prot · GC0981 · 1988-12-31 00:00:00 — kom med ett mycket egendomligt yttrande. Hansade att statliga monopol skall hävda sig gentemot andra företag. Men detutmärkande för ett monopol är att det inte har nägra konkurrenter. I den mände statliga monopolföretagen ger sig ut pä andra verksamheter i konkurrens medandra företag skall dessa utflykter ifrågasättas, menar jag. Sannolikt stär detingenstans i den av och regeringen fastställda instruktionen förpostverket alt det skall ägna sig ät fadderverksamhet med ungdomar som skall bevakakiosker. Hur nyttigt och välgörande detta än kan vara står del, såvitt jagförstår, icke i överensstämmelse med postverkets arbetsinstruk-tion. Dennauppfinningsrikedom kan väl te sig glädjande och rörande, speciellt ompostverket gör delta utan att på nägot sätt marknadsföra sig i sammanhanget, avrent ideella skäl. Jag undrar dock om det inte vore bättre att ideellaorganisationer i så fall bedrev denna verksamhet i stället för postverket, somenligt min uppfattning är till för att befordra brev och paket och borde hållasig till den verksamheten primärt. 154 (vpk) replik: Det finns säkert, , enskildakommunister och kommunistiska föreningar som har stött andra föreningar i olikaavseenden, därför atl man har tyckt att de haft en värdefull verksamhet och atlden verksamheten borde stödjas. Men när del gäller de statliga företagenssponsring menar vi från vpk atl vi här i bör falla beslut om anslaglill idroitsverksamheten, kulluren etc. av en storlek som uttrycker riksdagenspolitiska vilja. Man skall inle vara beroende av de statliga företagensreklaminsatser för sin verksamhet. måste väl känna sig nägot kluven i denna fräga,eftersom han, som en av revisorer, har tvingats påpeka hurTipstjänst i strid mot intentioner har sponsrat idrottsrörelsen medmycket stora belopp. För mig känns själva inriktningen av Tipstjänstsverksamhet inte främmande. Vi har föreslagit mycket högre anslag av tipsmedellill idrotten än vad som har utgått. har naturligtvis, likmätigt sinplikt som revisor, gjort del jobb han måste göra enligt sin instruktion. Mendetta är sponsringsverksamhet, och har angripit den, eftersom deninle har stöd i den förordning enligt vilken den har skett. 155ARNE GADD (s) replik: Jag ger helt rätl i allriksdagens revisorer har höjt ett finger mot Tipstjänsts sätt att använda sittöverskott, därför alt det står i strid med tidigare riksdagsbeslut. Jag utgårfrån atl sedan i plenum kommer att behandla detta i sedvanligordning. Jag gör ingen mer kommentar till detta. Vi kan kanske få behov avvarandras stöd i delta sammanhang. När det gäller principfrågan, om monopolföretag behöversponsra ute på en marknad, är det märkligt att i kammaren höra miljöpartister säga att monopolföretag inte behöver ha denna kontakt. Detverkar som om herrarna lever i en värld där man inte vet att det är aktuelltför vissa partier, även i denna kammare, atl privatisera låt oss sägateleverkets verksamhet. Då tycker jag faktiskt att det är fullt förenligt medden instruktion har fått, ytterst från , att televerketförsöker hälla sina teleautomater i stånd - och del är det handlarom, inte postverket. Man måste ju reparera dem om man skall sköta sin uppgift.Och dä visar det sig att man gör del så pass vettigt att man betalar vissaidrottsföreningar, för atl deras ungdomar skall hjälpa till atl förhindravandalisering, och i de fall sådan skett hjälpa till att reparera. Jag tyckeratt herrarna i och i vpk genom att pä den här nivån, när sponsringsker i ansvarsfulla former, sätta sig emot sponsring, faktiskt är förkämpar fören meningslös privatisering. En sund tillämpning av dessa begrepp leder, PaulLestander, lill de slutsatser som vpk i har dragit. Lyssna tillrörelsen, även om den kanske inte i procent räknat är större än televerkelsannonsering i delta sammanhang. Rötterna vel vad som är betydelsefullt, PaulLestander. 