prot · GC0990 · 1988-12-31 00:00:00 — Man godkänner alla möjliga försHtningsskador som vi kanha oavsett om vi är i arbete eller ej. Det sades i förarbetena till lagen attsådana skador icke skulle godkännas. Systemet har fullständigt urartat. Jagtycker inte att skall ta för stora ord i munnen när det gäller välfärdspolitiken. I fråga om de stora Hnjerna, , har vi alla i denna riksdag ställt upp för vad vi kallar välfärd. Men - och det ärviktigt - om vi skall kunna garantera trygga välfärdssystem i framliden måste vi ha tillväxt i ekonomin. Detta borde faktiskt göra att sover dåligt om nätterna, för när det gäller tillväxt i ekonomin är sämst bland 111 1988/89:90 . För att vi skall få fillväxt i ekonomin behövs det sänkta skatter. Det är den politik som moderaternaförespråkar, och den handlar - det vill jag säga tillsist - om sänkta skatter för alla, oavsett om man är hög- 92 (): Jag sade i mitt inledningsanförande att står bakom degenerella socialförsäkringssystemen. Detta gjorde jag av del enkla skälet attBörje inte skulle behöva ta låt mig säga ett skamgrepp. Detvar en folkparfiledare som en gång sade: Gå hem och läs historia! Del görnaturligtvis vi folkpartister. Vi håller reda på vår historia, var en liberal som införde folkpensionen, det var liberaler som jobbade förarbetarskydd och arbetsskadeförsäkring, det är Hberaler som självklarltillsammans med representanter för socialdemokratin och företrädare för fleraandra partier i riksdag har byggt ut socialförsäkringssystemen. Detfinns inget som helst skäl att tvista om hur detta har gått till. Det är baraså, , att vi skall gå hem och läsa historia. Varförvill nu ha en översyn av sjukförsäkringen? Jo, därför att det skallvara rättvisa proportioner mellan arbetsskador och sjukförsäkring. Det skallvara en samordning av resurserna när det gäller sjukvård och sjukförsäkring.Det är bra ätt nu erkänner att det kanske är rimligt att man iBohuslän får prova projektet att snabbare operera människor, så att de kommertillbaka till sina jobb. Men vi måste också arbeta vidare när det gällerväntetiderna för rehabilitering. Visst är det rimligt att människor som ärengagerade i sitt jobb på försäkringskassorna får tid att arbeta medrehabilitering i stället för med att administrera penningsystemen och sysslamed en timsjukpenning som inte fungerar i praktiken. Geett svar, eller rättare sagt två svar, : Varför är ni oense inomsocialdemokratin? Varför säger den förra socialministern alt det är godsocialdemokratisk politik att ta tag i de här frågorna och lösa dem, och varförhar den nuvarande socialministern börjat med delta, medan ni socialdemokrateri riksdag, vilken är den vikfigaste instansen här i landet, inte enshar tänkt tanken? Jag skulle gärna vilja ha svar på detta. Enannan fråga, , gäller följande. En tidning citerarstatssekreteraren , och han påpekar på punkl efter punkt att detsom folkparfiet har skrivit i sin mofion om anledningen fill att vi måste seöver dessa system och samordningar är någonting som man håller på med -bakomlyckta dörrar. Varför kan ni inte göra detta offentligt, så att viparlamentariker får delta i jobbet med dessa frågor? Är inte detta viktigt,? Det gäller stora väsentliga frågor, och jag hoppas atl vi kanvara överens om att vi tillsammans bör arbeta fram lösningarna, så attresultatet blir så bra som möjligt. Dessa saker är som sagt slora och vikliga,och de kostar mycket pengar för landet. Jag skulle gärna vilja hasvar på mina två frågor. 