prot · GC0986 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag vill också erinra om att visst röstade ilandsfinget emot, men sju eller åtta socialdemokrater - uppgifterna varierar -och flera från andra partier gjorde detsamma. Kanske resonerade skaraborgarnaså, att de inte ville vara med och betala vad de ansåg vara "liderliga nöjen", för att travestera skatteutskott . Ja,fru talman, debatten om dans, musik och teater kommer att föras år ivår svenska riksdag. Kulturministrar kommer och går, liksom kulturutskottetsledamöter. Vad som förändras är tiden och det samhälle av vilket kulturen är enomistlig del. Låt oss hoppas att dansen, musiken och teatern färförbli lika livsnödvändiga som de är . Jag yrkar bifall till de reservationer där mitt namn återfinns och iövrigt till utskottets hemställan. AnslagtiU teater, dans och musik 42 (): efter valet intervjuades i om sina planer för den kommande mandatperioden. Han påstod där attskillnaden mellan en socialisfisk och en borgerlig kulturpolifik skulle ligga ibetoningen av folkbildningsperspektivet. Innebörden av detta kunde han inteklargöra. 1en replik, likaledes i , hävdade jag att skillnaden snarareligger i socialdemokraternas obetvingliga lust att styra kulturen, inte barastödja den. Jag kritiserade för att hans löften var luftiga ochpreciserade sedan - inför den hundramiljonerssatsning som socialdemokraternautlovat - ett antal områden pä kultursektorn där behoven är särskilt stora. Sähär skrev jag: "Nationalscenerna Operan och behöverrejäla anslagslyft för att klara lönerörelsen och inte behöva minska utbudet. Deregionala teater- och musikensemblerna vill alla ha en kvalitetsförstärkning. Defria teater- och musikensemblerna slåss för sin existens. Det gäller t.o.m. såframgångsrika grupper som och Skånska teatern. Symfoniorkestrarnaupphävde ett nödrop , och deras ekonomiska svårigheter ärakuta. De centrala museerna harknappa medel för sin verksamhet och trängande , Anslag tiUteater, dans och musik byggnadsbehov.Samma gäller de regionala museerna. Kulturminnesvärden är eftersatt och luftföroreningarna tärsnabbi och effektivt på våra kulturminnesmärken ay trä, sten och glas. Destatliga insatserna mäste kompletteras med ökat kommunall ansvarstagande. Konstinköpsanslagen för och Moderna museetär oroväckande låga." I samma artikel lyfte jag ocksäfram konstnärsstödet som den kanske mest angelägna uppgiften av alla. Sä kom dä budgetpropositionen . Det visade sigatt regeringen gjort helt andra prioriteringar än dem som jag föreslog i börjanav . Inga förstärkningar till de regionala teater- ochmusikensemblerna, inte till symfoniorkestrarna, inte till de centrala museerna,inte till konstinköp, inte till kulturminnesvärden, inte till de friagrupperna, inte till konstnärsstödet. Flera av dessa angelägna behov får vianledning debattera i anslutning till kommande betänkanden frånkulturutskottet. Min första punkt var påpekandet att "nationalscenernaOperan och behöver rejäla anslagslyft för att klara lönerörelsen ochinte behöva minska utbudet". Vad innebar då regeringens förslag? Det stod snart klart att Operan och drabbats avett dråpslag i budgetpropositionen. Kulturministern skrev själv attbudgetförslagen "kommer att kräva en anpassning av verksamheten till dennivä som är realistisk med hänsyn till statsbidragets framtida utveckling ochde möjligheter till inkomster som kan finnas". Jag har karakteriseratdenna mening som en kulturpolitisk reträtt. Det var inte fråga om en oförändradverksamhet utan om en medveten neddragning av den konstnärliga verksamheten. Effekten av regeringens förslag hade nämligen blivil attregeringen hade förändrat repertoaren för vara nationalscener. Med den kraftiganeddragning som skulle blivit resultatet av budgetpropositionens förslag hadebäde Operan och tvingats göra om sin repertoar. Tolvskillingsoperanoch Mästaren och hade knappast kunnat sältas upp. Baletter somNötknäpparen och hade måst avföras från repertoaren. ochSingoalla hade måst