prot · GC09104 · 1988-12-31 00:00:00 — När vi nu från utbildningsutskottets sida tillmötesgårsträvandena som funnits atl sammanföra ett myckel stort anlal belänkanden lillell fåtal debatter, får det naturligtvis konsekvenser för meningsulbylel. Jaghade egenlligen lusl all anknyta till den del av debalten som gällderemilleringen av kompletleringspropositionen lill finansutskottet, och där manlog upp arbetsformerna. För ulbildningsutskollels del, som är elt av de meslarbdslyngda utskotten, kommer koncenlralionen och målsättningen att vid ellenda lillfälle behandla i stort sett hela utskottets kaka all betyda ganskamycket för den förändrade inriktningen av debatterna. Den här våren fick vi ändå ändå inle med alll. Del berorpä att det finns en särproposition om ingenjörsutbildning. Den skall vibehandla tillsammans med andra tekniska yrken vid högskolorna i ett annalsärskill sammanhang. Annars skulle denna debalt ha omfattat yllerligare ettanlal punkler. Del finns redan nu mycket atl behandla. Dessa nio betänkandeninnehåller 161 Grundläggande högskoleutbildning, m.m. moment,och jag har selt alt det finns 73 reservationer. tiotal av dessa ärföljdreservationer, men del är ändå ganska många. Reservalionsbilden är ganska splittrad. Det finns 55stycken enpartireser-valioner, 11 stycken ivåparlireservationer och 7 styckenireparlireservalio-ner. När man lillar på denna bild klingar litet konstigt. lalade om all han skulle försöka se var mönstreni debalten om utbildningspolitiken fanns. Ett mönster som sågvar att oppositionen vill häva en stagnation. Del fanns problem med byråkrafi,och del fanns en öppen konflikt mellan departement och skolöverstyrelse. Delvar elt mönster som såg. Jag vel inte hur man kan utpeka deltamönster i de handlingar som vi har för debatt . Det enda som LarsLeijonborg sade som verkligen kan relateras lill debatten gällerproblemet med koncentration och utspridning. Jag skall ålerkomma till detsenare. Det andra mönstret som säg var altsocialdemokralerna skulle stå svaga i ulbildningsdebatlen. Jag vel inle rikliglvad han menar med det. Det verkar dessulom som om var förvånad,eller kanske litet ledsen, över all utbildningsutskottet har tagit initiativ.Han släller frågan hur del skall gä pä lång sikt och vad del skall bli avarbetsfördelningen. Jag tycker atl del är bra om utskottet lar initiativ. Dethar ju från alla partier efterlysts atl i större utsträckning skallvara aktiv. Jag lycker inle all man skall vara orolig, , omdella realiseras i ett utskott . Man skall snarare varatacksam, inte minst från egna utgångspunkter. Frågan om vad vi socialdemokrater i ulbildningsulskoltetlycker kan jag gärna svara pä. Vi tycker nalurliglvis all det är en intressantsilualion när utskottet kan spela en roll i sammanhanget. Jag tror all delskulle vara inlressanl för alla som siller i dl utskott. Jag har haft förmånenatl fä vara med länge, och jag har verkat i utbildningsutskottet sedan detlillkom 1971. Jag har alltså kunnal uppleva olika parlamentariska silualioner.Jag kan väl säga ulan atl snegla ål något häll atl det mesl intressantanaturligtvis är när utskotten har en slörre självständighet. Sådan skapasgivetvis när det finns minoritetsregeringar. Men jag vet inte om LarsLeijonborg blir orolig och hellre vill gå tillbaka lill ell syslem medmajorildsregeringar och fä mindre att säga till om i utskotten. Det verkadenästan sä ett tag. Men den ståndpunkten får väl utveckla mer.Om situationen är sådan, lycker jag atl det är lilel underligt. Jag tror att del är litet svårl alt finna ett mönster ialla dessa handlingar med en sä splittrad reservationsbild. Möjligen finns delnågra undanlag, och jag skall beröra några av dem. Elt problemområde, som bl.a. har tangerat,är frågan om de mindre och medelslora högskolorna. föreslår vi alt del skallbli en ny högskoleenhet i frän . Motivetär helt enkelt alt vi tycker att verksamheten har elt betydande omfång och haren viss tidsmässig permanens. Omfånget kommer all förslärkas ytterligare närden