156 (vpk) replik: uppmanar migatl lyssna. Jag vill uppmana att lyssna till sina meddebattörer. Jaghar faktiskt inte gjort de uttalanden som angrep. föredraralt replikera pä vad har sagt när han bemöter mig. Del är kanskeinte en alldeles ny debatteknik, men den är inte trevligare för att den ärnägot gammal. Jag skulle uppskatta om i sina kommande inlägg villebemöta mig när han tar upp det som jag har sagt och när han tarupp det som han har sagl. Vi har en gemensam reservation, men vi har inteargumenterat gemensamt. 157LARS () replik: har naturligtvis alldelesrätt. Antingen hörde jag fel eller också missuppfattade jag kioskerna. Jag uppfattade det som att han talade om postverket, omdel var fråga om och telekiosker, kommer frågan i ett något annatläge, det håller jag med om. Jag är ledsen att jag missuppfattade det. Principen håller jag däremot ganska hårt fast vid. Ettmonopolföretag är ett företag som inle har konkurrenter, och det har ett myckelbegränsat behov av reklam. Om dessa statliga, s.k. monopolföretag, bedriver enrad andra verksamheter i konkurrens med andra företag har det blivit en blandningav monopolföretag och konkurrensföretag. Då tycker jag atl man skall utreda ivilken utsträckning som detta stär i överensstämmelse med verkens resp.instruktioner. När del gäller att befordra brev och alt vidarebefordratelefonsamtal över landet tror jag inte all det behövs särskilt myckelsponsring eller reklam för alt nå kunderna, dvs. praktiskt taget hela svenskafolket, och tala om att resp. postverket bjuder på dessa tjänster. 158ARNE GADD (s) replik: Vi har i debatten kommit därhän att den typav sponsring som bedriver faktiskt är litet bättre än om postverkethade bedrivit den. Dä mäste jag uppfatta detta som att den enorma ideologiskauppbackning som gjorde tidigare gäller . Då är inte erargumentation särskilt imponerande. , jag har försökt argumentera molreservationen av och , eftersom jag trodde atl nistod för den texten, men det är tydligen två uppfattningar bakom denna text.Det är då, herr talman, mycket svårt att argumentera mot något som man inte vetvad det är. Därför är det kanske en brist i min argumentering. Tredje vice talmannen anmälde attLars och anhållit att till protokollet få antecknat attde inte ägde rätt lill ytterligare repliker. 159 (): Detta är en ganska spännande debatt omsponsring, och jag tror atl den behövs. Vi har i några monopolföretag,bl.a. posten och , som har börjat bedriva en omfattande verksamhetmed att sponsra olika idrottsorganisationer. Detta sägs vara en del av dessaaffärsdrivande företags marknadsföring. Den fråga som uppkommer är om ett statligt monopolföretagbehöver marknadsföra sig på detta säll. De affärsdrivande verken borde ägna sigåt sina huvuduppgifter och inte använda pengar till verksamhetsfrämmandeuppgifter. Det som sker är alt vi konsumenter faktiskt får betalahögre kostnader förde affärsdrivande verkens produkter. Om företagen slutar medsponsring kan vi fä billigare persontransporter, telefonsamtal ochpostbefordran. Det är ju faktiskt dessa företags uppgift alt se till att dettakan ske pä ell billigt och bra sätt. Då skall inte pengar slängas bort på någotannat. Del är med stor förvåning som vi konstaterar att riksdagensmajoritet genom att acceptera sponsring vill låta konsumenterna betala mer änvad de borde göra för dessa företags tjänster. Det finns ingen rimlig anledningall på detta sätt höja konsumentprisindex. tycker att posten, och andra affärsdrivandeverk borde fä helt nya direktiv som överensstämmer med deras uppgift som publicservice-förelag. Det är faktiskt inte mängden av det som dessa företag gör somär problemet, utan det är principen att detta sker som vi tycker är allvarligt.Det är viktigt atl vi inte spär på konsumtionen mer än vad som sker Prot.1988/89:81 i det svenska samhället. Det är dåligt om idrotlsverksamhetoch konst inte kan få vad de behöver via riksdag, kommuner och landsting.Del finns ingen anledning till att dessa pengar skall ges via de statligaföretagen. Del är möjligt all man kan se delta som en förberedelse tillprivatisering, eftersom del är