prot · GC09115 · 1988-12-31 00:00:00 — skall ha rätt tilloffenfiig försvarare avgörs av domstol, och de olikheter mellanhovrätlsområdena som har uppmärksammats kvarstår. Del är inletillfredsställande all delta förklaras med alt orsaken kan vara olikhetermellan domstolarna i fräga om mälstrukluren. Attmånga rättshjälpsuppgifter har lagts över på försäkringsbolag är en form avsmygprivatisering, som i sin förlängning kan fä allvarliga konsekvenser. Sedananser vi att del är ytterst betänkligt alt rättssäkerheten skall vara en källatill vinst för privala bolag. Ellproblem som inte las upp i vare sig proposilionen eller belänkandet är altbiträdesersältningen har urholkats . Det är knappasl längre möjligtatt bedriva advokalverksamhet baserad på enbarl rättshjälpsärenden. Dellainnebär även att flera av de allmänna advokatbyråerna nu får läggas ned. Dennaeftersläpning av timlaxorna kan även leda till att vi får ell juristernas B-lagsom söker sig till rällshjälpsärendena. Iförslaget lill ny utlänningslag som skall behandlas av riksdagenfinns en del förslag som försämrar rättsskyddet för asylsökanden. Del ärutomordentligt olyckligt att rältshjälpsnämnderna kopplas bort från utlänningsärendena.Asylsökande måste få svårt atl ha lilltro till ett offentligt biträde somutsetts av polisen eller invandrarverket. Man föreslär även en lyp avjourverksamhel i avvisningsärenden men anvisar inga pengar lill dennaverksamhet. Delta är frågor som kommer upp i en senare debatt, men jag villeändå la upp dem, eflersom del i betänkandet sägs att del i invandrarärenden ärfräga om förbättringar. I vår reservafion framhåller vi behovel av alt en översyn avrällshjälpslagen görs i syfle att upprätthålla de mål som slogs fast i 1973 ärsrättshjälpsreform och all i avvaktan härpå skyndsamt åsladkomma förbällringarnär del gäller möjligheterna tilj offenllig försvarare eller offentligt biträdei sådana fall där frihetsberövande i någon form kan bli aktuellt. Medel fördenna omedelbara ålgärd finns anvisade i vär budgdmofion till finansulskotld,Fi224. Jag yrkar därmed bifalllill reservalion 4. Prot,1988/89:115 114 (): Jag har snart varit här nämligen i två terminer. Jag fasade vällitet grand för denna lalarslol, för att se 349 gapande ansikten. Jag har vantmig vid att det mest är fråga om 349 gapande stolar saml elt par TV-kameror.Men det är ändå spännande, och jag börjar lycka att det är riktigl mysigt atlslå här. Jagslår inte alllför ofta här i lalarstolen. Det beror på alt justitieutskotlet iregel inte är de stora gesternas ulskoll, såsom kan vara fallet när del gällermiljö- och skattefrågor. behöver man emellertid slälla sig här ilalarstolen. Detta är ell av dessa fillfällen. Delfinns två aspekter på den föreliggande proposifionen. Den ger förbättringar påvissa områden. Del gäller, som nämnde, läkemedelsfallen ochfelbehandlingsfallen. Del är fräga om mycket tacknämliga förbättringar. Jagglömde tyvärr atl mofionera om alt även miljöfallen skulle omfattas, men manskall ju ha något attgöra också under den allmänna molionsiiden. Jag återkommersåledes på denna punkl. 10 prolokoU 1988/89:115 Rättshjälpens organisation, m.m. Den andra aspeklen på propositionen gäller förslagen lilleffekliviseringar. Vi reservanler har ingenting emol effekiivisering,rationalisering och förbilligande av den offentliga sektorn - tvärlom. Vianser absolul att denna strävan skall forlsälta. Men del finns vissa gränser,och del är detta som gör att jag ibland fär anledning att ställa mig här italarstolen. Jag upplever det föreliggande förslaget om effekiiviseringsom litet för långtgående. Atl rättshjälpsnämnder läggs ned och slås ihop rätls-hjälpsmyndighd kan jag acceplera. Det innebär en effekiivisering ochär bra. Det innebär vidare all man får lill stånd ell tjänstemannabedömande,vilkel jag också kan acceplera - slalen har skickliga tjänstemän. Men allöverprövningsmyndigheten i fråga om dessa beslul har samma lokaler och sammakanslipersonal osv. lycker jag är alt gå litet för långt Del är just