prot · GC09101 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:101 Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen. 1 § Tredje vice talmannen meddelade atl ()denna dag återtagit sin plals i , varigenom Hans Lindforsstjänstgöring som ersättare upphört. 2 § Justerades protokollet för . 3 § Till kammarkansliet hade inkommit följande ansökan omentledigande: Härmed får jag meddela atl jagfr.o.m. avsäger mig uppdraget som riksdagsledamot. Framställningen bifölls av kammaren. 4 § Svar på fråga 1988/89:531 om lämpligheten av export avubåtar till vissa har frågat mig om jag anserall , eller är länder som kan komma i frågaför köp av svenska ubåtar. Del är inle aktuellt med försäljning av svenska ubåtarfill , eller , och något slöd från regeringenssida för sädana affärer har således inte lämnats. När fråga uppkommer om utförsel av ubåtar eller annankrigsmateriel, tar regeringen ställning från fall fill fall med beaktande av deriktlinjer som gäller för exporten av sådan materiel. 2 (vpk): Jag ber all fä tacka så myckel för svaret påmin fråga. Del var betryggande all höra atl det den här gången inle gällerdessa tre länder. Men jag skulle nalurliglvis vilja vela vilka länder det ärfråga om. Vi har ju genom uppgifler i pressen fån kännedom om alldet rör sig om och alt det förekommit underhandskontaktersaml all regeringen redan har gell sill godkännande till den här affären. Jagskulle vilja vela vilka länder som kan länkas vara intressanta. Vidare skullejag vilja vela om det finns något direkt stöd för affären i form av pengar ochpolitiska kontakter, vilket ju har förekommit vid en del andra vapenaffärer,affärer som vi frän vpk har kritiserat mycket hårt. Såviit jag har förställ - efler atl ha studerat utländskatidskrifter - kan del bli akluelll med export av ubåtar till vissa länder,, , , , , ochVenezuela-förutom de tre som nämndes i frågan. En del av dessa länder fallerbort, eftersom de gör affärer med andra länder än . Såvitt jag kanförstå blir dä kvar , , och . Är del något avdessa länder som är aktuellt? Passar delta land i sä fall in i den bedömningsom man gör när del gäller vapenexporlen? Jag har personligen inle i något sammanhangvarit ule och talat för export av ubåtar till någol land. Däremot skall vi komma ihåg all inhemsk ulveckling ochtillverkning av ubälssyslem har hög prioritet inom den svenskaförsvarspolitiken. De framgångar som svensk ubålsinduslri har nått, l.ex. iAustralien, har välkomnats av regeringen. 4 (vpk); Skall jag tolka det svaret som alt det återigen rör sig omAustralien? Jag vel att del har gjorls framgångsrika affärer och atl vi överhuvud laget har olika syn på vapenexporlen. Vi molsäller oss all vapenexportoch är övertygade om all den kompelens och kunskap som man har inomubätsinduslrin kan användas på ett myckel mer kreativt sätt än all produceravapen. Men då kanske jag kan få ell slutgiltigt klarläggande omall det är som det gäller. Överläggningen var härmed avslulad. 5 § Svar på fråga 1988/89:579 om vapenexporten Slen i har med åberopande avett beslut av socialdemokratiska partidistrikt frågat mig om jag avseratl lägga fram förslag till , innebärande alt all svensk vapenexportsloppas. Regeringenbeslöl all tillsätta en utredning om krigsmateriel- exporten.Ulredningen, som har parlamentarisk sammansättning, skall bl.a. analysera desäkerhetspolitiska och ekonomiska sambanden mellan en fortsatt livskraftigsvensk försvarsindustri och denna industris export. I uppdraget ingår altklarlägga de ekonomiska och stalsfinansiella konsekvenserna av olikabegränsningar av exporten jämfört med den nuvarande nivån, inkl. effekterna avdl totalt avbrytande av krigsmaterielexporlen. Utredningen skall lämna sitt belänkande , varefterdel kommer all remissbehandlas pä sedvanligt sätt. Först därefter är jag bereddatl återkomma med förslag om krigsmalerielexporiens framlida inriklning. 