uppenbart atl dessa verk nu vill komma i kontaktmed marknaden och börja konkurrera. Uppenbarligen ser delta som enviktig utveckling. Och jag misstänker alt vi kommer all få seförslag lill privatisering av dessa företag, och jag är orolig för det. 160ARNE GADD (s): För att allt skall få sina rätta proportionertar jag mig friheten att läsa upp huvudmotiveringen i näringsutskottetsbelänkande 14, sä atl även åtminstone har hört den. "Utskottet förutsätter alt de av motionären åsyftadeföretagen och institutionerna pä ett ansvarsmedvetet sätt disponerar sinaresurser och utformar sina aktiviteter inom de ramar som statsmakterna harangett." Det finns faktiskt farligare saker i dettasammanhang än de statliga förelagen och de statliga affärsdrivande verken, ochdel gäller alt vi ger dem livskraft och vitalitet, sä atl vi verkligen får ellteleverk som arbetar som det gör och ger konsumenterna världens lägstatelepriser. Dä kan man inte köra huvudet i busken som gör. 161 (): Alt resonera som gör är inle allt.Vi stoppar inle huvudet i busken. Men det kan faktiskt inle vara televerketsuppgift atl på detta sätt marknadsföra sig. Vi har ingenting emot all vare sigteleverket, posten eller andra statliga affärsdrivande verk är livskraftiga ochfullgör sina uppgifter. Men vi har mycket svårt atl inse att deras uppgift äratt sponsra olika typer av verksamhet i samhället. Deras uppgift mäste vara attse till att de produkter som de har skall vara bra och levereras i rätt tid. Däfinns det inte någon anledning för dem atl slösa sina pengar på nägol som inteligger inom deras verksamhetsområden. De förlorar ingenting pä atl göra del somde skall göra på ett bra sätt, och de vinner ingenting på och blir inte bättreav att lägga pengar på något annat. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 1988/89:AU9om anslag lill Jämställdhet (prop. 1988/89:100 delvis). 162 (): , , var den s.k.internationella . Vårt ärende AU9 om anslag till jämställdhet var dålämpligt nog uppsatt pä föredragningslistan. Tyvärr prioriterades inte ärendet,trots dagens betydelse. Därför får vi den debatten . Många av minafolkpartivänner har sagt att del kanske inte gjorde sä myckel all debattenuppsköts, för i har vi jämställdhetsdag . Det är kanskenägot överdrivet, men i varjefall tycker jag atl det finns anledning attfundera över dessa frågor, särskilt med tanke pä u-landskvinnornas situation.Därför är del också bra alt det finns en internationell kvinnodag, då kvinnoroch män världen över lyfter fram framför allt u-landskvinnornas situation. Viglömmer dem sä lätt. dygnet runt, år ut och är in, dör 250kvinnor i samband med graviditet och förlossning. av dessa kvinnor är fränu-länderna. Förutsättningarna för kvinnor i vär värld är ojämlika redan fråndel att de är smä. Pä många håll är fortfarande flickor inle lika mycket värdasom pojkar. De får sämre skolutbildning, sämre förutsättningar för arbete,sämre lön och ocksä sämre ekonomi på sin ålderdom. Många kvinnor lever under tortyr, i fångenskap, iflyktingläger eller är helt enkelt "försvunna". Amnesty Internationallyfte inför fram sju kvinnor och vädjade omstöd för deras frigivanden. Del är viktigt att vi protesterar. Förra åretskvinnoaktion log upp sex kvinnor. Av dessa är nu fyra frigivna efter ettväldigt långt frihetsberövande. I inriktades på kvinnodagenvara uttalanden på att ge stöd speciellt till kvinnorna i i ikampen mot apartheid, i Polisarios flyktingläger, för frihetskämpande kvinnor iEritrea och också för refusniks i . Alla lever de under sväraförhållanden, och vi försöker ge dem vårt stöd. Men hur har vi del då med situationen för kvinnorna ochjämställdheten i vårt eget land, 70 är efter den kvinnliga rösträttensinförande? Självfallet har det hänt myckel, men mycket återstår framför alltnär del gäller all fä en förändring av grundläggande attityder. Men vi skallinte heller glömma bort att vi har en av världens mest könsuppdeladearbetsmarknader, alt många kvinnor jobbar ofrivilligt dellid, att