prot · GC09103 · 1988-12-31 00:00:00 — När statens budgel skall gåsigenom är det alllid, , fråga om vad elt politiskt parti villprioritera. Vi i anser atl rättssäkerheten kräver alldomstolsväsendet prioriteras. 99 (): ville påskina att del varsämre budgetar under den borgerliga regeringstiden än del är . Jag tycker atldet är billigt atl resonera pä del sättet. Det är väl ändå så, alt rättsväsendel aldrig någonsin harfäll sådana förstärkningar som det fick . På ett årantogs faktiskl 800 polisaspiranter. trick går alllsä intehem. har faktiskl äskat medel - naturligtvisinle utan skäl. behöver nämligen 7 miljoner. Dä går del inle allbara säga alt inte behöver de pengarna. hartidigare äskat fler poliser och fler antagningar. Men det önskemålet viftade nibara bort och sade: Aldrig någonsin har polisen haft så bra resurser som närvi socialdemokrater har makten. sade ni sä. Men till slutramlade korthuset ihop. förhäller det sig pä ungefär samma säll meddomslolarna. Ni säger: Ja, vissl kan man vara litet orolig för ögonblicket. Delser inte bra ul. Men regeringen har tillfört medel. Så går det ochsedan ligger domstolarna för fäfot. Jag måste, herr talman, säga att del är något egendomligtall jag i egenskap av moderal ledamot av denna kammare skall behöva drivasocialdemokralin i expansionislisk rikining. För ögonblicket känner jag dock dltämligen stort behov därav. A nslag lill åklagarväsendet och domstolsväsendet 100GÖRAN (): Del finns vissa polifiska områden, GöranEricsson, där aldrig har dragit sig för atl driva socialdemokralini expansionislisk riktning, så del här förfarandet är principiellt inle hellovanligt. säger atl anslagen lill domstolsväsendethar skurits ned. Ja, men del har inle präglal anslagsverksamhelen. Man har juundantagit från huvudförslagen och sagl att detta är elt prioriterat Anslag tiU åklagarväsende! område.Regeringen har också tillfört ytterligare medel - bäde i höslas och i sambandmed denna budgel. tillförs, som jag sade i mitt huvudanförande, 10,2 milj.kr., varav drygl 7 milj. kr. avsätts för personal. Närdetgäller resten avpengarna fördelas dessa lika pä ulbildning resp. ADB. När socialdemokrater pekar pä del slatsfinansiella lägeloch budgetunderskott blir man ganska upprörd. Del är klart alt ju fler är somgår, desto mindre skall dessa underskott diskuteras. Men man kan faktiskt intebortse från de reella statsfinanserna i någol sammanhang. Dessutom har manarbelat hårt pä all försöka få ordning på affärerna. Del är kanske inte rikligl rättvist mot osssocialdemokrater all säga alt vi bara skulle vara litet oroade just nu elleratt vi endast uttrycker oro för läget inom domstolsväsendet. Jag har faktisktpekat pä flera insatser som gjorts både i penningfrågor och i samband medutredningar av olika slag och som skulle kunna leda lill en bättre situation.Det är väl inle alldeles säkert alt de 6,7 miljoner som de tre borgerligapartierna har enats om skall reserveras i budgelen pä ell avgörande sällskiljer ell domstolsväsende i kris frän ell väl fungerande domslolsväsende. är möjligl att ytterligare någon klok åtgärd skulle kunna vidtas. vill jag, herr talman, säga någol om dendiskussionspromemoria som har upprättats i justitiedeparlementet. Del är braatt frågorna ställs under deball och blir föremål för diskussion. Omförändringar skall göras eller förhållanden genomlysas på del ena eller andrasamhällsområdet är del angeläget alt få till stånd en hyggligt bred diskussion.Tyvärr kan rnan inte komma ifrån all en eller annan person eller grupp däkänner sig oroad, men syftet med promemorian, den diskussion som den leder lilloch den proposition som har aviserats och inom vars ramdiskussionen kan fortsätta, är förhoppningsvis atl komma fram lill dl brellunderlag för beslul som leder lill yllerligare förbättringar av förhållandenainom domstolsväsendet. 