tvååriga ingenjörshögskoleulbildningen införs. Vi tycker faktiskl alt detär bra om ansvarel för denna räll slora och permanenla verksamhet kan koncentreras,i stället för atl, som del är, nu elt stort antal högskolor var för sig delarpå ansvarel. När man har inrättat högskolan Trollhättan-Udevalla kommerdel atl finnas 16 mindre och medelslora högskolor som är väl spridda överlandel. Med hänsyn lill de begränsade resurser som antagligen alltid slår lillförfogande tycker vi i utskollel atl del är dags atl sälta en gräns för allhindra tillkomsten av ytterligare högskoleenheler av della slag. Därförföreslår vi elt tillkännagivande lill regeringen alt inga yllerligarehögskoleenheler av delta slag skall inrättas. Regeringen föreslår ju atl manskall sälta strecket ovanför . Men där har vi gjort enannan bedömning, och vi menar att man skall sälta strecket underTrollhättan-Uddevalla. Man kan naturligtvis som och hur många högskoleenheter det skall finnas. Om jag minns rätt, ävenom meningarna om de mindre och medelslora högskolorna har varit delade vidolika tidpunkter, fick den senasle högskolan knappasl någon reservation.Jag har för mig att det fill slul blev enighet lill slut i ärendel. markerarmoderaterna sin ovilja mot att inrätta den här högskolan. Jag har svårt att seatt man kan göra detta lill en stor principiell fråga. Det är naturligtvis enbedömningsfråga där man kan handla olika. Vi socialdemokrater, tillsammans medandra partier menar att detta var en riklig avvägning. Men vi menar också, ochdär tror jag att moderalerna stöder oss, att del nu kanske är dags all sättaelt streck för fler enheter av della slag. Jag kanske skall passa på all säga några ord om vadutskottet anför i del här sammanhanget om högskolans roll rent allmänt. Detgäller alla högskolorna, universiteten, de slora fackhögskolorna, de småfackhögskolorna och de mindre och medelslora högskolorna. Alla ingår i ettnätverk i landet, och de skall samverka och komplettera varandra. De har jualla ell ansvar för utbildningens kvalitet. Det ansvaret begränsas inle lilllän eller andra adminislraliva enheter. Man skall här inte se några läns- ellerlandskapsgränser. I en passus i anförande tyckte jag migmärka en reminiscens av detta länstänkande som har frodats pä många håll. Hansade nämligen alt del finns ett förslag om all klyva högskolan iEskilstuna-Västerås, bl.a. därför att det går en länsgräns däremellan och atldel släller lill problem och besvär. Del är möjligl, men jag vill hävda atlläns- och landskapsgränser liksom andra administrativa gränser och enheter inleskall vara några hinder för högskolorna. Del lycker jag är vikligl attundersiryka. Ulskollel har alltså en skrivning på den punklen. Vi hardet inte minsl därför alt del i olika dokument tidigare, även i regeringenspropositioner, har stått talat om alt man skall ha som målsättning all ha enhögskola för varje län. Jag lycker att man skall ha högskolor spridda över helalandel och att man inle skall snegla för myckel på administrativa indelningaroch enheter. Detta understryks också av atl del inle finns någraupptagningsområden för högskolorna lill skillnad från andra skolformer. De mindre och medelstora högskolorna berördes också i eltannat avseende i elt av de belänkanden som vi nu diskuterar. Del finns elt flertal hell olika uppläggningar av hur man skall Grundläggande högskoleutbildning, m.m. Grundläggande högskoleutbildning, m.m. ordnaforskningen vid de mindre och medelstora högskolorna. går längst enligtmin mening och vill ha fasta forskningsresurser vid ett stort antal högskolor.Folkpartiet väljer något slags medellinje. Vpk vill all man skall analysera hurforskningen skall se ut i framliden vid dessa högskolor och beställer enstruklurplanering till forskningspoliliska proposition. Utskottetanser att man inle skall göra några uttalanden i den frågan nu eller ändra päriktlinjerna. Jag lycker alt det här är en fråga som i eminent mening hörsamman med den forskningspoliliska proposilionen nästa är. Då får