bara ungefären hundradel av kvinnorna mot en tiondel av männen har kommit upp till maximalATP-poäng, alt det i de indirekt valda organen bara finns kvinnor ochall del i de börsnoterade företagens styrelser bara finns, hör och häpna, 1 %kvinnor. Så nog finns det en hel del att la tag i. , JämO, är en myndighet som vi ifolkpartiet tycker har en viktig och central roll i arbetet för alt förbättrajämställdheten. Vi tycker att JämO är i starkt behov av ett större anslag. Vitycker att det skulle vara angelägel alt utvidga myndigheten med åtminstone enhandläggare, som framför allt skulle syssla med den utåtriktade verksamheten.Enligt jämslälldhetslagen skall JämO ocksä ägna sig ät alt driva aktivaåtgärder för jämställdhet. Vi föreslär ytterligare 2 miljoner lill JämO. Detskulle ge bättre möjligheter för JämO rent allmänt. JämO:s informationsblad Jämsides kommer ut fyra gånger perår. Det finns starkt behov av en tätare utgivning av tidningen för attallmänheten bättre skulle kunna följa vad som händer på jämställdhetsomrädetoch ocksä komma med egna förslag. Socialdemokraterna har , ända sedan manmotvilligt accepterade JämO, varit mycket snåla med anslagen till JämO. Vi varnågra frän som besökte myndigheten . Det äruppenbart att myndigheten behöver mer pengar för att förverkliga sina mål. Manfår faktiskt en känsla av atl socialdemokraterna tycker att del är fullttillräckligt med all salsa på jämsiälldhetsenheten inom departementet. Det ärinte tillräckligt. Det krävs ett vidare jämställdhetsarbete, som behöver eltrejält ekonomiskt stöd. I förra veckans finansdebatl på internationellakvinnodagen tog upp situationen för kvinnorna och denbristande jämställdheten. Jag hoppas nu atl socialdemokraterna i kammarennästa onsdag dä vi skall rösta om ärendet verkligen i handling följer upp deltaså att JämO och den myndighet som driver jämställdheten framåt fär ett ökatanslag. 1 höstas kom del in 87 ansökningarom totalt22,2 milj. kr. för olika projekt, som alla syftade lill att ökakvinnorepresentationen. Tyvärr hade regeringen inle mer än 3 miljoner att delaut för verksamheten. Jag kan försäkra att det var mångaorganisationer som var fruktansvärt besvikna. Man hade lagt ned elt stortarbete på all fundera ut lämpliga projekt och formulera sina ansökningar. Mångaav organisationerna har inte sysslat så mycket med jämställdhet tidigare menvar nu beredda alt ta ett rejält tag. Bland anslagssökandena fanns kulturella,ideella, politiska och fackliga organisationer, en hel del med ganska ovanligaprojekt. "Det har varit oerhört svårt att välja bland alla godaprojektidéer", säger själv i etl pressmeddelande eflerfördelningen . kommer ett nytt tillfälle, och uppgiften ärknappast lättare nu med 51 nya projektansökningar och bara 1 miljon atl fördelapå . Vi i skulle vilja hjälpa atti framliden dela ut mer pengar till den här typen av projektverksamhet. Vi villfördubbla anslaget så atl del blir 6 miljoner i stället för de snålt tilltagna3 miljonerna . Det är faktiskt väsentligt att alla får upp ögonen för hurviktigt del är med ökad kvinnorepresentation. Vi har långt kvar till 40-procentsmälet och självfalletännu längre lill hälften-hälften-represenlation. Det är väsentligt atlundersöka vilka mekanismer som egentligen hindrar kvinnor från att fä makt ochinflytande och varför många kvinnor lämnar sina uppdrag. Många av de projektsom hade just detta syfte fick inte bidrag. , herr talman, kan vi konstatera att vi ikvinnoorganisationerna tyvärr inte lyckas nå alla grupper. Därför går det inteatt bara satsa på kvinnoorganisationer, även om jag naturligtvis som ordförandei gärna hade sett en ökad satsning på och ett ökatbidrag lill kvinnoorganisationerna. Under det kommande budgetåret satsar vifrån folkpartietssida pä en fördubbling av projektanslaget lill 6 miljoner och ett rejält stödtill JämO - en ökning om 2 miljoner. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 2. 