101 (): Man kan naturligtvis inte bortse fränslaisfinanserna. Jag försökle i mill inlägg lala om all moderata samlingsparlidinle lillar pä slaisfinanserna när vi försöker sköta rätlsväsendd - det måstefä kosta. Det är naturligtvis riktigl, , allskillnaden mellan elt domslolsväsende i förfall och dl domslolsväsende somfungerar alldeles utmärkt inle är 6,7 miljoner. Det jag försökte säga, somKarin Ahrland också har varil inne på, är all beloppet kommer atl vara13 miljoner. Om man inle börjarlyssna brakar del förr eller senare ihop. Jag har under denna debatt försöklvisa pä den teknik som använts inom polisväsendet, som har varil tämligenförödande. Även 6,7 miljoner har därför slor betydelse när del gäller attbehälla skickliga jurister. Sorn vi pekar på i reservationen, kan densituationen uppstå att alla de dukliga flyr domstolarna och går ut inäringslivet. Domslolarna behöver de duktiga människorna, och då kan 6,7miljoner har en betydelsefull inverkan. Under delta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 102 (): Fär jag bara säga all vi i alltidtittar på statsfinanserna och sedan försöker prioritera, och vi prioriterar dägärna rättsväsendet. var inle med här i kammaren under deborgerliga åren, och därför kanske han måste upplysas om det förhållandel attdet aldrig någonsin när vi hade budgetunderskott hände atl försökle snåla. Men ni var inte heller särskilt överdådiga när del gällderättsväsendet. Anslag till kriminalvården och brottsförebyggande rådet Överläggningen var härmed avslulad. (Beslut i ärendet skulle fallas vid nästa arbetsplenum. 16 § Föredrogs justitieutskollels belänkande 1988/89;JuU17 Anslag tillkriminalvärden och brottsförebyggande rädd (prop: 1988/89:100 delvis). Anslagtill kriminalvården och brottsförebyggande rådet 103JERRY (): De ålgärder som har vidtagits föratl komma till rälla med narkotikaproblemet pä våra kriminalvårdsanslaller harvarit otillräckliga. Visst har det blivit vissa förbättringar pä en del häll,men del finns också åtskilliga anstalter där narkotikan flödar som aldrig . Pä s. 10 i del belänkande som vi nu har alt behandla harutskottsmajoritelen utlryckl sin tillfredsställelse över all de intagna påkriminalvårdsanstalterna numera är skyldiga alt pä anmaning lämna urinprov förkontroll av huruvida narkolikapåverkan föreligger. Jag vill i del sammanhanget säga alt jag givetvis lyckeralt det är bra med urinprovskontroller. anser jag emellertid allvärdet av dessa inte fär överskattas. Kontrollerna kan ju bara avslöja den somanvänt narkotika. Den som ägnar sig åt försäljning ulan alt själv missbruka kaninle avslöjas med aldrig sä många urinprov. Det är därför vikligl allurinproven kombineras med andra åtgärder, om vi skall ha en chans alt kommalill rätta med narkotikan på anstalterna. De åtgärder som måsle vidtas mol narkotikan på fängelsernaavser inte bara själva bruket ulan alla former av befattning med narkofika. Vivet ju att många intagna som inle själva är missbrukare sköter sinanarkolikaaffärer från fängelserna. Den rikliga tillgången på narkotika inom kriminalvårdenhar medfört alt mänga fängelsedömda numera gör sin narkotikadebut på anstalten.Narkotikan är pä vissa orter mer lätlillgänglig innanför än utanför murarna. Det förhållandet att andelen langare och missbrukare blandde intagna på kriminalvärdsanstalierna har ökal kraftigt under senare är harmedfört atl det har uppstått en marknad bland de intagna, där missbrukarnaköper narkotika pä kredit av langarna och därigenom skaffar sig slora skulder 10 protokoll 1988/89:101-103 Prot.1988/89:103 ; Anslag till kriminalvården och brottsförebyggande rådet under sin anslaltsvistelse.När de sedanfriges måstede genast begå nya brott för att kunnai betala ;ay sinaskulden. Herr talman!, Slalen måste anseS; ha en.skyldighet attgarantera de intagna en narkolikafri miljö under anstaltsliden. De intagna fåraldrig, frivilligt eller genom påverkan från ;andra intagnas sida, blimissbrukare . : För; mänga: människor skallju,anstaltsvistelsen faktiskt innebära en vändpunkt i livet; . :; ,-. ;:,: i.