareal - i alla händelser som andra experter förutspår livsmedelsbrist redan på1990-talet." 1988/89:42 . 93 FÖRSTE VICETALMANNEN: Jag får erinra om de debaftregler som gäller. Jag kan hålla med Per om att uppmärksamheten på den västeuropeiskaunionen innebär nya aspekter på EG-debatten. Men jag drar en annan slutsats änPer , nämligen att detta stärker vår inställning att medlemskap inte ärförenligt med neutralitetspolitiken. Närdet gäller vapenexporten vill jag till Per säga att han kan vara lugn.Vi skall komma till rätta med exporten, men vi skall hålla oss fillverkligheten. Den uppgift från dagens tidning som Per hänvisar tillhänför sig till 1977. var jag ordförande i , och var parfisekretera-re. MenPer ingick i det borgerliga regeringsunderlaget. Han kan därför börjamed att fundera litet grand över sin egen roll i sammanhanget. TillAnita vill jag säga att målet för totalförsvarets hälso- och sjukvårdi krig är att varje människa skall få den vård som hennes fillstånd kräver sålångt som är möjligt. försvarsbeslut konstaterades det att det finnsbrister, och det framhölls att det är av synnerlig vikt att de kvarståendebristerna undanröjs. Betydande extra resurser - 500 milj. kr., vilket innebär istort sett en fördubbling av anslagen - avdelades därför underförsvarsbeslutsperioden för att förbättra beredskapen. Som framgick avförsvars- och socialutskottens gemensamma hearing görs det storainsatser för att förbättra beredskapen på detta område. Den nya försvarskommitténskall pröva om det erfordras ytterligare åtgärder. Prot, 1988/89:42 Idirektiven som under hand fått lämna synpunkter pä anges Om säkerhetspolitiken och totalförsvaret det att ett av de områden somsärskilt bör studeras är hälso- och sjukvårdens uthållighet i krig. TillGudrun vill jag säga att vi diskuterade säkerhetspolitik för någraveckor sedan, och vi skall göra det igen. Den fråga som tog upp blir föremål för en interpellationsdebatt . Låtmig, fru talman, säga något om kärnkraftverken. Våra kärnkraftverk har byggtsså att verkningarna av sabotageförsök och militära operationer i närheten avkärnkraftverken skall begränsas så långt som möjligt. Vitala delar har av olikaskäl ett avsevärt skydd av betong och stål, och det finns ett flertalreservsystem för de viktigaste funktionerna. Planeringen innefattar också ettvisst militärt försvar vid kärnkraftverken. Och inom polisen finns det enberedskap och planering mot sabotage. Närdet gäller kondensanläggningar och industriella mottrycksanläggning-ar såkommer i händelse av krig naturligtvis elbehovet att minska genom attindustriproduktionen går ned. Samhällsservicen reduceras, ochinomhus-temperaturen hålls på en lägre nivå. Låtmig säga något om kärnkraftverken i krig. Enligt Genévekonventio-nen skallkärnkraftverken och vissa andra anläggningar med s.k. farliga krafter i principvara skyddade i krig. De får inte anfallas. I har vi ändå en planeringför kärnkraften i krig, vilken innefattar att samtliga kärnkraftverk omedelbartskall kunna stängas av. Genom en avstängning minskar riskerna för radioaktivautsläpp avsevärt som en följd av bekämpning. Efter en avstängning klarasenergiförsörjningen genom de övriga elproduktionsanläggningarna. Fru,talman!Jag vill avsluta mitt anförande med att säga att vi för en energipolitik iöverensstämmelse med vad har beslutat. Anf.95 PER (): Jag kan uttrycka en viss beundran för försvarsministerns inlägg som ettdebattrick. Det var ganska piffigt att försöka använda knepet att anfall är bästaförsvar. Hur trovärdigt det är att jag skulle ha större ansvar förvapenskandalerna än landets försvarsminister, den bedömningen får väloffentligheten göra. Sombekant drog jag den slutsatsen av mina eventuella politiska brott att jag lämnade detta sammanhang, såväl som det parfi jag fillhörde. är jag tillbaka i igen efter många års mödosamt arbete för att tillsammans i enighet med ett parti bl.a. försöka tvätta den byk som socialdemokratin lovat att tvätta men uppenbarligen gör ganska mycket för att dölja. Tyvärr var det inget svar på mina frågor, . Vi vet att ni säger att det inte är aktuellt just nu med svenskt medlemskap i . Men hur blir det efter den anpassning som pågått på alla upptänkliga områden? Är det i realiteten möjligt att inte bli så beroende av denna västeuropeiska union att man också måste gå med i den militära delen? På min fråga om EG:s interna vapenmarknad borde kunna ges ett klart och enkelt svar. Skall harmonisera sig också med den interna vapenmark naden? Skall ha fri vapenhandel inom hela denna västeuropeiska 52 marknad? Jag vill ha ett klart svar: Ja eller nej. 96 (): Ja eller nej - det var kanske mycket begärt av försvarsministern. Hörkärnkraften hemma i ett civiliserat samhälle eller inte? sägeratt den inte hör hemma i ett civiliserat samhälle. Varför arbetar vi ipraktiken då för att kärnkraften skall spridas? Jag vill ha svar på den frågan. Kärnkraftär säker, säger . Någon skall kanske tycka det också. Statensenergiråd har klart slagit fast att en olycka i en kärnreaktor, inte minst i enkrissituation, kan drabba oss lika mycket som Tjernobylolyck-an drabbade ossoch fillsammans. Isocialdemokratin är vi överens i partiet, säger . 