prot · GC0940 · 1988-12-31 00:00:00 — Ett godkännande i efterhand kanleda till att stämman inte har reell möjlighet att fatta beslut utan så attsäga ställs inför fullbordat faktum. Delena kravet i vår motion och i den gemensamma reservationen är att lagen omvissa riktade emissioner skall ändras så all det skall krävas beslut avbolagsstämman om dessa emissioner och att godkännande i efterhand inte skallvara tillåtet. Denlag jag nu har nämnt gäller inle alla aktiebolag och inte heller alla riktadeemissioner, ulan den gäller riktade emissioner lill anställda i bolaget.Reglerna för övriga riktade emissioner återfinns i aktiebolagslagen, och härvidgäller alltjämt de regler som infördes . Detinnebär att bolagsstämman med enkel majoritet kan besluta all ge vissaföreträdesrätt vid nyemissioner, om inle bolagsordningen därigenom måsteändras. Måste bolagsordningen ändras, krävs det kvalificerad majoritet.Bolagsstämman kan också bemyndiga styrelsen att fatta beslut om riktademission, även i det fallet under förutsättning att bolagsordningen inlebehöver ändras. Vårtandra krav i motionen och i reservationen är atf reglerna i aktiebolagslagenskall ändras sä att det krävs en kvalificerad majoritet. Hur stor majoritet somskall krävas anser vi att regeringen skall pröva, men vi anser att det skallkrävas en kvalificerad majoritet för beslut om riktade emissioner och allendast bolagsstärriman skall ha räll att besluta om sådana. Anledningentill våra krav är att vi vill slå vakt om de mindre aktieägarnas ställning ochmöjlighet att hävda sina intressen. Genom kravet om beslut med kvalificeradmajoritet på bolagsstämman vill vi ge enskilda aktieägare etl avgörandeinflytande på beslut om emissioner som kan missgynna dem på grund av att andrafår företrädesrätt fill aktieteckning som bedöms vara ekonomiskt förmånlig. Mofionenoch den gemensamma reservationen skall ses som ett bidrag i strävan att ge demindre aktieägarna ett inflytande och en tilltro till aktieägandet. Det ärviktigt att över huvud laget bland allmänheten öka tilltron till atf våga satsasina besparingar på akfier. Del är viktigt, eftersom det behövs förnäringslivets utveckling, och det är viktigt för att vi skall ha ett sprittakfieägande och över huvud taget ett spritt ägande. Med det yrkar jag bifall till reservation 1, bakomvilken står , och miljöparfiet. AnL 146 (): I det föreliggande betänkandet behandlas sex motioner som rör olikaassociationsrätlsliga frågor. Ingen av de mofionerna är egentigen ny.Samtliga har återkommit i en eller annan tappning genom årens lopp. tänkerdärför här upphälla mig enbart vid de motioner som har utmynnat i de tvåreservationer som är fogade till betänkandet. .. Imotion L204 begärs förslag om ändringar av reglerna i aktiebolagslagen och lagen om riktade emissioner av innebörd att endast bolagsstämman .skulle få fatta beslut om -riktade emissioner. Senast i samband med behandlingen av propositionen om riktade emissioner, nr 1986/87:76, behandlade motioner med samma syfte. anslöt sig då till förslaget i propositionen. . . .. ,, I fråga om möjligheterna för bolagsstämman i alt iefterhand godkänna : emissionsbeslutet framhöll utskottet att det inte ärnödvändigt att uppställa ett krav på att själva emissionsbeslutei alltid skallfattas av bolagsstäniman. Också en ordning där bolagsstämman i efterhandgodkänner en riktad emission skapar ju garantier för aktieägarnas inflytande.Det är ju på det sättet att bolagsstämman därmed har sista ordet. Bolagsstämmanbehöver heller inle delegera rätten till styrelsen, om den infe själv vill.Metoden med emissioner underförufsättning av bolagsstämmans efterföljandegodkännande var tillålen redan enligt aktiebolagslag, pch det harheller inte inneburit några nackdelar för aktieägarna, såvitt är känt. Enfördel med en sådan här ordning är också att förelagen snabbt kan få lill stånden emission utan all ta ifrån bolagsstämman del slutliga avgörandet. Några nya omständigheter som bör föranleda ettändrat ställningstagande