prot · GC0991 · 1988-12-31 00:00:00 — Prot.1988/89:91 öka eller minska förmögenhetsskatten, om vi skall sprida ellerminska det enskilda ägandet i näringslivet,m.fl. Många av de frågor som finns med i belänkandet är föremålför utredning i * någon form. Men eftersom viinte vel om, när eller hur det blir med nägon skattereformfår vi tills vidare se till atl del system vi har fungerar hjälpligt. Vi i vill sprida makt och inflytande. Detmenar vi atl man bäst gör genom att inom ramen för fri företagssamhet ochenskild äganderätt ser till atl del ekonomiska inflytandet fördelas till sämånga invidvider som möjligt. Ägandet av näringsHvet måste därför spridas, intekollektiviseras och inte koncentreras. Elt spritt ägande är etl mäl i sig fören liberal samhällsutveckling. Den socialdemokrafiska regeringen däremot har under1980-talet fört en politik som bidragit just lill kollektivisering ochkoncentration av ägandet. Medan det enskilda ägandets andel av näringslivetminskar, ökar institutioner, förelag och fonder sin del. Löntagarfonderna, sominfördes , ärdet mest flagranta exemplet på detta. Andra exempel påsocialistisk politik som missgynnar sparande och enskilt ägande äraktiebeskaltningen, framför alll dubbelbeskattningen av aktier, men ävenrealisationsvinstbeskattningens utformning och förmögenhetsskatten på akfier. lade ägarutredningen fram sitt slutbetänkandeÄgande och inflytande i svenskt näringsliv. Av den utredningen framgår alt detenskilda akfieägandets andel av börskapitalet har minskat kraftigt. Enbart från1980 till 1985 minskade enskilda individers direktägda andel av börsvärdet med10 %. Denna utveckling har fortsatt. Skälet till den förändringen är bl.a. att institutioner innehar alll större del av aktiestocken, vilket delvis kan förklaras medatt skattereglerna för institutioner är mer gynnsamma än för enskildaindivider. Det är t.o.m. så att ägarutredningen pekar på atthushållen har netloutsält börsnoterade aktier sedan 1970-talets slutoch till . Hushällens direktägda andel av del totala börsvärdel har minskatlill . 1988 från atl 1965 ha varit . Vid en genomgång av skatteutskottets belänkande som vi nubehandlar kan man rent generellt konstatera att socialdemokraterna inte pånågon punkt vill medverka till skattelättnader som skulle göra del meraaliraklivi för enskilda individer att spara i aktier. De vill inte, som vi i , vara med pä atlavskaffa dubbelbeskattningen av aktier eller avveckla reavinslbeskatlningennär man gör omplaceringar inom en aktieportfölj. Tvärtom villsocialdemokralerna ytterligare försvära för enskilda att äga aktier genom ettförslag som antog , där man begränsade möjligheternaatt göra avdrag för aktieföriuster. Målet måste vara uppenbart för alla: socialdemokralernavill driva utvecklingen dithän att ingen enskild kan äga aktier. Socialdemokraternahar infört, och sedermera dessutom fördubblat. Bl.a. delta har medfört att omsättningen pä Stockholmsfondbörs har minskat från 1986 till 115 128 miljarder 1988.1 stället harhandeln med svenska aktier ökat i utlandet från drygt 20miljarder till 70 miljarder . Det betyder atl av Prot.1988/89:91 den totala omsättningen av svenska aktier äger rum utomlands. Ettsätt alt bromsa denna utveckling vore att åtminstone slopaoihsällningsskallen pä t Ih k tt ' utländska placerares handel medsvenska aktier. Inte heller pä den här punkten vill socialdemokraterna medverkalill en förändring. Slutsatsen måsle bli atl socialdemokralerna har eninneboende ambition att ytterligare försvaga den svenska börsen lill förmån förbörserna ulanför gränser. Så sent som infördes omsättningsskatt päpenning- och obligationsmarknaden. Del medförde att luften i det närmaste gickur den marknaden, och har fått det tyngre att bedrivapenningpolitik. Affärer i svenska penningmarknadsinstrument har således flyttaloch flyttar alltjämt utomlands. Den s.k. valpskatlen, som skulle ge stateninkomster, håller alltså på att avveckla sig själv därför atl det inte görsnågra affärer. Vi i vill slopa