prot · GC09123 · 1988-12-31 00:00:00 — Och det är bra all många dellar i deballen, och det är ocksädärför jag beslutat all gå in i den. Det är bra all visa Slen alt detär en bred samling kring kravet på kärnvapenfria hamnar. Att slutmålet är att avskaffa alla kärnvapen på alla bålarär vi alla överens om som dellar i denna deball. Jag kan inte se någon som inleskulle vara med på det. Frågan är hur vi når dit. Del är uppenbart att vi har olika uppfattningar om deltainom och mellan de olika partierna och inom fredsrörelsen, som många av ossockså tillhör. Också den del av socialdemokralin som tillhör fredsrörelsenanser att liden nu är mogen för att handla. Skiljelinjen går möjligen mellandem som är utanför och dem som är i detta hus. Den går mellan dem som lillhörden folkligt uppburna fredsrörelsen och regeringens förelrädare - lål oss sägaUD, Här förs en diskussion om man kan vara säker eller inie,men det är ju en fråga om leknik. Här handlar det inle om leknik, utan del ärfråga om polilik, ingenting annal. Diskussionen om vi kan vara fullständigt säkraeller inte är ganska löjlig. Naturligtvis kan vi vara säkra! Det finnslidskrifter i vilka klart redogörs för vilken lyp av bålar som far på våravatten och om de är kärnvapenkapabla eller inte. Jag tror inte del finns nägonsom på allvar tror alt kärnvapenkapabla bålar åker ul på sina övningar ulankärnvapen. Jag tror inle det finns någon som tror all de lastar av demnågonslans innan de slyr in i de olika hamnar som de skall lill, om det ensskulle vara möjligl. Vi kan alltså vara tillräckligt säkra för atl kunna agera. Del sägs att vi skulle vidta ensidiga åtgärder om viskulle säga all ingen fär komma hit annat än ulan kärnvapen. Del har längevaril tabu i nedruslningssammanhang att vidta ensidiga ålgärder. Man utmålargärna alla åtgärder som ensidiga. Men i det säkerhetspolitiska läge vi har och i deninternationella nedrustningsprocess som pågår vidtas en mängd ensidiganedrustningsål-gärder. Jag har inte hört någon säga; Aj aj östländerna, kom inleoch nedrusla ensidigt, det rubbar balansen. Ingen kritiserar de ensidiganedrustningssteg som har tagils - och med all rätt,tycker jag, del vore ju förskräckligl om man gjorde det. Del har höjls röslerför all en nedrustning i skulle innebära en ökad uppruslningkring våra knutar, men ingen har sagl något om delta med ensidighet. Del är eltargument jag inte begriper. Det är väl ingenting som säger all nedrustning ärfel bara därför alt den är ensidig. Vad skulle hända oss om vi nu vidtog dessa ensidiga steg?Vi får höra all del kommer all gå förskräckligl illa för oss - det är utrikesministerns siarka övertygelse. Vi skulle förlora en rad möjligheler lill nordisk samverkan, vi skulle förlora möjlighelen atl åstadkomma del som alla är överens om, nämligen nedruslning, vi skulle förlora våra möjligheter atl över huvud laget påverka på nedruslningsområdel, vi skulle bli isolerade och blockerade. Det 122 är en fasansfull framlid vi gårlill mötes ifall vi vidiar dessa ensidiga åtgärder. Men vad har vi för belägg för all detta stämmer? Jo,utrikesministerns övertygelse. Jag måsle säga alt det är att sätta oss pä sloraprov. Skall vi lila så på utrikesministerns övertygelse att det skall räcka somargumenl för alt alll detta hemska skulle hända? Jag skulle vilja fråga : Vad har hänl medNya ? Vad har del betytt i den internationella nedrustningsprocessen atlNya intog den slällning man gjorde i denna fråga? Min uppfattning är att har entusiasmerat detfolkliga nedmslningsarbdd på ell oerhörl positivt säll. Man har vågat, man harvaril föregångare och lagil steg ingen Irodde de skulle våga. Där hade mansäkerl samma diskussion som vi har här. Det uttalades säkert samma hot där somhär. Men jag kan inte se alt är isoleral och blockerat i deinternationella nedruslningssammanhangen. Kanske utrikesministern har en annan mening om den saken,men min uppfattning är alt deras vidtagande av åtgärder inte har inneburit enförsvagning av den internationella