prot · GC0992 · 1988-12-31 00:00:00 — har frågat mig omjag är beredd att medverka till att den pågående översynen av naturvårdslagenges en sådan utformning att stenbrytning som den som förekommer t.ex. vidHorns udde inte blir tillåten. De aktuella täktområdena vid Horns udde på norra ärexempel på sådan äldre täktverksamhet som påbörjats långt innan nu gällande,skärpta naturvårdslagstiftning infördes. Täktverksamhet av detta slag motsvararinte de naturvårdskrav som vi ställer. För dessa takter är det tyvärrofta svårt att få till stånd godtagbara återställningsåtgärder, eftersom ingenkan formellt åläggas att återställa sådana områden. I samband med tillkomsten av naturvårdslagen regleradesverksamheten vid Horns udde genom tillståndsförfarande och täktplaner.Stentäkternas omfattning har dock inte utökats nämnvärt . Det nuaktuella tillståndet är en förlängning av ett tidigare beviljat tillstånd sominte helt utnyttjats. föreskrev som villkor för förlängningen attåterställningsåtgärder skulle vidtas. , som utövar en fortlöpande tillsyn ochkontroll av pågående täktverksamheter, kan om det behövs ingripa och vidta deåtgärder som är påkallade inom ramen för naturvårdslagen och lämnade tillstånd. På frågavill jag svara att redan den nu gällande lagstiftningen medger att starkanaturvårdskrav ställs vid prövning av täkttillstånd. Jag utgår ifrån att manvid den pågående översynen av naturvårdslagen lägger fram de förslag som behövsför att ytterligare stärka naturvårdsintresset. 23INGRID (): Tack för svaret, statsrådet . Statsrådet har ju tidigare genom uppvaktningar ochbesvärsskrivelser varit i kontakt med frågan om stenbrytning på . Svarendå hksom har varit mera principiella än konkreta. Problemet medmotsägande intressen mellan naturvården och stennäringen finns även på andrahåll i . Det är ingenting unikt för . De sår i naturen somstenbrytning lämnar är inte heller alltid negativa. På södra harcementindustrin t.ex. låtit vattenfylla hålen och planterat in växter och djur.Det har blivit vackra oaser i alvarkanten. Brytningeni själva kustkanten, som sker på norra , ger däremot Ett stort överskott av skrotsten gör förfulningen än värre. 1988/89:92 Stenindustrin på har inte heller haft bärkraft för att klara en ordentlig återställning. Även om täkttillståndet innefattar villkor för låt oss kalla det städning, har kraven av ekonomiska skäl inte kunnat sättas tillräckligt högt. Om villkoren för till- Det framhåller ävenstatsrådet. Industrin har också arbetat med långa * tidsavbrott och med olikaägare. Minföljdfråga till statsrådet är därför: Ser statsrådet några möjligheter attstoppa brytning i det känsligaste områdena t.ex. genom utvidgning avreservatgränser - det är ju på statlig mark brytningen sker - och möjligheteratt staten kan medverka till en uppsnyggning av de områden efter kustensom ur naturvårdssynpunkt är de mest angelägna att återställa? Dessutommåste miljövårdsenheterna vid ges resurser för att följa takt ochbrytningsverksamheten bättre. Det är ett folkpartikrav somregeringen nu börjar anamma. Anf.24 Miljö- och energiminister : Herr talman! Vi har inte olikauppfattning i själen sakfrågan. Jag tror att detta också framgick av mittinledande svar. Det här är ett exempel på hur det inte skall gå till. Jag ärlika bekymrad som över situationen. Och jag tror attvi är överens om en grundläggande princip i svensk rättstillämpning, nämligenatt lagstiftning inte får verka retroaktivt. Det är just detta som är bekymret. Vihar varit i särskild kontakt med i ärendet och fått en skriftligredovisning. Man är väl medveten om att vi önskar att man lägger ner myckenmöda på att rädda vad som räddas kan i det här området. sker nu iöversynen av naturvårdslagstiftningen en särskild genomgång av dessa frågor.Det är min förhoppning att vi skall få en ännu strängare lagstiftning än den vihar . Regeringen har i årets budget tillfört länsstyrelserna ökade resurserför att de skall kunna ägna mera arbete åt och satsa mera på det här och