man väl föradenna diskussion. Jag vill emellertid gärna säga ett par ord till omproblemet. Jag skall börja med dl par konstateranden, och då lalar jag om demindre och medelslora högskolorna som helhel, som totalt begrepp. Jag vet atldet finns variationer. Några talare har varit inne pä del. Del ärklarl all jag är medvelen om del. Om man lar dessa skolor som en helhel är delför del förslå sä all de har en stor andel icke forskningskompelenia lärare.För del andra fär de en myckel ringa del av sina forskningsmedel ifrånsektorsorgan och forskningsråd. Därför har jag kommil fram lill alt del allraviktigaste för de mindre och medelstora högskolorna nu faktiskl är alt de gesresurser ätt sända fler lärare på forskarutbildning. De på detta sällforskarutbildade lärarna skall i framliden ges möjlighet atl oftare och merakontinuerligt länkas in i forskarlag som arbelar med kvalitativt goda projekl. Ifrån moderalerna och folkpartitet har man lagil upptanken på alt leklorerna skulle fä forska i ijänsten. Man har fört fram tankenpå att en iredjedel av tjänstens lid skulle användas för forskning. Man anseralt del är ell medel som skulle göra de mindre högskolorna bättre ställda i detavseendel. Jag skall inle neka till atl del kan vara en väg att gå. I ,som ligger oss nära, vet vi all man har system med ungefär samma inriklning.Jag vill dock minnas alt Ijänsterna där beslår till hälften av forskning ochtill hälften av undervisning. Vilka medel man än använder tror jag atl det förframliden är nödvändigl alt lärarna, framför alll leklorerna, fär möjlighet attforska pä ett annat sätt . Sedan är jag väl inte lika övertygad som omatt detta kan ersälla atl man skulle få fasta forskningsresurser. Del ärmöjligl att man måste välja flera medel och olika linjer atl gä fram på iframliden. Del här är dock frågor som är specielll vikla för all tas upp i denforskningspolitiska propositionen. Vi fär vänla med denna diskussion. Jag har behov av atl återigen säga i del här sammanhängdnär man talar om forskning vid de mindre och medelstora högskolorna att del,även om en eller annan högskola skulle fä den eftertraktade beteckningenuniversitet och även om fasta forskningsresurser skulle tillordnas ytterligarenågon högskola framöver, ju aldrig kan komma att gälla alla de 16 skolorna. Deallra flesla av dessa skolor kommer alltfort under all överblickbar tid atl fåta sig fram pä annat sätt. Den vikliga frågan lycker jag är hur man skall lösaforskningsanknylning-en, forskningen och inlänkningen i del aktiva arbetet iforskarsamhället. Jag tror atl man skall beakta alt det, även om man löserfrågan enligl de linjer som l.ex. cenlern förordar, bara kan bli fråga om löser den för några högskolor. De allra flesta högskolor måste vi ändå hakvar i deras nuvarande Vihar hell enkelt inle resurser totalt i för att ha fastaforskningsresurser pä ett myckel stort antal slällen i landel. När del gäller nya högskoleenheter har det nämnts tidigarehär atl vi nu är eniga om all man skall fä en ny självständig högskoleenhd förfysisk foslran och idroll. Den skall ligga i Slockholm. Det får naturligtvislill följd att det centrum för idrottsforskning som inrättades i Slockholm den1 - en ganska ung företeelse - måsle samordnas med den nya högskolan.Sannolikl kommer del också all fä lill följd alt den nya högskolans relationertill . och i begrundas och övervägas. har regeringen föreslagils fä i uppdrag allförelägga dl förslag sä all denna högskola kan slarla senasl den 1juli 1992. Vi lycker all det är en ganska bra lösning i del här lägel. Flera talare har varit inne päjournalistutbildningen. Det har varit slor enighet kringjournalistutbildningens längd, uppläggning, dimensionering och en rad andrating. Det är egenlligen bara frågan om lokaliseringen som del har blivit mycketståhej kring. Inte mindre än sex orter har föreslagils i olika sammanhang.Utskottet har förordat . Det finns det två motiv lill.Del ena är att en förläggning dit skulle stärka högskolan och bredda utbudet,och det