utgå. Ja, Operan har tvingats ersätta och ett mindre personal- och kostnadskrävande projekt. Ofta har i debatten om sponsring framförts farhågor föratt företagen skulle kunna påverka teatrarnas repertoar. har vilyckligtvis inte sett några exempel pä detta. Men vad vi faktiskt har sett ärförsök från regeringen att indirekt styra repertoaren pä våra nationalscener. har kulturutskottets socialdemokratiska ledamöterinsett att regeringens förslag till anslag var otillräckligt och medverkattill att kulturutskottets förslag på denna punkt har blivit en enhälligtillstyrkan av fempartimotionen om 19,9 milj. kr. i anslagsförstärkning utövervad regeringen föreslagit. Jag vill gärna ge utskottets socialdemokrater eneloge för detta. Men problemen är naturligtvis inte över med det. Kvar stärfrågan om vad som händer inför kommande budgetår för Operan, Dramalen ochRiksteatern. Visserligen är basen för kommande ärs uppräkningar förstärkt, mengrundfrågan är om den konstnärliga verksamheten vid våra nationalscener skallkunna bedrivas pä en bibehållen, konstnärligt acceptabel nivå. fråga om vilken syn regering och riksdag har på dessa konstnärligainstitutioners uppgift och roll. Här gör kulturutskottet genom två enhälligafillkännagivanden till regeringen viktiga markeringar. Regeringen mäste införnästa budgetär bedöma om , Operan och fär realisfiskaförutsättningar att bedriva den verksamhet som de - med hänsyn till sinkulturpolitiska betydelse - bör ha. Regeringen måste också inför beredningen avnästa års budgetproposition till förnyad prövning ta upp frågan om storleken påOperans och aktiekapital och nationalscenernas behov av ekonomiskareserver. Men alla de regionala institutionerna har också betydandeproblem. Lönerörelsen har gett samma utslag där som på övriga konstnärligainstitutioner. Och staten har genom arbetsgivarverket tagit initiativ till deförbättringar ifråga om arbetstid, instrumentersättning och lönenivå sommusiker och skådespelare långt om länge fått. delar stat, landsfing och kommuner ansvaret för deregionala scenerna. Vad skall vi dä säga till dem som arbetar i ,och om statens insatser? Först måste vi påpeka atlkulturutskottet och enhälligt begärde enöversyn av de statliga anslagen till de regionala institutionerna. Menregeringen har först , , börjat med denna översyn.Följakfiigen har heller inga reella förbättringar föreslagits frän regeringen. Vi har i en reservation förordat att det statsanslag somutgått fill Skådebanan i , som gått i konkurs, skulle tillfallade regionala scenerna. Det rör sig om ca 3,3 milj. kr. Behovet avförstärkningar är långt större än så, men mitt yrkande om bifall tillreservation 10 skall tolkas som ett löfte att de regionala scenerna måste fäprioritet inför nästa årsbudget. Statens bidrag till de fria teater-, dans- ochmusikgrupperna ökar enligt regeringens förslag med 2,3 milj. kr. Det ärobetydligt mer än den uppräkning som alla institutioner fär sominflationskompensation. Vi tycker att det är otillräckligt. De fria gruppernagör beundransvärda insatser med begränsade resurser. Inte minst svarar de fören väsentlig del av det utbud som riktar sig till barn och ungdom. Vi föreslärdärför i reservation 19, som jag yrkar bifall till, en uppräkning av anslagettill de fria grupperna med 3 milj. kr. utöver regeringens förslag. Vi har ocksä velat ge Svenska rikskonserter särskildaresurser för att beställa verk av svenska kompositörer och anordna flerkonserter med anlitande av svenska musiker och sångare. Vi anser att detstatliga arbetsförmedlingsmonopolet på kultursektorn bör avvecklas och serdärför den artistförmedling som bedrivs inom ramen för Svenska rikskonsertersverksamhet som ett steg på vägen mot en ökad mångfald inom artistförmedlingen.De 2 milj. kr. vi föreslår i reservation 5, som jag yrkar bifall till, behövsom Rikskonserter skall kunna göra en meningsfull insats för att skapaarbetstillfällen för svenska kompositörer, sångare och musiker. När nu skall besluta om anslagentill teater-, dans-och