6 i (m); Jag lackar för svaret. Bakgrunden till minfråga är ett beslut som fattades för någon vecka sedan på socialdemokraternas iSkåne dislriktsslämma. Del beslöts då att man skulle verka för atl den svenskavapenexporten skulle sloppas. Dagen efter fick tydligen ledningen kalla fötter, därförall - som del slår i pressmeddelandet - man inte hade länkl på iMalmö. stopp av vapenexporlen skulle ju innebära all detta företag fickläggas ned. Del är något svårl atl förstå varför man pä dislriklsstämman agerarpå del här sättet, eflersom under den senasle månaden socialdemokrater i Skånei allmänhet - och i i synnerhet - aktivt har agerat för en fortsatttillverkning av ubåtar på i . Trycksvärtan hinner inte torkaförrän distriktsstämman säger att man skall agera för all stoppa den svenskavapenexporten. Jag är medvelen om alt del socialdemokratiska parliel idagarna fyller , och del vill jag gratulera lill. Man brukar hävda är dl parti som slår för fasthet, konsekvens och väl genomtänkta beslul.Del mä gälla generellt, men i del här fallet måste väl partidislriktet i Skåneulgöra undantaget som bekräftar regeln. Eftersom regeringens uppfattning angående utredning omvapenexport trots allt väger tungt, vill jag lill sisl fråga statsrådet: regeringens uppfallning om nödvändigheten av svensk vapenexport? är enfråga som de anslällda i , och på flera andra orter i ansersig ha rätt att få ell svar på. Som bekant har vi fört en myckel intensivdebatt om svensk vapenexport, vilkel har resulterat i alt regeringen hartillsatt en utredning som skall undersöka sambandet mellan all kunna förse delsvenska försvarel med vapen och om del för alt kunna förse det svenskaförsvarel med vapen också behövs en viss vapenexport, som det alllid har ståtti riksdagstrycket. Jag lycker all det är viktigt atl vi nu låler dennaulredning arbeia så, alt vi fär fram ell sakligt material som är vederhäftigt.Regeringen kan då återkomma lill . Till dess gäller de regler som finns. Om ökade resurser för forskningen kring amalgam 8 i (m): har under väldigl mänga år exporteratvapen. Man har ansett atl eftersom vi själva vill köpa vapen frän andra länder,kan vi inle säga nej lill atl sälja. Man menar också atl det svenska försvaretkanske kan fä billigare material i och med alt man kan göra stora serier. Jag lycker ändå all statsrådet borde lägga litet meralyngd pä vad regeringens uppfattning är i den här frågan. Det gäller nämligenarbete och sysselsättning för tusentals människor i vårt land. Del gällerframför alll vår inlernalionella trovärdighet. Den utredning som kom i gängnågon gäng 1988 tillsattes tack vare Boforsaffären, där man lovade atl tvättabyken. Byken är dock inte ivällad. Forlfarande finns det slor oro bland mängaanslällda runl om i . Överläggningen var härmed avslulad. 6 § Svar på fråga 1988/89:578 om ökade resurser för forskningenkring amalgam biföll enhemslällan frän socialutskottet all som sin mening skulle geregeringen lill känna vad utskottet anfört i fråga om forskning kringskadeverkningar av amalgam. Socialulskoltel ansåg bl.a. atl åtgärder bordevidtas sä atl erforderlig forskning pä områdel säkerställdes. Regeringen överlämnade socialulskollels belänkande tillmedicinska forskningsrådet för den åtgärd vartill rädd, med beaktande av vadutskottet anfört, fann anledning. har frägal socialministern vilkaytterligare åtgärder regeringen avser atl vidla för att säkerställa atlriksdagens beslut verkställs. Frågan haröverlämnats till mig för besvarande. Forskning om amalgam kan bedrivas utifrån olikautgångspunkter: som grundforskning, där det rent vetenskapliga intresset bliravgörande för forskningens omfattning och inriklning, eller som mer mälinrikladforskning, där syftet är all forskningen mer eller mindre direkt skall ledalill åtgärder inom tandvården. har till huvuduppgift altslödja inomvelen-skapligi motiverad forskning och inte