andraviktiga miljöområden. Anf.25 (): Vi från gläder oss åt att det här kravet som vi har haft iflera år - om ökade resurser till miljövårdsenheterna - nu har börjatuppfyllas. Vi får väl se om det som görs nu är tillräckligt; det är dettroligen inte. Jagär glad att delar bekymret för hur det ser ut på norra . Vivet ju att den här täktverksamheten är mycket gammal, kanske månghundraårig iflera fall. bröt man ju för hand, och då kunde man också ta hand omresterna. Det är den maskinella brytningen som ger så stora mängderskrotsten. Man kan ju inte ålägga någon återställningsåtgärder retroaktivt,vilket vi både är medvetna om. Därförvill jag gärna betona statens ansvar när det gäller att försöka hittaresurser för att hjälpa till med den städning som verkligen behövs sedanbrytningen är avslutad där uppe. Återställning kan man egentligen inte kalladet i fråga om stenbrott, för de kan aldrig återställas, men det är ju termenvid täktverksamhet. Överläggningen var härmedavslutad. Om verksamheten vid klorat 6 § Svar på fråga 1988/89:516 om verksamheten vid Albyklorat 26 Miljö- och energiminister : har frågat mig vilkainitiativ jag är beredd att ta för att undanröja de oklarheter som kan vara etthinder för en fortsatt utveckling av verksamheten vid klorat och annanelbaserad industri i . Jag delar uppfattning att industrin harbehov av klara och stabila planeringsförutsättningar när det gäller bl.a.tillgång och pris på elkraft. Detta är speciellt viktigt vid större beslut isamband med nyinvesteringar och investeringar i energihushållande teknik. Det handlingsprogram för kärnkraftsavvecklingensinledning, som beslutade om (prop. 1987/88:90, NU40, rskr.375), motiverades till stor del av behovet att skapa sådana fastaplaneringsförutsättningar. I beslutet fastställdes bl.a. starttidpunkten förkärnkraftsavvecklingen och riktlinjerna för utbyggnaden av ny elproduktion. Efter beslut att stänga tvåkärnkraftsreaktorer , har kraftindustrin redovisat projektsom väl täcker elbehovet , även om man utgår från enökad elanvändning och inte intecknar möjligheterna för en ökad elhushållning.Någon osäkerhet när det gäller tillgången på elkraft behöver därför inte råda. När ny elproduktionskapacitet tas i drift medför dettahöjda kostnader, vilket verkar prishöjande. energipolitiskaproposition bedömde jag att elprisernas anpassning till den högre kostnadsnivåni produktionssystemet inte kommer att ske abrupt utan i en jämn takt . En kraftfull elhushållning är det bästa sättet atthålla tillbaka elprishöjningarna. Den framtida elprisutvecklingen beror dock på många osäkrafaktorer som regering och riksdag inte kan råda över. Regeringen och riksdagenhar lagt fast att prisbildningen på el skall ske utan statlig reglering.Regeringen bör därför inte göra några utfästelser om den framtidaelprisutvecklingen. I och med att kraftföretagens utbyggnadsplanering blir merkonkret förbättras möjligheterna för industrin - och andra elanvändare - attbedöma den framtida elprisutvecklingen. Det ligger också inom ramen förVattenfalls uppgift att genom nya kontraktsformer och avtal åstadkomma en bättreanpassning till olika kundkategoriers behov, om kärnkraftsavvecklingenhärigenom kan underlättas. De kommande prishöjningarna på el kan komma att innebärapåfrestningar för bl.a. den elintensiva industrin. Regeringen kommer därförinför den energipolitiska avstämningen att redovisa förslag tillåtgärder för att vidmakthålla rimliga konkurrensvillkor för den elintensivaindustrin under kärnkraftsavvecklingen. En särskild utredare arbetar nu meddessa frågor. Jag vill slutligen något kommentera kloratsutbyggnadsplaner i , vilka synes ha föranlett fråga.Vid en uppvaktning hos industriministern redovisade ledningen för skälen för att företaget förlägger utbyggnaden till Norge.Företaget får vid en etablering i Mo i Råna köpa el till mycket låga priser. Storasledning framhöll särskilt att lokaliseringen i inte är orsakad av densvenska energipolitiska situationen. Lokaliseringen är