- _ .: Del har hä.nt alt intagna som.inte velat komma i konlaklmed narkotika har begärt atl fä bli inlåsta i isoleringscell. Och del är juverkligen uppochnedvända världen all de som vill sköta sig också måste läsa insig. Det skall väl i rimlighetens namn inte finnas fler läs pä den skötsammesdörr än pä den misskölsammes. ; ;,:,,: ;. Arbelel med all få kriminalvärdsanstalierna fria frännarkotika måste inlensifieras. Del är därvid angelägel all varjekriminalvårdsanslall snarasl får i uppdrag atl utarbeta ell äigärdsprogram med förslagtill insatser för alt garantera en drogfri miljö. Det är inte tillräckligt all del finns narkotikafriaavdelningar litet här och där. Alla kriminalvårdsanslaller måste göras friafrän narkotika. Angelägenheten av att så sker är för övrigl sä framträdandeatt intresset av att de intagna garanleras personlig integritet måste ge vika.Konlrollen av de intagna och även besökande i anstalt måste skärpas. I de fall en intagen upptäcks med missbruk bör detta ledatill kännbara sanktioner; i form av l.ex. indragna permissioner ochdisciplinära bestraffningar i vidare omfattning än . En klardifferentiering av de olika kategorierna intagna pä olika avdelningar resp.anstalter i kombinalion.med inrättande av mindre avdelningar måste göras.. Denomständigheten atl delta innbär alt en del lokalanstaller hell inrättas förvissa kategorier intagna kommer självfallet alt leda till placeringar j stridmed den s.k. närhetsprincipen. Inlressel av atl hindra spridningen avnarkotikamissbruket och alt kunna erbjuda möjligheter till rehabilitering ävenpå lokalanstalterna väger emellertid sä tungt att detta kan godtas. Åtgärder för alt genomföra differentieringar inomkriminalvärden är så viktiga all de bör vidtas.redan under kommande budgetär.Del är i första hand för all kunna .göra delta som vi moderaler föreslår altanslaget till kriminalvärden skall ökas med 10 milj. kr. ulöver vad regeringenhar föreslagit., :.,. ;:.-... särskill problem inom kriminalvärden utgöromhändertagandet av intagna med, grava narkotikaproblem. Kriminalvärden börvisserligen i enlighet med den s.k.; normaliseringsprincipen i första handutnyttja de vårdresurser som redan finns i,slällel för all bygga upp egna. Menä andra sidan har de mesl nedgångna missbrukarna i allmänhd speciella behov avvärd - i vissa fall på,grund av HIV-smitla - vilket lalar för alt denna värdlämpligen bör ske dnom kriminalvårdens ram. Med anledning härav bör yllerligareen, sluten riksanstall reserveras för grava narkotikamissbrukare. Herr lalman!Jag yrkar bifall till reservalionerna 1 och 4. När del gäller anslaget till brottsförebyggande rådetyrkar jag bifall till reservalion 8.: 104LARS (): Låt mig först slå fasl all värnarom en human kriminalvård. Men del är inte detsamma som kravlöshd. Staten kanmed skilda;medel hjälpa enskilda individer som pä olika sätt har hamnal utanförsarnhälld. I sista hand måste dock var och en la ansvar för sina gärningar ochla de konsekvenser som kan följa av dem. I ell anlal avseenden börkriminalpolitiken skärpas. Jag ber alt få yrka bifall tillreservationerna 2, 4, 5; 7 och 8. Viktigast av dem är nr 4. Missbruket av alkohol och narkotika ulgör inlebara en avde vanligaste orsakerna lill all brott begås. Missbruket, främslnarkotikamissbruket, försvårar eller förhindrar också ofta återanpassningen avde kriminella. Narkotikamissbruket och de följder delta fär, bäde på anstalternaoch ulanför, torde ulgöra den främsla förklaringen lill altkriminalvärdsreformen av är 1974 inle har moisvaral de förhoppningar som fränbörjan knöts lill den. Den borde därför nu enligl folkparliels meningutvärderas av en parlamentarisk utredning. Förulsällningarna för denna reformär hell enkell rubbade på grund av narkolikan. Nästan hälflen av dem som döms till fängelse ärnarkotikamissbrukare. Många fortsätter atl missbruka under självaanstaltsliden. innebär atl rehabiliteringen och rehabiliteringsförsökenyllerligare försvåras och all de ambitioner som finns all hjälpa internernatill elt hederligt liv i frihet inle kan