från sida har inte förekommit sedan deffasades. Jag går över fill den andra reservationen. Ävenmotionsyrkandena om röstvärdesdifferentiering har behandlats avutskottet och senast i Jagutskottefs betänkande 1986/87:27. Redan då ansågutskottet atf frågan borde vila i avvaktan på den analys som skulle göras inomramen för ägarutredningens arbete. Utskottet avstyrkte därför bifall tillmotionsyrkandet, något som ställde sig.bakom. Ägarufredningen, som haft till uppgift att bl.a. analyserahur aktiebolagslagens regler beträffande koncerner, aktiers rösträtt ochutnyttjandet av en graderad rösträtt har påverkat ägar- ochinflytandeförändringar i industrin, har så sent som för en månad sedan avslutatsitt arbete. 1 sitt belänkande behandlar kommittén ingående den problematik somtas upp i motionen. Frågan om röstvärdet för aktier har också tagits upp avFermentautredningen, som lämnat sitt betänkande så sent som i augusfi . Problemet med röstvärdesdifferentiering har alltsåövervägts i olika sammanhang. betänkande kommer altremissbehandlas och beredas i vanlig ordning inom . När detgäller Fermentaulredningens rapport är del börsslyrelsen som skall la ställninglill vilka åtgärder som är påkallade med anledning av den rapporten. Utskottethar för sin del ansett att det finns skäl att avvakta den fortsatta beredningenav frågan och är därför inte nu berett alt förorda någon ändring avbestämmelserna om röstvärdesdifferentiering. Jag yrkar med detta bifall till'utskottetshemställan i dess helhet och avslag på reservationerna. AnL 147 (): Vi skall väl inte ha någon längre debatt omden här frågan, som vi ju debatterade . De kravsom viframför i reservationen nu framförde vi även då: Vi ser det som priricipiellt viktigt att bolagsstämmansställning stärks även när emissionsbesluten regleras enligt aktiebolagslagenoch inte endast enligt den speciella lagen. Vi vidhåller vår uppfattning attvikten av att slå vakt om de mindre aktieägarnas ställning kräver attbolagsstämman har ett avgörande inflytande vid beslut om riktade emissioner.Beslutenbör kunna fattas endast av en kvalificerad majoritet på bolagsstämman.Därigenom skapas ökade garanfier för en i så hög grad som möjligt likabehandling av större och mindre aktieägare. Det är som sagt en principielltviktig fråga, och vårt förslag är ett led i strävandena alt bland den storaallmänheten skapa största möjliga tilltro till aktieägandet. Internationella överenskommelser mot export avmiljöfarUg verksamhet, avfall och produkter tiU AnL 148 (): Jag skall också fatta mig kort i min replik.Jag vill bara hänvisa fill vad jag redan har sagt. Bolagsstämman har ju sista ordet. Den behöver inte heller delegera rätten till styrelsen, om deninte själv vill. Del är bara att konstatera alt vi så sent som för etl halvårsedan resonerade kring de här frågorna. Vi har helt enkelt oHka uppfattningar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 14 § Föredrogs utrikesutskotlets betänkande 1988/89:UU15 om internationellaöverenskommelser mot export av miljöfarlig verksamhet, avfall och produktertill . Internationellaöverenskommelser mot export av miljöfarlig verksamhet, avfall och produktertill AnL 149SIV RAMSELL (c): Jag representerar - intefolkpartiet som det råkar stå på talarlistan. Del finns risk att företag i industriländer försökerexportera sitt miljöfarliga avfaU till . Man utnyttjar bristfälliglagstiftning i tredje världen. I finns del ekonomiska intressen föratt ta emot miljöfarlig verksamhet, produkter och avfall. Samfidigt har man iu-länder dåliga förutsättningar all ta hand om miljöfarligt avfall på ett brasätt. Ett aktuellt exempel är lagring av giftigt avfall i Västafrika.Detta diskuterades myckel i FN:s Vissa högskolefrågor, m.m. Där framkom starka reaktioner från mångau-länder. Vi delar den uppfattning som framfördes i FN. De rika länderna måsteta ansvar för sina miljöproblem - sitt miljöfarliga avfall. I motionen redovisas ett exempel, Bhopalkalastrofen inordvästra 1984. Omkring 6 000 människor