omsättningsskatten på penning- ochobligationsmarknaden. Inte heller på detta område vill socialdemokraternamedverka till en förändring. Sett ur deras synpunkt är del uppenbarligen bättreatl svenska penriingmarknadsinstrument köps och säljs ulomlands än alt handelnsker i . När det gäller värderingsregler vidförmögenhets-, arvs- och gåvobeskattningen föreligger inle heller någonförståelse från socialdemokraternas sida för många av de problem som ärbegravda i nuvarande skattesystem. Här finns många regler och exempel päsvårigheter som borde plockas fram i ljuset. Vi i har i flerareservationer lämnat förslag till förändringar på detta område. Jag tänker härenbart gå igenom ett par av dem. År finns det motioner i som pekar påatt man måste slopa förmögenhetsskatten på arbetande kapital i små ochmedelstora företag. Bakgrunden är att ett mindre företag, med dyra maskiner ochbyggnader, har en stor förmögenhetsmassa. För atl ha råd allbelala förmögenhetsskatten måsle förelagaren la ut en extra lön. Eftersom detär lön skall det betalas sociala avgifter. Det belyder all framföralll mindre företag inte kan bära denna höga extra kostnad. Vad som dä händerär att många måste låna till förmögenhetsskatten, andra säljer svart ellerbollar med andra lösningar. För alt slippa kringgående av lagen och för atlstärka de små och medelstora företagen, borde det vara naturligl atl avvecklaförmögenhetsbeskattningen i smä och medelstora förelag. Inte heller pä dettaområde är socialdemokraterna villiga att medverka. Trots att dé här kunde hållaföretagsskaltekommittén och flertalel remissinstanser som yttrade sig överutredningen i handen. annat problem är arvs- och gåvoskatt vidgenerationsskiften. Situationen är att ett mindre företag inte kanöverföras till nästa generation ulan orimliga effekter. Företagets substansfinns i fastigheter och maskiner, vilkel innebär att företagets tillgångar intekan realiseras utan atl företagel raseras. Som ett exempel vill jag ta ett företag som har eltskattepliktigt värde på . För en ensam arvinge blir arvsskatten . Om den personen skall lyfta pengar ur företagel för att kunna la över företaget kostar det företaget I . Prot.1988/89:91 förmodligen inte kan bära en sådan kostnad säljs det här mindreföretaget till '' större företag i stället. Genomalt inte visa förståelse för dessa problem --------------------- och inle ens medverka till atl begär en översyn av reglerna när det Kapitalbeskattning gällergenerationsskiften i familjeföretag, sä styr socialdemokraterna utvecklingenmot mer maktkoncentration. Det är uppenbarligen sä man vill all utvecklingenskall gå. Jämför man för övrigt arvs- och gåvoskallen i de nordiskaländerna kan man konstatera att den högsta skattesatsen för efterlevande makeoch barn i är , medan den i är och i bara 14 %.Vi i vill justera dessa regler genom att väsentligt höja delskattepliktiga grundavdraget. I samband med att arvsreglerna ändrades medanledning av den nya föreslog vi atl efterlevande makes lotthell skulle befrias från arvsskatt. Därefter vill vi sänka arvsskalleskalan säalt högsta skattesatsen aldrig skulle bli mera än . Förmögenhetsskatt erläggs för förmögenhetersom överstiger . Det betyder att vi i betalarförmögenhetsskatt redan vid måttliga förmögenheter. Den här siluationen kommeralt förändras avsevärt när den allmänna fastighetstaxeringen har genomförts.Den kommer atl leda till slora höjningar av taxeringsvärdena för mångafastigheter. Om ingen ändring sker kommer allt fler småhusägare alt varatvungna att betala förmögenhetsskatt. För andra kommer skatten alt i många fallskärpas. har för övrigt den högsta förmögenhelsskalten blandOECD-länderna. Vi i vill lösa en del av problemen genom enkraftig höjning av det skattefria bottenbeloppet. Däremot förstår jag attsocialdemokralerna med entusiasm ser fram emot när många småhusägare iSverige blir skyldiga atl betala förmögenhetsskatt. Till detta område hör också en värdering av såvälbörsnoterade aktier som OTC-aklier, successiva gåvor av företag