prot · GC0940 · 1988-12-31 00:00:00 — Vi vill gå ännu längre,men vi tycker alt detta kan vara ett steg på vägen. Vi anser också atf det ärriktigt atf staten i detta läge far ett stort ansvar. återkommer vi med en begäran om aft pengar - anslaget bör vara istorleksordningen 100 milj. kr. - reserveras i budgeten för lämpliga åtgärder idenna fråga, som är sä viktig för hälsan hos en stor del av befolkningen. Vihoppas då få stöd för denna begäran av övriga partier. Det är bra att utskottet är enigt i dettabetänkande. 1 ett särskilt yttrande har jag dock anslutit mig till JanStrömdahl och uttalat att man efter vad man vet kunde ha gått längre närdel gäller konkretisering och åtgärder mot sjuka hus. Man kunde t.ex. ha ettobligatoriskt krav pä besiktning av ventilationsanläggningar, och man kunde haen bomiljölag eller begära förslag till en sådan. Vi återkommer med förslagunder allmänna motionstiden för att försöka få till stånd åtgärder på det härområdet. har redan föreslagit all man skall undersöka om de somfullgör solningsfunktionen inom räddningstjänsten skulle kunna åta sig attbesiktiga ventilationssystemen som de kontrollerar rökgångar,skorstenar m.m. Jag har funderat över det tragiska som häntpå i . Jag har undrat över om man, såvidaman hade haft en obligatorisk besiktning av ventilationssystemen ochregelbunden rengöringav dessa, kunde ha undvikit de tragiska händelser som har inträffat där. Vi skall också observera aft den bostadsbrist somförekommer är mycket besvärande. Mot bakgrund av det som vi nu talar ombör vi i detta läge kanske inte gå fram för fort genom atf återigen i full fartförsöka bygga bort den ackumulerade bostadsbrist som vi har dragit på oss underde . Då skulle vi återigen riskera atlfå en omgångproblembostäder, inte med samma problem som i miljonprogrammet, men kanske mednya. Går man för fort fram, kan man riskera attdet kommer att gå fel. Detbehövs enligt min mening en mycket jämnare lunk i bostadsbyggandet. Detta visastydligt av miljonprogrammets alla sjuka hus, något som vi måste fa ansvar för. vill också satsa på ett byggande som ärmycket mer ekologiskt anpassat och energieffektivt. Vi återkommer till dettaunder den allmänna motionstiden och kanske även , då nya regler förombyggnad och nybyggnad kommer pä tapeten. Med detta yrkar jag bifall till reservation 1och i övrigt till utskottets hemställan. Reglerom byggande, m.m. AnL 58AGNE () repUk: Jag noterar med tillfredsställelse stödetfrån när det gäller reservationerna om radon. Jag vill bara för'kammarens information säga att vibehandlade frågan om radon också under vårriksdagen, inkl. alla motioner medyrkande om medel för radonsanering. behandlar vi motioner i vilka del inlehar krävts några pengar. Frän sida är vi helt klara över att detbehövs pengar för att komma till rätta med de här problemen, och vi har därförfört fram medelsyrkanden. Dessa har avslagits under vårriksdagen. Del ärbakgrunden till att vi just nu infe behandlar några medelsyrkanden fråncentern vad gäller radonsaneringen. Låt mig bara ge ett råd till : Ni frånmiljöpartiet behöver infe ta i så våldsamt. Jag förstår infe rikfigt vad niskall göra av de 100 miljonerna. När det gäller radonproblemen är vi i denlyckliga belägenheten att de åtgärder som krävs icke har den digniteten att dekostar vare sig husägare eller samhälle särskilt myckel pengar. Vi anvisade i vårt förslag 2 milj. kr. Det var vårbedömning att man med det beloppet skulle komma till rätta med helaradonproblematiken. Jag beklagar aft man vid det tillfället inte biföll vårtförslag. Då hade man kommit ytteriigare ett stycke på vägen. Vidare, herr talman, vill jag något kommentera önskemåleti det särskilda yttrandet från vpk och , som tog upp,aft utskottet borde ha gått längre i fråga om de sjuka husen. Låt mig barapåpeka att det inte har förts fram några förslag från vare sig vpk eller miljöpartieti den frågan. Att det infe finns några från miljöparfiet är förstås självklart,eftersom det partiet inte fanns i , men om det inle hadefunnits motioner från något av de övriga partier som var representerade iutskottet, hade det inte varit möjligt för utskottet alt ta upp små detaljer idessa frågor. Det är viktigt att det samlade grepp som vi nu talar om kommerfill stånd. Prot.1988/89:40 Jag ser visserligen det berörda särskildayttrandet som mycket märkligt, ' men jag är villig att skriva del pånybörjarkontot. Reglerom byggande, m.m. AnL 59 () replik: Jag utgår från all det som sist sades, avsågradonfrågan. var ju inte representerat i , ochjag tar därför inte på mig något ansvar för vad som hände då. Vad som händerframöver får vi se. . . Anledningen till att frågan om ventilationssystemen inteväckts tidigare kan möjligen vara att ventilationssystemens betydelse framstodklar först vid den hearing som vi genomförde i utskottet . 1 varjefall måste vi arbeta vidare med den frågan från det utgångsläge som vi har . Vi får försöka göra något åt förhållandena, oavsett hur litet som hargjorts tidigare. Den stora summa pengar som jag angav för åtgärder motradon skall inte tas som etl exakt belopp. Anledningen till att jag över huvudtaget införde siffran i diskussionen var alt jag inte hade sagt någonting omradonfrågan i utskottet och att jag ville klargöra hur viktig vi anserradonproblemaliken vara. Jag sadeinte alt vi skall använda 100 milj. kr. utan att vi vill reservera 100 milj.kr. Kartläggning behövs, och många andra åtgärder som vi nu inte är på detklara med behöver vidtas. Vi tycker att det bör finnas en beredskap för detta.Det är möjligt alt beloppet är för-högt, men då blir det pengar över. Det är värre att reservera för litet pengar för en så här vikfigåtgärd. Jag påstår inte att de 2 milj. kr. som ni har föreslagit är för litetpengar, men för att åtgärder verkligen skall komma till stånd vill vi noghellre ta till i överkant än riskera att hamna för lågt. , AnL 60 (): Jag kommer i mitt inlägg alt berörabostadsutskottefs belänkande nr 1 om regler för byggandet. i debattenkommer att beröra bostadsutskottets betänkande nr 2, ombyggnaders inomhusmiljö. Jag tycker all talarlistan är något rörigt komponerad.Folkpartiets talesman i betänkandet, vilken jag skall,debattera med, sfär eftermig på talarlistan. , Det ärnu den nya trädde i kraft.Det var en efterlängtad reform, som också mottagits,yäl ute i kommunerna. Deltamottagande gäller alla partier, även om det inle alltid låter så här iSveriges.riksdag. PBL har breddal.demokratin, avskaffat byggförbuden, förenklatärendehanteringen samt minskat krångel och byråkrati. Enligt PBL-beslutel gavs regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer bemyndigande att utforma de föreskrifter om krav sombehövs för en lämplig utformning av byggnader, allmänna platser o.d. Dessanybyggnadsregler har beslutals av styrelse atf gällafr.o.m. Arbete med ombyggnadsföreskrifter pågår inomboverket. betänkande nr 1 behandlar regler ombyggande och är 78 föranlett av ett antal motioner.Utskottet gör tillkännagivanden till regering- en på fyrapunkter: Den första avser källsortering av sopor, där utskottet uttalar aftnybyggnads- och ombyggnadsreglerna bör få en sådan utformning att källsorteringav sopor underlättas i bostadshusen. Kravet på källsortering av sopor ärvälgrundat och nödvändigt inför framliden. Vi kommer att få fler förpackningari framfiden som kan återanvändas, och därför bör utrymme skapas för detta. Den andra gäller en begäran hos regeringen om förslag omhur ett säkrare inbrottsskydd skall kunna förverkligas. Utskottet har funnitkravet på förstärkt inbrottsskydd välgrundat mot bakgrunden av antaletlägenhélsin-brott och den ökade rädslan hos många människor för denna typ avbrott: Den tredje gäller brandsäkerheten vid alternativaboendeformer. De senaste årens ändrade syn på boendet för äldre ochhandikappade gör ätt detta boende ibland "sprängs in" i vanligabostadshus, vilket föranleder utskottet alt föreslåregeringen att en översyn avgällande bestämmelser görs. Den fjärde gäller ansvaret