dödades, och 25 000 människorskadades och fick beslående handikapp. Här drabbades de faltiga värst. De boddenärmast den miljöfarliga industrin. Exemplet visar med all tydlighet alt detbehövs internationella åtgärder i syfte all hindra utnyttjandet av tredjevärlden. Här måste ta på sig ledningsansvaret och komma medframåtsyftande initiativ. I utskottsbehandlingen poängterades att del inom FN:smiljöprogram pågår arbete för all minska de miljöhot som de miljöfarligatransporterna utgör för människors liv och hälsa. agerande har haftstor betydelse vid framtagandet av konventionen rörande kontroll av transporterav miljöfarligt avfall. har också aktivt deltagit i arbetet med all tafram kontrollinstrument, men det är en mycket svår uppgift att lösa. U-länderanvänder höga eller inga gränsvärden som konkurrensmedel. Del är också vikfigtatt både och i-länder får information om och ges möjlighet att nyttjaresurssnål och miljövänlig teknik. fattade beslut om etl främja utveckling och spridning av miljövänlig teknik.Utskottsbehandlingen visar dessutom att frågan om miljöfarlig verksamhet kanoch bör tas upp i olika sammanhang, t.ex. inom FN:s kommission förtransnationella förelag. Regeringen kommer aktivt alt driva på miljöfrågorna,så alt konventionen om handel med miljöfarligt avfall skall bli så bra och såsäker som möjligt. Vi är nöjda med behandlingen av vår motion. Jag yrkar bifall lill utrikesutskottets hemställan i dessbetänkande nr 15 om internationella överenskommelser mot export av miljöfarligverksamhet, avfall och produkter lill . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) utbildningsutskottetsbetänkanden /89:UbU5 om vissa högskolefrågor och 1988/89:UbU6 omforskningsfrågor m.m. Talmannen meddelade altutbildningsutskottets betänkanden 5 och 6 skulle debatteras i ell sammanhang. AnL 150BIRGER HAGÅRD (m): Så har vi då denna sena kväll hunnit därhänall vi skall behandla högskolefrågor. Jag vUl bara inledningsvis konstatera attutbild-ningsutskotlet tycks ha litet otur: dess ärenden slår antingen först på Vi kanske kunde få räkna med alt våra ärendenbehandlades också på normal . Av de två betänkanden som vi nu har att behandla kan jagförst ta upp ulbildningsutskollels belänkande nr 5. Ett enigt utskott vill därgöra tillkännagivanden på två högst väsentliga punkter. Den ena avser uppdragsutbildningen,som det har riklats kritik emot, inte minst från studenthåll. Man har på en avvåra högskolor gått så långt som till JO. Utskottet pekar på alt det nu har gått manstartade uppdragsutbildningen. Jag tror nog all uppdragsutbildningen på dethela taget fungerar alldeles utmärkt. Men, säger utskottet, om den inte skullegöra det i alla hänseenden, får man, om man kommer fram till det när mannärmare utreder frågan, ändra på riktHnjerna. Jag tror att det är bra att dethär sägs, så att del inte går troll i dessa frågor och så all det som behöverutredas blir ordentligt utrett. Den andra viktiga punkt där etl enigt utskott vill göraell tillkännagivande gäller kårobligaloriels avskaffande. Vi har från moderathåll lagt fram en motion. Vi framhåller att del kanske inte längre ens ärnödvändigt att utreda frågan, utan att man nu kari gå till beslut. Men enighethar nu uppnåtts kriug beslutet att man skall se vilka konsekvenser som etlavskaffande av kårobligaloriel skulle föra med sig. Del är alldeles uppenbartall situationen har ändrats högst avsevärt under det allra senaste decenniet.Vi har fåll praktiskt taget all postgymnasial utbildning samlad under en hatt,och vi har fått en rad nya små och medelstora högskolor. Vi har fått nyastuderandekategorier, och många, av dem visar inte något större intresse förden verksamhet som studentkårerna normalt brukar bedriva. Detta kommer klart till ullryck i det ringa valdeltagandetvid kårvalen. Det brukar röra sig om kanske . Det är alldeles uppbartatt det på många håll inte finns någon stor entusiasm för kårpolitiken. Kanskehar inle heller den sociala service som studentkårerna tillhandahåller