musikområdena sker det för min del med en blandning avoro och glädje. Orongäller alla de angelägna behov som staten inte kunnat tillgodose: Anslag till teater; dans och musik Anslag ull teater, dans och musik institutionersom tvingas skära ned repertoar och avskeda personal, fria grupper som dignarunder bördorna, skådespelare, dansare, sångare och musiker som gär utan arbete,ungdomar vid teater-, musik- och operahögskolorna som ser framlidaarbetstillfällen hotade. Glädjen gäller den beredvillighet som funnits ikulturutskottet att korrigera misstag och felbdömningar och söka stärka kulturensroll i ett samhälle där tyvärr fortfarande för de flesta levnadsstandardbetyder mer än livskvalitet. 43STINA (): Intresset för och satsningar på teater, dans ochmusik har lett till att vårt land har en mycket bred verksamhet på dessaområden. Så har t.ex. bildande inneburit en satsningpä turnéverksamhet och uppbyggnad av fasta ensembler ute i länen. Teatern blevpä det sättet en tillgäng för flertalet. De fria grupperna har sedan slutet av1960-talet vitaliserat teaterlivet och visat pä nya möjligheter att med enklamedel nå ut till människorna. omorganiserades regionmusiken ochRikskonserter. Landstingen blev då huvudman för den regionalamusikverksamheten. Även denna förändring har utfallit positivt vad gällerutveckling och intresse. Det negativa har landstingen fått stä för. Närbeslutet om förändrat huvudmannaskap fattades sades det att det skulle vara kostnadsneutraltatt ta över, men sä har inte blivit fallet. Landstingen fär nämligen vara medom att tillskjuta pengar. Utbyggnaden av de regionala kulturinstitutionerna innebärdock inte att man kan säga att det svenska kulturlivet är decentraliserat. Det harblivit mer decentraliserat men inte fullt ut. Det visar sig nämligen attgrundbeloppen till regionala och lokala teater-, dans- och musikinstilutionertill stor del -- hamnar i storstadsområdena. En rimlig nivä borde vara att storstadsområdena och övrigalandet tilldelades ett lika stort antal grundbelopp. Därför föreslår vi fråncenterpartiet, vilket framgår av reservation nr 13, att 100 grundbeloppinrättas för fördelning av . Sammantaget anser vi att detunder en treårsperiod behövs ca 290 grundbelopp för att verksamheter utanförstorstäderna skall komma upp på samma nivå. Vi anser alltså att det ärnödvändigt att redan innevarande år påbörja denna satsning. Det behövs enförstärkning av grundbeloppsnivån med anledning av löneutvecklingen, för enökad satsning till län som saknar egen teater och för att något häva det svärasysselsättningsläge som råder bland skådespelare och musiker. anser att det är bäde naturligtoch angeläget att rikets huvudstad har ett rikt och allsidigt kulturliv. Det ären följd av att de nationella riksinstitutionerna finns där. Operan ochDramaten har en mycket stark ställning både nationeUt och internationeUt. ochdärmed har också ett särskilt ansvar för dessa, vilket bäde IngridSundberg och framhållit i debatten . Likaså ärdet ett enigt utskott som står bakom ytterligare satsning pä Operan ochDramaten. Båda institutionerna är nägot av värt kulturella ansikte ute i världen.För att institutioner som är personalkrävande skall kunna ha någonframförhällning, är det nödvändigt att ha ett längre ekonomiskt perspektiv ändet nästkom- Det är bra att ett treårigt rullande budgetsystem införs, men det behövsdärtill en bedömning av om uppräkningen är tillräcklig. Fråncenterpartiets sida ser vi också Operan och som vikfiga förkulturlivet i hela . Det är därför angeläget alt nägra föreställningarvarje år kan förläggas ute i landet. När detta förs pä tal fär man alltid tillsvar att det är sä dyrt och att det inte finns nägra lämpliga scener. Men nogborde det vara möjligt att ta fram en repertoar som ocksä skulle lämpa sig föruppförande pä andra orter. Ett annat sätt - om ock upplevelserna inte är riktigtdesamma - är att utveckla samverkan mellan levande teater, musik, opera, balettoch i större utsträckning än vad som görs i