93MARGO (vpk): lyckle alt jag hade etl snävtsynsätt, eftersom jag inte förstod alt förtidspensionärer och andra grupperfick förbättringar genom del föreslagna avgiftssystemet. Men i mitt tidigareinlägg tog jag ju upp, , att det finns grupper som fårförbättringar. Jag sade också atl om det var dessa förbättringar man villeuppnå med förslaget, då kunde man ju göra som vi inom vpk har föreslagit i vårmotion och direkt införa del här avgiftssystemet för förtidspensionärer ochandra pensionärer som redan har förbrukat sitt fria år på sjukhus. För denskull behöver man inte ta bort del fria året för alla pensionärer. Jag ställde också en fråga till . Egentligenvar del inte min egen fråga, ulan del var en fråga som många pensionärerställer , nämligen följande: Vad skall den pensionär göra som en vissmånad har legat på sjukhus, exempelvis , och fär en räkning på omkring700 kr.? Om det gäller en pensionär som bara har folkpension ochpensionstillskott finns det inte utrymme i den pensionärens budget för den härsjukhusräkningen. Vad skall pensionären göra i den situationen? Jag fick ingetsvar frän . Att inte fä något svar, fru talman, det är ju på sättoch vis också all fä ett svar. Detta visar alt socialdemokraterna inte harnägot svar på denna fräga, och att man vet atl del finns pensionärer som är iden här siluationen. Jag upprepar min fråga: Är det socialtjänstsyslemet somskall gälla för pensionärerna framöver för att de skall ha råd att ligga päsjukhus i den ulslräckning som de behöver? 94 (): Vi har ingen invändning mot differentieradeavgifter efler friårels utgång, oavsett om det gäller förtidspensionärer ellerom det gäller ålderspensionärer. Jag vill också ta upp skattefrågan igen, eftersom det därrör sig om ett missförstånd. Mot bakgrund av att skattesänkningen förhöginkomsttagarna rör sig om tusenlappar är en skattesänkning om pä sin höjd enhundralapp eller däromkring inte myckel för låginkomsttagarna. Den hjälper inledem när de skall belala sina avgifter för en sjukhusvistelse. Jag yrkar bifall till reservation 3. 95BÖRJE (): Vi är inte oense inom socialdemokratin. Vi ärhelt överens om alt man skall göra en analys av finansieringen av försäkringen,och en sådan görs ju också inom regeringskansliel. Men det är viktigt attstryka under att denna analys av försäkringen inte skall ske på de borgeriigasvillkor. Till vill jag beträffande kostnaden förlimsjukpenningen säga att den var beräknad till men gickupp till 3,7 miljarder. Det är ingen dramatisk ökning av kostnaden. Avsikten med överkompensationen för timsjukpenningen varatt ge en rimlig ersättning till de timanställda, som tidigare hadeunderkompensalion. Timsjukpenningen får alltså ses som en rältvisereform, ochden skulle därmed också fä kosta pengar. Jag tycker atl hislorien säger nägol helt annat om folkparfiets 8 protokoU 1988/89:90 1988/89:90 ochden övriga borgerlighetens agerande i trygghetsfrågorna i värt land. var emot ATP. När ni haderegeringsansvaret lade ni fram förslag om sänkt sjukpenning, om karensdagar ochom sämre pensioner, och det är såvitt jag förstår ungefär den inriktning som nifortfarande har. är tydligen nöjd med att de ulförsäkrade skall betala 55 kronorockså i fortsättningen. Anf.96 (): Låt mig till bara säga atl det inte är så många månadersedan som vi i riksdag föreslog en allmän arbetslöshetsförsäkring.Det gick socialdemokraterna emot. Eller rättare sagt: ni skänkte bort 2,5miljarder kronor till fackföreningsrörelsen för att göra det i slort settekonomiskt omöjligt att genomföra en sådan försäkring. Så är det med den typ avsocialförsäkringssystem som ni tycker atl man skall ha. Anf.97 (): Ja, också det förslaget lade ni fram . Men sedan gickni in i regeringen och gjorde ingenting åt frågan. Det visar väl hur det ärställt med ärliga avsikt när det gäller arbetslöshetsförsäkringen. Anf.98 (): har det i alla fall konstaterats att det skall göras en analys avsjukförsäkringen, och det är alltid något. Håller vi på elt tag lill, BörjeNilsson, börjar vi kanske rent av bli överens. Närdet gäller överkompensationen i avtalsförsäkringarna vill jag råda BörjeNilsson atl ta ett samtal med sin socialminister. Denne sade nämligen i dendebatt som vi hade att det ligger elt stort ansvar pä arbetsmarknadensparter atl verkligen se till att det inte blir en överkompensation. Överläggningenvar härmed avslutad. Kammarenövergick till att fatta beslut i ärendet. Mom.1 (sänkt kompensationsnivå) Utskottetshemställan bifölls med 247 röster mot 57 för reservation 1 av . Mom.2 (effektiv