i stället förknippad medde alldeles speciella förhållanden som råder efter nedläggningen av denelintensiva malmmetallurgin i Mo i Råna. Det finns en billig elproduktion påplatsen, som överföringsmöjligheterna till andra orter i ärstarkt begränsade. Sysselsättningssituationen i Mo i Råna är svår, varförspeciellt förmånliga villkor har erbjudits vid lokalisering till denna ort. Om verksamheten vid klorat 27 (): Jag tackar miljö- och energiministern för svaret på frågan. Den väl kända bakgrunden till frågan är situationen inomden mycket elberoende industrin i , och speciellt i minhemkommun. Vi har redan börjat drabbas av den energikris som oroar många införkärnkraftsavvecklingen. Jag vidhåller att det bottnar i att industrin visarbrist på förtroende för energipolitiken. Det hjälper tydligen inte hur mångadeklarationer regeringen än gör om att den elintensiva industrin skall skyddas. Beslutet att Stora Kemi nu skall investera i harfattats sedan jag ställde frågan. Det beslutet innebär visserligen inte attsysselsättningen minskar hos oss, men vi skulle väl ha behövt denna investeringi det läge som vår kommun befinner sig i. Vid de kontakter vi i länet har med industrin för man frånindustrihåll fram uppfattningen att energipolitiken utgör ett framtida hot,även om man i samband med detta speciella beslut tydligen inte har fört framden synpunkten till regeringen. Vi tycker att det är dags att industrin inseratt kärnkraftsavvecklingen ligger fast och att industriförsörjningen skallklaras utan kärnkraft. Det är utsiktslöst att fortsätta lobbyverksamheten förkärnkraft. Men som läget är, måste det fram ännu mer konkretabevis . I har vi inte tid och råd att vänta påytterligare utredningar -medan gräset gror dör kon. Regeringen och industrinmåste nu föra en fruktbar dialog och reda ut problemen. De fackligaorganisationerna i länet har tidigare i ett gemensamt uttalande krävt ettbesked till den elintensiva industrin. Jag måste ändå upprepa min fråga omvad regeringen kan göra i det här läget för att redan nu ytterligare klargöraatt energipriserna inte skall få bli ett dråpslag mot vår elberoende industri -som vi så ofta får höra från industrin i länet. 28Miljö- och energiminister : Herr talman! Får jag först säga någraord om den verksamhet det gäller. Det är en starkt expanderande framställningav natriumklorat, som behövs för att framställa klordioxid. Behovet av dettaökar på grund av att regeringen har ställt hårda krav på massaindustrin när detgäller att minska utsläppen av klor. Det här är då ett bra alternativ till vadman har använt. Det är alltså över huvud taget inte fråga om att fabrikeni Ange skall läggas ned; det har också Stora understrukit. Att man förläggerden nya verksamhe- 2 protokoll 1988/89:92 - 94 Om skydd av och Härjeån ten tillMo i Råna beror på att man får alldeles exceptionella priser, som inte ärdesamma som generellt råder i ; där är priserna lika höga som i Sverige.De priser det här gäller har rabatterats därför att man inte kan överföra denel som produceras på platsen, och därför att man vill skaffa jobb i en mycketsvår situation på orten. När det gäller utvecklingen och beskedet kommer densärskilda utredare regeringen har tillsatt, generaldirektör , ochhans arbetsgrupp att besöka för att specielltdiskutera situationen där. Vi anser att det är ett av de områden som vi behöverha god kunskap om för att kunna ge de besked som vi har utlovat i 1990årsenergipolitiska proposition. När statsministern var uppe i ,upprepade han de garantier vi har gett - att vi skall se till att denelintensiva industrins konkurrenssituation inte skall försämras. Han redovisadedå för övrigt också ett åtgärdsprogram för på 180 milj. kr. föratt bredda sysselsättningsbasen med tanke på den svåra situation somVästernorrland befinner sig i. Och som vet tillhör mittdepartement dem som försöker hjälpa till i det arbetet. 