nedruslningsprocessen, snarare tvärtom. Jag hoppas atl vi får höra vad som konkrel döljer sigbakom denna starka övertygelse, om alt vi går en så negativ framlid lill mötesifall vi vidiar dessa ålgärder. Jag antar alt utrikesministern kommer atlberälla om del på etl lika dubbell säll som han har berättat om hur illa delkommer atl gå för oss. Prot,1988/89:123 Om utländska örlogsbesök, m.m. När jag hör tala förslår jagvarför vpk är ell sådant litet parti och kommer all så förbli så länge manblandar ihop strategi och taktik på del sätt som hon gör. Del är ju enfanlaslisk bild av debatlsiluationen i som försöker ge -UD mot folkel. Häromkvällen hade jag ell möle med den största politiskaorganisationen i , arbetarekommun, där en stor majorilelgick på samma linje som jag förelräder. Del var inle på grund av alt vi igrunden hade olika uppfattningar om vad som skall åstadkommas. Vi är i dettaland eniga-regering, l.o.m. UD och svenska folkel - om all försl och främslskall kärnvapnen bort, vare sig de finns lill havs eller på land, eflersom deinte kan användas. De är obsolda och medför mänskhghdens undergång, hur än ellkärnvapenkrig startar. Vi är också överens om atl kärnvapenmaklerna, då debesöker oss med sina farlyg, skall överge sin polifik all varken bekräfla ellerförneka existensen om kärnvapen ombord, eflersom della skapar en sådan oro. Vad vi inle är överens om, men som är ell faklum, är allom skulle fatta ell nyll beslul, där vi från förbud övergår lillgaranti, så försvinner inle elt enda kärnvapen. Jag menar atl vi således börkoncenlrera oss på del som är del vikfiga, kampen för nedrustning, och inleförsämra de möjligheler som har atl påverka detta skeende. Jaglycker alt på ett utomordentiigl sätt klargjorde varförSverige hamnar i en besvärlig situation, om vi lar ytterligare etl steg - ettsteg som låler radikall men som inle är det. Regeringens hållning är i likhelmed Helsingforsdokumenl och annal att vi ulgår ifrån atl de gästande ländernasfarlyg följer svensk lag. Då säger ni; Nej, vi litar inle på dem. Vi begär engaranti. Prot,1988/89:123 Om utländska örlogsbesök, m.m. verkligennågonting att lila på? Ljuger de i del ena fallet, kan de väl ljuga i delandra? Utgångspunkten för resonemanget är alltså felaklig. Sedan vill jag gärna be all inte ta delfaklum all jag inle har svarat pä en del av Per frågor som inläkl förall jag delar hans uppfattning. Det vore alldeles för djärva slulsalser. En delav Per Gahrlons frågor är så impertinenta och illa genomtänkta, att jag troddeatt om en sä intelligent man fick någon dag på sig, skulle han förstå alt devar det. Det är därför som jag inle har svaral på dem. Jag vill emellertid la upp en fråga, som också , nämligen om del verkligen finns tekniska möjligheter atl konlrollerahuruvida det finns kärnvapen ombord eller inte, påstås och har påståtts idebatten. Jag vände mig därför fill FOA, som har till uppgifl atl bedrivaforskning kring delta. FOA ullalade då alt del inle är tekniskt möjligl atl medpassiva strålningsmätningar från större avslånd avgöra om ett fartyg harkärnladdning. Orsaken är främst alt strålningens intensitet snabbt avlar medavståndet från källan. Läget är ell annal om mätningar kan göras ombord ellermycket nära fartyget och den plats ombord där evenluella kärnladdningar finns.Tolkningen av mätningarna är dock icke enkel. Den svaga joniserade strålningsom kärnladdningar avger får inle skärmas av mellanliggande material ochdöljas av strålning från den naturliga bakgrunden eller andra strålkällorombord. Förhållandena vid den sovjeliska ubåten i - som CarlFrick frågade om - var mättekniskl synnerligen gynnsamma. Bakgrundens strålningvar låg, och mätningarna kunde under lång lid ostört göras alldeles intillstrålkällan vid ubåtens förskepp. Därmed kunde man faslslälla förekomsten avuran 238, som man med slor sannolikhet bedömde ingick i kärnladdningen. Senareanalyser har ytterligare stärkt denna bedömning. Då var det möjligt, men del är- enligl svensk lekniskexpertis- inle möjligl när del kommer elt gästande örlogsfartyg. Det har här framförts en tanke om alt det skulle varaframkomligt alt via folkrältsregeln hilla någon genväg till en lösning. Del ärklarl all de länder som inte vill gå med på atl förändra del som vi menar måsleförändras, nämligen deras politik all varken bekräfta eller förneka, har juockså möjlighel alt blockera förändringar i folkrätten. 