prot · GC0945 · 1988-12-31 00:00:00 — Härefterbiträddes reservation 1 av m.fl. med 60 röster mot 38 förreservation 2 av och . 220 ledamöter avstod frånatt rösta. Prot.1988/89:45 Slutligen bifölls utskottetshemställan med 160 röster mot 60 för reserva- 14,december1988 tion 1 av m.fl. 99 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 (skattepolitikens inriktning) Först biträddes reservation 7 av och med 39 röster mot 20 för reservafion 8 av . 260 ledamöteravstod från att rösta. Härefter biträddes reservation 6 av m.fl. med59 röster mot 56 för reservation 7 av och . 205ledamöter avstod frän att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservafion 6 av m.fl. - genom uppresning. Mom. 3 (enhetlig avtrappning av extra avdrag förfolkpensionärer) Utskottets hemställan bifölls med 175 röster mot 144 förreservation 9 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 4 (slopad avtrappning av extra avdrag förfolkpensionärer) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 10 avBo Lundgren m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5 (förvärvsavdrag för folkpensionärer) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation11 av och , dels reservation 12 av med acklamation. Mom. 6 (höjd folkpension) Utskottets hemställan bifölls med 242 röster mot 77 förreservafion 13 av m.fl. Mom. 10 (kommunalt bostadstillägg för folkpensionärer medrörelse- eller jordbruksinkomst) Utskottets hemställan bifölls med 161 röster mot 155 förreservation 14 av m.fl. 3 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 12 (avdrag för ökade levnadskostnader) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 15 avBo Lundgren m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 13 (uttaget av preliminär B-skatt) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservafion16 av m,fl., dels reservation 17 av och -bifölls med acklamation. Mom. 14 (avgift på fyllnadsinbetalningar, m,m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation18 av m,fl,, dels reservation 19 av - bifölls med acklama- 64 tion. Mom. 15 (etträntesystem) Prot. Utskottets hemställan -som ställdes mot reservation 20 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.16 (kvarskatteavgift .) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 21 av m.fl. - bifölls medacklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2 (frågan omomedelbar lagstiftning) Utskottetshemställan bifölls med 220 röster mot 99 för reservafion 1 av m.fl.1 ledamot avstod från att rösta. Mom.3 (omprövning av lagstiftningen m.m.) Förstbiträddes reservation 2 av och med 38 röster mot 19för reservation 3 av . 263 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 238 röster mot 38 för reservation 2 av GörelThurdin och . 43 ledamöter avstod från att rösta.' Mom.4 (begränsning av reavinstskatten) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 4 av m.fl. i motsvarandedel - bifölls med acklamafion. Mom.5 (ej utnyttjade underskottsavdrag) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av m.fl. i motsvarandedel - bifölls med acklamation. Mom.6 (värdestegring) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av m.fl. i motsvarandedel - bifölls med acklamation. Mom.7 (arv och gåva) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av m.fl. i motsvarandedel - bifölls med acklamation. Mom.8 (realisationsförlust efter korttidsinnehav) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 8 av m.fl. i motsvarandedel - bifölls med acklamation. Mom.9 (övergångsbestämmelserna) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av m.fl, i motsvarandedel - bifölls med acklamation. 5 protokoll 1988/89:45 Prot;1988/89:45 14 december-1988 Mom.10 (förvärvskällereglerna och sparavdraget) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av m.fl. i motsvarandedel - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 1988/89:KU17 om justitieombudsmännens redovisningav sin verksamhet till 1988/(redog. 