för tillsyn av hissar. I dagutövas tillsynen av vissa hissar av yrkesinspektionen och av andra hissar avbyggnadsnämnden. Utskottet vill med sill tillkännagivande understryka vikten avatf detta tillsynsansvar klarläggs. I en reservafion kräver att denybyggnadsregler som beslutade om och som ännu ej har trätti kraft skall revideras. Självfallet skall vi inle ha fler regler än som ärnödvändigt. Om detta är vi överens. Däremot är det nödvändigt alt det finnsregler som garanterar de krav som samhället ställer på byggnaders utformning.Moderaterna har under hela PBL-processen ondgjort sig över antalet regler ochborde känna sig belåtna , när volymen minskal med hälften jämfört med SBN 80.Även kravet på att byggreglerna bör utformas som funktionskrav har tillmötesgåtts.Tror på fullt allvar all det är möjligt att efterboverkels beslut och en månad före ikraftträdandet komma till ochkräva ändringar? får väl genom sin man i styrelse, medden kraft han besitter, agera i styrelse för förändringar. Här hanvetfiga förslag, förutsätter jag att de respekteras där. Sanningen är nog denatt oavsett ansträngningar i detta avseende att minska antalet regler, villmoderaterna alltid ha färre, ett krav som mekaniskt upprepas. går också emot regeländringar som skallunderlätta källsortering av sopor. För vår miljös skull är detta viktigt. Dethar utskottet insett, med undantag av som vill avvakta. I valrörelsendebatterades denna fråga livligt. När vi nu efter valet vidtar förändringarvill inte ställa upp. Detta speglar i viss mån moderatasamlingsparfiets miljöintresse. I ett särskilt yttrande säger att om intebyggnadsnämnderna slutar atf kräva hiss vid inredning av vindar, bör PBL ändrasi detta avseende. Denna fråga hanleras så, att kommunerna utfärdartillgänglighelspla-ner, där hela kommunens fastighetsbestånd ingår och därbedörriningar av hissbehovet görs områdesvis och husvis. Dessa bestämmelserläggs fast i planeringen och används sedan av byggnadsnämnderna. Det kanexempelvis betyda att vissa hissar i ett hus går ända upp till vinden, medanandra stannar ned. Dessa frågor behandlas med förnuft ute i kommunerna.Att, som säger, minska handikappades och andra rörelsehindrades Prot.1988/89:40 7décember 1988 Reglerom byggande, m.m. Regler om byggande, m.m. möjligheteratt utnyttja dessa bostäder är cyniskt. Det är dessutom förmyn-deri, något sommoderaterna i andra sammanhang säger sig bekämpa. Denna försämring ställer visocialdemokrater aldrig upp på. kommunisterna och kräver i enreservafion bättre förvaringsufrymmen för grönsaker och rotfrukter. Denna frågahar varit föremål för behandling i utskottet och . Omdetta behov råder inga delade meningar. Utskottet säger t.o.m. alt manförutsätter att dessa utrymmen kommer att finnas i våra bostäder. Inget hinderfinns i bestämmelser eller låneschabloner. kan bara infe fatta besluti alla detaljer. kräver bättre planering för handikappade. Detsom anförs som önskemål i reservationen är helt i linje med den politik som harförts . Kravet på utökat hissbidrag åtföljs inle av förslag fillhur utökningen skall finansieras. Då frågar man : Var är pengarna?När beslutade om anslaget till hissbidrag reserverade sig intefolkpartiet till förmån för ytterligare medel. vill byta uf dagens byggnadskonlroll vidbyggnadsnämnderna mot en opartisk organisation. Kontrollfunktionen i kommunerna på byggområdet genomgicken stor förändring i samband med införandel av PBL. Ansvaret för attbyggbestäm-melserna följs åvilar byggherren. Byggnadsnämnderna anpassar numerasin kontroll- och besiktningsverksamhet till byggherrens erfarenhet ochegen-kontroll gentemot sin entreprenör. Mycket dubbelarbete har därmedförsvunnit. Kontrollen kan anses ha fått en funkfion anpassad fill dagensbyggnädssituation. All redan nu döma ut detta system är inte rimligt. Med det anförda yrkar jag bifall tillutskottets hemsfällan och avslag på reservafionerna. AnL 61BERTIL () repUk: Jag hade i och för sig inte väntat mig attRune skulle applådera våra reservationer. Etl