insjuknandedag) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av och med acklamation. Mom.3 (regler vid korttidssjukdom) Utskottets hemställan - som ställdes motreservation 3 av m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4(arbetsgivarinträde) Utskottetshemställan bifölls med 211 röster mot 93 för reservation 4 av GuUan Lindbladm.fl. Mom. 5 (översyn avsjukförsäkringen) Utskottetshemställan bifölls med 267 röster mot 37 för reservation 5 av ochBarbro . Mom.9 (egenföretagares sjukpenningskydd) Utskottelshemställan - som ställdes mot reservation 6 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom. 10 (55-årsgränsen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.13 (återinförande av friårel) Utskottetshemställan bifölls med 229 röster mot 75 för reservation 8 av . Mom.15 (generös prövning m.m.) Förstbiträddes reservation 10 av Margö med 26 röster mot 21 förreservation 11 av i motsvarande del. 256 ledamöter avstod frånalt rösta. Härefterbiträddes reservation 9 av och med 42 röster mol40 för reservation 10 av Margö . 220 ledamöter avstod från attrösta. Slutligenbifölls utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 9 av KarinIsraelsson och - genom uppresning. Mom.16 (generell avgiftsbefrielse) Utskottetshemställan - som ställdes mol reservation 11 av i motsvarandedel - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 78 På förslag av förste vice talmannen medgav kammaren alt de ärenden som hanndebatteras färdigt under återstoden av dagens sammanträde skulle företas tillavgörande i ett sammanhang i början av morgondagens arbetsplenum. 88 Kammaren beslöt att ajournera förhandlingarna tillkl. 19.00 för middagsuppehåll. 98 Förhandlingarna återupptogs under ledning av andre vice talmannen. socialförsäkringsutskottetsbelänkande /89:SfU13 Pensioner (prop. 1988/89:100 delvis). 99MARGIT (): den dag viåtersamlades efter juluppehället, skrev Dagens Nyheters välkände kommentatorSven följande: "Det är synd att politikerna misstror väljarna ännumer än vad väljarna misstror politikerna. vore det politiskt relevant attdiskutera hur det sociala försäkringssystemet ska finansieras ochhur tilläggspensionen, ATP, ska kunna garanteras in . Men dettaär minerade områden, och alldeles för känsliga för regeringen och oppositionen.Regeringen är rädd för den interna oppositionen och oppositionen vill inteanklagas av regeringen för att angripa den sociala tryggheten." Efter att ha lyssnat på debatten tidigare måste jagsäga atl har både rätt och fel i sitt uttalande. Han har fel närdel gäller model. Här har faktiskt de borgerliga partierna påvisat attsjukförsäkringssystemet mäste reformeras. Man har alltså vägat ta i dettaminerade område. har också rätt, och jag beklagar det. En stordel av debatten har inneburit att sä misstro mot ärlig och uppriktig mening attgöra det bättre för folk. Man kan bedöma saker olika, men jag tycker att manaldrig skall misstro den goda viljan. När det gäller pensionsfrågorna har även där funnits politikersom har vågat ifrågasätta s.k. heliga kor. I motion Sf338 tas den av SvenSvensson kastade handsken upp. I motionen framförs krav på attpensionsförsäkringarnas utseende måste genomlysas på ett betydligtmera genomgripande sätt än som har skett tidigare. Varför är det så viktigt att pensionsfrågan nu behandlas ihela dess vidd? Det finns få områden där i stort sett alla människor har behovav fasta spelregler. Trygghet inför ålderdomen och möjlighet atl leva sitt livungefär på samma villkor som har alltid varit nägotprimärt för människors planering. Detta gäller både i vår nuvarande kultur ochi äldre kulturer, och det gäller inte minst den ekonomiska planeringen. Sompolitiker, där vi kan påverka människors ekonomi i så hög grad, får vi interädas ätt ta i delta mycket svåra och långsikliga problem. Samiidigi mäsle vikomma ihåg - jag tar faktiskt upp en sak som också berördes föremiddagsuppehället - hur historien var vid ATP-systemets tillkomst. Jag villbetona att det var den tekniska utformningen