prot · GC0997 · 1988-12-31 00:00:00 — Även dekommuner som inle hade lecknal sådan försäkring gav i regel ut ersättning påliknande grunder. Regeringen och fann det inle påkallal all staten logpä sig dl vidsträckt ansvar för egendomsskador som hade vållats av intagna vidanstalt eller vårdinrättning för vilken landstingskornmun eller primärkommunvar huvudman. Inle heller borde staten genom lag ålägga huvudmännen ett sådantansvar. Jag har ingen annan uppfattning. harockså rekommenderat att ersätta bl.a. sakskada som tillfogalsnågon annan av en vårdlagare som är intagen för psykiatrisk värd. Attersättning inte utgår enligt broitsskadelagen i del fall som pä belyder alltså inte att den skadelidande behöver bli utan ersättning.Någon lagändring behövs därför inte enligt min mening. 23 (); Jag lackar statsrådet för svaret. Det fall som jag syftar till handlar om elt synnerligtrått överfall i en ort i . Gärningsmannen dömdes lill slutenpsykiatrisk vård och vistades på psykiatriskt sjukhus, varifrån han rymde ettflertal gånger och gjorde sig skyldig lill flera grova våldsbrott. Han befinnersig vid Frösöklinikerna, och hotel om hämnd från hans sida kvarstår.Della är bakgrunden. Under sådana omständigheter känner sig både brottsoffrenoch de hotade hell utlämnade, och även polisen känner sig hjälplös. Det måste naturligtvis kännas orättvist för de drabbade att inte lagstiftningen om ersättning skall gälla, då gärningsmannen är dömd till sluten psykiatrisk vård och därför befinner sig på s.k. fel ställe. För de människor som drabbas är skadan och kränkningen av deras integritet lika slor var den dömde än befinner sig, om del är på en kriminalvårdsanslall eller elt psykiatriskt sjukhus. Därför vidhåller jag fortfarande att reglerna för ersättningen lill brollsoffren måsle 14 ses över. Del kan inte vara rimligtatt den enskilde skall behöva bli lidande eller bli drabbad på grund av bestämmelserna om vem som ärhuvudman. Det är helt rikligt som sade attlandstinget kan ge ersättning. Men det är inle självklart, för det finns ingenlag utan endast rekommendationer från . Den försäkring somkan tecknas genom gäller också med en självrisk på omkring 1 000kr. - del är litet olika i olika landsting. informerade juslilieminislern om översyn avreglerna i skadeståndslagen. Jag förvänlade mig att jag skulle finna någontingom detta, men översynen gällde tydligen endasl skadestånd pä grund avförsummelser som begåtts av myndigheter. Jag tycker att det är viktigt all man ser det här frän dedrabbades sida, som känner sig orättvist behandlade. Att någon blir dömd tillpsykiatrisk värd förekommer i slörre utsträckning . Möjligheler lillrymning för sädana personer är myckel större. Därför anser jag forlfarande bör se pä reglerna. Huvudmannaskap borde inle vara del avgörande. Om gemensam vårdnad för ogifta föräldrar Jag delar hell uppfallning allbrottsoffer som drabbas av skada i samband med brott begångna av personer somär på rymrnen från olika institutioner skall ha räll lill ersällning. Som jagredogjorde för i mill svar har vi ell syslem som innebär alt alla kategorierbrottsoffer har möjlighet att få ersättning. Mot den bakgrunden har jag ingenannan uppfattning än den som hade i denna fråga för dl par år sedannär lagstiftningsfrågan behandlades. 25 (): Vissl är del rikligt alt alla har möjlighetatt få ersättning. När del gäller personskador är den möjlighelen likvärdig.Men när det gäller egendomsskador, som kan kännas lika kränkande och vara likabesvärliga, är det belydligt svårare att fä ersättning. Man måste gå tilllandsting för att begära ersättning, och där har man endasl rekommendationer.Del finns ingen lag, ingen ovillkorlig rätt lill ersällning. Del blirbekymmersamt för de människor som drabbas av både skada och integrildskränkningoch sedan får en massa besvär för att evenluelll fä ul en ersättning. Överläggningen var härmed avslutad. 