andra är atl den befintliga informationslinjen som finns där avses bliallmän linje 1990/91. Den socialdemokratiska gruppen i utskottet står för fyrareservationer i de nio belänkanden som vi nu debatterar. En av dessareservationer är en följdreservalion. Jag skall enbarl kommenlera den avreservalionerna som gäller beställning av en förstärkning lill universitetpå 30 milj. kr. 1990/91, vilket flera talare har varil inne på. Vår invändninggäller egenlligen del orimliga i atl i förväg binda sig för en så slorförstärkning lill en enda högskola, därlill ulan att behovel har vägls emotandra högskolor i en mera samlad beredningsprocess. Ulskollsmajorilelen är yllerligl preciserad när det gällerdestinationen av satsningarna. talar man om saisningar som skulle habelydelse för . 1 sä fall lycker jag all del kanske hade varit klokareall fördela salsningarna pä flera högskolor i . Vi har åtminstone enhögskola i som har fasla forskningsresurser. Del betänkliga ligger egentligen inle i ell enstaka fallsom del här. Det blir betänkligt och oroväckande om det skulle bli en vanaeller upphöjas till regel alt man ur sitt sammanhang plockar ut en endahögskola, det må vara vilken som helst. Det kan då bli en stor karusell avdelta, och man föregriper den samlade beredning som är vanlig i sådana härsammanhang. Det kanske då inle längre blir så roligt med sådana enstaka påslag. Flera talare har också lagil upp värderingen av utländskhögre ulbildning. och folkparliel har en reservation där man talarom all UHÄ:s arbele skall förslärkas och omprövas. En del påstår att det skullebli mera aktivt. Jag tycker all reservalionerna i dessa stycken andas en ganskaogrundad pessimism om möjligheterna all hantera verksamhden. Vid kontakter medUHÄ har jag erfarit att en ökning av den balans som uppstod kring 1986/87 nuhar kunnal hejdas. Genom extra ålgärder har man satt in en del resurser för allbela av balansen. Grundläggande högskoleutbildning, m.m. Grundläggande högskoleutbildning, m.m. När del gäller alt värdera utländsk högre ulbildning måsteman successivi bygga upp kompetensen. Först därefter kan man kanskeschablonisera en del åtgärder. Antalet avgjorda ärenden har faktiskt ocksåökal. Det finns exempel på all arbetet uppskattas, både i och pä andrahåll. De farhågor reservanterna har för alt trovärdighet iinlernalionella sammanhang skulle bli lidande av delta tror jag, uppriktigtsagt, inle all det finns något fog för. lalade om all han hade fält bifall lillyllerligare fem miljoner lill UHÄ:s disposilion för all öka sludentulbyld. Detäger sin riktighet. Vi tycker alt det är bra all man utökade den summan. 1några inlägg har det framskymtat atl ställning skulle varaganska usel med internationella mätt mätt. lar alltid chansen alldra lill i sädana här sammanhang. Han sade atl han var pä en konferens förnågon vecka sedan och lyssnade lill dl anförande av en avsuttenunversildsrektor. Jag råkade också vara där och lyssnade pä delta anförande.Jag lyssnade dock även på andra anföranden, . Om jag skall varafrank, tror jag nog alt den tidigare rektor som åberopar stårganska ensam i sin utrerade krilik mol svenskt högskoleväsen. Det fannsfaktiskt personer både frän andra högskolor i landel och frän utlandet som gaven annan bild. Rektorn från avlöste den tidigare rektorn, som till, i lalarstolen. Han gav en helt annan bild av läget. Vi hadegäster från ullandel, som också gav en hell annan bild av silualionen iSverige. Jag tror all man skall vara försiktig och inte bara lyssna på enperson när man är på en konferens, . Man skall nog lyssna påallihop, sä får man ett bällre underlag för alt göra bedömningar. Ute i , inom EG, betraktas nog inte längresom någon dålig partner i dessa sammanhang. Jag tror alt man pä EG-håll, iBryssel, anser alt mångfald är elt värde i sig. Då kan del nog vara bra all sepå del svenska ulbildningssystemd. Det har jag fått klart för mig. Del är nogpä samma säll inom Nordplus, som är elt nordiskt samarbetsprogram. Del finns inga tecken pä atl de