49HANS (): Jag tycker atl det är beklagligt altutrikesministern och egenlligen inle inser den belydelse somdenna världsomfattande opinionsrörelse har. De invändningar somutrikesministern och gör riktar sig i själva verkel emot allldel fredsarbete som man måsle kämpa för, i den utsträckning del rör sig om atlfå försäkringar, garantier, utfästelser o.d. Det är självklarl alt det finns de som bryter mot dessaregler, men det är också därför som man stegvis måste gå vidare. befinnervi oss på en nivå som innebär atl vi förutsätter. Näsla sleg är att vi får enutlryckhg försäkran. Steget därefler är atl man får garantier, och det slutligastegel är alt man får till stånd en internationell överenskommelse som skaparde garantier som går att få den vägen. Det är på det här sätlel somfredsrörelsen ser på denna strategi, vilkel man borde ha myckel störreförståelse för. Jag tycker att del egenlligen är ganska sorgliglatt höra, framför allt inlägg, eflersom man talar om atl densom bluffar får favörer. Han menar då att del är öst som bluffar. och väsltalar sanning och kommer därmed all bli förfördelade. Detta var innebörden idel som han sade. Jagvill någol beröra hur man ulanför fredsrörelsen släller sig lill detta.Socialdemokraterna i uttalade att alla hamnar och farvatten iStockholms län skall vara kärnvapenfria och alt besökande stater som med sinamilitärfarlyg vill anlöpa våra hamnar och i länet skall avge enullryckHg försäkran om att de är kärnvapenfria. Detta krav utgör det andrasteget Del fanns dessutom en majoritet på kongressen som ansåg all man utöverförsäkran skulle ta del yllerligare stegel mot all få garantier. Hamnbesökenär viktiga för stormakterna. Fartygen kan gå direkt in från sina övningar.Oberoende miliiär expertis hävdar atl fartygen sällan eller aldrig lastar avsina kärnvapen före hamnbesök. Enligt forskningsinstitutet i är det mycket osannohkt att elt fartyg skulle monleraav sina kärnvapen, innan del går in i främmande hamn. Omutländska örlogsbesök, m.m. 50 GUDRUNSCHYMAN (vpk): Utrikesministernsade att han förstod varför vpk är så litet när han fick höra om den strategi idessa frågor som jag förespråkade. Då vill jag säga lill utrikesministern attjag tror att risken är stor för att SAP blir myckel htet, om regeringenfortsätter med den strategi som man nu förespråkar. Jag lyckle all den varutmärkt sammanfattad i parollen . Jag får lacka fördenna paroll. Jag tror all den kommer all bli myckel användbar. Folkel utgörsnämligen i del här fallet av en bred freds-och miljörörelse såväl i sominlernationelll. , i slor utsträckningSocialdemokratiska kvinnoförbundet och en hel del andra socialdemokraterbefinner sig i den här frågan fakfiskt på andra sidan, om vi drar enskiljelinje mellan UD och folket, säger atl om vi gör så här händer ingenting och det försvinner inteetl enda kärnvapen i världen. Nej, men det är inte bara det här vi skall göra.Vi skall göra del här också. De fem första sidorna i del skrivnainterpellafionssvard - där utrikesministern beskriver vad som görs internationellt- är ju myckel bra. Del är ingen som har opponerat sig mot det. Tvärlom - visäger bra, fortsätt, ännu mera. Detvackra talet om nedrustning och kärnvapennedrusining måsle dock understrykasgenom akiiva ålgärder här hemma. Koppla ihop del internationella perspektivetmed det nalionella. Del har fredsrörelserna nu änlligen gjort, och det är bra.Del som vi vill göra globall, skall vi också göra lokalt, brukar vi säga. Delär faktiskl en sanning som slår sig. Jagvill ålerkomma till exemplet från , som utrikesministern i varjefall inte berörde i sill förra inlägg. Jag frågade på vilkel