163 (): I arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 9behandlas bl.a. budgetpropositionens förslag om anslag lill projektverksamhetför att öka kvinnorepresentationen i statliga organ. Del är ett anslag på drygt3 milj. kr. som här föreslås. 1 anser vi att dessa pengar bäst utnyttjasom de används för att förstärka stödet till kvinnoorganisationerna. Med detförslag vi fört fram i vär motion A804, och också följt upp i utskottet, skullekvinnoorganisationerna fä ytterligare 3 milj. kr. till sin verksamhet utöverde . som nu föreslås i budgetpropositionen. Som vi ser det icenterpartiet är det angeläget atl kvinnoorganisationerna fär medel så atl desjälva kraftfullt kan arbeta för att öka kvinnorepresentationen i bäde statligaorgan och i andra organ. Kvinnoorganisationerna utför - trots all de haftmycket begränsade resurser till sitt förfogande - ett omfattande arbete förjämställdhet. Med en fördubbling av anslaget till drygt 6 milj. kr. -som vårtförslag ju innebär-kan kvinnoorganisationerna göra ytterligare insatser förjämslälldhetsarbelet i samhället. Kvinnoorganisationerna är pådrivande pä mångaolika samhällsområden och i en mängd frågor, bl.a. frågorna om ökadkvinnorepresentation. De gör betydande insatser när det gäller utbildning avkvinnorna för att stimulera dem att engagera sig i samhällsutvecklingen och ibeslutande organ. Erfarenheterna visar ju också att kvinnor som är aktiva ikvinnoorganisationer ofta aktiverar sig även i annan föreningsverksamhet och ide politiska partierna. På det sättet blir kvinnoorganisationerna en viktigrekryteringsbas för olika samhällsinsatser. En viktig del i en positiv samhällsutveckling är att bädekvinnors och mäns värderingar och erfarenheter kommer till uttryck i arbetet påskilda samhällsområden. Det ger ett breddat och bättre underlag förställningstaganden och för beslutsfattande. 1 anser vi allkvinnoorganisationerna genom det arbete de bedriver har varit och är avavgörande betydelse för alt stärka kvinnornas ställning och i arbetet för ökadjämställdhet. Därför anser vi att det är angeläget att förstärka det statligastödet sä att de kan fortsätta att göra insatser för jämställdhetsarbetel isamhället. Jag yrkar bifall till reservationerna 3 och 4. 164INES UUSMANN (s): Vi skall behandla anslagen som behövsför att verkställa jämställdhetspolitiken. Själva inriktningen påjämslälldhetspoliti-ken skall behandlas vid ett annat tillfälle i kammaren. Denarbetsordningen kan verka knepig, men såvitt jag vet har samtliga partier här iriksdagen ställt sig bakom den. Jag förmodar att omprövar sinarbetsordning om det skulle visa sig att det behövs. Därför kommer jag inte atl la upp de frågor som inledde med. Folkpartietföreslår att skall höja anslagen lill JämO med 2 milj. 10 protokoU 1988/89:81 ytterligare en handläggarljänst. Det kan låta bestickande att JämO saknartillräckliga ekonomiska och personella resurser för att klara "sincentrala roll i jämställdhetsarbetel". Men vad egentligen villsatsa de 2 miljonerna pä är litet svårt atl klara ut. Man har tidigare baraexemplifierat med att man vill ha en ytterligare handläggare. fick vihöra att tidningen borde få en tätare utgivning. Såvitt jag harförstått har detta inte sagts tidigare. Jag tycker med förlov sagt att detta är en ganska dyrhandläggare som kostar 2 milj. kr., även om det blir ett antal extra nummer avtidningen. Det kan nästan bli en veckotidning av Jämsides. Det är inte meningenatt jag skall vara arrogant över detta. Det finns en allmän välvilja i folkpartietsförslag, och det har jag respekt för. Men så diffus anser vi att man inte kanvara när man skall bevilja medel. JämO själv har inte äskat ytterligare medeldet här året för en handläggartjänst. pågår en enkvinnoutredning - inte en enmansutredning -som skall utvärdera jämställdhetslagen. Det är jämställdhetslagen som ytterststyr JämO:s uppgifter. I utredningens referensgrupp ingår såvitt jag vet enrepresentant för . Jag förutsätter att det går att föra framsynpunkter på hur JämO skall vara organiserat och vilka arbetsuppgifter