längresamma funktion att fylla som . står vuxenstuderandesönskemål mot de ungdomsstuderandes. Det finns numera inte samma behov somtidigare av att man ordnar med t.ex. bostäder i kårens eller nationens regi.Motionsidroften finns naturUgtvis, men den kan skötas på annat sätt. Alltnog:vi får se vilka konsekvenser som ett avskaffande av kårobligaloriel får. är positivt att notera alt detta har kunnat uppnås i enighet i utskottet. Vidare finns del naturligtvis en rad oUka punkter där inlesamma enighet råder. Jag vill , herr talman, yrka bifall till allareservafioner med moderata namn. Av dessa reservafioner är en del gamlabekanta. Vi betonar från moderata samlingsparfiets sida starkt prefektensledande roll på en insfitulion. Man måste ge garantier för aft prefekten skallvara en av de mera kvalificerade på institutionen. Vederbörande skall helstvara professor, men skall i varje fall ha en klar vetenskaplig kompetens.Dessutom gäller det att ge garantier för prefektens egen forskning. Han ellerhon skall ha en ersättning för det rätt stora jobb somvederbörande har all utföra. En annan central fråga är huvudmannaskapet för denlandstingskommunala utbildningen. Den frågan har stötts och blötts, och denhar blivit föremål Vissa högskolefrågor, m.m. Prot: 1988/89:407 december 1988 Vissa högskolefrågor, m.m. har också kommit fram till alt i princip allhögre utbildning borde bedrivas i statlig regi. Men detta är också en fråga om pengar. Man har tyckt attekonomiska rriöjligheter saknats, och vi har därför nu fått se hur man i storskala byggt upp en landstingskommunal verksamhet, särskilt medforskningsanknytning. Denna fråga har naturligtvis mer och mer aktualiseratsnär det blivit dags alt bygga upp mindre enheter ute i landet. När utskottet senast besökte , ochtisdags, fick vi klart för oss att det där finns etl klart önskemål att detborde förekomma någon form av samverkan. Helst borde den högre utbildningen idess helhet bedrivas i en och samma regi. Länge var del diskussion om hursjukgymnastutbildningen skulle bedrivas i och vid institutet.Men fattade räll ett beslut om all utbildningen skall liggakvar under statligt huvudmannaskap. Del naturliga är självfallet att all högreutbildning bedrivs i statlig regi. Sannolikt skulle man då kunna uppnå rättbetydande vinster också i effeklivitefshänseende. Vi har reserverat osstillsammans med och också fått en miljöpartist att ställa sig bakomreservafionen. Sjukgymnastutbildningen hotar all mer och mer hamna ikris. Denna utbildning är utomordentligt kort, med sina två och ell halvt årinternationellt sett en av de kortaste som vi har. Detta ställer till probleminte bara för de studerande, som har svårt alt klara allt det som de skallklara under denna korta lid, ulan också vid internationella evalueringar avexamina för att dessa skall bli gångbara också i andra länder. Det talas om attdet behövs treåriga högskoleutbildningar för att man skall slå sig vid en sådanevaluering. Del är därför beklagligt all man inle redan nu är villig att seöver dessa utbildningars längd och även deras irinehåll. Dessutom menar vi att de studerande borde ha bättrekunskaper i matematik, i svenska och i naturkunskap liksom i ytterligare någotämne. Del enda sättet all klara detta vore atf erbjuda de studerande en treåriggymnasieutbildning. Vi har velat fästa uppmärksamheten på detta liksom också påbehovet av en påbyggnadslinje om åttio poäng i orlopedisk medicin. Dessutom börman undersöka om den rehabiliteringslinje som finns är rätt upplagd. Kanskeborde man genomföra en ordentlig uppdelning mellan arbetslerapeutverksamheleroch sjukgymnaslverksamheler. Vi har slött en cenlerreservation med krav på ökade kunskaperhos de tandläkarstuderande. om tungmetaller, spårelement samt amalgam- ochkvicksilverförgiftningar. Vi har själva väckt en motion om en förbättradteknisk-antikvarisk utbUdning. Dessutom har vi tillsammans med folkpartiettagit upp frågan om betyg i lärarutbildningen. ' Detskall bli mycket intressant