säll Nya Zeelandsslällningslagande i den här frågan har påverkat den internationellanedrustningen. Jag anser att det är positivt, men jag vet inte om utrikesministernhar en annan mening. Han säger ju alt det inte försvinner etl enda kärnvapen omvi gör så här. Faklum är dock all del har försvunnit kärnvapen Om utländska örlogsbesök, m.m. ifrån NyaZeelands hamnar. Jag tror dock all de som bor där är mycket glada över det. Påsamma sätt tror jag all vi som bor här i skulle bli mycket glada om vifick så mycket garantier som möjligl för atl kärnvapenbeslyckade farlyg inlekommer in i våra hamnar. Ulrikesminislern tar över huvud lagd inte uppmiljöaspekterna i den här frågan. Kommunernas möjligheter att ge säkerhet åtsin befolkning tar han inle heller upp över huvud taget. De internationellamiljöaspekterna i den här frågan las inle heller upp. Del hänger ihop. Vi vetatt fred, nedrustning och miljöproblem är intimt kopplade till varandra. Så ärockså fallel i den här frågan. Frågan om strategin är ett intressant ämne, som vi fåranledning all återkomma lill. Del är ju val med jämna mellanrum. Då kan mankontrollera vilken riktning man har och hur den stämmer överens med folketsulanför UD. 51ELISABET (): Jag vill försl säga alt jag beklagar atlutrikesministern lar lill personangrepp mol och närdet gäller frågor som han inte vill eller inle kan svara på. En man medutrikesministerns charm och intelligens skulle inle behöva la till sädana vapenoch argument. Utrikesministern säger alt han vill arbeta för atlkärnvapenmaklerna skall överge sin nuvarande vana alt varken bekräfta ellerförneka atl de har kärnvapen ombord, eflersom det skapar sådan oro. Del vikligaär ju inte om del skapar oro eller inte, ulan om de faktiskl har kärnvapenombord. Vi kan naturligtvis inte lita på alt del inte finnskärnvapen ombord, även om besättningen säger att den inte har del. Eftersom vii andra fall lalar om förtroende i dd internationella samarbetet, bör man kunnaha etl vissl förlroende även på det området. Om del lämnas garantier och defaktiskt inle är kärnvapenbeslyckade, borde man i lugn och ro på nära hållkunna använda den mätteknik som lydligen finns och som användes på U137 en gångi tiden. Om de kommer på vänskapligt sinnade besök, borde de ju kunna slällaupp på delta. De länder som ställer dessa krav och begär att deefterlevs finner, som sade, respeki och de får efterföljare iandra länder och bundsförvanter. Det är detta argumenl som fredsrörelsenanvänder. Det har visat sig vara framkomligt. sade all följden av ett sådanl här beslutskulle bli atl vi skulle få ensidighet i besöken. Det är möjligt. Om man villha litet glitter och fina uniformer är del väl inget som säger att dessamarinmilitärer inte kan få komma hil ändå. De kan garanlera atl fartygen ärkärnvapenfria eller komma med civila båtar. Varför kan de inte också komma medlåg? De behöver inle komma över havet. Människorna skall vi dock möta. 52 (): Jag lycker att utrikesminister frågan, som han målar upp en väldigl mörk bild av vadsom skulle hända om man krävde garantier - trots att dessa garantier enliglhans egen bedömning inle kommer att leda någonstans. Förslaget låler radikall,men det är det inte. Jag lycker inle alt resonemanget gårriktigt ihop. Jag tycker inle heller alt anledningen till all man skalländra pä polifiken enbart skall vara oro hos människor. Man skall ta oron påallvar. Del är dock inte bara fråga om atl folk känner oro och att vi därförskall ändra vår polifik. Det här är en vikfig symbolfråga för att markera attvi inte tolererar kärnvapen och att vi inle vill ha kärnvapen på vårlterritorium. Jag tror också atl del kan leda till en minskning av upprustningenav kärnvapen lill havs. Om man inte har möjlighet all komma in och bunkra ochrekreera sig, kan del faktiskt leda till all man minskar upprustningen. Jagtycker således inte alt della är en oväsentlig fråga. Det talas myckel om de ensidiga initiativen. För min delär jag inte rädd för alt skulle ställa upp på samma linje som