1988/89:1), 1988/89:FiU7 om tilläggsbudget I inomcivildepartementets område (prop. 1988/89:25 delvis), 1988/89:FiU8 om tilläggsbudget I inomfinansdepartementets område (prop. 1988/89:25 delvis), 1988/89:FiU9 om medverkan i enny penningmarknads-central m.m. (tilläggsbudget I) (förs. 1988/89:8), 1988/89:UU16 om bosättningsfond(tillläggsbudget I) (prop. 1988/89:25 delvis) och 1988/89:FöU5 omfolkrättsskydd för journalister. Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. 1988/89:FöU6om marin ledning på ostkusten. Anf.53 (): I detta betänkande behandlas den ledningsorganisationen påostkusten. Vi i har ansett att det ursprungliga förslaget, attförlägga denna verksamhet till , skulle medföra betydande problem urbl.a, sårbarhetssynpunkt. Den nya organisationen blir i särklassstörsta mobiliseringsmyndighet. Att då sammanföra denna med ostkustensöriogsbas till har vi tyckt vara en alltför stor och betydanderisktagning. Ledningssäkerheten,särskilt vid mobilisering, måste enligt vår mening säkerställas genom en riktigorganisation samt lokalisering i fredstid. talar för en placering iTullinge och ett utnyttjande av etablissemangen där. Detär därför glädjande att överbefälhavaren i sin delrapport till FU88 omförsvarsmaktens mark och byggnader i just föresjår enlokalisering till . ÖB redovisar ett antal väl grundade motiv för dennalokalisering, som förutom att den medför minskad sårbarhet också innebär lägrekostnader. Enligt en beräkning görs en besparing om någonting mellan 50 och 100milj. Centernhar i ett särskilt yttrande till betänkandet velat markera vår uppfattning idenna fråga och menar att utskottet egenfligen kunde ha kostat på sig attstödja ÖB i förslaget till FU88. Av olika skäl var dock inte utskottet berettatt föregripa en eventuell ytterligare beredning, som pågår iregeringskansliet. Vi vill då inte driva frågan ytterligare i denna omgång. Såtill vida är vi nöjda med ÖB:s förslag, vilket är i linje med vår uppfattningom det olämpliga i att.samlokalisera MKO-staben med staben för örlogsbasen påMuskö, som vi betraktar i Tullingealternativet. som en framgång för vår motionfrån förra . Vi.utgår nu från att den fortsatta handläggningenresulterar i en lokalisering till och har därför stannat vid ettsärskilt yttrande . Prot.1988/89:45 14deceinberl988 Överläggningenvar härmed avslutad. försvarsutskottets betänkande1988/89:FöU7 om försvarsforskning. 1988/89:FöU8 omkustbevakningens sambandscentraler. 54 (): Åtskilliga gånger har från denna talarstol påpekats vikten av att vifår behålla sambandscentralerna i våra skärgårdar. De utför där ettbetydelsefullt och uppskattat arbete för den bofasta befolkningen, men även förfrifids- och turistverksamheten samt inte minst för vårt försvar,, Vidflera tillfällen, bl,a, i samband med en utredning som,nu pågår, den s,k,kustbevakningskommittén, har det framförts förslag om avbemanning av vårasambandscentraler - ett enligt mitt förmenande olyckligt förslag. Jagvill passa på tillfället att påpeka att vad gäller sambandscentralen i harriksdagen tidigare beslutat att någon neddragning där ej får ske med Prot.1988/89:45 i4decemberl988 mindre än att riksdagenfattar beslut därom i särskild ordning. Det är viktigt att detta sägs klart utoch att kammaren är medveten om detta. säger utskottet medanledning av motioner: "Medhänvisning till det anförda anser utskottet att i avvaktan påresultatet av pågående överväganden rörande lokalaorganisation inte nu bör uttala sig i dessa frågor. Motionsyrkandena bör därföravslås av ." Jagkan med nöd acceptera detta svar , men det förutsätter naturligtvis att medelfinns anslagna för den fortsatta oförändrade driften av sambandscentralen iGryt när budgetpropositionen läggs fram . Jag får återkomma i ärendetnär budgetpropositionen läggs fram. Anf.55 (): säger att skall avvakta kustbevakningskommitténsresultat. För min del kan jag säga att jag inte behöver avvakta någon utredningför att veta att sambandscentral i i måstefinnas kvar och inte bara det, utan också ha bemanning dygnet runt. Ändasedan tid, dvs. , har