genomföras. Missbruket underanstaltsliden leder till atl de intagna skaffar sig skulder. För all kunnaåterbetala dessa måste de begå brott, ofta efler frigivningen. Delär därför det är en sådan angelägen uppgifl all stoppa narkolikainförseln lillanstalterna. finns det fä kriminalvårdsanslaller som kan sägas varanarkolikafria. Del är oaccepta-bell. Vi vill ha elt äigärdsprogram för en drogfri miljö vidvarje anstalt och ett åtgärdsprogram som också efterlevs. Vi vill ha en skärptkontroll, både av de intagna och av de besökande pä anstalterna, även päbekostnad av deras integritet. Vi vill ha en differentiering av de intagna, säall de som är ulan narkotikaproblem inle kommer i konlakl med narkolikan och säatl missbrukare inle kommer över narkotika, även om en sådan differentieringinnebär all närhetsprincipen och normaliseringsprincipen - så vikliga i 1974års kriminalvårdsreform - åsidosätts. något i korthet om de fyra andra reservationersom och jag står bakom. I reservalion nr 2 noterar vi alt sjuksköterskorna vidlokalanstalterna fält en alltmer pressad arbetssituation. Vi vill, liksom förövrigt , atl deras halvtidstjänster skall bliheltidstjänster. I reservalion nr 5 konstaterar vi alt del är bra alt enanstalt i nu har reserverats för kvinnliga intagna. Men vilycker atl även kvinnor pä s.k. blandade anstalter skall kunna få vara hellavskärmade frän manliga intagna om de sä önskar. En ulvärdering av degemensamma placeringarna måsle göras. En sådan har aldrig gjorls. I reservation nr 7 menar vi all eflersom l.ex. endasl 4 %av de pä anstalt intagna är kvinnor - kvinnornas kriminalitet är sä mycketlägre än männens - Anslag tid kriminalvården och brottsförebyggande rådet Anslag till kriminalvården och brottsförebyggande rådet kankönsrollernas belydelse för brottsligheten vara av dl specifikt forskningsintresse. Slulligen, herr talman, tycker vi i reservation nr 8 atlnågon särskild informalion om ekonomisk brolislighel inle är nödvändig.Resurserna är knappa. Del har framgått tidigare här . Del finnsangelägnare projekl att satsa på. 105INGBRITT IRHAMMAR (c): Del har talats väldigl myckel om denolillfredsslällande silualion på fängelserna som narkotikamissbruket vållar.Del jag skall tillägga är atl delta är mycket konstigt. Åtgärdsprogram har jugjorls upp pä alla anstalter. Ändå fungerar del inle, vilket helt klart belyderatl ålgärdspro-grammen måsle förnyas och förändras. En annan sak som gör att del är konsligl atl missbruketforlsäller är all det nu påstås alt de intagna är mer moiiverade alt bli av medsitt missbruk under anstaltsliden än de var för några är sedan. Dä bordeegentligen missbruket ha minskal. Men, som sagl, anlalel grava missbrukare hari stället ökat. 1983 utgjorde del av de intagna, utgör del . Detär också bakgrunden till atl vi i en cenlermotion har sagt alt del är mycketviktigt att yllerligare en riksanstall blir en sluten , eftersom flera intagna har vitsordat alt de genom denna ser enmöjlighel all slippa sitt drogberoende. Därför behövs den riksanstall som vihar lalal om i reservation 4. Självklart skall ingen som inte fidigare ärmissbrukare behöva bli missbrukare under anstaltsliden. De som vill leva hellnarkolikafrill pä anslallerna skall ha en absolul räll all få göra della. Erfarenheterna av gemensam placering av män och kvinnor päsamma anstalt är mycket skiftande. Som har sagts har ingen ulvärderinggjorts av dessa gemensamma placeringar. Därför är del mycket viktigt att säsker. Del finns många kvinnor som påslår all de har blivii utnyttjade av män pågemensamma anstalter. Kvinnorna är därmed i underläge. Det skall inte behövaaccepteras. De kvinnor som själva anser atl de vill leva isolerade från manligaintagna skall också ha absolut rätt alt få göra delta. Visserligen påslås delalt kvinnor kan få önska sig till en kvinnlig riksanstall och på så sätt slippaatl konfronteras med männen. Men dä mister de fördelarna med närhetsprincipen.Varför skall kvinnor ha det sämre än män pä det här området? Vi