främst forskningmotiverad av olika värdbehov eller andra problem inom hälso- och sjukvården.Forskningsrådet har, efler det all socialutskottets belänkande överlämnadesdit, gjori ompriorileringar i sin budgel och därigenom kunnal avsälta 1 milj.kr. för amalgamforskning nästa budgetär. Jag förutsätter att rådet härvidutgått från en bedömning av möjligheterna att fä fram vetenskapligtkonkurrenskraftiga forskningsprojekt. Den svenska forskningspolitiken innebär - ulöver stöddtill grundforskningen - all seklorsansvariga organ av skilda slag skallansvara för all erforderliga resurser ställs lill förfogande för forskning ochutvecklingsarbete av belydelse för verksamhden inom resp. seklor. satsas avsevärda belopp på ulvecklingen av olika sektorer. Tandvården bedrivs i stor utsträckning ilandstingskommunal regi. När det gäller forsknings- och utvecklingsinsatserinom detta område är det därför naturligt all landslingen tar ett betydligtslörre ansvar än . Även socialutskottet, som företräder, får dockanses ha ell visst ansvar inom det akluella området. Jag noterar dock alt socialutskottet vid sin behandling avfrågan inte bedömde den sä viklig, all utskoUd var berett all anvisamedel för forskningsinsatser. Om ökade resurser för forskningen kring amalgam 10 (): Tack för dettasvar. Del råder i värl land en mycket stor oro för verkningarnaav amalgam som landlagningsmaterial. Tre partier i vill förbjudaanvändningen av amalgam , dock ulan alt ha säker kunskap om vad manskall använda i stället. De övriga partierna i som myckel noga harberell ärendel, bl.a. genom en utfrågning, kom i höslas fram lill all del bordegenomföras ell forskningsprogram. Professor har på uppdrag avsocialslyrelsen utarbetat dl sådant forskningsprogram. Del var således dl poliliskt beslut i , somfattades efter myckel noggrann beredning. Jag har ställt frågan vilka åtgärderregeringen avser att vidla för all beslutet skall verkställas. Som svar får jagen del synpunkter pä vad olika organ har för uppgifler. Jag saknar dock svar päsjälva grundfrågan: Anser statsrådet atl beslut bör verkställas? Denfrågan tror jag kan besvaras med ja eller nej. Jag är litet överraskad över all utbildningsministern,eller forskningsministern kanske jag skall säga i det här sammanhanget,noterar atl socialutskottet vid sin behandling av frågan inte bedömdeden som så viktig att utskottet var berett all anvisa medel förforskningsinsatser. Jag irodde alt det var känt även inom regeringen altriksdagen inte anvisar några medel . Om fattar beslul omnågonting som skall verkställas, är det en uppmaning lill regeringen all selill alt erforderliga medel ställs till förfogande. 11 Utbildningsminister : Herr lalman!Jag skall naturligtvis inle polemisera mot som är väl förfarennär det gäller vad riksdag och regering gör. Lät mig bara för ordningens skulländå fråga om del är helt obekant all regeringens budget är läst i sina huvuddelar. Atl göra nya fördelningar ulifrån beslut somfallas i är inle längre möjligl. Jag har i mitt svar noterat all regeringen respekterarriksdagens beslul och all regeringen överlämnar lill de organ som svarar förfördelningen av forskningsresurserna atl inom de ramar och möjligheler somfinns fördela anslag till skilda ändamål. Mot den bakgrunden har jagkonstaterat alt medicinska forskningsrådet genom omprioriteringar harmöjliggjort ett tillmötesgående av önskan om ökad forskning när detgäller amalgam.Jag lycker all del borde vara ett mycket posilivl besked för . 12 (): Det är mig självfallet bekant atl regeringen har avslutat sitt arbete med följande års budgel. Det hade emellertidvarit pä sin plals om statsrådet hade sagl att man skall se lill att det i denkommande budgeten las fram det utrymme som är erforderligt för atl riksdagensbeslut skall kunna verkställas. Det är inte alt visa respekt för riksdagensbeslul alt överlåta ål underordnade organ att inom ramen för sina befintligaresurser beakta beslul såsom vederbörande organ finner anledninglill. Regeringen använde en nonchalant formulering lillmedicinska forskningsrådet. Jag lycker också att statsrådet visar nonchalansmol när han inle ville betyga all regeringen avser alt verkställariksdagens beslul. Får jag upprepa frågan: Är regeringen beredd all verkställariksdagens beslul? 