10§ Svar på fråga 1988/89:576 om gemensam vårdnad för ogifta föräldrar har frägal mig om jagär beredd alt ta initiativ så alt ogifta föräldrar mer regelmässigt erhållergemensam vårdnad om sina barn. viktigt inslag i den ulveckling som har skett päföräldrarätlens område mol en belöning av barnels intresse har varit institutetgemensam vårdnad. Syftet med reglerna om gemensam vårdnad är framför allt attfrämja goda förhållanden mellan barnet och båda föräldrarna. Elt gemensamtansvar kan bidra lill det. Om gemensam vårdnad för ogifta föräldrar Det finns enligt min mening anledning att eftersträva enökad användning av institutet gemensam vårdnad. Inom juslitiedepartemenletundersöker vi vilka möjligheler som kan finnas alt uppnå detta.Även om lagstiftningens roll sorn pådrivare inte skall överskattas, kan delvara en viklig markering av båda föräldrarnas ansvar för sina barn, oavsetl omde lever fillsammans eller inle. Resullald av vårt arbele kommer alt presenterasi en deparlemenlspromemoria som vi hoppas kunna lägga fram . Det är ännu för lidigl att gå in pä konkreta förslag. Menvi överväger bl.a. om man genom praktiska förenklingar kan göra den gemensammavårdnaden mer lätlillgänglig för ogifta föräldrar. I myckel är delnalurliglvis också elt informationsproblem. 27EWA HEDKVIST (): Jag vill lacka justitieministern för svaret.Hennes ansats är ju densamma som min, dvs. alt det är viktigt all samhället,bl.a. genom lagsliflningen, uppmunlrar föräldrar som separerar att gemensamt laansvar för sina barn, oavsett om föräldrarna varit gifla eller ogifta. Av detta följer all jag lycker all del är bra altregeringen överväger frågan hur gemensam vårdnad kan bli mer lättillgängligockså för ogifta föräldrar. De har möjlighel all göra en anmälan omgemensam vårdnad, men vi vel alt många ändå inle gör det. Man lycker hellenkell inte alt del har någon belydelse, då samlevnaden känns bra. Men sedan kommer kanske svärighelerna. och separalionenblir verklighel. Då får vårdnaden betydelse, och den kan tyvärr bli en del avoenigheten mellan föräldrarna. Umgänget mellan barnen och den av föräldrarna sominle har vårdnaden kan försvåras då vårdnaden inte är ordnad så all bådaföräldrarna är nöjda - och barnet kornmer i kläm. vore därför det bästa om även ogifta såregelmässigt som möjligt kunde få gemensam vårdnad - och sett främst ur barnetssynvinkel skulle del vara det absolul bästa. Man kan också förmoda allfastställande av underhållsbidrag skulle underlättas om gemensam vårdnad voreregel även för ogifta. Detta skulle kunna ordnas l.ex. i samband med attfaderskapet fastställs. Jag tror också alt mänga ogifta föräldrar som inteanmält önskemål om gemensam vårdnad skulle göra del, om de blev informerade omfördelarna. Min fråga lill juslilieminislern blir därför om hon nu övervägerall gå ul och informera de ogifta föräldrarna om deras möjlighel lill gemensamvårdnad. Vad gäller frågan om justitiedeparlementet nu är berettatt gå ul med information om vilka möjligheler del finns för föräldrar att hagemensam vårdnad, vill jag svara alt del kan vara lämpligt all gä ul med sådaninformation i samband med all depariemenid lar fram deparlemenis-promemorianmed evenluelll förslag lill ändrade regler. 29EWA HEDKVIST (): Jag får lacka juslilieminislern för del positiva beskedet. Jag Iror alltså, som jag sade tidigare, att många ogiftaföräldrar skulle överväga all anmäla önskemål om gemensam vårdnad, om de blevinformerade om all det kunde vara en fördel, främst för barnet i samband meden separation, alt ha detta ordnat. Om del bilaterala utvecklingssamarbetet med Överläggningen var härmed avslutad. 