NyaZeeland och följa förslag. Vi skulle då hell enkell säga atteftersom ni inle svarar på våra frågor är ni inle heller välkomna hil. Detlycker jag vore bra. Om man nu är så rädd för all la sådana ensidiga beslul,varför kan då inle överväga mill förslag? förslag går ut påall man skall la initiativ till att icke-kärnvapenslater samlas och har engemensam slralegi för alt möla den slralegi som kärnvapenmaklerna har. Jagtycker att del är ell ulmärkl förslag som man borde kunna diskulera om man nuär så rädd för ensidigheten. Jag lycker inte all vi enbarl skall finna oss ikärnvapenmakiernas sätt atl behandla oss. De måsle också kunna visa respektför oss som inte vill ha kärnvapen. Jag efterlyser fortfarande Slen strategi i denhär frågan. säger i förslaget att del skulle vara väldiglnegativt alt besluta . När kan vi vänta oss någon annan polilik på del härområdel? Prot,1988/89:123 Om utländska örlogsbesök, m.m. 53INGEMAR (): Om vill bli lagen på allvarkanske hon skall komma med andra och bällre argumenl än alt matroserna kan latåget. Del är nog närmast sjömanskap och inte biljetlklippning som de avser allöva, gjorde mig också besviken, fast på eltannal plan. Han säger alt utrikesministern och jag inle förstår problemel,beroende på alt vi inte delar slutsatsen. Det är en typ av demagogiskt knep somgör mig besviken, inle minst för atl det används av , som i övrigafall har imponerat genom sitt civilkurage och sin debattkonst Som utrikesministern så övertygande har visal ärhuvudfrågan nedmonie-ring av kärnvapen och nedrustning över huvud taget ivärlden. Debalten om örlogsbesöken riskerar att dra inlressel från huvudfrågan. Del här är polilik, undervisar , inleleknik. Problemel är alt politiken, om den skall vara långsiktig och leda tillresultat, måsle baseras på fakla. Både juridiken, dvs. folkrätten, ochtekniken, dvs. mätmetoderna, gör att ensidigl slällda krav pä försäkringar frånkärnvapenmakiernas sida inte leder någonvart Del är därför den framkomligavägen är atl avkräva stormakterna förtroendeskapande ålgärder. Jag delar IngelaMårtenssons mening alt vi har räll atl kräva respeki för vår hållning. Intebara vi, ulan också andra kärnvapenfria slaler som tar emot örlogsbesök, harrätt atl kräva respekt för sin inslällning. Om det skall bh tyngd och kraflbakom de orden, bör vi agera tillsammans i internationella sammanhang. Om utländska örlogsbesök, m.m. sigtidigare att sådanl samarbete kan leda till resultat. Jag sade i mill förra inlägg all man inle bör resa lommahot, om man inle kommer fram denna väg. Det gjorde jag på förekommen anledning,därför all det i såväl det socialdemokratiska kongressbeslutet som dd beslutsom skrevs in i utrikesutskoilels betänkande fanns ett sådant förtäckt hot. Jagskulle därför till utrikesministern vilja säga atl det är bra om detförsvinner, hell enkell därför atl del är ell tomt hol som snarare skulle kunnaskada våra intressen än gynna dem. 54 (): Denna deball har egentligen en endaulgångspunkl, nämligen människors oro för atl del kan komma farlyg medkärnvapen lill svenska hamnar. Vi vet också att alll som har med kärnvapen allgöra innebär atl det är människor som hanterar det. Vi kan aldrig säkerställaalt människor alltid gör rätt Vi har mängder av exempel på det, både på denmilitära och på den civila sidan. Då är del inle konsligt om människorna vid dehamnar som är akluella hyser oro för vad som kan hända när skepp av della slagkommer in. Därför måsle det vara en rätt alt säga nej till della utanpekpinnar från UD och annal håll. Det borde vara självklart all vi somsvenskar, som del enda folk som har beslutat all avveckla kärnkraflen, sägernej till fartyg som har kärnvapen ombord. Del borde vara absolul självklart,ulan minsla tvivel. Jag skulle vilja knyta an lill någol som , som jag lycker kunde vara en viklig utgångspunkt Det finns uppenbarligenförteckningar över farlyg som är kärnvapenkapabla. Det första steget bordevara all säga att sådana farlyg över huvud taget inle är välkomna lill ,såvill de