att höra om , som här skall företrädamajoriteten, kommer att kunna tala om för mig om del är rimligt att en av tvåstuderande i en grupp i ett seminarium, där de skriver uppsatser etc, får betygetVäl godkänt, medan den andre inte kan få det betyget utan bara kan få Godkänteller Underkänt. Denna skillnad får naturligtvis i sin tur konsekvenser för densom senare vill söka vidare till forskarutbildning. Denna skillnad är inteacceptabel, och vi tror också att del vore möjligt att tillämpa graderade betygäven när del gäller undervisningsskickligheten. Del är inte alls olösbarf. Jag skall, herr talman, inte uppehålla mig särskilt myckelvid utbildningsutskottets betänkande nr 6, utan bara konstatera att vi fränmoderat håll inte väckt några motioner på det forskningspolitiska området,eftersom man där tillämpar treårsintervaller. Vi får en ny forskningspolitiskproposition 1990, och då skall vi väl förberedda ta itu med den. Det hindrar inle att det har väckts andra motioner, somtagit upp sådana krav som vi har betonat starkt-. Därför är detnaturligt för oss att stödja också motsvarande reservationer. Det gäller befordringstiflar för framträdandeuniversitets- och högskolelektorer som gjort en god pedagogisk gärning, mensom också har forskningserfarenhet. Inle minst betydelsefullt för dennakategorrär det atf kunna få en sådan här litelbefordran när de tjänstgör vidett utländskt universitet, där man har en sämre kännedom om svenskaförhållanden, och kanske skall vi säga en viss snålhet när det gäller att ordnadet för de akademiska lärarna -infe bara ekonomiskt ulan också i andrahänseenden. Vi stödjer naturligtvis också kravet på en omvandling avutbildningsbidragen till doktorandtjänster. Det måste till krafttag, om viöver huvud taget skall klara forskarutbildningen, om vi skall få någraforskarutbildade människor i tillräcklig omfattning i del här landet. Det ärnaturligtvis en lönefråga, men del är också och inle minst eri fråga om hur manskall kunna existera under.utbildningstiden, och doklorandtjänsterna är enlösning på det problemet.' är det en reservation som gäller betyg pådoktorsavhandlingar. Vi menar att det inte är, riktigt att de bara skallbetygsättas med godkänt eller underkänt - ja, underkännande förekommer ju inleså ofta. Det kanske borde förekomma något oftare, i varje fall på vissaavhandlingar som under senare lid har dykt upp. Här vore det fullt möjligt attgå tillbaka till en graderad skala med åtminstone tre belygsenheter. Jag ber som sagt, herr talman, alt fä yrka bifall till demoderata reservationerna; Vissa högskolefrågor, m.m. AnL 151LARS (): Initiativet till den svenskautbildningspolitiken ligger snarare i utbildningsutskottet än iutbUdningsdepartementet. Det har jag påpekat förut från denna talarstol, ochdet påståendet är sant också efter valet , trots all den samladeoppositionen numera består av hela fem partier. Ett avide betänkanden ;vi nuskall, diskutera är exempel på ,detta. 1 vårt betänkande nr 5 frånutbildningsutskottet tar vi två viktiga.initiativ. -,;:.,.i Det ena gäller, som nämnt, kårobligatoriet.Jag tror att detta som går upplevs som alltmer otidsenligt ochorimligt. Jag har i mitt liv ägnat-mig åt flera typer av politik, såväliungdomsförbund och parti som i kommunalpolitiken. Studentpolitik blev det inteså mycket för min del, men just frågan om ett avskaffande av kårobligatorietengagerade mig faktiskt en del islutet av 60-falet, och del är med en visstillfredsställelse som jag har kunnai medverka till delta enhälligabelänkande, som bara kan tolkas på det sättet, att del nu finns en majoritetför all det är dags att gå från ord till handling i fråga om kårobligalorielsavskaffande. Att det här är en fråga med en del tekniska komplikafioner har vivelast om Det är klart attdessa måste utredas först, men om man läser betänkandet är del inget tvivel omatt det finns en tydlig politisk vilja att " avskaffa obligatoriet. Detandra tillkännagivandet gäller uppdragsutbildningen. Här har vi haftden litet