11§ Svar på fråga 1988/89:570 om det bilaterala utvecklingssamarbetet medEtiopien har frågat mig hur jag ser pådet fortsatta bilaterala utvecklingssamarbetet med mol bakgrund av deoroande rapporler om såväl kriget som lägel för de mänskliga rällighelerna somnått oss . Sverigehar bilateralt utvecklingssamarbete med . Vi tog emot besök av en etiopisk delegation,ledd av landels utrikesminister. Besöket gav oss tillfälle all la upp frågor omkriget, mänskliga rättigheter och biståndet. Del förödande och i norra , och någon militär lösning synes knappasl möjlig inom en näraframlid. Kriget måste upphöra och parterna söka en fredlig politisk lösning.Jag framförde detta till den etiopiske ulrikesminislern och riktade en enträgenuppmaning lill den etiopiska regeringen all göra alll för att söka enförhandlingslösning pä konflikten. Samma uppmaning har vi även riklal lillerilreanska och andra rörelser som strider mol den etiopiska militären. Vad gäller mänskliga rättigheter har vi tagit emot oroanderapporter om utvecklingen i . Jag framförde regeringens oro över senaretids information, bl.a. om långvariga frihelsberövanden utan rannsakan och dom.Dessutom beklagade jag att några nyheler om frigivningar av polifiska fångarinte längre når oss. Vad beträffar biståndet måste vi konstatera att det blirallt svårare ätt bedriva ett långsiktigt utvecklingssamarbete i Eliopien. Eltskäl är alt kriget i norr tar stora resurser i anspråk, såväl mänskliga sommateriella. En annan omständighet är all våra uppfattningar skiljer sig åt ommål och medel, liksom om inriktningen av samarbetet. gäller särskiltjordbrukspolitiken med dess inslag av kollektivisering av jordbruken. Mot denna bakgrund planerar jag nu en översyn avsamarbetsprogrammen beiräffande i avsikt alt en slörre del avsamarbetet skall inriktas mot kaiasirofförebyggande bistånd och humanitärainsatser. Del s.k. Welopro-jektet är nu föremål för avtalsförhandling. Dellainnebär alt de delar av projekiei som inle är inriklade påkaiasirofförebyggande insatser kommer att skäras borl. Dessa slutsatserframförde jag också lill den gästande utrikesministern och hans delegation. Etiopienär ell av världens fånigaste länder. Del är därför med beklagande 2 protokoll 1988/89:97-98 Om skyldigheten för hyresgäster att betala kostnaderna förinstallation av kabel- TV jagkonstaterar alt de praktiska förutsättningarna för att bedriva ett långsiktigtutvecklingssamarbete har försämrats så att vi måste vidla förändringar i värtsamarbetsprogram. 31 (): Jag tackar biståndsministern för svaret på min fråga. Den beskrivning som biståndsministern gör av läget iEliopien ger verkligen anledning till att vara myckel krilisk mot den etiopiskaregeringens polilik. Kriget fortsätter, och man lar inga initiativ fill attinleda några fredsskapande samtal. Man fortsätter kollektiviseringsprocessen,folkomflyttningarna och bybildningarna, och det sker alldeles uppenbart medstort tvång för människorna. Rapporterna om lägel för de mänskliga rättigheterna är,som biståndsministern sade, myckel oroande. Det senaste vi har hört är ju sänder ul minderåriga i kriget. Det är en mycket tragisk utveckling vi seri dl land som sedan mycket lång lid har haft utvecklingssamarbete med. ger biståndsministern besked om en annan inriktning avvårl bistånd lill , och det är tillfredsställande mol bakgrund av densilualion som råder i landel. Del betyder, som jag nu tolkar svaret, allbiståndet framöver inte binds vid så långsiktiga åtaganden. Del leder i sin turlill alt det blir en ökad handlingsfrihet, och del kan ju vara bra omutvecklingen i landel skulle kräva ytterligare förändringar av våra biståndsinsatser. Biståndsministern gör nu klart att det blir en ökning avde humanitära insatserna i - en översyn av samarbetsprogrammen och enökning av katastrofbiståndet. Jag tycker all del är vikliga och bra besked vifår, besked som visar alt våra insatser blir mer förenliga med de mål vi ställtupp för värt utvecklingssamarbete. Överläggningen var härmed avslulad. 