uttryck som belyser detsynsätt som har i delta sammanhang är ganska betecknande. Hansäger all vi måste ha omfattande byggregler för att tillgodose de krav somsamhället ställer. För vår del utgår vi i första hand från de boendes behovoch önskemål. Det är de som skall bo i husen vi skall försöka att tillmötesgåmed rimliga krav och regler. Det är inte myndigheter, riksdag eller planverketsstyrelse som ur myndighelssynpunkt skall avgöra vilka krav samhället skallställa. Vi skall utgå från de människor som skall bo och vistas i husen. Deboende skall ha möjligheter.att påverka sin miljö. Det kan också konstateras att man hellre reglerar hurmorötterna skall förvaras i husen än åtgärdar gränsvärdet för radonhalten ivåra bosläder. Delta är betecknande. Det finns en hel del som är avslöjande idetta sätt aft resonera som vi inte kan acceptera. När det gäller det sätt på vilket beslut om nya byggreglerhar fattats tycks mena: Hellre ett snabbt beslut än ett brabeslut. Vi skall ha både snabba och bra beslut. Men i valet mellan de bådamåste kvaliteten komma i första hand. Del får gärna ta litet längre fid. AnL62 () replik: Jag har inte tillgång lill protokoll och vet inle hur detbeslut vi talar om ser ut i detalj. Såvitt jag förstår hade en personreserverat sig mot beslutet. Det kan kanske vara så att beslutet ändå är ganskabra. Utei kommunerna ställs högre krav på lillgängUghel. Människor vill kunna bo kvarhemma längre. Del ställs krav från kommunen, från äldre och handikappade osv.Därför måste tillgängligheten ökas i boendet ute i samhället. Det är ett kravde flesta ställer upp på. För att kunna förverkliga det måste man ha regler somstyr. säger att de regler vi har krånglar till och fördyrar.Självfallet kostar det pengarom man ställer krav på bra tillgänglighet, hissar,bra boendemiljö både inne och ute osv. Alternafivet blir ju, om man exempelvisskulle slopa kravet pä att vindsvåningen skall kunna nås med hiss, sommoderaterna uttalar sig för, att en viss kategori människor utestängs frånmöjligheten all bo i dessa hus. Även människor som inte är handikappade kankomma i den situafionen efter en olycka eller liknande där de behöver dentillgänglighet som en hiss ändå ger. Deregler som finns är lill för att skydda konsumenter. sägeralt det är de boendes krav som skall vara avgörande för hur bostäderna skall seul. Om del är vi överens. Men vi vill se till alt vi med regler styr delta. Vivill inte lämna det fritt för byggarna att själva utforma detta. I densituation vi har , när det råder stor brist på bostäder, skulle svagagrupper som sjuka och handikappade tvingas ta i princip vilken bostad somhelst, för alt över huvud tagel få någonstans att bo. Reglerom byggande, m.m. AnL63 () replik: Jag förstår att insåg sitt misstag att i det förstainlägget så kraftigt poängtera samhällets krav. Han räknar nu upp en radboendegrupper som ställer krav. Jag noterar att det rör sig i rätt riktning närdet gäller hur de boende vill ha det ordnat. Men det finns också krav från t.ex. ungdomar, som inle har möjlighet alt få någon bostad över huvud laget. Alt man i detläget benhårt driver dessa mycket långtgående krav leder till att en annangrupp, ungdomarna, kanske utestängs från möjligheten alt få en hygglig bostad.Man måste hela fiden väga saker för och emot och ta hänsyn lill olika faktorer.Men när vi har talat om byggreglernas utformning har vi utgått från att delskall ställas ett fåtal funktionskrav som innebär alt man tar hänsyn tillsäkerhet, hygien och annat, dvs. krav som det är rimligt att de boende ställer.Men att i detalj reglera varje funktion och varje yta tycker vi är att gå förlångt. Exemplet med förvaring av rotfrukter i kontrast till att majoriteteninte bryr sig om radongränsvärdena är ganska betecknande. Utskottsmajoritetenvill ge sig på detaljer som griper in i små delar av boendet men lämnar destora frågorna orörda. AnL 64 ()replik: Samhälletställer dessa krav för att skydda konsumenterna, framför allt svagakonsumenter. Frågan om installation av hissar sköts med förnuft ute ikonimunerna. 