förklarat att dennaverksamhet skall finnas kvar. fattade tyvärr det beslutetatt regionala ledningscentraler skulle samlokaliseras medmarinen. Redan detta beslut var tråkigt och dumt, därför att det innebarcentralisering av verksamheten, och centralisering är av ondo både för denverksamhet som bedriver och för skärgården som helhet. Beslutetföljde dock helt kustbevakningskommitténs förslag. Efter att ha läst ett av dePM denna kommitté gett ut, vet jag att nästa förslag är att samtligasambandscentraler skall dras in - såvida inte kommittén tar sitt förnuft tillfånga . Jagkan just nu bara säga att samtliga instanser i vägrar att gå medpå någonting så dumt. Vilka är då de, jo, , översten vid I 4,hemvärnet, skärgårdsföreningen, de tre berörda kommunerna samt samtliga partier - hitintills. har vi inga vakande ögon i havsbandet frän Landsort i norr till isöder utom , och skulle man avbemanna blir det tomt. Det måste vara enfullständigt vansinnig regionalpolitik, skärgårdspolifik och försvarspolitik! kan jag inte göra mycket mot ett enhälligt försvarsutskottsbetänkande merän att få detta till protokollet och hoppas att kustbevakningskommitténsledamöter läser våra inlägg. Jag delar åsikt, att visannerligen kommer att bevaka den här frågan när budgeten läggs fram, och jagkan lova att vi östgötar kommer att kämpa stenhårt för att få behålla vårsambandscentral. 56 (): PfOt. Såsomrepresentant för i Östergöfiand vill jag 14deceinDerl9op bara instämma iKarl-Göran Biörsmarks och av 1987 uttalanden här ikammaren . Överläggningen var härmedavslutad. 11§ Föredrogs försvarsutskottets betänkande 1988/89:FöU9 om tilläggsbudget I till statsbudgetenför /89, m.m. (prop. 1988/89:25 delvis) och 1988/89:UbU8 om anslag påfilläggsbudget I (prop. 1988/89:25 delvis). Vadutskotten hemställt bifölls. 12§ Föredrogs näringsutskottets betänkande 1988/89:NU4 om godkännande av 1987 årsinternationella naturgummiavtal (prop. 1988/89:19), 1988/89:FiU13 om AP-fondens medverkan i en nypenningmarknadscentral m.m. (prop. 1988/89:59), 1988/89;UU10 om verksamheten inom (redog. 1988/89:12 och skr. 1988/89:40) samt 1988/89:TU5 om ändring iluftfartslagen (1957:297) (prop. 1988/89:36). vice talmannen meddelade att betänkandenaskulle debatteras i angiven ordning och avgöras i ett sammanhang efter avslutaddebatt. Förstupptogs fill behandling näringsutskottets betänkande 4 om godkännande av 1987års internafionella naturgummiavtal. Anf.57 (vpk): I det här ärendet har vpk inlämnat en motion. Den mofionen innehållertre huvudpunkter: att man skall minska de gummiexporterande ländernas beroendeav multinationella företag, att det krävs åtgärder för att Godkännande avi987 års internationella naturgummiavtal- . öka industriländernas import av - naturgummi och attSverige pä det internafionella planet verkar för att tar sitt ansvar föratt gummiodlingarna i och Vietnamåterställs. Yrkandena är sammanfattade i tre reservationer, bakomvilka står vpk och , och jag yrkar bifall till dem. Ett skäl till vårt förslag är att vi anser att det behövsen bättre hushållning. Naturgummi är en oändlig, återskapbar resurs och vitycker det är fel att ersätta det. Vi tycker också att det är fel frånsolidaritetssynpunkt att den internafionella opinionen inte på ett myckettidigare stadium har tagit upp den ogärning som gjordes i och Kampucheaoch tvingat fram konstruktiva åtgärder. Med detta vill jag, herr talman, återigen yrka bifall tillvåra tre reserva tioner. 