12§ Svar på frågorna 1988/89:533, 555 och 559 om skyldigheten för hyresgästeratt betala kostnaderna för installation av kabel-TV , och har ställt frågor till kommunikalionsminislern, utbildningsministernoch justitieministern om skyldigheten för hyresgäster att betala kostnadernaför installation av kabel-TV. Arbelel inom regeringen är så fördelat att del är jag somskall svara på frågorna. Bakgrunden lill frågorna är två domar som harmeddelats av högsta domstolen och . I det mål som prövades avhögsta domstolen hade en hyresgäst låtit bli att betala enhyreshöjning om . Höjningen hade fastställts i en förhandlingsöverenskommelsemellan hyresgästorganisationen och fastighetsägaren. fann allhyresgästen genom alt inte beiala hela hyran hade förverkat sin hyresrätt ochatt han var skyldig alt flytta. fann i sindom att en installation av kabel-TV mol en hyresgästs vilja inte innebär ettsådant men i nyttjanderälten all hyresgästen har rätt lill avdrag på hyraneller ersättning. En installation av kabel-TV bedöms på samma säll sominstallation av andra gemensamma anordningar i en fastighet, l.ex. en vanligcentralantenn för radio och TV. Detta innebär bl.a. alt hyresgästerna genomsina organisationer har möjlighel att påverka beslutet om en faslighel skallanslulas till kabel-TV eller inte. Jag lycker alt delta är en viktig del avboendeinflytandd. Jag lycker också att det är viktigt alt en hyresgäst sominte vill ta del av kabel-TV:ns hela programutbud skall ha möjlighet all slippata emot de sändningar som han eller hon inte vill ha. Tekniken ger sädanamöjligheler. Alt hyresgästen bör ges valfrihel kommer också till ullryck i derekommendationer för installation och utnyttjande av kabel-TV som ochSveriges fastighetsägareförbund har kommit överens med om. En enskild hyresgäst kan alllid få en eventuellhyreshöjning pä grund av kabel-TV prövad av hyresnämnden. Prövningen sker dåenligt de vanliga bruksvärdesreglerna. I en bostadsrättsförening är detmedlemmarna själva som pä föreningsstämma fattar beslut om anslutning tillkabel-TV. En medlem kan få stämmobeslutet prövat av domstol. En hyresgäst måsle betala hyra även för sådana gemensammaanordningar som han eller hon inle anser sig vilja eller kunna utnyttja, l.ex.tvättstuga, hobbyrum eller lekplatser. Betalas inte hyran, riskerar hyresgästenatt förlora sin nyttjanderätt. Pä samma sätt måste nalurliglvis en hyresgästbeiala en i behörig ordning fastställd hyreshöjning pä grund av installation avkabel-TV, även om hyresgästen inle själv vill utnyllja denna. Om skyldigheten för hyresgäster att betala koslnaderna förinstallation av kabel- TV Då , som framställt fråga 1988/89:555,anmält all hon var förhindrad all närvara vid sammanträdet,.medgav iredje vicelalmannen all i stället fick delta i överläggningen. 33CARL (): Jag tackar sä myckel för svaret. Det är eltmycket formalistiskt svar. Hovrätten har gått vidare och sagl att den aktuellaavgiften kommer att vara beroende av lägenhetens storlek. Valfriheten församhällel blir något av en chimär när människor tvingas betala för något som deinte har beställt eller inle vill ha. Många människor vill ju inte ha kabel-TV.Människor vill faktiskt skydda de unga från det skadliga inflytande somprogrammen i de aktuella kanalerna kan ha. Det är en myckel viktig synpunkt,som alllsä måsle väga myckel tungt. Trots allt handlar det ju om elt tvång. I andra sammanhang vill man avvecklakollektivanslutningen. Men i det här fallel vill man kollektivansluta människortill del massmediala samhället. Man gör det på strikt formell grund. Man sägernämligen alt frågorna kan prövas i hyresnämnden - en lung, byråkratisk apparat,som de människor får underkasta sig som blir påtvingade något som de inte villha. Om skyldigheten för hyresgäster all betala kostnaderna förinstallation av kabel- TV Saker och ting skall ske i behörig ordning. Det och del ärfastställt osv. Allt della tyder på att man har en mycket strikt formalistisksyn på något som egenlligen har med vår andliga frihet att göra. Även om dethela är formellt korrekt, är det här en form av rällsövergrepp mot de människorsom inle vill ha kabel-TV och som vill skydda sig själva och sina barn mol enpåverkan som inte är önskvärd. Mol den bakgrunden tycker jag faktiskl att samhället inteskall slälla upp för dem som tvingar på människor någol som människorna intevill ha. Det måste vara en mänsklig rättighet all fä säga nej i sädana härfall. Dessutom skall människor inte behöva vara tvungna all betala för någolsom de faktiskt inle har beställt eller som de inte vill ha. Del är dags för dlomlänkande på denna punkt. Jag lycker att regeringen borde se till alllagstiftningen ändras sä, alt vi åter får valfrihel i samhället också på dettaområde. 