av de framtida pensionerna som varstridsfrågan. Det var aldrig fråga om pension eller icke pension. Går vi tillbaks i hislorien kan man komma ihåg alt det varmed knappasl möjliga majoritet som beslutet fattades i . Frågan vannen minoritet i valmanskåren. Detta ger för oss alla klara politiskarestriktioner. Det ökar nämligen kraven pä fasta spelregler. Människor måstevela vad de har att rätta sig efter . Rättsförluster för gjordautfästelser, inte för framlidautfästelser, måste undvikas. Dess värre har mänga synder blivit begångna underATP-systemets snarl trettioåriga existens. har vi fått allvarliga varningar,bl.a. nu senast genom utredningen 1988:57 om pensionssystemels stabilitet,eller rättare sagt dess bristande stabilitet. Men då kommer man kanske fränmajoritetens sida alt invända att det redan finns en pensionsberedning. Visst,men dessvärre har man i denna beredning inte i uppdrag alt göra denhelhetsanalys av ATP-systemet som behövs för att man skall komma ifrän osäkrareoch nyckfullare styrningar via politiska beslut. Den avgörande ochgrundläggande frågan är nämligen vem som skall ha rådighet över pensionerna,dvs. över alla våra medmänniskors framfida trygghet. Det är faktisktindividerna, inle politikerna, som sitter med växlande majoriteter. Jag skall inte förlänga debatten. Dessa problem är såoerhört invecklade alt jag tror atl man läser in problemen mycket bättre än manhör dem relaterade i kammaren. Därför vill jag hänvisa tillproblembeskrivningen i motion 1988/89: Sf338. De krav som där tas upp ärförslag till riktlinjer för en ny pensionsberedning för all finna hållbara,rältssäkra och ekonomiskt realistiska lösningar pä ett svårt problem. Här villjag betona att detta problem inte är nägot man bara har mött i . Jag vari , och där hade man samma problem alt övergå från ettfördelningssystem, etl s.k. go-as-you-pay-system, till ett mera hållfastsyslem. Men man har börjat lösa dessa problem på ganska vettiga sätt medmöjligheter till mer individuella lösningar och möjligheler till utträde. Jagtror att vi skall se oss omkring i världen och försöka finna lösningar som kanpassa oss och våra system. Men vi mäste ha beredskap till atl länka om. Vi moderater har dock inte reserverat oss i utskottet tillförmån för den motion som jag har berört. Vi har däremot etl särskilt yttrande,och i sak innebär det ingen större skillnad. Vi är lilel formella i yttrandet.Vi säger att pensionsberedningen beräknas avsluta arbetet . Okej, man tari beredningen fram en hel del faktaunderlag, och det är bra. Men är man inte iberedningen beredd alt komma med förslag med större inslag av premiereservsystem,som är civilrättsligt säkrare, kominer vi att återkomma och kräva dengenomgripande pensionsberedning som behövs för den trygghet jag tror vi alla äreniga om. Del blev alltså etl särskilt yttrande för det ena kravel i motionen. I motionen finns vidare ett yrkande om 15- och30-årsreglerna. Vi säger atl reglerna skall ligga fast lill dess ATP-systemetanpassats lill ell nyit regelsystem med inslag av premiereservsystem. Varför ärvi så kategoriska i del här hänseendet? Skulle vi inte ha kunnat nöja oss medde skrivningar som finns från utskottet? Nej, regelsystemets utformning iATP-systemet motsvarar premiereserven i premiereservsystemet. Som bekant fårman inte tulla hur som helst på premiereserven. Detta innebär att den typ avregler som från början fanns med i ATP-systemet så längt möjligt bör varaoförändrade. Om de ändras, äventyras pensionssystemets hällfasthel. Det är intejag som har päsiätl delta, utan della har en av de ursprungliga konstruktörernatill systemet i mycket hög grad poängterat, bl.a. i remissyttranden. Jaghänvisar alltså till Åkessonska utredningen och det som jag har saglhär i kammaren, all vi inle får glömma bort atl reglerna i ATP-systemet är motsvarighetenlill premiereserven i elt premiereservssystem. Jag yrkar bifall tillreservation 8. Det ärende som behandlas avser propositionen om anslagtill folkpensioner, barnpensioner, värdbidrag