sädanagränser som jag vill betona. Delta är orsaken lill reservalion 1, vilkenjag härmed yrkar bifall lill. Reservalion 2, som jag också yrkar bifall lill, handlar omnäringsidkare. Föregående talare har berört denna fråga, Rätlshjälpssystemel över huvud taget är ju fill för all geDavid möjlighet atl slåss även mot Golial, och del finns alltså"davidar" även inom näringslivet - jordbrukare, småförelagare ochandra. Jag är därför lilel förbryllad över all inle vpk också stöder dennareservalion, men del kanske man kommer alt göra . Jag villäven yrka bifall lill reservalion 3, som gäller . har ju kommil att bli en, låt mig säga,exlra rätlssäkerhetsinslans, där man när man inte får rätt i det egna landetkan söka rätt när del gäller de delar där har anslutit sig tillinternationella regler. Dessa mål ger visserligen slora rubriker, men de ärdock inle så många. Del hade enligt min mening varit snyggt av regeringen altunna de människor som känner sig Ivingade atl vända sig dil den hjälp de så välbehöver. hade varit flott och hade visal på all man är mån omrättssäkerheten. Jag hoppas all regeringen återkommer på dennapunkt. till frågan om rättegångskostnader iförvallningsmål. , och harberörl denna fråga så bra all del inle finns anledning för mig all använda helamin talelid. Jag yrkar således bifall även lill reservation 5 och hoppas alt viså småningom också där ålerigen får med oss vpk. 115SIGRID BOLKEUS (s): Rällshjälpslagen trädde i kraft den 1 juli1973. Utgångspunkten för samhällets rättshjälp är all många saknar ekonomiskamöjligheler alt själva beiala rättegångskostnader och andra utgifter i sambandmed rättsliga förfaranden. Del finns två grundläggande krav. För del första skallrättshjälp ulgå där behov föreligger, och för del andra skall den som fårrättshjälp efler förmåga själv bidra lill koslnaderna. Rättshjälpslageninnehåller därför en övre inkomstgräns för när man kan få rättshjälp och ettsyslem med avgifter som belalas av den enskilde. Ju högre inkomsl, deslo högreavgifl. utvidgades möjligheterna lillrättshjälp betydligt genom alt avgifterna sänktes lill i allmänhet hälflen avvad de varil . Samiidigi höjdes inkomstgränsen från 110 000 till170 . Rättshjälpen omfallar fyra former: Allmän rättshjälp, rättshjälpål misstänkta i brottmål (främst genom offenllig försvarare), rättshjälp genomoffentligt biträde samt rådgivning. har på regeringens förslag för näsla budgetåranslagit 350 milj.kr. för rätlshjälpskoslnader - en ökning med näslan 80 milj .kr.Delta är behövligt bl.a. med hänsyn till atl i en rapporl harberäknal anlalel rättshjälpsärenden till ca 45 000 . I del nu aktuella belänkandet har ulskollel behandlalförslag till ändringar i rättshjälpens administration och beslutsbefogenhetersaml förslag till ökade möjligheter lill rättshjälp i etl par lyper av ärenden. Enligl förslagel skall domstolen sä snart den avslutat denrällsliga delen av målet vidarebefordra frågor om rättshjälp till en centralmyndighel -rältshjälpsmyndigheten. Det innebär atl domslolarna avlastasarbetsuppgifter som lämpligen i ställd kan utföras av någon annan myndighet.Domslolarna kan koncentrera sig på dömande verksamhet. Detta ligger i linjemed önskemål som har framförls från flera håll, bl.a. här i . ersätter de nuvarande fyrarältshjälpsnämnderna. Myndigheten föreslås bli placerad i , där en avnämnderna finns . Beslul av myndigheten skall kunna överklagas till en nynämnd, som ersätter den nuvarande besvärsnämnden. Kanslimässigl bliröverklagnings-instansen knuten lill den nya myndighelen, men i övrigt är dennalurliglvis en hell självständig instans. är del tänkt alt den nyaordningen skall kunna börja tillämpas. I betänkandet föreslås också alt möjligheterna tillrättshjälp ulvidgas i fastighelslvister och palientskadeärenden. Dessa förslagär, som redan nämnls, resultatet av uttalanden av förra årel. Vidfastighelslvister skall rättshjälp i viss ulslräckning kunna la vid när enrältsskyddsförsäkrings-skydd upphör. kommer den gränsen atl ligga pådrygl . Denna