13 Utbildningsminister : Herr lalman!Regeringen respekterar alltid och dess beslul. Regeringen haremellertid anledning all sälla in beslut i ett totalt sammanhang,alt se vilka totala möjligheler som erbjuds inom de budgetar som läggs fram ochatt därvid se lill all i sin helhel respekteras. Jag protesterar mot påstående i kammarenatl jag som företrädare för regeringen eller atl regeringen i övrigt skullevisa nonchalans mol . Sä är faktiskl inte fallel. 14 (): Fär jag upprepa alt det här beslutet fattadesi efler myckel noggrann beredning och mycket noggranna överväganden.Del fattades i föreställningen hos samlliga inblandade atl beslutet skulleverkställas. Därför uppfattar jag del som nonchalans när slalsrådel i enaögonblicket säger alt han respekterar beslul, men i det andraögonblicket säger all han låler olika organ bestämma i vilken utsträckningbeslut skall verkställas. Min fråga kvarstår: Avser regeringen alt verkställariksdagens beslul? Jag är glad över alt man respekterar beslut, menavser man också all verkställa beslulen? Överläggningenvar härmed avslulad. 7 § Svar på fråga 1988/89:551 om vägbyggnadsnormerna frågat mig om jag vill medverka fill ändrade vägbyggnadsnormer. Bakgrundentill frågan är att medvetandet om behovet av säkerhet, hälsa och godmiljö enligt frågeställaren nu pekar mol alt hastigheten pä vägnätet aldrig böröversliga /lim. och all del inle förefaller rimligt all fortsätta byggavägar som passar för ungefär den dubbla hastigheten. Vid projektering av vägar är det flera omständigheter sombestämmer vilken typ av väg som skall användas. Därvid har bl.a. framkomlighet,trafiksäkerhet och miljökrav betydelse. Motorvägar är inte dimensionerade för . somfrågeställaren gör gällande. De projekteras efler en referenshastighet av 110km/tim. Om referenshastigheten pä motorvägarna skulle sänkas till90 km/lim. påverkar detta kostnaderna för byggandel ytterst marginellt.Fördelen med en motorväg eller väg av motorvägslyp är, oavsett om hastighetenbestäms till högst /lim., att trafiken går fram i tvä ellerflera körfält i vardera riktningen. Trafikanterna är dels åtskilda av ellmitträcke eller en millskiljeremsa, dels är vägen fri frän plankorsningar.Detta gör alt olyckorna pä motorvägar är färre än på andra väglyper. Jag finnerall vägar av hög standard har sitt berälligande av bl.a. irafiksäkerhelsskäl,och jag har inle för avsikt atl medverka till ändrade vägbyggnadsnormer. 16JAN STRÖMDAHL (vpk): Jag lackar statsrådet för svaret. Jag ställdeden här frågan mot bakgrund av en reflektion jag gjorde när jag för någraveckor sedan såg vad som håller pä att ske pä , där motorvägsbyggetmöblerar om myckel kraftigt i landskapet. När man talar med människor i traktenfår man klart för sig alt de tycker det är rimligt all man i della läge gör enförbättring av den nuvarande vägen, förser den med vägrenar där sådana intefinns och ändrar pä de punkter där den är mindre säker. Men vägbyggande, liksombyggande av gator i tätorter, bedrivs efler slandardnormer som bygger påföreställningen all vägtrafiken sländigl skall öka och få högre hastighet. Vihar fåll korrigera detta genom att i tätorter bygga gupp, knyckla lill vägaroch göra dem trängre för att fä ner hastigheterna. Det vore olyckligt om man skulle offra mycket mark ochpengar pä ett vägnät som man sedan skulle behöva knyckla lill, eller för vilketman skulle behöva införa en hastighetsbegränsning som trafikanterna uppleversom orimlig och orealistisk, dvs. att man anpassar