6Riksdagens protokoU 1988/89:40 Regler om byggande, m.m. jag sadetidigare håller de privata, allmännyttiga och kooperativa fasfighetsägarna påatt se över sitt fastighetsbestånd för att ta reda på hur det förhåller sig medtillgängligheten och för att kunna förbättra den. har ju beslutat althiss skall installeras vid ombyggnad av hus med minst tre våningar. I delyttrande som vi har fattat beslut om i bostadsutskottet, och som kommer attbehandlas i kammaren , anges atf lån med den låga räntan skall utgåför installation av hissar. AnL 65LEIF (): Till alt börja med kan jag instämma i RuneEvenssons förvåning över talarlistans konstruktion . Tågordningen är litetunderlig, och vi får också en underlig debattordning när del gäller replikväxlingm.m., vilket vi redan har märkt i denna debattomgång. Vi får emellerfid försökakomma runt detta problem. belänkande 1 om regler om byggande, därett antal motioner behandlas, kommer egentligen i ett skede då densedan den 1 juli 1987 gällande skall finna sin praktiskatillämpning ute i kommunerna. Det gäller inle minst de nybyggnads- ochombyggnadsföreskrifter som har att utge. Målsättningen för detta arbete skall enligt regeringens beslutvara att kraftigt minska nu gällande regelbestånd och att göra reglernaenklare. Vad det nu gäller är att se till att så också sker. Från folkparfiets sida har vi nu som tidigare den klarauppfattningen att utgångspunkten för bostadspolitiken skall vara allvalfriheten måste öka och att staten inle genom ekonomiska styrmedel ochadministrafiva regleringar skall gynna eller missgynna olika upplåtelséformer,bostadstyper och fastighetsägare. Målsättningen för bostadspoUtik är alltsåbl.a. att antalet styrande normer och regler kraftigt skall minska. Genomregelförenklingar vill vi i skapa förutsättningar för ett mervarierat byggande som är anpassat till efterfrågan. anser att bör meddela klaraföreskrifter på områden som berör hälsa, handikapp, säkerhet och energi. 1 ett särskilt yttrande har tillsammans medcentern pekat på dessa krav, och vi avvaktar nu för att se om denkraffiga beskärning av regelverket som regeringen antytt skall bli verklighet.Detta gäller givelvis såväl nybyggnads- som ombyggnadsföreskriflerna. Ett område där , som jag sade, kan accepteraett fortsatt regelverk gäller frågor som berör de handikappades situation.Enligt omsorgslagen har vissa handikappade laglig rätt till eget boende ellergruppboende. Detta är visserligen landstingens ansvar, men det gäller förriksdagen att se till alt erbjuda handikappade vanliga bostäder som äranpassade efter varje människas behov. En del i detta är då givetvis att se lill attdel installeras hissar i våra fastigheter. Av utskoltsmajoritetens skrivningframgår förvisso atf det har installerats hissar ochatt 200 milj. kr. beviljats i statsbidrag . Men majoriteten sägerockså atf det är önskvärt att fler hissar kommer att installeras. Dettaär just vad vi i pekat på i vår motion Bo518 och även i reservation5, till vilken jag yrkar bifall. Ifolkpartiets parfimotion pekar vi bl.a. på vikten av att kommunerna - ochfastighetsägarna - får ökad informafion om de oUka lösningar som finns ,om all kostnaderna för hissinslallationer sänkts med en tredjedel ochom att nya och ändamålsenliga hissar utvecklats inte minst för äldre hus. Dettaborde stimulera såväl kommuner som fastighetsägare att installera fler hissar. Närdet gäller säkerhets- och energifrågor har två folkpartister i motion Bo516begärt att rökgångar skall inrättas i nya hus och vid genomgripandereparationer av gamla hus. I fråga om detta kan jag för dagen ställa mig bakomutskottefs skrivning, vilken alltså innebar att regeringen skall återkomma lillriksdagen med förslag om att uppvärmning med direklverkande el skall avskaffassom huvudsakligt uppvärmningssätt och att sådan installation skall ske endast iundantagsfall. Jagutgår självfallet från att utskottet och inom den närmaste framtidennoga