utvidgning har särskill stor betydelse i sådanafastighelslvister där kostnaderna brukar bli höga, l.ex. i vissa miljömål och imål om s.k. mögelskadade hus. Beiräffande palientskadeärenden - dvs. behandlingsskadoroch läkemedelsskador - innebär utvidgningen alt man i fortsättningen vidprövningen skall la särskild hänsyn till den skadades personliga förhållanden. Förslagen om fastighelslvister och pafienlskadeärendenskall träda i kraft rdan . Tillbetänkandet har det fogals fem reservationer. I reservation 1 motsätter sig deorganisatoriska förändringar som föreslås. Enligt reservanten utgör förslageten byräkralisering av organisationen, och han anser också alt den nyaöverklagningsinstansens självständighet kan ifrågasättas. Som jag nämnt inledningsvis innebär förslagel attdomslolarna kommer alt avlastas uppgifler sorri bällre kan ulföras av andra.Det medför i sin lur en önskvärd renodling av domstolarnas verksamhet, och jaglycker att della Prot,1988/89:115 Rättshjälpens organisation, m.m. Prot,1988/89:115 Rättshjälpens organisation, m.m. snarare ärmolsalsen lill en onödig byråkrafisering. Vad gäller överklag-ningsinstansenföreslås den av prakliska och ekonomiska skäl ha gemensamma kansliresurser medden nya myndigheten. Det innebär självfallet inle atl de tjänstemän och andrasom avgör eller bereder nämndens ärenden skulle bli mindre självständiga i sinhandläggning. Det finns ingen anledning all befara någol sådanl. I reservalion 2 av de borgerliga partierna ochmiljöpartiet förordas ökade möjligheler till rättshjälp för sådananäringsidkare som kan jämställas med lönlagare. När frågan behandlades ullalade utskottet alldel vid rättshjälps-prövningen bör göras en helhetsbedömning av denrättssökandes situation, och detta markerades genom atl del gjordes en ändringi lagtexten. Vidare klargjordes del vid förra årels behandling att del även ifortsättningen skulle vara möjligt för näringsidkare att beviljas allmänrättshjälp under förutsällning atl de har en sådan ekonomisk situation atl dekan jämställas med löntagare i vanliga inkomstlägen. Önskemålet i den motionsom ligger lill grund för reservationen får anses vara tillgodosett redan mednuvarande ordning. I reservation 3 framför moderalerna, , centernoch förslag som syftar till ökade möjligheler lill rättshjälp iärenden enligt . Allmän rättshjälp får i princip inle beviljas iangelägenhet som skall prövas eller på annal sätt behandlas ulomlands.Undantagsvis kan sådan hjälp beviljas under förutsättning all den rältssökandeär bosalt här i landet och att del föreligger särskilda skäl för rättshjälp. I praxis har denna bestämmelse tillämpats så all sakenssärskilda beskaffenhet varil ulslagsgivande för frågan om rättshjälp skallbeviljas eller inle. I flera fall har det hänvisats fill den rällssökandespersonliga förhållanden. I de fall där rättshjälp har beviljats kan tvä grupperurskiljas. Den ena gruppen gäller ärenden som rör slalusfrågor, dvs. frågor omäktenskapsskillnad, vårdnad om barn, medborgarskap, m.m. Den andra gruppenutgörs av ärenden med humanitärt inslag, tex. ärenden som gällt skadestånd pågrund av nazistisk förföljelse eller återförening av familjemedlemmar. Frågan har tidigare prövats av ,senasl förra årel, då avslog en molion med samma innehåll som den nuakluella. Utskottet konstaterade då att det hade intagits enreslrikliv hållning när det gällt alt bevilja rättshjälp i ullandsärenden ochall delta låg i linje med uttalandena om att rättshjälp i dessa fall skallkomma i fräga endasl undantagsvis. Ulskollel framhöll dock all del ärväl förenligl med gällande rätt alt rättshjälp beviljas i ärenden somvisserligen skall handläggas utomlands men där det föreligger siarka humaniläraskäl. Enligl vad utskottet anförde var della något som inte sällan är falletvid klagomål enligt . Del finns enligt min mening inte skälatt frångå denna inslällning. Det sägs i betänkandet: I ärenden enliglEuropakonventionen kan del inle sällan vara fråga om siarka humanilära skäl,och i sådana fall kan del