andra nordiskaländerna skulle lycka all är mycket dåligt i detta sammanhang, och hanågon negaliv värdering av svensk högre ulbildning. Del brukar ibland sägas atl vi har korla ulbildningar iSverige jämfört med utlandet. Man kanske dä skall fundera över hur längaläsåren är i . När man sedan skall ekvivalera, kanske man kommer framtill att en utbildning som är tre är i kan vara väl sä lång som enutbildning som är fyra är på andra häll, beroende pä hur undervisningstidenläggs ut. Inom EG:s sludentutbylesprogram, , som vi arbelaraktivt för alt komma med i, räknar man med all av de sluderandenågon gäng under sin studietid skall tillbringa en termin i dl annal land. Görman en uppskattning i högskolan i visar den all av desvenska studenterna redan nu studerar en kortare eller längre lid ulomlands.Den siffran kan börja sliga , när man har fäll reformen avsiudiemedelssyste-mel, som innebär alt man får la med sig sludiemedel när manstuderar ulomlands. Även genom Nordplusprojekiet kan denna andel sliga. Delvisar sig nog alt avtal som ingås om studenlulbyte ökar verksamheten en heldel. Del finns heller inga uppgifler om alt del vid slulandel av avial mellan högskolornafinns något motstånd mot all ingå nya avtal med svenska högskolor. Om densvenska utbildningen hade varil konsekvent och hårt nedvärderad ulomlands,skulle man ha kunnat tänka sig all del var svårt all slula avtal om utbyte. citerar gärna dem som nedvärderar svensklulbildningsvä-sen och svensk högre ulbildning. Jag tog del av uppgifter i någratidningar häromsistens all både den avgående och den tillträdande rektorn förUppsala universilel lyckte att den svenska utbildningsnivån slår sig välinternalionelll sett. Man får, när debatten om EG och högre utbildning förs iSverige, intrycket all skulle riskera all hamna ulanför, därför alt denhögre utbildningen i skulle vara så dålig. Del tillbakavisar både denavgående och den tillträdande rektorn vid . Del finns alltsåpersoner som borde vara väl skickade atl bedöma detta, som tycker annorlunda änden person cilerade. Del måste man länka på när man försöker göraen bedömning av den svenska högre utbildningen. Det finns mer atl säga i denna fråga, men jag känner pämig atl jag redan har använt ungefär den tid jag har fält mig lillmätl här. Lätmig emellertid som slutvinjdl säga, på tal om och omvärlden, allSverige satsar ganska myckel - av BNP - pä forskning och utveckling. Viligger högt, för alt inte säga högst i världen. Det kan vara en punkl att lalaom. Forskningsanslagen har också ökats i och med de forskningspolitiskapropositionerna, vilket kan vara värl atl nolera. Den senaste proposilioneninnebar 360 miljoner lill . utvärderingar visarockså atl har mer all lära ut, kvalitativt, än atl lära av andra.Forskningsrådens utvärderingar är också ganska bra, framförallt NFR:sutvärderingar. De ger höga betyg åt på alla områden. brukar manockså nämna hur mycket som citeras av svenska forskare i skrifter. Enundersökning som har gjorls visar atl ligger mycket bra till när detgäller genomsnillet av citat ur forskningsrapporter från . Det finns alltså ell stort antal punkter som visar all viligger hyggligt lill och att vi inle behöver skämmas för våra högreutbildningar. Del kan vara värl alt påpeka när man debatterar högreutbildning. Med detta, fru talman, ber jag alt fä yrka bifall lill desocialdemokratiska reservationer som är fogade lill utskotlels betänkande ochpä övriga punkter lill utskottets hemställan. Grundläggande högskoleutbildning, m.m. 29LARS () replik: log upp den diskussion jaginitierade om mönstret i utbildningspolitiken, all ulbildningsulskoltet lar såmånga inilialiv och ändrar sä myckel. Jag tycker del är en intressantdiskussion. När man skall bedöma hur mycket sådant del förekommer räcker detförsläs inte all se på hur många reservationer socialdemokralerna avlämnat. Vivel ju alla att socialdemokraterna i utskottet i flera fall nalurliglvis hadeföredragit en annan utgång men ändå inte reserverat sig. Så lojal är man ju