följer dels att detta förslag skyndsamt föreläggs , dels altinriktningen blir den som ulskoltet nu har förutsatt. Om detta inte skerförbehåller vi i oss givetvis rätten att återkomma, vilket vi ävennärmare har angett i ett särskilt yttrande. I delta belänkande behandlas ytterligare två motioner frånfolkpartister. Den ena handlar om förvaringsutrymmen för grönsaker ochrotfrukter, där jag utgår från att utskottet följer utvecklingen, vilket enligtulskoltet skall innebära all sådana utrymmen skall finnas i våra bostäder. andra folkpartimotionen krävs det vattenskadesäkrare byggnader. Jagförutsätter även i delta sammanhang att utskottets tolkning av de nyligenbeslutade nybyggnadsreglerna om fuktskydd skall bli vägledande samt alt, somutskottet skriver, reglerna får positiv effekt i detta avseende. Jag yrkar aUlså bifall till reservation 5 och i övrigt till utskottetshemställan. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. AnL 66 ()replik: Jag skall kortfattat beröra något av det som sade. Jag kanhålla med om mycket av del som han anförde Han talade först om förenkladeregler. Såvitt jag förslår har han blivit bönhörd genom boverkels beslut. EnHgtdetta beslut har antalet regler halverats i förhållande till SBN 1980. I storutsträckning har man anpassat sig till kravet på funktionsregler. Sedan1984 har 1 350 hissar installerats. Del är ganska mycket, även om man kan tyckaatt det borde ha varit fler. I fråga om detta har vi samma uppfattning. Närjag sade att statsbidrag har utgått med 200 milj. kr. för installation avhissar var det bara för att påminna om att del alltså är statens del. Sedanbetalar staten av hisskoslnaderna, medan kommunerna betalar , om jagminns siffrorna rätt. Resten betalas av hissinslallalören. Sammanlagt blirinstallationskostnaden för hissar . Reglerom byggande, m.m. AnL 67LEIF () replik: Att vi för dagen är överens om att vi intebehöver fler utan färre regler är i och för sig positivt. Men, , idet betänkande som vi nu behandlar gör vi ett tillkännagivande till regeringenom tillsynsansvaret för hissarna. Jag har väldigt svårt att förstå varförutskottet inte skall kunna begära hos regeringen förbättrad information omt.ex. de nya flexibla lösningar som finns för kommunerna och fastighetsägarnasamt om prisutvecklingen på området. Utskottet konstaterar faktiskt alt mannådde en lopp när det gäller hissbidragen , vilket rimligen måste tolkassom aft efterfrågan har minskal . Det vill vi peka pä i vårreservafion. AnL 68 (): Bostadsulskollets belänkande 2 handlar ombyggnaders inomhusmiljö, eller rättare, brister i inomhusmiljö. I betänkandetbehandlas ett stort antal motioner om byggnadsrelaterade hälsorisker. Detgäller oprövade byggnadsmaterial, brister i ventilationssystem och andratekniska installationer, del gäller bristande samordning i planerings-,projekterings-och byggprocessen och det gäller åtgärder mot fukt, mögel, radonoch andra företeelser som ger upphov fill del s.k. sjukahus-komplexet. Det är frågor som behandlats vid ell flertal tillfällenoch som utskottet ser mycket allvarligt på. Det är därför glädjande att det harrått stor enighet i utskottet vid behandlingen av ärendet, med undantag avradonfrågan som föranlett en borgerlig reservation. Jag villändå allmänt beröra frågorna om inomhusmiljön. Problem med inomhusmiljön i olika byggnader är ingen nyföreteelse. handlade det om otäta byggnader, om drag, fukt och kyla ochetl ojämnt inomhusklimat. , i del moderna byggandet, är det nya, oftasvåra och komplexa problem, som ger upphov till miljöstörningar ochhälsorisker. Problemens bredd och omfattning framkom på ett bra sätt vidutskottets offentliga hearing om sjuka hus. Vi kan konstatera att det blivit allt vanligare medmiljöproblem i byggnader. Undersökningar som gjorts avVärldshälsoorganisationen pekar på att upp till vart tredje hus har enundermålig miljö. Det får naturligtvis allvarliga hälso- och irivseleffekter.Men det har också gjorts åtskilligt för att komma till rätta med problemen.