bli akluelll all bevilja rättshjälp. Ireservalion 4 säger vpk:s förelrädare i utskottet att rättshjälpsreformen har urholkats och atlåtgärder måste vidtas för all bl.a. förbättra rättsskyddet för ekonomiskl svagagrupper. säger i belänkandet har del gjorls flera ändringar irätlshjälpssystemel sedan del infördes , och en del av dessa ändringarhar inneburit vissa begränsningar i samhällets rättshjälp. Flera ändringar hardock gåll i motsatt rikining, Senasl genomfördes ändringar sominnebar, som jag nämnl fidigare, atl möjligheterna till rättshjälp utvidgadesbetydligt genom bl,a, sänkla avgifter och en höjd inkomstgräns, I den nuakluella proposilionen föreslås utvidgningar av tillämpningsområdet för denallmänna rättshjälpen. Detär naturiigi all en reform efler hand omprövas och anpassas lill deförändringar som sker i samhället. Dessa ändringar har när del gällerrättshjälpen fåregåtts av ingående överväganden i ohka sammanhang. säger är det ofrånkomligt all det också lagls fram förslag i syftealt minska samhällels koslnader. Alt därmed - som det uttrycks i reservafionen- samhällets rättshjälp skulle ha urholkats på ett oacceptabelt sätt är inlerättvisande. Närdel gäller möjligheterna för lilhalade alt få offenfiig försvarare har krifikframförts mol ändringar i dessa regler. Genom en generösareinslällning i domslolspraxis på senare lid har denna krilik minskal iaktuahlel, vilket sade. Därmed är del inle sagl att det intefinns skäl atl också i fortsättningen noga följa utvecklingen. Utskottet flera tillfällen framhållit alt utvecklingen skall följas noga. Rätlenlill offentligt biträde för bl.a, flyktingar berörs också i . Dessa möjligheter förbättrades väsenfiigt , och iförslaget fill ny utlänningslag, som har debatterat , harriksdagen föreslagit åtgärder som är ägnade all ytterligare förbätlra möjligheternaför asylsökande och andra att tillvarata sin räll. Ireservafion 5 föreslår företrädarna för de borgerliga partierna ochmiljöparfiet ell tillkännagivande till regeringen. Vadsaken gäller är, som redan sagts, all för ell par år sedan gavregeringen i uppdrag atl uireda möjligheterna till ersättning för rättegångskostnaderi skatte- och andra förvaltningsmål. Regeringenhar lagl fram ell förslag som innebär räll för skattskyldiga att ivissa fall få ersällning för koslnader i skalle- och avgiflsmål. När det gällerytterligare möjligheter till ersättning i förvallningsmål erinrar utskottet ibetänkandet om tidigare uttalanden i frågan och säger sig utgå från altregeringen nu utan tidsutdräki kommer atl vidla del utredningsarbete somriksdagen begärt. De uttalanden utskottet gör bör rimligen vara fillräckligaför att åstadkomma detta. Sammanfattningsvis yrkar jag avslag på samtliga fem reservationer ochbifall lill utskottets hemslällan. 116 (): Kära , jagar väldigt mån om all hålla reda på vad jagskriver och vad jag säger. Jag kan inte se all jag någonstans har skrivii ordelbyråkrafi. I milt framförande talade jag om all jag välsignade effektivitet ochrationalisering, och del gör jag forlfarande. Men när ett antal 11Riksdagens protokoU 1988/89:115 Prot,1988/89:115 Rättshjälpens organisation, m.m. länkarförvandlas till en länk i fråga om rättssäkerhet, tycker jag all del går lilelför långt. Jag efterlyser åtminstone två länkar. Jag hoppas regeringen kommerlillbaka till detta möjligl. 117 (): Regeringsföreträdaren använder ju lång tidför alt på ell pedagogiskt säll berätta för dem av ulskollels ledamöler som ärhär i salen vad vi kanske redan visste, eftersom vi är författare till delbelänkande som vi diskuterar. Därför skall jag inle använda lika lång fid. Menjag måsle beröra några invändningar som hon hade mot reservationerna. Jag tror inte atl mofionärerna skulle ha molioneral omvare sig näringsid-karnas räll fill rättshjälp eller , ifallde hade varit så nöjda med förhållandena som man är i regeringspartiet. Och allliknande motioner avslogs förra årel är fakfiskt inget objektivt logiskt skälför alt man skall avslå motionerna . En dumhet blir