58 (): I huvudfrågan är ju vi mofionärer eniga medutskottet, nämligen om att skall ingå detta naturgummiavtal. Men vad viyrkar är att skall utnyttja det här fillfället för att verka föru-ländernas sak. Producenterna av naturgummi är ju alltigenom . Relationen mellan de gummiproducerande och demultinationella gummibolagen är en relation mellan en svag och en stark part.Sverige bör därvid stå på den svagare partens sida och i internationellasammanhang agera för att stärka posifion. Det är också välbekant, som påpekade, attUSA har begått otaliga miljöbrott i och , och det ligger iSveriges intresse att gottgör dessa brott. ger enmöjlighet att verka för detta. Vidare borde det inte bara vara somintresserade sig för att öka användningen av naturgummi. Naturgummi är enmiljövänlig och förnybar produkt, som framställs med hjälp av solenergin.Syntefiskt gummi är motsatsen. Det framställs av fossila bränslen, ochframställningen i.stora kemiska kombinat leder till åtskilliga utsläpp ochmiljöproblem. Det finns alltså både miljö- och energiaspekter som utgörstarka argument för att man skall stödja produktionen av naturgummi och minskaproduktionen av syntetiskt gummi. Slutligen kan det finnas skäl att påminna om varför viöver huvud taget har konstgummi. Det är ju ett resultat av Tysklandskrigsansträngningar på den kemiska fronten. Utan konstgummi hade aldrigkunnat utkämpa ett andra världskrig. Stöd till naturgummi är definifivt stödtill en fredlig värld. Det är synd att inte utskottets majoritet velat inse attnaturgummiavtalet bör utnyttjas för att stödjautvecklingen mot en fredligareoch miljövänligare värld. Med dessa ord yrkar jag bifall till reservationerna 1, 2och 3. 59REYNOLDH FURUSTRAND (s): I näringsutskottets betänkande 4 behandlasfrågan om ett godkännande av internationella naturgummiavtal. Det äravsett att ersätta naturgummiavtal. Avtalet skall gälla under en tidav fem år ochkan förlängas för av högst . Syftetmed detta avtal är främst att försöka åstadkomma en balanserad ökning av bådeutbud och efterfrågan, och försöka lindra de allvarliga problem somkan uppstå för den händelse man skulle få knapphet eller överskott på den härråvaran. Avtaletsyftar också till att åstadkomma mer stabila förhållanden inom handeln mednaturgummi genom att motverka en överdriven prisryckighet. har anslutit sig till en rad internationella råvaruavtal, somhar tillkommit inom FN:s ram. För varje varuområde som omfattas av sådana avtalfinns också en internationell organisafion uppbyggd, där såväl exporterande somimporterande länder samarbetar. Deolika avtal som finns har också oftast olika karaktär. I en del fall har mansatsat främst på forskning och utveckling inom ett speciellt produktområde. Mensom jag tidigare framhållit har avtalen ofta ett vidare syfte, nämligen attverka prisstabiliserande. När förra gången skulle ta ställning fillett liknande råvaruavtal - det handlade om ett internationellt kakaoavtal-betonades från näringsutskottets sida att framför allt de råvaruavtal som ärinriktade på en prisstabiliserande effekt också är förknippade med en delkomplikationer. Detta konstateras även i den proposition som ligger till grundför det här betänkandet. Det framhålls framför allt att man inte har kunnatsluta avtal för annat än ett fåtal råvaror. Manpekar också i propositionen på de olika alternativa metoder som finns för attdels främja en stabilare råvarumarknad, dels underlätta den pågåendestrukturomvandlingen i framför allt . Frånutskottsmajoritetens sida finner vi det angeläget att i olikainternafionella organ verkar för en positiv råvarupoHtik. Jag hade förmånen aU få delta i , därbl.a. dessa frågor diskuterades. Jag måste säga att jag blev mäkta imponerad avdet arbete som våra förhandlare åstadkom. Jag blev också imponerad av att vårtland åtnjuter så stor respekt i olika internationella organ. Jagvill än en gång betona vikten av att vi i verkar i olikainternationella organ för en positiv råvarupoHtik och att vi utnyttjar vårtmedlemskap för att främja en så gynnsam utveckling som möjligt när det gällersamarbete på sådana här områden. Avslutningsvis,herr talman, ber jag att få yrka bifall till utskottsmajoritetens förslag ochavslag på de tre reservationer som fogats till betänkandet. Godkännandeav 1987. års internationella naturgummiavtal 60 (): Till sfillande av möjHg oro vill jag säga att jag inte har någotyrkande. Jag ämnar i detta mitt inlägg något argumentera för det särskildayttrande som är avgivet, och givetvis också för min motion. Detfinns anledning att i en sådan här