'Jag undrar ombroderskapsrörelsen, kvinnoförbundet och SSU anser detta. Jag tror inte att dekommer att acceptera en krona mer till det militära försvaret. Jagtog upp , men fick inte några direkta svar på mina frågor. kan vi läsa en rubrik som heter "Jas-premiär lyft förSaab". Det var intressant. Är det vikfiga att det skall vara ett lyft förindustrin? Vidare kan vi läsa i att VD tycker att det har ett stort symbolvärde att få Gripen i luften. Ärdet detta vi skall ha det till? ÖBhar sagt: håller det på att gå åt helvete. Mera pengar skall vi ha. Får viinte mera pengar skall vi inte kunna slå tillbaka ett lagom stort angrepp medlagom bredd, lagom tekniska insatser från en lagom dum fiende. Därför skall manha litet mer pengar. Apropåden hotbild som jag var inne på tidigare undrar jag om det möjligen kan vara såatt själva samhällsstrukturen och miljöförstöringen är det farligaste vi har . Låt oss se på de maktetablissemang som vi har i . DencentraHserade lantbrukskooperationen arbetar intensivt för ökad sårbarhet isamhället. Mejerier läggs ner, slakterier läggs ner, allting centraliseras.Näringslivets Energifakta, uppbackad av , arbetar intensivtför ökad sårbarhet i samhället. Det är lönsamt för dagens maktetablissemang.Centralfacket på den andra kanten arbetar intensivt för ökad sårbarhet isamhället. Tunga fackbossar ifrågasätter kärnkraftsavveck-Ungen,löntagarfondsmedel sätts in i storskaliga centraliserade projekt ochcentralfacket och löntagarfonderna skall ha största möjliga avkastning påkortaste möjliga fid, precis som de s.k. kapitalisterna. Allt detta följerpartierna i med på. Det är farligt. BådeCarl Bildt, och jag har som små lekt i sandlådan. När vi blevkalla, frusna och hungriga gick vi förmodligen hem till mamma och fick mat ochvärme. Det verkar som om några av de politiker som sitter i denna församlingfortfarande tror att man kan gå hem fill mamma och få värme, vatten och mat ien krissituation. Jag tror inte att man då skall ropa efter fler tennsoldaterutan efter en vettig civilförsörjning. 97 (): Jag vill gärna att försvarsministern skall få höra hela det citat somjag tidigare inte fick fillfälle att helt redovisa. Det gällde FOA-utredningenom livsmedel i framfiden . Så här fortsätter det: "Även om Prot.1988/89:42 i det korta perspekfivet räknemässigt innebärfördelar 9 december1988 måste de många frågetecknen den skapar - mer kvävegödsel, igenlagda I ' ~ åkrar, obalansregionalpolitiskt på försörjningsområdet etc - innebära stor osäkerhet för folkförsörjningen iett längre perspektiv. / vare klara oss med färre jordbrukare,har vi inte kvalitékrav i produktionen etc - utredningenger en känsla av beställningsarbete för en färdig åsikt: vi behöveringet jordbruk i - egentligen. går bra i fred för försörjningenoch alla krig utlovas bli korta. Precis som i , Det yttersta syftet med vårt försvar är att viskall undgå att dras in i ett krig. Vi skall ha ett så segt och starkttotalförsvar att det kostar mer än det smakar att angripa . Kostnadernaskall vara större än vinsterna. För att vi skall lyckas måste vi naturligtvisha ett bra civilförsvar men naturligtvis också ett starkt militärförsvar. Detkan i realitetens inte ens tänka bort. Vi skall ha bl.a. lager avmat och gasbindor. Men vi skall också kunna möta ett angrepp med vapenmakt. Vifår inte glömma att de civila delarna av totalförsvaret också är beroende av demilitära. Exempelvis för skyddet av befolkningen har luftförsvaret storbetydelse. Det såg vi under , då luftskyddsförbundet blev engenuin folkrörelse. Det var en av grunderna till dagens ideella engagemang inomdet civila totalförsvaret. Vi har en hygglig balans mellan militärt och civilt.Sammantaget ger detta oss ett starkt totalförsvar, som är fredsbevarande ochsom gör att vi kan hålla oss utanför ett eventuellt krig. Det finns på sina håll romantiska föreställningar om attvår säkerhet skulle öka om vi gick över till ett gerillaförsvar i ett heltannat samhälle.