och avdrag föregendomslivräntor. På dessa punkler hänvisar jag till våra förslag ireservationerna nr 10, 11, 15 och 25. Slutligen vill jag beröra det gävoskaltefriabeloppet. gäller att man skattefritt kan få en gåva på . per år.Det beloppet fastställdes . har beloppet alltså inte höjts.Om grundbeloppet skulle ha behållits oförändrat skulle det vara ca . Vi i har tyckt att det är orättfärdigt av statenatt på detta sätt skaffa sig skatteinkomster. Avsikten med beslutet varatl medborgarna sinsemellan skulle kunna överföra en mindre summa pengar. Vi ifolkpartiet anser att grundbeloppet bör höjas till . Med del anförda vill jag yrka bifall lillalla de reservationer som folkpartiel slår bakom. 130 (): Den framtida kapitalbeskattningen genomlyses i pågående skatteutredningar.I avvaktan pä denna genomlysning har vi frän sida inlefunnit anledning att aktualisera ett antal i och för sig angelägna krav. Del finnsemellertid två punkter på vilka vi har funnit del angeläget atl redan 1-IQ nu ställa sådana krav och också taställning. Den första av dessa punkter rör en begäran av undantag förvalutautlänningar när det gäller omsättningsskatten på aktier. Den primäraanledningen är att vi nu har fått dokumenterat i verkligheten de negativaeffekter som vi varnade för redan när denna omsättningsskatt infördes. Nukänner vi dessa negativa effekter väl. De är, som sagl, i verkligheten ocksåväl dokumenterade. De utvecklas i reservation nr 9, fill vilken jag härmed villyrka bifall. Detförefaller vara enbart prestigeskäl som förhindrar regeringspartiet atl tadet steg som föreslås i reservation 9. Den möjlighet som föreligger attbegränsa skadeverkningarna består i att handla snabbt. Jag hoppas att det skallmogna fram ett beslut inom en inte alltför avlägsen framtid i departementet,som går oss till mötes på denna punkt. Denandra punkten där vi har funnit anledning att upprepa väl kända centerkravgäller att lindra beskattningen av i företagen arbetande kapital, såväl underlöpande innehavstid som vid generafionsväxlingar. Skälen till detta är välkända. De utvecklas närmare i reservationerna 12, 15 och 16, till vilka jagavslutningsvis också yrkar bifall, (forts. prot. 22 8 Kammaren beslöt atlärendebehandlingen skulle fortsättas vid arbetsplenum . 238 Anmäldes och bordlades 1988/89:141 om beskattningav dödsbos skogskontomedel m.m. i vissa fall 248 Anmäldes och bordlades med anledning av prop.1988/89:118 om ändring i lagen (1951:649) om straff förvissa trafikbrott, m.m. 1988/89:Jul2 av och (båda c) 1988/89:Jul3 av () 1988/89:Jul4 av . (c) 1988/89:Jul5 av m.fl. (m) 1988/89:Jul6 av . (fp) 1988/89:Jul7 av m.fl. (s) med anledning av prop.1988/89:124 om vissa tvångsmedelsfrågor 1988/89:Jul8 av ()1988/89:Jul9 av m.fl. (fp) 1988/89:Ju20 av Jan-ErikWikström och (båda fp) 1988/89:Ju21 av m.fl. (vpk) 1988/89:Ju22 av Hans GöranFranck och (båda s) 1988/89:Ju23 av m.fl. (m)1988/89:Ju24 av m.fl. (s) 1988/89:Ju25 av tredje vice talmanBertil Fiskesjö (c) 1988/89:91 25 8Meddelande om interpellation Meddelades att följandeinterpellation framställts 1988/89:192av () till finansministern om aktieköp: framträdde statssekreterareni med budskapet att regeringen kommer atl föreslå altförsta, andra och tredje AP-fonderna får fri placeringsrätt för av sinaintäkter. skall denna rätt utökas till . Med"AP-fondernas intäkter" avses troligen inbetalningarna av socialaavgifter. av denna summa motsvarar ca . Dettaenorma belopp skall tydligen AP-fonderna få placera hur de vill, dvs.även i akfier. Även om man håller sig till den lägre andelen på handlardet om aktieköp som blir dubbelt så stora som de kollektivalöntagarfondernas. Med den högre andelen handlar det om mer än en fyrdubbling. De motiv som anfördes fördenna nya socialiseringsvåg är följande: Fördet första, att tilldelningen av nya medel för aktieköp för de kollekfivalöntagarfonderna upphör 1991. Detta är sanl, men lill saken hör alt bådedåvarande slalsminislern och nuvarande statsministern har lovat att några fler, fondbildningar med liknande motiv inteskulle komma. Löntagarfonderna var inte det första steget, utan steget. serman vad det löftet var värt. Fördet andra, att pensionerna skulle "räddas" bara AP-fonderna fårplacera tillgångarna hur de vill. Detta är med förlov sagt nonsens. Självklarlblir inte produktionen av varor och tjänster i landet större bara för atlAP-fonderna köper aktier i stället för obligafioner för pengarna. 