34 (): Det har redan framgått att Margarela är förhindradatt närvara i dagens debatt. Vi har därför kommit överens om alt jag skall talai hennes ställe. Försl och främst tackar jag statsrådet för svaret. Inledningsvis konstaterar jag alldenna fråga är viktigare än man tror. Frågan är elt slags ödesfräga, som jagser saken. Visst kan man acceplera avgifter om man utnyttjar de möjligheter somden installerade kabeln erbjuder. Men del är viktigt att ingen hyresgästivingas betala för kabel-TV som hon eller han inte vill ha. Jag har funderat påhur det förhåller sig med de nya parkeringsplatser där elvärme l.ex.installeras. Min juridiska kompetens är dock inte tillräcklig för att jag häroch skall kunna utveckla frågan ytterligare. När det gäller principen är jagemellerfid säker. 35JAN STRÖMDAHL (vpk): Jag är verkligen, herr statsråd, tillskyndareav boinflytande och gemensamma anordningar i fråga om boendet. Jag är aktiv ihyresgäströrelsen . De här reklamfinansieraderymdsignalerna, och del är poängen i detta sammanhang, kan inle betraktas somen gemensam nyttighet, som en del av boendet eller som något som man skallbeiala hyra för i likhel med andra nyttigheler - tvättstuga, cykelrum osv., dvs.sådant som man har kommit överens om hör fill bostaden, boendet och som ärpreciserat i lagsfiflningen eller i förordningar på boendels område. Det finns egentligen bara en relevanl parallell alt drahär. Jag länker då pä lelefoninstallationerna. Men telefonen är en nyttighetsom de flesla vill ha och anser sig vilja beiala för. Kan bostadsministerntänka sig den silualionen att den som inle vill ha telefon indragen ändå skallpåföras avgift för denna som en del av hyran och att den som slarvar med all betalatelefonräkningen blir vräkt från sin bostad? Jag lycker all någoniing sådanlskulle vara ganska orimligl. Men lika orimligt är del an kabel-TV, som i mycketmindre utsträckning är en nyttighet, kan få så allvarliga följder för denboende. Kan vi inte hjälpas ål och se fill att det preciseras i ett slagsuttalande att detta med kabel-TV inte är alt betrakta som en del av boendel ochinle kan anses utgöra en del av hyran? I stället borde man enas om all delta ären sak mellan den som vill ha kabel-TV och den som vill sända. Det är två olika ting som vi måste hälla isäri denna diskussion. Det ena är själva installationen av tekniken, och del andraär utnyttjandet av tekniken. Denna installation - det är alltså endaslkoslnaderna för den som del kan bli tal om alt lägga på hyran - ärnalurliglvis all jämställa med inslallalion av andra formeravcenlralanlenner iell hus. gör man för all undvika all varje enskild hyresgäsl vidiarsädana ålgärder. Moderna installationer är gjorda på ett sådant sätt alt det ärmer än de sedvanliga kanalerna som kan tas emot. Jag delar fullsländigl uppfattningen all ingen mol sinvilja skall behöva la emot del ulbud som via dessa installationer sprids utlill enskilda lägenheter. Jag delar också den uppfattning som framför allt CarlFrick ullryckle, nämligen alt de föräldrar som vill skydda sina barn frän altta emot della ulbud skall kunna göra det. Däremot är det en helt annan sak att installationen förmottagandet finns. Del är den som har diskuterats i samband med derekommendationer som bostadsföretagen och har kommitöverens om. Del är i de sedvanliga hyresförhandlingarna som hyran och vad somskall räknas in i den läggs fast. Sammanfattningsvis delar jag alltså helt uppfattningen attdet bör vara en rättighet att slippa la emot programutbudet. Däremot ärinstallationen av tekniken en annan sak. Om skyldigheten för hyresgäster au beiala kostnaderna förinstallation av kabel- TV 37 (): Jag har erfarenhet av ett praktiskt fall iett bostadsområde i södra där kabel-TV