somskall inrymmas i JämO. Det kan inte vara riktigt att vi skall föregripaden utredningen och ta upp förslag som har lagt fram. När det gäller projektmedel för ökad kvinnorepresentationkan jag konstatera att det råder en viss förvirring mellan de borgerligapartierna. Det är väl inte första gången, men i alla fall. vill istort sett fördubbla anslaget. Det är en ny tanke jämfört med vad man sade såsent som - om jag har kunnat läsa protokollen korrekt. Dåställde sig bakom att vi skulle ha 3 milj. kr. i projektmedel ochatt projektverksamheten skulle utvärderas . Att fördubbla anslageti är med hänvisning lill att del har kommit in så många ansökningar - många avdem är väl underbyggda, dock kanske inte alla - anser vi inte att det kanfinnas tillräckligt starka skäl för. har varit konsekvent och menat att projektpengarkanske inte leder till bestående resultat efter det att projektet avslutats.Det kan ligga en poäng i detta. Det är en av orsakerna till alt vi vill ha enordentlig utvärdering av projektverksamheten. Det är väl inte alltid så attutvärderingen har skötts så perfekt. Men detta är inget skäl till att heltplocka bort projektpengar när vi nu har en plan på hur detta skall gå till.Möjligen är det etl skäl till att man inte skall plussa på med dubbelt sämycket pengar. Jag delar uppfattning om de värdefullainsatser som kvinnoorganisationerna gör för jämställdheten och för attkvinnorna skall få likvärdiga förhållanden både i och i andra tänder.Jag förstår i och för sig att och anseratt kvinnoförbunden skall få dessa pengar. Det skulle förmodligen gynna detegna kvinnoförbundet mycket mera än det system som vi nu har med projektpengar- kanske även det kvinnoförbund jag representerar. Men jag tycker inte att viskall vara sä styrda av våra egenintressen. Det finns andra organisationer somockså har mycket bra projekt på detta område. Jag yrkar bifall lill utskottets hemställanoch avslag på de fyra reservationerna. 165 () replik: Först vill jag säga till socialdemokraternasrepresentant att jag har mycket mer att säga vad gäller inriktningen påjämställdheten än vad jag sade i inledningen av milt anförande , så delåterkommer jag lill i den debatt som vi skall föra framöver. Jag vill uppmana debattören att läsa motion,där del tydligt och klart står varför vi vill ge JämO etl förstärkt anslag. Delär ingalunda bara därför att vi vill ha en handläggare, ulan vi anser all detbehövs en klar förstärkning just för alt JämO skall kunna möta helaallmänhetens tryck pä att fä ytterligare information. Bl.a. har JämO önskat atlman skulle kunna framställa ytterligare material, t.ex. overhead-bilder, somminsann inte är billiga. Vi har sagt alt det skulle vara bra om JämO kunde gä framytterligare när det gäller att la mer egna initiativ och kräva aktiva åtgärderute på arbetsfältet. JämO har ocksä som ambition all följa upp samtligadiskrimineringsärenden, och det är ett oerhört stort arbetsområde. Det finns alltså god täckning för de två miljonerytterligare som vill anslå lill JämO. I vad gäller lagen kommer den väl också att diskuteras,men eftersom den togs upp här vill jag bara säga atl vi från sidahela liden har önskat atl en parlamentarisk utredning skall se över jämställdhetslagen,och vi har en hel rad förslag till hur jämställdhetslagen kan förbättras.Tyvärr fick vi inte igenom det förslaget, men vi fick en översyn avjämslälldhetslagen, och det var en bit på väg. Referensgruppen till denutredningen har, såvitt jag vet, sammanträtt en gång, och då lär man inte hakunnat framföra särskilt många synpunkter. Jagåterkommer till projektanslaget. 166 () replik: Det är rikligt, som säger, attcentern är konsekvent. Även föreslog vi att pengar tillprojektverksamhet skulle gå lill kvinnoorganisationerna. Del gör vi inte allsav den orsaken att vi vill gynna vårt eget kvinnoförbund - det är inte, somInes Uusmann säger, elt egenintresse. Det är ju en rad kvinnoorganisationer somfår del av statsbidraget, som är . Vi föreslåralltså ett anslag pä .