inle lämnar garantier för atl de inle har kärnvapen ombord. Vad ärdel för resten som säger atl det måsle vara dessa kärnvapenkapabla fartyg sombesöker , om det nu är så viktigt med dessa besök? Del kundemyckel väl vara hell andra typer av farlyg, som inle har denna förmåga. Denförsta punklen måsle vara all säga nej lill de fartyg som är kärnvapenkapabla.Accepteras inte delta behöver de inte komma. Nästa steg är alt man från ulländska fartygs sida skallgarantera alt man inle har kärnvapen ombord. Jag lycker att vi borde användaoss av den mätteknik som finns och konstalera om vederbörande ljuger eller ej.Jag tror all det skulle bli en sådan präktig internafionell skandal om viupptäckte all fartyg där man hade sagl all kärnvapen inle finns ombord ochgaranterat detta, ändå visade sig ha del. Jag tror de skulle akta sig myckelnoga för det. Vi kan ha gott om lid. Vi kan säkert komma så nära all vi kangöra samma mätningar som en gång gjordes på U137. Dessa farlyg ligger ju oftaganska i svenska hamnar under lugna förhållanden. Det borde gåalldeles utmärkt Del finns ingenting all vara rädd för här annal än del holdetta ulgör mol människor, människor som hyser förhoppningar om att vi skall fåleva i en kärnvapenfri värld. Jag tycker all vi skall la ell positivt steggenasl här i och definitivt säga nej fill detta elände. Jag har , flera årtionden, kämpatmol kärnvapen, mol atl vi skulle skaffa oss sådana i , mol alt man överhuvud tagel försöker bygga mänsklighetens säkerhet på kärnvapen. Därför tar jagilla upp då ni säger atl jag bagatelliserar frågan eller då man försöker skjulain en kil mellan folkels syn och vad man menar vara något slags UD-syn påproblemen, en närmast omänsklig syn, skild från folkets. Jag räknar mig som endel av fredsrörelsen. Vi har precis samma uppfattning. Kärnvapnen skall bort,vare sig de finns till lands eller fill sjöss. Vi vill också all kärnvapenmakternaskall sluta med att följa den politik de har följt, nämhgen att kommahit och varken bekräfla eller förneka att de har kärnvapen ombord på sina fartyg.Det som skiljer oss åt är inle målsällningen utan hur man skall bära sig ålinternationellt för alt nå målel. Där menar jag - på goda grunder, som jag serdel - att fredsrörelsens uppfattning och strategi för oss längre bort ifrånmålet, medan del sätt vi har agerat på för oss närmare målet. Jag skall bara la upp en enda fråga här. alt vi måsle gå vidare stegvis. - Ja, det beror litet på åt vilket hållman kliver också, . Del kan vänta ell moras eller en avgrund,del kan hända att man inle kommer någonstans efter det atl man har tagit detförsta stegel. Om vi skall kunna verka som vi nu gör inlernationelll, måsle vigöra del tillsammans med andra. Del mest lovande, löftesrika som har ägl rumunder den korta tid vi nu diskuterar är det intensifierade nordiska samarbetet.Vi har fått i gång en ämbelsmannakommitlé, där våra högsla ämbetsmän från allade nordiska länderna - även från tre NATO-länder - diskulerar frågor av deltaslag. Är del någon som tror att det inte skulle leda tillutrikespolitiska konsekvenser för oss, om vi lar elt ensidigl steg, som ställerlill problem för l.ex. Del är klarl alt det skulle göra det.Vi ligger i ell för stormakterna försvarspolitiskt och försvarsstralegiskl så inlressanlområde atl del naturligtvis får konsekvenser. Jag är alldeles överlygad om alldet skulle få den konsekvensen att vi inle skulle kunna fortsätta att bedrivaarbele kring en nordisk kärnvapenfri zon och inle heller få möjligheler altgöra de gemensamma framstötar vi har diskuterat för atl ändra del vi villändra. Del var inle för atl förolämpa den gode Per Gahrlon somjag sade att den första frågan var impertinent. Del är oförskämt att tro att viändrar vår politik efter påtryckningar. Det är synd att ni inte var med då jaglalade med utrikesminister . Jag tror inte atl han fick uppfattningen atthan talade med någon som gav vika bara man satte litet press. Jag hänvisar fillWachtmeisler, i de slyckena han kan ullala sig. Han var med.