29 (): Jag tackar också för detta förtydligande. Jaghoppas verkligen att bl.a. den här debatten skall medverka till att budskapet ifråga förs ut till den industri som vi har. Jag kan inte undgå att märka att det i viss mån finnsdubbla budskap i detta sammanhang. Det gäller då dels det som tydligen harsagts till energiministern i den aktuella frågan, dels det som vi har fåtthöra. Jag hoppas således att det här skall medverka till att vi får ett klararebesked om energiprisernas betydelse . Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på fråga 1988/89:526 om skydd av Smedjemorasjönoch Härjeån 30 Miljö- och energiminister : Herrtalman! har frågat mig hur regeringen avser att handlägga fråganom skyddet av och . Frågan är föranledd av attvattenkraftsutbyggnad är aktuell där och av att kommun motsatt sigdenna utbyggnad. Vattendomstolarna har redanmeddelat domar om regleringarna. Som jag angav i ettfrågesvar innebär detta att regeringen saknar möjlighet att prövatillåtligheten av utbyggnaden på nytt. 31 (): Jag ber att få tacka energiministern för svaret. Blädjan och Härjeån är faktiskt de sista orördavattendragen i , där av vattendragen redan är utbyggda. Detringa tillskott av el som det här skulle röra sig om - totale - ärförsumbart i det här avseendet. Kommunfullmäktigeoch hela kommunens befolkning har motsatt sig en sådan här utbyggnad vid tvåtillfällen. Därför är det litet märkligt att man inte kan ta fasta på dessamänniskors synpunkter. Avhela folkopinionen att döma befarar man att livsbetingelserna där uppe när detgäller landskapet, naturen och vattenkvaliteten kommer att förstöras. Någotnäringsliv eller någon turism kommer inte att kunna existera i området -framför allt inte turismen - om de sista vattendragen i förstörs.Människorna där uppe anser att nya skäl har tillkommit. Man har dessutomöverklagat ärendet till högsta domstolen. Man åberopar nämligen att företaget ifråga vill bygga en ny damm, vilket man tidigare inte har ansökt om att fågöra. Således borde det finnas skäl att pröva frågan på nytt. Jagbeklagar att regeringens sjabblande i denna fråga har gjort att man så att sägatrampar på en hel kommuns befolkning. Vidare beklagar jag att löftei detta sammanhang inte längre gäller. Av svaret och även av tidigare inlägg iden här frågan att döma konstaterar jag att miljöministern inte är engagerad ifrågan. Det här är uteslutande en energifråga. Omskydd av och Härjeån Anf.32 Miljö- och energiminister : Herr talman! I den här fråganföljer miljö- och energiministern grundlagen, som säger att vi inte får blandaoss i domstolarnas hantering av sina ärenden. I och med att harfattat beslut kan vi inte blanda oss i ett ärende där man har överklagat tillhögsta domstolen. Jag tror att som ledamot av också ärmedveten om den saken. Skulle det däremot bli fråga om ett helt nytt projekt,måste en ny prövning och en ny ansökan komma till stånd och då uppstår en heltannan situation. Anf.33 (): Energiministern talar om "ett helt nytt projekt". Mensjälvfallet kan inte de människor som bor i och som - det har deraspolitiker visat - varit helt eniga om att en utbyggnad icke skall ske utanvidare förstå vad som menas med "ett helt nytt projekt". Betyder detatt man helt och hållet skall ändra uppfattning från företagets sida? Ellerbetyder det alt det borde ske en prövning när företaget kommer med ansökningarom att få göra ändringar i tidigare ansökan och tidigare beslut? Här måste manfaktiskt tänka på alla människor där uppe som man, som sagt, så att sägatrampar på. Jag förstår mycket väl att energiministern somstockholmare inte tycker att några stackars härjedalingar är så mycket att brysig om. Men faktum är att de har offrat av den vattenkraft som kan byggasut där uppe, och det är en god insats när det gäller energiförsörjningen iSverige. 34 Miljö- ochenergiminister : Det kanske ären bagatell, men jag vill ändå säga att jag inte Jagbor nämligen i . Jag är uppvuxen på landet, bl.a. i Gästrikland.Vidare har jag varit uppe i och diskuterat dessa frågor med befolkningenoch de förtroendevalda där. Jag vet vad man Jag är såledesinte omedveten om dessa saker. Om avgasbestämmelserna för personbilar "Ett helt nytt projekt" betyder att det är fråga omett projekt som har en annan utformning än det som tidigare hade prövats. Detär mitt besked till . 