fråga se till rätt stora linjer, och jagtycker att i det avseendet gjorde ett lovvärt försök,nämligen att sätta de här avtalen i samband med det globala ansvaret förutveckHngsländerna. Det gäller initiativ som utvecklats inom FN-konferen-senUNCTAD, en konferens som domineras av . Godkännande av internationella naturgummiavtal Detsyfte som vi måste ha med allt vårt u-landsarbete är givetvis att etableralösningar som på lång sikt ger en starkare ekonomi. Det är främst påden här punkten som jag riktar kritik mot alla råvaruavtal. De syftar nämligentill att under begränsade kontraktsperioder och med konstlade medel åstadkommanågonting som avser att leda till en stabil prisnivå. Det finns många mer änjag som är starkt krifiska mot den här typen av u-landshjälp. Inte minst komdetta väl till uttryck i det slutdokument som lämnades av -den konferens som var glad att få vara med på. Därkonstaterar man att det finns bättre metoder. Och en metod anvisas ochtillämpas redan, nämligen ett närmare samråd mellan producent- ochkonsumentländer. Detär mot den här bakgrunden som vi har velat fästa uppmärksamheten på debristfälliga lösningar på bl.a. u-landsproblemen som just råvaruavtalen ger.Det finns skäl att påminna kammaren - i varje fall den del av kammaren somsitter här - om att vi har många råvaruavtal och att egentligen inget harlyckats. Detinternafionella tennavtalet har i det närmaste förts fram fill konkursens randoch leder väl egentligen bara till försörjning för engelska advokater. Detinternationella kaffeavtalet kopplas ur från tid till annan, närmarknadsförhållandena framtvingar det. Det läcker kaffe runt det internafionellakaffeavtalets medlemsländer in på de marknader som skall skyddas, framför alltvia östeuropeiska och andra stater som står utanför avtalet. Heladetta konstruerade system för att påverka marknaden är odugligt. Vi vill istället anvisa en långsiktig lösning via GATT-förhandlingarna, där just detropiska ländernas produkter är ett av huvudämnena för överläggningarna, somsyftar till att på frihandelns basis ge möjligheter till långsiktigplanering för sina råvaruindustrier. Detär värt att notera, och andra, att detta avtal intill berörtre länder, nämligen , och , alla tre relativt välindustrialiserade länder i ASEAN-området. Inte minst och Malaysiahar en snabb industriutveckling. tar av detta avtals budget. Detkan vara skäl att erinra om detta, när det sägs att dessa råvaruavtal användssom ett stöd för de många . Att tillträda ett marknadsmanipuleranderåvaruavtal om naturgummi är alltså inte en särskilt verkningsfull metod attstödja de många . Jagvill avsluta mitt inlägg med att snabbt polemisera mot de tre reservationer somlämnats av vpk och . De tre reservationerna är ingenting annat ändemonstrationsreservationer. Detta gummiavtal lämnar på intet vis politiskamöjligheter att påverka vare sig multinationella bolag, industriländer ellerallra minst . Det är egentligen bara att beklaga att ledamöteranvänder allehanda metoder för att demonstrera sin egen förträfflighet.Naturligtvis kan man med politiska medel eftersträva påverkan på industriländeroch multinationella bolag, men det skall ske i de sammanhang där sådana frågorär föremål för prövning. Sä är här inte fallet. Jagvet att man även inom regeringens kretsar följer utvecklingen när det gällerråvaruavtalen noga och att man där har en hälsosam skepsis till dessa avtal. Vihar därför i vårt särskilda yttrande velat markera att vi förutsätter attregeringen med uppmärksamhet fortsätter att följa råvaruavtalens effektivitetoch framtid. Anf.61 (vpk): Vad är det för fel på demonstrationer, ? Om ärintresserad av att demonstrera sin brist på förträfflighet här ifråntalarstolen, så väl bekomme. Närdet gäller möjligheter att arbeta har vi dock inte knutit dem heltfill detta avtal. Vi menar att bör använda varje möjlighet tillpåtryckning och påverkan för att komma till rätta med dé enorma miljöbrott sombesprutningarna av gummiskogar och annan växtlighet i och Vietnamunder