har från sida motionerat om att alla våldsmänsom behöver hjälp med rehabilitering efler alt ha begått våldsbrott skall haräll lill detta. Vi har slälll dessa krav fidigare, och vi har medlillfredsslällelse kunnal se all en försöksverksamhet har kommit i gäng iGöleborg som anses ha varil bra. Dessutom har yllerligareanslalter fått hjälp med rehäbiliteringsverksamheten. Del är bra. Vi harförståelse för att det kan ta litet tid alt utveckla terapi- ochrehäbiliteringsverksamheten pä alla anstalter. Men målet måsle självklart varaall alla de som vill och behöver ha denna terapi- och behandlingshjälp skall fådet. Del vi vel är all del är myckel vanligt alt de våldsmän som har våldförtsig pä kvinnor och barn har en myckel dålig brottsinsikt. Därför är det viktigtatt de själva förstår sitt agerande, så all de inle efler frisläppandet går utoch gör om samma brott Vivet all de sorn utsätts för sådana här sexuella övergrepp riskerar all bliberövade bäde sin barndom och ell normall fungerande vuxenliv. Mol bakgrund avatt antalet anmälda sexövergrepp mol barn ökar behövs verkligen dessakraftfulla insatser. Kvinnors brolislighel ligger sedan 200 är tillbaka påmellan 6 och . Den har legat ganska pä denna nivå. Del innebär altdet på varje dömd kvinnlig brottsling går sju manliga. Vad beror deskillnaderna pä? finns del ingen bra förklaring lill varför det är sähär. Vi vet över huvud tagel väldigt litet om kvinnors kriminalitet.Visserligen talar man om biologiska skillnader. Man lalar om könsrollernasbetydelse, och det lämnas fler förklaringar. Men del enda vi säkerl vel är altom broltslighelen bland män var lika låg som bland kvinnor skulle vi vara avmed merparten av den totala brottsligheten. Atl minska den totala broltslighelentror jag all del finns ell verkligi gemensamt intresse för här i ochäven bland svenska folket. Därför är del myckel vikligl all verkligen försökautröna vilka skälen är till den lägre kriminalilden hos kvinnorna jämfört medmännen. skriver utskoltsmajoriteten alt del är redan pågårforskning pä det här området och atl det är tillräckligt. Dä säger vi i cenlern- och folkparliel som också har slälll sig bakom cenlermolionen - all del intealls är sä. Och varför påslår vi det? Jo, vi har vänt oss lill dem som forskarpå del här området, bl.a. lill brollsförebyggande rädd, BRÅ, som säger all dethar uirelts alldeles för litet pä området. hölls det faktiskt dlseminarium om kvinnor och broll för att visa atl del finns alldeles för mångafrågetecken, varför det behövs mer forskning. Detta är skälel lill att vi harreserverat oss. Slulligen vill jag, herr lalman, bara säga att ell eniglulskoll har ullalal sig om hur viktigt det är att just BRÅ fär deresurser som man behöver för atl kunna arbeia med den inriklning som nyligenhar beslämls för BRÅ. har BRÅ del fakliski svårt ekonomiskl. Därför villjag understryka atl del myckel snart kan behövas ekonomiska lillskoll. Med dellayrkar jag bifall lill reservationerna 4, 5, 6, 7 och 8. Anslag lill kriminalvården och brottsförebyggande rådet 106BERITH (vpk): Vpk säger nej till ytterligare 200 fängelseplalser.Inom vpk anser vi nämligen all del inle är fler fängelseplatser som behövs utanfler alternativ lill fängelser. Del är bara och kvar blandEuropas länder som inle har någon form av l.ex. skall vikomma i gång med en försöksverksamhet, och jag hoppas atl försöket inle drar ulpå tiden ulan att en permanentning kan ske inom korl. Men del räcker inte med bara det alternativet.Samhällsekonomiskt är del fullkomligt vansinnigt atl fortsätta atl läsa inmänniskor i den omfattning som vi gör, som vi med säkerhel vet alldessa människor inle blir laglydigare av fängelsestraff. Den lutherska andanbehäftar forlfarande vårt länkande - sä även mill. Men jag hoppas alt delenbarl är som en känslomässig ventil för all jag sedan skall kunna länka lilelmera klart och rationellt. Om man saknar arbete och bostad, om man har enofullständig ulbildning, om manhar dåliga eller inga fungerande medmänskligarelalioner, orn man har begått broll och dömls lill fängelse för detta, ja däär alla de uppräknade brisierna och problemen kvar när fängelsestraffet äravtjänat. 