inte mindre därför attden upprepas. När lalar om minoritetens reservalion vadgäller rättegångskostnader i förvallningsmål och på sitt sätt försäkrar allnäslan hela utskottet egenlligen vill ha del så som vi i minoriteten önskar, dåfrågar man sig verkligen varför hon inle vill vara med om att puffa påregeringen litet mera. Det är, som jag sade, dl enigt utskottbegärde en ulredning. har regeringen fåll en alll mindre minoritetbakom sig. Vi har en minoritetsregering i landel, och den kan vi inle lita på.Jag lycker all del har visal sig ganska myckel på sislone att man i kanslihusetändrar mening från den ena dagen lill den andra. Del är därför som vi vill haen beställning från om atl efler verkligen få utredningentillsatt , herr lalman, vill jag bara säga all när vpk nuinle är nöjt med den rättshjälp som gives utan vill utöka den och håller sammavackra tal som vi har gjort och fåll vissl resullal av del, dåtycker jag att det är ganska förvånansvärt att inte Berilh anslutersig till reservationen om rättegångskostnader i förvallningsmål. Är det inlelika väsentligt för den mindre bemedlade att få möjlighel till rättshjälp, omman processar med stal eller kommun? 118BERITH (vpk): Först några ord till . Jag kompå etl typiskt svenskt utlryck där jag satt i min bänk: Man får alllid räknamed litet spill. Är del vad man gör, när man för resonemanget om atl delhar skett vissa förbättringar, trots alt det finns anklagade som inle fårrättshjälp? I sammanhang som detta är blotta tanken stötande. Om nu ni andragodtar alt en viss procent döms utan atl ha fått biträde i rätten, skulle jagvilja höra var ni anser att gränsen går någonstans, I vpk anser vi detoacceplabell all räkna med att en viss procent skall utsättas för denrättsolrygghden, och vi menar all del klarl bör uttalas all ingen som döms lillett frihetsberövande straff skall behöva slå inför domstol utan rättsligtbiträde. Till vill jag säga all vi i vår mofionkräver en utredning av hela rättshjälpslagen, med syfle all intentionerna från1973 skall förverkligas utan attekonomiska förhållanden lägger hinder i vägen. Atl som plocka ul ettangelägel område ulan alt först ha tillgodosett det mest akuta, tycker jag ärirrelevant. Jag frågar därför; Varför vill inle ni bifalla vpk:s molion? Slulligen yllerligare en sak som jag glömde säga lillSigrid Bolkéus. Att försl ta bort slora summor och sedan återföra en del, allflylla om pengar, alt utöka genom atl införa ett nyll område och tabort ett annat, del lycker jag inle är all gå motsatt väg mot vad jag kalladeför urholkning. 119 (): Myckel kort: Det finns en vissmöjlighet all få rättshjälp för näringsidkare och för dem som vill hänvisa lillEuropakonventionen, men vi konslalerar att det är alllför svårl all få denhjälpen och att möjligheterna behöver förbättras. När del sedan gäller rättshjälp i förvaltningsmål sägerSigrid Bolkéus att del rimligen bör vara tillräckligt all än en gång erinra ominnehållet i uttalandet . Då måsle jag säga att här visar enmycket stor filllro lill den egna regeringen. Del är kanske inle såförvånansvärt, men det borde vara det mot bakgrund av att ingel har hänl sedan1985, Del är, precis som sade, skälen lill atl detskulle behövas elt mycket slarkare uttalande från . Det ärfullsländigl ofillfredsställande alt behöva vänta ulan altnågoniing sker. 120 (): Jag måsle säga fill att viknappast kan rösta för hennes reservalion. Vi tycker inle atl helarältshjälpssyslemet behöver utredas. Vi andra har ganska klart för oss hur detfungerar, och vi har i enighel skrivit att man måsle följa ulvecklingen. Delgår faktiskt bra utan ytterligare en slallig utredning. Men låt mig komma med etl litet förslag. När BerilhErikssons reservation har fallit i voleringen, för ni kan kanske enas om attden troligen kommer all göra del, finns det en möjlighet atl ålminslone ta ellsteg på vägen i den riktning som vpk önskar genom all ni ansluter er lillreservation 5. Då får vi den delen utredd, vilkel Berilh tydligenockså vill ha - i fall regeringen