för handikappade barn och vissayrkesskadeersättningar samt etl mycket stort antal motioner, varav jaghitintills berört en. Många av dessa motioner ger förslag om förbättringar av enrad olika förmåner inom folkpensioneringen. Med hänsyn lill vad jag tidigaresagl är det inle denna typ av reformer som bör genomföras-det ärmycket möjligt atl de är angelägna, men måste vi först rätta till detsom kanske har gått fel. En hänvisning till citatet frän krönikaden i säger allt. De ändringar som vi moderater föreslår är endastjusteringar av mycket gamla orättvisor. Att undaniagandepensionärerna inte färpensionstillskott är en sädan orättvisa. Det är inte sä, att principenursprungligen var hell fel. Men den har blivil fel, vilkel beror pä atl allaförbättringar av folkpensionen i stort sett har lagtspä pensionstillskotten och KBT. Delta har fört med sig alt människor som oftaav ekonomiska skäl har haft undantagande befunnit sig i elt myckel utsatt läge.Det rörde sig hell enkelt om människor som inte hade räd att betalaATP-avgiften. Vi fär inle glömma den oerhörda strukturrationalisering som underdenna tid skedde inom jordbruket, men ocksä inom detaljhandeln. Jag yrkarbifall till reservation 7. Jag vill ocksä säga all del inte kommer att kostasärskilt mycket atl begränsa denna orättvisa. ATP-poäng för värd av eget barn utnyttjas ianmärkningsvärt låg grad. I reservation 9 anges hur rutinerna skulle kunnaförbättras. Regeringen bör lägga fram förslag om ett sådant automatiskttillgodoräknande av värdar. Jag yrkar bifall till reservation 9. I reservation 15 behandlas vissa oformligheter vidförtidspension av egenföretagare. De förslag som återfinns i reservationenskulle skapa större rättvisa. Handikappersättning till blinda nedsätts automatiskt efter65 års ålder. Hjälpbehovet för en blind person blir inte mindre efter65-ärsdagen. I reservation 16 krävs därför en utredning för en genomgäng av nunämnda regler. Jag yrkar bifall till reservationerna 15 och 16, liksom tillreservation 18 som behandlar medelsanvisning till folkpensioner. För ordningens skull upprepar jag mitt yrkande om bifalllill reservationerna 7, 8, 9, 15, 16 och 18. 100BARBRO (): Det betänkande som vi nu behandlar,socialförsäkringsut-skolteis betänkande 13, har rubriken . Bakom dendöljer sig inte endast pensioner utan också andra ersättningar, såsomvärdbidrag och handikappersättning. Säkerl minns en hel del valaffisch i höstasmed den skrattande flickan . Hon är en underbar liten tjej pä sju är, somgillar att leka och busa precis som alla andra barn. Hon har Downs syndrom. Detinnebär att hon behöver mer omsorg och hjälp än andra 7-äringar. Hon kan inteklara sig själv, utan hon mästepassas som ett småbarn. Därför har hennes föräldrar Prot. 1988/89:90 valtatt arbeta dellid men det är etl högt pris som de får betala för att desjälva vall att ta hand om sitt barn. Förinte så många är sedan råddes familjer som fick ett barn med handikapp av bådeläkare och omgivningen atl lämna bort sitt barn till ett värdhem och helstglömma dess existens. Tack och lov fanns det redan pä starka ochkloka människor - oftast kvinnor - som inte följde råden utan själva log handom sina handikappade barn. Vi tycker alla att alla barn skall ha rätt altväxa upp tillsammans med sin familj. Vii lycker därför att familj och alla andra familjer som levermed barn med handikapp har rätt att få allt stöd och all den hjälp som de kanbehöva. Vi krävde i valrörelsen - och har också följt upp dessa krav i vårpartimotion - att förbättringar måsle göras för de härfamiljerna. Ingen sade emot oss då, men det är här som den verkligabekännelsen kommer, när vi skall trycka på den röda eller grönaknappen och ta ställning lill förslag om att vårdbidraget skallhöjas till 2,5 basbelopp, ca . Detta har de andrapartierna i utskottet - utom - sagt nej till. Detär faktiskt med stor förvåning som vi folkpartister konstaterar att inte allapartier delar vår uppfattning om dessa föräldrars levnadsvillkor. StatsministerIngvar