11 protokoll 1988/89:101 -103 A nslag till kriminalvården och brottsförebyggande rådet straffade fått ytterligare problem, nu även som stämplad brottsling. Kanskehar vederbörande psykiska skador, som hell säkerl kan uppkomma som en följd avett frihetsberövande. Om vi går bakåt i liden och ser pä Instilulionssverige,finner vi alt vi under tidernas lopp har haft olika grupper av människor påolika institutioner. Vi har haft handikappade l.ex. synskadade, som skulle varai en egen institution. Även de som bodde längst upp i skulle nedlill Slockholm. Vidare kan man nämna de hörselskadade, förständshandikappade,gamla, ja, om vi går lilel längre lillbaka i liden, människorna i fattighusen.Undan för undan har vi insett all värd, utbildning, anpassning lill samhällelför olika grupper lyckas bäst, om man ordnar för dem inne i det öppnasamhällel. Grupp efter grupp har flyttats ut frän institutionerna. Slutna institutioner behövs för de brottslingar som ärklart farliga för samhället och som åtminstone till en början behöver vårdas ien sluten anstalt. Men mänga, speciellt unga människor ochförslagängsförbrytare, behöver hjälp och fostran för all inordnas i samhälleloch för alt kunna fungera pä ell bra sätt tillsammans med andra människor. Ja,men vi har ju öppna och halvöppna anstalter, tänker kanske någon. Men del ärforlfarande anstalter med alla de nackdelar som en anstalt har. Exempelvis elllägenhelsboende under ordnade förhållanden - med slöd och hjälp av engageradpersonal, "slällförelrädande föräldrar" -, adekval hjälp, ell arbeteatt sköta, studievägledning, ulbildning, passning av lider och della all skötasin vardag med alll vad del innebär frän all gälla den egna personen till allgälla samhällets krav på t,ex, mantalsskrivning och deklaration, ja del är sådanlsom många av fängelsekunderna skulle behöva få hjälp med. De här människorna är ofta svikna av samhällel. Redantidigt har de ramlat mellan maskorna i samhällets skyddsnät. Del rimliga ochmesl samhällsförnuftiga vore därför alt försöka komma lill rälla med brottetsorsaker och inle i första hand all ropa efler straff för gärningen. Allbeskriva bakomliggande samhällsorsaker, sådana som ligger utanförjustiliedeparle-menlets och justilieutskotlets kompetensområden, är ju en sak.En annan sak är all konkrel angripa och begripa vad som är förnuftigast fränsamhällels synpunkl, all renl konkret utforrha åtgärder i päföljdsdelen för attminska omfatlningen av den brottslighet som vi redan har. Till atl börja medanser vi atl inga barn skall sättas i fängelse. Jag yrkarbifall till reservation 3. Män dominerar på broltssidan och kvinnorna påbrotlsoffersidan. Gränserna mellan vad som anses maskulint och vad som ärbrottsligt ligger kanske för nära i vårt samhälle. kan vara en avförklaringarna lill förhällandet. De män som allvarligt överskrider den härgränsen, som misshandlar eller våldför sig på kvinnor och barn, behöveremellertid hjälp till rehabilitering. De behöver hjälp lill en könsbekräflelsesom inle kräver ell väldsbdeende av dem. är nödvändigl för alt göra livelsäkrare för kvinnor och barn och för all göra livel bällre för dem själva. Därmedyrkar jag bifall till reservation 6. Jag deltog i , dä dellalades om kvinnor och brott, och jag övertygades då om atl del faktiskt behövssärskilda anstalter för kvinnor. Kvinnor har ofta större behov av närhel änmän. eflersomkvinnor ofla har barn eller andra närstående som de oroar sig för, känneransvar för och vill ha kontakt med. Därmedyrkar jag bifall också lill reservation 5. 107 (); Det har sagts många kloka saker omnarkolikafria anslalter frän kammarens lalarslol. Jag behöver inle upprepa alltdel - jag kan bara säga all den silualion som vi har är hell oacceptabel.Ingen möda fär sparas när del gäller alt göra våra anstalter fria frånnarkotika.