i det här ärendet möjligen följer enriksdagsbeslällning, men det vel man som bekanl inle om den gör. 121 (): När def gäller näringsidkare vill jag påminnaom alt rällshjälpskommillén i ell av sina belänkanden redovisal en undersökningav hur bestämmelserna om rättshjälp för näringsidkare har tillämpats. Kommitténkonslalerar att näringsidkare beviljas rättshjälp i den utsträckning somförutsatts. Jag vidhåller alt motionsyrkandel, som var atl rättshjälpskall ulgä till näringsidkare precis som för vanliga inkomsllagare, är enrealilel och all motionens önskemål är tillgodosett. Vad beträffar har jag en fråga tillreservanterna. Samtliga reservanler yrkade bifall lill alt 350 miljoner skulleanslås lill rätlshjälpskoslnader, och den summan är beräknad på derättshjälpsärenden Prot, 1988/89:115 Rättshjälpens organisation, m.m. Prot,1988/89:115 Rättshjälpens organisation, m.m. som finnsi dag. Målsättningen är alt pengarna skall komma så många som möjligt fillgodo, atl de skall användas där behovel är störst och för dem som inte harekonomiska möjligheter att tillvara ta sina intressen. Jag lycker alt vi harkommit fram till en bra fördelning av hur pengarna används. Hur myckel ökad rättshjälp i ärenden enligtEuropakonventionen skulle kosla har jag inle sett någon beräkning på. Deärendena är iroligen inte så många, men de är säkert kostsamma, och pengarnaskall ju läs någonstans. Min fråga är då; Kan man minska rättshjälpen i någonannan typ av ärenden, för ekvationen skall ju gå ihop i slutändan? Jag vill för poänglera alt vi har sagt mycket noggranl skall följa utvecklingen när del gäller offentliga försvarareoch flyktingars och asylsökandes möjligheter alt få offentligt biträde.Deballen i anslulning fill KU;s belänkande om utlänningsärenden visar juockså alt del är synnerligen angeläget, I reservafion 5 framförs krilik mot regeringen, och KarinAhrland har citerat vad som anförs i betänkandet på s, 23. Ulskottsmajoriielenanser alt det skall räcka med detta skarpa ullalande. 122 (): Beträffande den utsaga om Europakonventionensom gjorde här vill jag säga atl de pengar som vi har anslagitsjälvfallel skall räcka lill den verksamhel som bedrivs. Men med tanke på hurlätt det numera är alt lägga fram lilläggspropositioner tycker jag atl det inleskulle vara särskilt genant, om man förstärkte-rättssäkerheten genom att lålalitet grand av de pengar som vill dra in gå till personer somvill få sin rätt prövad enligl . Jag lycker inle att SigridBolkéus argument är värt atl ta fasta på. 123 (): Jag skulle faktisktsäga exakl samma sak. Antalet svenska mål i har på grund avvissa brister i vår lagstiftning ökat alltmer under de senasle åren. Men SigridBolkéus bör nog för det första ändå ha klarl för sig att del i varje fall ännuinle går något lämmeltåg lill . Jag hoppas också att vi slipper ettsådant. För del andra skulle nog enligl nuvarande regler inle alla som vändersig lill och begär rättshjälp få sådan. Förmodligen skulle detgå mycket bra all la en del av de 350 miljonerna fill rättshjälpen iEuropadomstolen. För övrigl finns det möjligheter all la fram pengar, som KenlLundgren sade. 124BERITH (vpk): Kanske missförstod mig när jaglog upp frågan om rättshjälp i asylärenden. Vad jag syftade på var lagärendensom ännu inle är klubbade men som skall avgöras i kammaren . Jaghoppas alt socialdemokraterna röslar så, alt dessa lagar inle genomförs. /88 begärde vpk en översyn av rällshjälpslagen.Vi anser här liksom i andra sammanhang att man måste ha en helhetsbild och laetl slort grepp, allra helst när det ställs krav på översyn på alllför mångaområden . 125 (): Som ny i ställer man sig undrande när man hör all del idebatter slälls krav på mera pengar i form av "spoltstyvrar" hit och"nålpengar" dil. I kommunalpolitiken är man allfid tvungen att talaom varifrån pengarna skall tas. Från vilket område tycker atl dehär pengarna skall tas? Anf.126 (): Del har jag redan talat om. Vi arbetar i en rad utskott för glatta livetmed att skapa möjligheler atl dra in pengar.