lovade i valrörelsen alt se över den här frågan. Ännu harsocialdemokralerna inte gjorl någonting. Jag undrar: Vad tänker ni egentligengöra för att förbättra siluationen för de här familjerna? Förutomatt vi vill höja nivån på vårdbidraget, anser vi också att hela beloppet skallvara pensionsgrundande. är endast den del av vårdbidraget som inte utgörersättning för merkostnader ATP-grundande. Det innebär i praktiken att deföräldrar som kanske har de mest vårdkrävande barnen, ofta med sloramerkostnader, också får de lägsta pensionspoängen. Dessutom övergår vårdbidragetsom pension lill barnet när del fyller . Då slår den vårdande föräldernutan såväl ersättning som pensionspoäng, men med allt arbete kvar. De ijänar inmiljoner åt samhället, men de får mycket liten lön för sitt arbete. Enligtutskoltsmajoriletens uppfattning bör de här föräldrarna i första handtillgodoses genom en egen pensionsrält, och den frågan skall prövas avpensionsberedningen. Dessa föräldrar har väntat på erkänsla frånsamhället för sitt arbete. Många av dem är redan i pensionsåldern, andra harinte långt dil. De är oroliga, undrar hur de skall klara sig när de blir gamlaoch hur det skall gå för deras barn. Regeringen kan inte barahänvisa lill pensionsberedningen och på så sätt freda sitt samvete. Den måstearbeta mer aktivt för atl lösa dessa föräldrars problem, och - som jag tidigaresade -det rör sig främst om kvinnor. Leken har en central betydelse i alla barns liv. Barnet får i leken denstimulans och motivation som behövs för att gå vidare i sin utveckling. Dentidiga stimulansen är viktig för alla barn, men speciellt för barn medhandikapp. Det gäller att la vara på alla möjligheter lill utveckling. Men barnmed handikapp behöver ofta särskilda leksaker, s.k. pedagogiska leksaker, sompassar just deras träning genom lek. De här speciellaleksakerna kan man få fillgång till på olikasätt. att närföräldrar själva köper dessa leksaker, som ofta är dyra, bör de kunna räknassom merkostnad vid vårdbidragsprövningen. Förtidspensionering av handikappade studerande harfolkpartiet tidigare och även i är sagt är en olycklig lösning.Rehabilileringsberedningen lämnade sitt belänkande , och del ärnu ute pä remiss. 1 princip tycker vi i inte atl man skallföregripa det arbetet. Men anser atl den här frågan är så väsenlligall redan nu bör föreslå regeringen alt förtidspensionering avhandikappade studerande skall undvikas. En grupp pensionärer som lever på en mycket lågstandard är de som vi brukar kalla undaniagandepensionärerna. Enligt nugällande bestämmelser har de inte rätt till pensionsfillskott. Allteftersomliden gär blir denna grupp allt mindre. Yrkanden om att pensionstillskott börutgå till dessa pensionärer har förekommit under ett antal år.Utskottsmajorileten hänvisar till alt pensionsberedningen skall kartläggasituationen för de berörda pensionärerna. Folkpartiel anser alt man inte längrekan lata dessa pensionärer stä utan ekonomiskt stöd. Regeringen bör därförlägga fram förslag om hur elt sädanl stöd skall utformas. Elt annat för handikappade myckel viktigt stöd ärhandikappersättningen. Rätt lill handikappersättning tillkommer försäkrad som fyllt16 år och som innan han fyllt 65 är för avsevärd tid fåll sin funktionsförmåganedsatt i sädan omfattning: - att han i sindagliga livsföring behöver mera tidskrävande hjälp av annan, - att han för attkunna förvärvsarbeta behöver fortlöpande hjälp av annan eller - att han eljestbehöver vidkännas betydande merkostnader. Handikappersättning som utges med34, 50 eller av basbeloppet utgår alltid till den som är blind, döv ellergravt hörselskadad om handikappet uppställ . För blind utgåralllid och till hörselskadad , om inte stödbehovet ger anledning lillhögre ersättning. Handikappersättningen omprövas vid förtidspension eller viduppnådda . Det sägs i lagen atl handikappersättning lill försäkrad som ärblind utgör, för tid före den månad då hel ålderspension eller förtidspensionenligt denna lag börjar utgå, för år räknat av basbeloppet.