dag.Medborgarna i det här landet har genom avgifter och skatter byggt upp såvältelevisionen som kulturinstitutionerna. En nära samverkan dem emellan, tillallmänhetens tjänst och gagn, är därför både naturlig och nödvändig i denmediesituation vi kommer att möta i framfiden. Den tekniska utvecklingen tordeocksä komma att underlätta en sådan inriktning. Vad gäller de frigjorda medlen frän Skådebanan i Stockholmvill vi frän centerparfiet använda 1 miljon av dessa till en anslagspost.Kultur i vardagslivet. Förslag om inrättande av en sådan behandlas avkulturutskottet i ett annat betänkande. Jag yrkar bifall till reservationerna 11, 13och 16 av och i övrigt fill hemställan i kulturutskottetsbetänkande nr 17. Anslag tiUteater, dans och musik Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 44ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk): De statliga anslagen pä teaterområdet harförlorat kraftigt i värde . För insfitutionsteatrarna beräknasvärdeminskningen mellan 1980/81 och 1986/87 till ca 100 milj. kr. Attåtstramningspolifiken inte fått värre synliga följder än som varit fallet berorbl.a. pä att stora delar av skådespelarkåren och de teateranställda varitskandalöst underbetalda. Mänga har häpnat när de fäll klart för sig vilka uslalöner som utbetalas till framstående, ofta internationellt uppmärksammadeskådespelare. Förra årets avtalsuppgörelse innbar en viss förbättring avde materiella förhållandena. Men är det tydligen meningen att skådespelarnasjälva skall betala för det genom ökad arbetslöshet. Tilläggas kan attarbetslösheten bland medlemmar redan är nästan 20 gånger högreän genomsnittet på arbetsmarknaden. Varannan skådespelare och dansare erhöllnågon gång bidrag från arbetslöshetskassan. kommunisterna menar mot denna bakgrund attde av regeringen föreslagna anslagen fill teatrarna är helt otillräckliga.Förslaget strider ocksä mot de löften som utfärdades om en mer generösoch framsynt kulturpolitik. Kraftigt ökade satsningar är nödvändiga de närmasteåren. Som ett första steg föreslär vi för det närmaste budgetåret en10-procentig uppräkning av anslagen. Därvid föreslär vi att anslaget tillSvenska skall uppräknas med drygt 15 milj. kr., utöver vadregeringen har föreslagit. Regionala och lokala teater-, dans- och musikinsti- Anslag till teater, dans och musik tutionerskall få ett anslag på 27 milj. kr. utöver det regeringen har föreslagit. Regeringen å sin sida hävdar att en stor satsning i årsker pä kulturens område. Även om årets anslag till en del innebärförbättringar pä ett eftersatt område, är det inte fillnärmelsevistillräckligt för att garantera den nationella kulturens fortlevnad ochexpansion. Vpk ser kulturen som ett verktyg med vilket man kan förändra, ettvapen riktat mot framtiden, som en garant för demokrati och yttrandefrihet. hotas vär nationella kultur av starka kommersiella krafter och intressen. Detta utvecklar vi i andra motioner till årets r'iksdag.Men det är viktigt att påpeka att det just av denna anledning är betydelsefulltatt satsa på sådana institutioner som exempelvis de fria teatergrupperna. Defria teatergrupperna och deras verksamhet inom teater-, dans- ochmusikområdena tillhör de mest värdefulla bidragen till det svenska kulturlivetunder . Grupperna, som ursprungligen bildades som motviktmot statUga och kommunala institutioner, har kommit att innebära en unikförnyelse av kulturlivet, inte minst genom sin uppsökande verksamhet och sininriktning på eftersatta grupper som t.ex. barn. Trots att en stor del av justbarnteaterverksamheten drivs av de fria grupperna får de endast en mindre delav anslaget för sådan verksamhet. Grupperna behövs som motvikt mot denkommersiella kulturen. De behövs för sin vitaliserande roll inom svensktkulturliv. De behövs för sin uppsökande verksamhets skull och för sin spridningav kulturen inte bara till eftersatta grupper, utan också regionalt ute ilandet. Vpk har under en följd av år slagits för de fria gruppernas existens,inte bara i , utan runt om i