skulle installeras. Den familjsom jag känner ville inle ha kabel-TV och sade ifrån, och dä frågadeinstallationsförelaget om kabeln kunde dras förbi deras lägenhet. Ja, mantyckte att det var okej, bara man slapp betala. Men icke förty kan nuungdomarna i detta hem ta emot hela utbudet av program, trots att familjen inteville ha det. Delta innebär i längden all riiänniskor får del som deinle vill ha om utbudet väl kommer in i ett hem, därför att del i praktikenhelt enkell inle är möjligt för den enskilde all stoppa detta. Det måsterimligen vara så all den som inle vill ha ulbudet skall få säga nej lill självainstallationen och också slippa betala för det han inle vill ha. är icke, precis som sade, en allmännyttighet. Del är firmor och andra som vill sprida ell vissl budskap lillmänniskorna, och då bör de själva slå för koslnaderna för det. Det skall intevara sä att jag som inle vill ha detta skall stå för koslnaderna. Man kan se della pä ell myckelformellt sätt, men grundläggande är all del är mot de mänskliga rättigheternaalt människor ivingas beiala för någonting som de inte vill ha. Anf.38 (vpk): Bosladsministern påpekar att vi skall skilja påinstallation och programutbud. Men installation av telefonledningen, som ocksåär en svagslrömskabel, får den som skall använda sig av nytlighelen telefonbetala. Del går att ordna även här, om man accepterar principen all denna kabelinle Prot.1988/89:97 skall vara en del av boendel. Centralantennen är en accepteradnyttighet, men den behöver inte rivas ul när denna kabel skall dras in - om man accepterar centralantennen men inledetta tillskott, som ligger utöver det Om skyldigheten för n . . j .. u . -; u I " " allmäntaccepterad nyttighet. kostnaderna för installation av kabel-TV Jag vel också att diskussionerna omkabel-TV i praktiken river upp sädana motsättningarinom bostadsområdena att folk råkar i luven på varandra, så det ärinle någon konstruktiv boinflytandeverksamhel som sätts i gäng, ulan Jag vill bara undersiryka att tekniken förall avskärma finns, , och den skall användas. Det skall alltså intevara sä att den enskilde mot sin vilja behöver ta emot ell sådanl här utbud. När det gäller möjligheterna för folk i ett hus som gärnavill ha kabel-TV alt fatta beslul om installation av tekniken, är delsjälvklarl - där liksom på andra områden - alt flertalet får bestämma, dvs. altdemokratin har sin gäng. Fallas ett sådant beslut får man naturligtvis finnasig i att installationen görs, men den som inte vill skall inle behöva ta del avutbudet. Hyresgästerna har via sin organisation också möjligheleratt påverka detta - det är grunden i själva boendeinflytandd. Villhyresgästorganisationerna säga nej skall de ha möjlighet att göra det, men detär en helt annan sak om de har gått med på installationen. 40 (vpk): Bosladsministern säger att tekniken för avskärmning finns,och del är rikligt. I praktiken är det mycket svårt att fä tag i del filter sombehövs och att få företagen alt sätta in det. Enligt alla äldre avtal medhyresgäströrelsen ingår inte denna rättighet, och dessa avtal gäller forlfarande.I praktiken finns alltså inle avskärmningsmöjlighden - den finns i teorin. Jag har inte fått något svar pä min fråga,bosladsministern: del inle rimligare all jämföra denna kabel medtelefonkabeln och all jämföra koslnaderna för programmen medtelefonabonnemanget? 41 (): Man måste se della litet psykologiskt också.Kommer delta utbud in i dl hem blir del myckel svårt för föräldrarna all säganej till barnen. De kommer all utsättas för elt fruktansvärt tryck. Det är intesamhällets uppgifl att på del sättet bidra till att stressa människor ifamiljerna. Del måste vara så all varje familj har rätt att säga nej lill dessainstallationer. Jag häller helt med om jämförelsen medlelefonverksamhe-len. Man skall kunna abonnera på kabel-TV, om man verkligenvill ha utbudet, och vill man inte ha det skall man slippa. Det är i grundenoförskämt all pä detta sätt tvinga på människor någoniing som de inte vill ha.