udda politiska kombinationen här i kammaren, att och vpktillsammans har kämpat för att det måste komma till stånd en utvärdering avdenna verksamhet. Den har ju växt myckel kraftigt, och det kommer aUl oftarerapporter om att verksamheten leder lill en del problem och missförhållanden,som också har principiella implikationer. har vi alltså iutbildningsutskottet enats om alt det är nödvändigt med en utvärdering, och omdenna visar att det är stora problem bör regeringen återkomma med förslag omhur dessa kan rättas till. Pånågra punkter har det inle gått att få majoritet för kloka förslag iutbildningsutskottet, och jag övergår nu till all tala om några av dereservationer som vi folkpartister har fogat till dessa båda betänkanden. Påen punkt, nämligen när det gäller statligt huvudmannaskap för vårdutbildningarna,är det bara ett oppositionsparti, , som saknas för att del skulle gå attfå en majoritet för en förändring också på den punkten. Det är visserligen tvåskilda reservationer, men skillnaden mellan , och miljöpartietsgemensamma reservation å ena sidan och vpk:s å den andra är myckel liten. Dehär två reservationerna bygger på alt del skulle vara klara fördelar med altstaten överlog huvudmannaskapet för vårdutbildningarna. Det uppenbara skäl somofta åberopas är alt det skulle underlätta den viktiga forskningsanknytningen idessa utbUdningar, som i sin tur är viktig för alt öka utbildningarnas statusoch attraktivitet. BirgerHagård talade om utskottets besök i tidigare . När vi besökteBlekinge för sedan illustrerades också vilka administrativa ochpraktiska fördelar en sådan samverkan skuUe medföra. På vissa orter finns deten högskola som det håller på att inrättas en StatUghögskola. Om inte annat borde man väl på de orterna - det lär bli aktuellt idet s.k. Trestadsområdet - kunna få en samverkan till stånd så att man t.ex.hade en gemensam rektor. Det är uppenbart all det går alt spara en hel delpengar och en hel del byråkrati på det sättet. Så även om man av någonanledning inte vill ta det större greppet, vilket det i och för sig är hög tidatt göra, - borde man kunna ta ställning för att de båda högskoleenheler-. napå orter där det existerar två stycken administrativt förs samman. Enfråga där inle har fått något annat parti med sig gällerutbildningen av psykoterapeuter på S:l Lukasstiflelsen. Jag är litet förvånadöver det, för utskottet har ju på skilda sätt försökt verka fören utbyggnad av psykolerapiutbildningen. Ändå vet vi - vilket också beläggs avetl yttrande från i det här ärendet - aft det fortfarande råderbrist på terapeuter. S:t Lukasstiflelsen bedriver en allmänt erkänd sådanutbildning, och jag förmodar alt det bara är av missriktad omsorg om den offentligasektorns utbildningar som regeringen inte har föreslagit något stödtUl denna utbildning, som ju bedrivs av en annan huvudman än stat och kommun.Jag tycker alltså att det är mycket svagt skäl, och om vi nu inte får majoritetför denna reservation, hoppas jag att regeringen redan i budgetpropositionen ibörjan av januari återkommer med ett förslag på denna punkt. Fråganom betyg i lärarutbUdningen tiUhör de mera obegripliga som behandlar.Det är nämligen så att för en fid sedan uttalade att skicklighetenskall väga tyngre vid lärarfillsättningar än den fidigare har gjort. Dessutomär det ju så att man från skilda håll har en strävan att öka det lokalainflytandet och hänsynen till lokala faktorer vid tillsättandet av lärare. Motden bakgrunden är del svårt att förstå varför inle lärarhögskolorna skulle fåsälla betyg i lärarskicklighet. En sådan belygsält-ning blir ju till myckelstor hjälp i anställningsarbelet. Entidigare ordförande i utbildningsutskottet har sagt ungefär så här: Vad spelardet för roll vilka som är bra eller dåliga? AUa skall ju ändå få jobb. Denneordförande befordrades senare till medlem av regeringen. Närman lokalt skall forma ett fungerande lärarlag är det naturUgtvis av myckelstort intresse vilken undervisningsskickUghet de sökande har ådagalagt.