alla kommuner där man valt att skära nedpå just kulturanslagen. Alla de fria grupperna satsar på medvetandegörande ochlevande kultur, och det märks inom alla områden, inte minst inom musiken. En kraftig uppräkning av stödet till de fria gruppernasverksamhet är nödvändig, inte bara för att garantera deras fortsatta existens,utan också för att möjliggöra bättre levnadsvillkor för dessa konstnärer liksommöjlighet till utveckling och expansion. Många fria grupper lever på ruinensbrant, och en framsynt planering och utveckling omöjliggörs genom de knappabidragen. föreslår en uppräkning av anslaget till friateatergrupper med närmare 16 milj. kr. för nästa budgetär. Regeringen medgerdrygt 2 miljoner och hävdar att detta skulle vara en kultursatsning. Vpk anserinte det. Stödet till de fria grupperna bör öka mycket kraftigt. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till samtligavpk-reservationer som fogats tiU det betänkande vi nu behandlar. 45ANDERS (): Om följer kulturutskottets förslagi det betänkande som vi nu diskuterar, betyder det en uppräkning av de flestaanslagen. Operan och får stora tillskott. För del betyderutskottets ställningstagande, om det följs, en beställning till nästa budgetproposition.Svenska rikskonserter får ett ordentligt tillskott. För de regionala och lokalainsfitutionerna innehåller regeringens proposition och utskottets betänkandeett löfte om en översyn av insatserna . Om vi ser till utvecklingen kan vikonstatera att anslagen till teater, musik och dans i fast penningvärde harökat med . Jag avser då de anslag som omfattas av dagens betänkande.Men det finns skäl att till detta lägga de betydande insatser som har gjortsoch görs regionalt och lokalt, både vad gäller driftkostnader och vad avserinvesteringar i lokaler m.m. Staten har avslutat ett treårigt program för attbygga ut regionala insfitutioner av skilda slag. , vär störstaturnéteater, har fått nya och ändamålsenliga produktionslokaler i . Emellertid är musik-, teater- och dansintresset stort, ochtrycket pä de anslagsgivande instanserna är kraftigt, vare sig dessa finns päcentral, regional eller lokal nivå. Det är naturligtvis i sig en glädjandetendens - denna spänning mellan dels publikens tryck, institutionernas önskemåloch planer, dels tillgången pä pengar. Anslagen till dessa kulturella områdenmåste ju vägas bäde mot andra anspråk inom kultursektorn och mot andra samhällsintressen.Det är säkerligen sä att bättre resurser inom hela kultursektorn verkarstimulerande även på de kulturområden som i dagens situation inte hör till demest gynnade. Mot den bakgrunden är regeringens höjning av kulturanslagen meddrygt 100 miljoner glädjande. Den debatt som följt på årets budgetpropositionoch det missnöje som försports här och var är ett "de högaförväntningarnas missnöje". Och det är, herr talman, tillfredsställandeatt som socialdemokrat här kunna notera att förväntningarna är stora. Jag vill yrka bifall till utskottets hemställan och avslagpå de 21 reservationer som lämnats. Beträffande anslagen till Operan och är utskottetenigt. Det gäller även bidragskonstruktionen liksom kravet pä attregeringen inför nästa budgetproposition ser över frågorna om aktiekapitaletsstorlek och behovet av resultatutjämningsfonder. Det finns emellertid en punkthärvidlag som jag vill kommentera. konstaterade i sitt inledningsanförandeatt det nu inte finns några reservmedel. Utskottet framhåller i betänkandet att"det är angeläget atl regeringen inför beredningen av nästa ärsbudgetproposition tar upp frågorna om Operans och Dramalens behov avreservmedel och aktiekapitalens storlek till förnyad prövning". Ävenmoderaterna stär bakom detta uttalande. Jag erinrar mig att när denna fräga varuppe till beslut /86 ärs fanns en moderat reservation mot ensnabb uppbyggnad av . ville däpruta med halva beloppet, nämligen 2,5 milj. kr. Man kan fråga sig hurDramatens situation skulle ha sett ut , om då hade följt detmoderata förslaget. Jag vill även göra en kommentar till den