35 (): Jag konstaterar att - som han ställde ut , ja, långt innan deaktuella besluten fattades och långt innan besökte ochtalade med människorna där-inte har infriats. Jag tänker då på löftet om skulle ta tag i frågan och se till att befolkningen där uppe fick behållasin badsjö, att fisket fick vara kvar och att turismen - som enbart ärsommarturism i de här trakterna - skulle kunna leva vidare. Det löftet har nialltså helt klart svikit. Men - och det är helt tydligt - när det ärenergiministern som behandlar frågan blir resultatet detta. Då känner man inteför miljöfrågorna, för människorna på orten. Det är bara att beklaga.Resultatet är beklämmande. Överläggningen var härmed avslutad. 8§ Svar på fråga 1988/89:527 om avgasbestämmelserna för personbilar 36Miljö- och energiminister : har frågat mig om jag motbakgrund av vunna erfarenheter är beredd att förorda ytterligare skärptaavgasbestämmelser för personbilar års modeller såsom folkpartietföreslagit. Om bilen skall behålla sin plats i ett miljöanpassattrafiksystem, krävs ytterligare radikala minskningar av bilmotorernas utsläpp.Målet är det rena fordonet. Huvudansvaret för detta vilar på bilindustrin. Föratt driva på utvecklingen måste vi dock redan nu slå fast de krav som skallgälla för framtidens fordon, såväl genom nationella som genom internationellaåtgärder. Detta är ett av de svenska målen inför den första europeiska ministerkonferensenom transporter och miljö, som anordnas på svenskt initiativ. har som första land i infört krav sommedfört katalytisk avgasrening på personbilar. Vi ser nu att andra länder iEuropa följer efter, vilket är mycket glädjande. Vi kan naturligtvis iefterhand konstatera att de svenska kraven kanske kunde ha införts tidigare.Jag vill ändå påminna om det hårda motstånd som dessa kravmötte, från såväl bilindustri som delar av massmedierna. En av stötestenarnavar också den begränsade tillgången på blyfri bensin i andra europeiska länder.Jag tycker faktiskt att vi kan vara stolta över att nu vara pådrivande i Europai denna fråga. Det betyder inte att vi skall låta oss nöja med de kravsom införts. Vi vet att ytterligare minskningar av utsläppen säkerligen ärnödvändiga för att vi skall kunna komma ner till nedfallsnivåer som naturen ochmänniskan tål. utreder på regeringens uppdragytterligare skärpta krav på personbilar. Bl.a. undersöks effekterna av attinföra samma krav som de som gäller i . 1990.Därefter kommer regeringen att ta ställning till ytterligare skärpta avgasbestämmelserför personbilar. 37 (): Jag ber att få tacka statsrådet så mycket för svaret. Redan i valrörelsen krävde vi i attobligatorisk katalytisk avgasrening skulle införas års bilmodeller.En del skolor råkade just och jag besöka med bara några dagarsmellanrum. Inför samma auditorium pläderades alltså för å ena sidanfolkpartiets linje, katalytisk avgasrening , och å andra sidansocialdemokraternas linje, dvs, att vi skulle vänta med en sådan. ger i inledningen av sitt svar enbeskrivning som vi kan vara överens om, och det gäller behovet av och kravet påytterligare kraftiga reningsinsatser om biltrafiken skall kunna fortsätta i ettmiljömedvetet samhälle. Jag är helt enig med på den punkten. säger att hon vill påminna om dethårda motstånd som dessa krav mötte från t.ex. bilindustrin i de inledandedebatterna. Det ger närmast ett intryck av att tyvärr lyssnar merpå bilindustrin än på vetenskapen. Jag hoppas att så icke är fallet, särskiltmed tanke på att bilindustrin fortsätter att streta emot, också i fråga om denya förslag till rening som och kanske också BirgittaDahl kommer att framlägga. Om avgasbestämmelserna för personbilar 38Miljö- och energiminister : Först skall jag se till historien, även omjag inte tycker att den är viktigast. Vi socialdemokrater begärde