innebar. Det är också nödvändigt att försöka bryta demultinationella företagens makt. Dennatalarstol används ju för allehanda deklarationer, men det är inte allfid föratt visa på den egna förträffligheten. Det kan ligga äkta känsla och engagemangbakom, även om jag inte vet hur förhåller sig till den delen avpolitiken. Jagtycker faktiskt att det är nästan skrämmande ätt man inte tar upp produktion,återvinning och förnyelsebarhet, om man säger att man skall ta upp de storaHnjerna. Det har väl ändå att göra med u-landspolitik, Hksom det ganska nöttamen ändå fortfarande gångbara ordet solidaritet. Anf.62 (): vill att vi skall sätta in detta i ett större perspektiv.Det har vi säkert ingenting emot. Men det betyder inte att man accepterar attmarknadskrafterna skall få härja fullständigt fritt och ohämmat. Det är dockfråga om relationer mellan starka och svaga parter. Där behövs det nog vissaspärrar, så att inte den starka partens intressen blir helt övervägande. Detinternationella gummiavtalet kan utnyttjas. sade att hanhade observerat och glatt sig åt att våra förhandlare i dessa frågor iUNCTAD-sammanhang tillvunnit sig stor respekt. Min förhoppning är att mankommer att utnyttja denna respekt för att verka för sak även närdet gäller naturgummiavtalet, som naturligtvis kan betraktas som en detaljfrågai de stora internationella handelssammanhangen. Här gäller det att i varjedetalj verka för en miljöriktig och solidarisk utveckling när det gälleru-länderna. Jagtror inte att det är tillräckligt att bara gå via och avskaffa alla tullaroch andra spärrar när det gäller det internationella handelsutbytet. Då kommerdefinifivt den starka parten att få alltför stort utrymme för sin styrka. NicGrönvall må kalla våra reservationer för demonstrafionsreservationer, men dehar ett sakinnehåll. Om de bifalls, kommer det att innebära ett påpekande tillregeringen om hur man i förhandHngssammanhang, inom ramen för gummiavtalet,, och FN, kan verka för sak. AP-fondensmedverkan i en ny penningmarknadscentral m.m. 63 (): Jag vill gärna säga till att det inte är något fel meddemonstrationer. Det gäller bara att välja rätt plats för dem. Jag tycker attdet är alldeles fel att använda denna kammare och de ärenden som här behandlasför att demonstrera i ärenden som inte har med den prövade frågan att göra. Jagär angelägen om att än en gång understryka att min uppfattning ominternationell solidaritet, som jag gärna vill visa känsla inför, är att deländer som behöver, utveckling behöver det i ett långsiktigt perspektiv ochinte genom kortsiktiga, politiskt uppfunna lösningar. Marknaden är trots alltden del av världsapparaten som dessa länder lever av. Det är marknadensstabilitet de behöver, inte politiska avtal. Anf, 64 (vpk): Det är bara att konstatera, som en replik till , att vpk:smotion avgavs med anledning av den proposition som behandlas i dettabetänkande. Vpk:s motion har det innehåll som svarar mot reservationerna. Vårbehandling av ärendet hör i aHt väsenfiigt samman med det ärende som behandlas.Vilken advokatyr man än försöker använda hör våra reservationer, vårthandlande och hela vår behandling av ärendet samman med vad som här behandlas.Det är ingen demonstration. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efterdebatten om trafikutskottets betänkande 5.) Kammaren övergick till att debatterafinansutskottets betänkande 13 om AP-fondens medverkan i en nypenningmarknadscentral m.m. AP-fondensmedverkan i en ny penningmarknadscentral m.m. Anf.65 (vpk): Formellt kan man säga att det jag nu kommer att ta upp är en struntsak.Det handlar om ändringen av en del av AP-fondsreglementet. Men reellt menar jagatt detta är en utlöpare av en förlegad och asocial ordning påbostadsmarknaden, en ordning då arbetsgivarna ägde och bestämde över deanställdas bostäder. Då kunde arbetsgivarna vräka de anställda om de varobekväma på arbetsplatsen eller om de ville sluta sitt arbete. Ännu haren liten del av bostadsmarknaden detta utseende, denna karaktär.