situafion somuppstod i samband med fempartimotionen om en höjning av anslagen till Operanoch . När budgetpropositionen framlades blevpersonalen pä dessa institutioner oroad över arbetsutsikterna framöver. Detfanns vidare en risk för oro hos de regionala institutionerna och bland andrakulturarbetargrupper att en eventuell höjning av anslaget till tvä avriksinstitutionerna skulle tas frän deras anslag. Mot den bakgrunden har visocialdemokrater funnit det motiverat att ställa oss bakom anslagshöjningen. Anslag till teater, dans och musik Anslag tiU teater, dans och musik nägra ord om . Jag finner det en smulaanmärkningsvärt att de borgerliga partierna i sin omsorg om riksinstitutionernapä teaterområdet helt glömde bort . Det är kanske symptomatiskt attjag i den här debatten inte hörde vare sig , nämna . talade om tvånafionalsce-ner. Kan det vara så att , och folkpartietendast sett till de institutioner som spelar i och glömt resten avlandet? I en socialdemokratisk motion anser motionärerna attRiksteatern i fråga om anslagens storlek bör behandlas som jämbördig med övrigateatrar av riksintresse. Utskottet har ställt sig bakom dessa tankegångar ochgör en beställning hos regeringen inför nästa års budgetproposition. Det finns, herr talman, när det gäller Riksteaternanledning att poängtera två posifiva inslag i dess verksamhet. Det ena gällerdet utvecklingsarbete som syftar till en finskspråkig teaterverksamhet iSverige. I en första etapp fär resurser för produktion avfinskspråkig barn- och ungdomsteater. planer går ut på att påsikt etablera en finskspråkig teaterensemble. Det andra inslaget är tillkomstenav en dansteater i . Om de planer som finns går i lås, kan startenförhoppningsvis ske . Som jag nämnde inledningsvis har enbetydande förstärkning av statens anslag till de regionala institutionernaskett. Anslagen till de fria grupperna har också höjts. , ,och vpk har var för sig reservationer med förslag om höjningar avvissa av dessa anslagsposter. Vi i utskottsmajoriteten anser att den fortsattautvecklingen av stödet till de regionala institutionerna bör prövas i detövergripande arbete på utvecklingen av den regionala kulturverksamheten sompågår. Det är dock värt att notera att utbyggnaden av länsteatern i Skaraborgfortsätter, nu med tio nya grundbelopp. Det finns skäl för att utbyggnaden aven ny teaterinstitution kan ske successivt. Därför har utskottet avstyrkt enmotion om ytterligare fem grundbelopp fill . Utskottet anser att denpraxis är rimlig som innebär att fördelningen av grundbeloppen görs av . 1 dettasammanhang vill jag som skaraborgare göra en Hten kommentar till vad IngridSundberg sade om musikteatern i . Hon sade att hon var ledsen för attSkaraborg svek. Ja, det är vi många som är. Men, , det var jufrämst den moderata gruppen i som svek. Jag kan som skaraborgarevittna om att detta ändå har tillfört teatern en hel del, för hela dennahistoria har varit dramatik av högsta klass med inslag av såväl fars och komedisom tragedi. Recensionerna av hur aktörerna har agerat har flödat i pressenvarenda dag. Förhoppningsvis är sista akten ännu inte spelad, och jag skulleför min del gärna se som pjäsens primadonna på slutet komma inpå scenen och tala sina bångstyriga partivänner och aktörer i fillrätta. Dä skulle kanske ocksä den här pjäsen kunna få ett lyckligt slut - detär ju någonting som publiken älskar. I budgetpropositionen kommenteras detförhällandet att Skådebanan i har försatts i konkurs. Det finnsteatrar som fortfarande har krav pä Skådebanans konkursbo, och utredningenhärom kan dra ut pä tiden. Utskottet vill därför inte tillmötesgå dereservanter som till olika ändamål vill ta i anspråk de grundbelopp som tidigare gått tillSkådebanan i . Vi tillstyrker förslaget i propositionen att regeringenfår fördela de medel som eventuellt blir tillgängliga för teaterfrämjandeåtgärder. Det statliga bidraget till stiftelsen i årets budgetproposition med över 6 miljoner till drygt 54,5 miljoner.Det är en kraftig höjning.