i enpartimotion 1979 att regeringen skulle redovisa krav på detta område. De kominte , och det är känt att det berodde på oenighetmellan de borgerliga partierna, en enighet som också har kommit till uttrycknu, när inte vill följa de krav som andra av oss anser skallgenomföras. Det som är viktigt i det svar jag gav är att vi redan nubehöver ställa krav på ytterligare reningsåtgärder förutom de som gäller. Detär inte årtalet för dem som gäller som är viktigast, utan det är attformulera dessa krav och att få till stånd internationellt bindande åtaganden,så att alla länder driver på sin bilindustri. Det måste nämligen till politiskabeslut av denna karaktär för att tvinga bilindustrin. Detta är ett av de tydligaste exemplen på att vi inte börlyssna på det sätt som vi alla har gjort till industrins påståenden omvad som är tekniskt möjligt och ekonomiskt rimligt, utan vi bör ställa hårdarekrav. Vi har lärt oss det av vårt arbete med avgaskraven på bilar,massaindustrins klorutsläpp, CFC-avvecklingen och annat. Det innebär att vi har höjt ribban väsentligt. Det som vi nu arbetar med, , är nästasteg, dvs. de krav som behöver formuleras för att det så snart som möjligtskall kunna tas fram ett helt fordon med utsläpp som inte innebär några riskerför människors hälsa och miljö. Min strategi för det är att få till ståndinternationellt giltiga regler, så att samma krav ställs i andra länder, vilketär mest effektivt. Jag vill tillägga att vi om det behövs, dvs. om det blirsvårigheter i de internationella Omförbudmot viss avverkning av barrträd i Stenshuvuds nationalpark förhandlingarna, intekommer att tveka att än en gång ställa hårdare krav på den svenska bilindustrinän vad andra länder är beredda att göra. Anf.39 (): Herrtalman) ödmjukhet är tacknämlig och bra. För att kunna driva påutvecklingen, som säger, är det viktigt att man redan nu slårfast de krav som skall gälla för framtidens fordon. Jag blir ändå litet ledsennär svaret på själva frågan blir att utreder och attregeringen kanske efter kommer att ta ställning till ytterligareskärpta avgasreningsbestämmelser. Jagvill påminna om att i en motion, som vi har följt upp i kammaren,har föreslagit att i varje fall skall få i uppdrag att läggafram konkreta förslag till rening också efter 1995, vilket är en lämpligetapptid. Kunde regeringen utlova att utredningsuppdraget skulle utmynna i attregeringen kommer att lägga fram ett sådant förslag skulle vi ha kunnat kommavarandra en bra bit närmare på vägen. Det motser jag. Anf.40 Miljö- och energiminister : Herr talman! Naturvårdsverketsutredningsuppdrag är just att redovisa vad som krävs för att nå de resultat viär överens om. Och vi är överens om att vi skall använda våra myndigheter pådetta område för att få sådana förslag som är sakligt välgrundade. Sedan kommervi att bedöma om de är tillräckliga eller inte. Visitter inte passiva i regeringen, utan det pågår ett mycket intensivtarbete inom departementet och diskussioner med andra länders regeringar. Anf.41 (): Det blir litet bättre för varje nytt inlägg. Om detta skall tolkas såatt utredningsuppdraget i själva verket är ett uppdrag att läggga fram braförslag , är det möjligen litet förvånande att socialdemokraternai utskott och kammare inte kan följa upp regeringens ambitioner och därmedsälla sig till och kanske få stöd av flera för att just se till attfå fram förslag redan nu inför vad som skall gälla avgasregler förpersonbilar. Överläggningenvar härmed avslutad. 9 § Svar på fråga1988/89:553 om förbud mot viss avverkning av barrträd i Stenshuvudsnationalpark Anf.42 Miljö- och energiminister : Herr talman! har frågatmig vad jag kan göra för att hindra att en ny avverkning i Stenshuvudsnationalpark kommer att ske . Syftetmed Stenshuvuds narionalpark, som bildades , är att bevara ettstorslaget naturområde med stora geologiska och biologiska skyddsvärden ochsom är av stor betydelse för det rörliga friluftslivet. skall vårdas och förvaltas iöverensstämmelse med detta syfte.