1 självaverket finns det risk för alt motsatsen inträffar, därför att statliga ochkollekliva ägare tar över allt större delar av svenskt näringsliv. Fördet tredje, alt det behövs ett stort kollektivt sparande för atl uppväga deldåliga hushållssparandel. Särskilt posilivl tycks statssekreteraren anse detvara om hushållens sparande i pensionsförsäkringar minskar. Det är sanl atlhushällssparandet i är katastrofalt lågt, men del beror på attsocialdemokraterna har genomfört en systematisk slraffbeskalt-ningpå enskilt sparande. Det som krävs är sannerligen inte ökat koUekfivt sparandeutan ändrade skatteregler så att det lönar sig för hushållen att spara. AP-fondernasVD har i en intervju i förklarat att hari intevill att AP-fonderna skall placera på den svenska aktiemarknaden. "Detskulle skapa maktfördelningsproblem om vi gick in och köpte aktier på börsen.Det skulle bli fråga om en sociaHsering av näringslivet." Finansministern har i enartikel i om socialismens död skrivit: "På det globala planet har sombekant marknadsekonomin vunnit en total seger Prot. 1988/89:91 över sitt enda kända alternativ, planhushållning." Jag vill därför fråga finansministern om regeringenhar för avsikt att lägga Meddelande om fråga fram förslag om utökad rättför AP-fonderna alt köpa aktier och därigenom kraffigt öka det kollektivaägandet i svenskt näringsliv. 26 8Meddelande om fråga Meddelades att följandefråga framställts 1988/89:569av () till miljö- och energiministern om regeringens beslut iärende om en molorcrossbana i : Regeringen beslutade atl avslåen framställan från kommun om tillstånd för anläggande och drift av enmolorcrossbana på . Delta trots atl med hänvisning tillgällande bestämmelser föreslagit att ärendet skulle omprövas, dvs. attframställan skulle behandlas positivt. Detfinns väldigt många ungdomar som har motorsport som främsta, intresse.Trots det sä motarbetas de ofta på många oUka sätt. I haren mängd motoranläggningar tvingats läggas ned under senare lid. Som exempelkan nämnas anläggningarna i , , och Handen. Detär enligt min mening svårt alt finna skäl för att den aktuella molorcrossbananinte skulle beviljas tillstånd, inte minst mot bakgrund av att del var poHfiskenighet om framställan. Atlbeslutet skulle grunda sig på en negativ inställning till motorhobby ochmotorsport i allmänhet vore mycket anmärkningsvärt. Jag vill därför frågastatsrådet: Anser statsrådet att det bör ställas högre krav vidbedrivande av motorsportverksamhet än vad som är föreskrivet i lagar ochförordningar? 27 8Kammaren åtskildes . 1988/89:91 (Siffrornaavser sida i protokollet) Talmannen 7 Förste vicetalmannen 47 vice talmannen 73 Tredje vice talmannen 59 , ()64 , () 39, 44, 45, 57 Ahrland, () 7, 18, 20, 24, 26, 30,31 , , i () 35 Bjelle, () 127 , () 32Bolander, () 95, 109 , () 103, 106 , () 70 , () 112, 113 Ciszuk, () 36, 100 , Hans (m)32 Eirefelt, , andrevice talman (fp) 41, 44, 56, 58 , (vpk) 23, 25, 26, 69 , () 35, 38 , () 65, 72, 73 , () 28, 30 , () 122 Goés, () 80, 88, 90 , (vpk) 47, 56, 59 Hagärd, () 74, 86, 89 , Mals, jordbruksminister 33, 36, 38 , , statsråd 31, 33 Hyttring, () 45, 55, 59, 67 , Per () 122, 123, 124, 125 Irhammar, () 13, 18, 21, 24, 25, 32, 33 Jennehag, (vpk) 99 , (vpk) 63, 79 , () 115, 117, 118 Kenneryd, () 130 Köriof, () 92, 105, 106 , () 77, 87, 89 , () 26 , () 16, 20, 23 , () 9, 19, 22 , () 91, 121 , () 51, 57, 60 , () 50, 73 , () 35, 37 134 , () 61 , () 34 Prot. , () 118, 123,124, 125 1988/89:91 , () 109 Silfverstrand, ()82, 88, 90 , ()126 , () 111,113, 114, 116, 117 Vestlund, () 107,109 , (vpk) 36 *"'**»«-. srocho,.,