molregeringen, särskilt i anslagsfrågor, atl man som alltid ulgår från attulskollel skall göra som regeringen vill. Sedan lyckas man inte alllid uppnådel. Man kan sedan föra en diskussion om huruvida delta är bra eller dåligt.Jag tycker naturligtvis atl utbildningspolitik är bällre änsocialdemokraler- Prot.1988/89:104 nas. Om den fär större genomslag än den annars skulle ha fåll, ärdet Grundläggande högskoleutbildning, m.m. Å andra sidan har vi ju ett slags arbetsfördelning. Lälmig la dl exempel ur högen. Utskottet föreslär all en ny idrottshögskola skallinrällas i Slockholm. Delta sker med bifall lill en enskild moderalmolion ochmed anledning av en parlimolion från folkparliel. Även förslaget all inrätta enny högskola i /utgår från molionsförslag. Bakomregeringens propo-sifioner slår, även om man ibland inle kan tro del, fleratiotal tjänstemän i departementet och flera tiotal tjänstemän pä UHÄ. Bakom demotioner som väcks i slär däremot en enskild ledamol eller i bäslafall en utredningssekreterare pä något partikansli. Om det i längden blir pädel säilel atl fattar beslul pä grundval av motioner i ställd för päpropositioner är risken all beslutsunderlaget blir någol sämre. kan vi ju också lala mer öppel om den avgångneutbildningsministern, men jag skall inle falla in i några "bildtska"ordval. Lät oss säga atl har befordrats lill ambassadör iOslo. Jag lycker atl Lennarl Bodslröms lid som ulbildningsminisler var en svagperiod i uibildningspolili-ken. Kanske beror det också på all vi har enovanligt slark ulskollsordföran-de, vad vel jag. På kort sikl tror jag i och för sig atl det som sker ärganska bra, och jag är mycket nöjd med de resultat som vi har uppnått. den konflikt mellan departementet och universitets- och högskoleämbetetsom det har stått om i tidningarna och som jag tror bidrar fill försvagningenav regeringspolitiken fortsätter, tror jag alt del kan få olyckligakonsekvenser. 30 () replik: Nej, ingalunda vill jag svartmålaförhållandena inom del svenska högskoleväsendet. Jag tycker inle heller atl delfinns någon anledning atl inta en försvarsallityd som gör.Visst finns del forlfarande sådant som är bra i svenskt utbildningsväsende närdel gäller den högre utbildningen och även när del gäller forskningen, inleminsl pä den medicinska och pä den naturvetenskapliga sidan. Men det finnsockså sådant som förvisso inte är bra, vilket vi inte skall slicka under stolmed. språkkunskaperna i andra språk än engelska. Språkkunskapernablir alll sämre hos den yngre generationen. Och forskningen och ulbildningen pådel samhällsvetenskapliga och humanistiska området är inte tillfredsställande.Där behövs stora insatser. Inslilulionerna är näslan genomgående små och svaga,och det är ont om kvalificerat folk. är nog inte ensam om dekritiska synpunkter som han för fram. Det kan ju inle undgå atldel förs intensiva debatter i våra dagstidningar. i harhaft diverse synpunkter pä delta, för all nämna en av dem som dellar i dendebalten. Positivt var det emellertid atl sade allforskning i tjänsten är en utväg som han mycket väl kan tänka sig. Vi har juinle föreslagil all della skall ske , utan vi ville all regeringenskulle komma igen i den forskningspoliliska propositionen med förslag i dennarikining. Uppenbarligen kan vi hoppas all en iredjedel av tiden skall ägnas ätforskning, vilket vi inte heller har bundit oss för, ulan del är bara enexemplifiering i sammanhanget. Givelvis kan vi länka oss olika modeller för alt förstärkaforskningen i de mindre och medelstora högskolorna, ungefär på del sätt somLars själv har föreslagil. vill jag göra en reflexion när del gällerTrollhällan-Uddevalla. Kan vi nu lita på atl denna punkl är salt? Del som varhögsla sanning och forlfarande underkänns nu tolall någramånader . Vad vi moderater har gjort är all vi har dristat oss lill altsäga alt det var en viklig analys som de båda ulbildningsminislrarna Bodströmoch hade gjort i della sammanhang. Vi instämde i deras synpunkter. Viville ha största möjliga flexibililel.