trafiken lill något som denfysiska miljön inte inbjuder till. Jag vill försöka sä litet nya tankar om enomprövning av den tekniska utformningen. Jag vill i ett enda avseende kommenlera . gör i sitt inlägg gällande att människor iUddevalla-trakten inle vill ha en motorväg. Han säger atl när man lalar medmänniskor i trakten så säger de sig endast vilja ha en förbällring av nuvarandeväg. Med del inlägget visar att han har en mycketdålig förankring i folkopinionen i den trakt som berörs av motorvägsbygget påvästkusten. En mycket stor majoritet av befolkningen vill ha en myckel radikalförbällring av väglrafiken, och de vill ha en molorväg. Beslutet omvägbyggnaden ligger fast, och i övrigt har jag redan besvarat frågorna omvägbyggnadsnormer. Om SJ:s godstransporter, m.m. Anf.18 (vpk): Mina funderingar i den här frågan väcktes med anledning avstudier och samtal med människor i närheten av motorvägsbygget. Men denna frågaär lydligen känslig, eftersom den rör upp känslorna på del här sättet. Jag villdärför betona all della är en generell fråga. Den gäller vägulformningen i desshelhel både på landsbygden och i tätorterna. Min fråga lill slalsrådel är:Anser inte slalsrådel, ulifrån sina egna erfarenheler, alt det kan finnasanledning all se över hela det här systemet mot bakgrund av nya kunskaper ommiljö- och hälsoaspekter? Överläggningen var härmed avslulad. 8§ Svar på frågorna 1988/89:539, 540,541 och 544 om SJ:s godstransporter. har frägal miljö- och energiministern omregeringen avser att vidta någon åtgärd med anledning av atl SJ-ledningenenligt frågeställaren beslutat minska sina godstranporter pä järnväg medmiljontals ton. har vidare frågat miljö- ochenergiministern om hon redan nu är beredd atl lägga fram ett konkret förslaglill regeringen som syftar till alt stoppa det som frågeställaren uppfattar somSJ:s planer pä alt flylla över järnvägsgods lill landsväg. Frågan är ställd medanledning av elt uttalande av en poliliskt sakkunnig i miljö- ochenergidepartementet, om högre avgifter på landsvägstrafiken ellermiljösubvenlioner lill järnvägen. har frågat mig om regeringen är beredd atlvidla några åtgärder med anledning av SJ;s godspoliliska utspel, som enliglfrågeställaren inle motsvarar allmänna krav på utveckling och valfrihel förkonsumenter på olika orter. Slutligen har frågat mig hur resp.Borlänges utsikter alt behålla nuvarande godsmängd pä järnvägen bedöms. Fråganär ställd mot bakgrund av atl frågeställaren uppfattat all SJ gjort dl utspelom all föra över stora godsmängder från järnväg till landsväg. Arbetet i regeringen är sä fördelat atl del är jag somskall svara pä alla frågorna. Jag besvarar dem i ell sammanhang. Det är regeringens ambition atl järnvägens andel avgodslransporimarkna-den skall öka. Inom SJ;s godslransporldivision pägår förnärvarande ell omfaiiande arbele som syftar till atl göra SJ:s godstrafikkonkurrenskraftig och effektiv, vilket är helt i överensstämmelse med delbeslul fattade . Vid en genomgång visar det sig atl en begränsad del avSJ:s godsproduk-lion är korlväga och dessulom olönsam, ålminslone på läng sikl,bl.a. genom all koslnaderna för terminalhantering och transporter är myckelhöga. För atl åstadkomma elt sä rationellt produktionssystem som möjligl ochdärigenom kunna erbjuda kvalitativa transporter till konkurrenskraftiga priserplanerar SJ därför förändringar. Rent konkrel innebär dessa förändringar alt kunderna ivissa fall kan komma alt välja lastbilstransporter, men att andrakunder kan komma alt välja järnvägen i slällel för laslbilslranspor-ler. Iförändringsprocessen diskuterar SJ med varje kund hur SJ bäsl skall kunnauppfylla kundens iransportönskemål. Det som hillills har hänl är alt SJ skrivit kontrakt påmer gods än vad man har förlorat. Regeringen följer noga ulecklingen päområdel. Ambitionen bör vara atl järnvägen skall öka sin andel avden svenska godslransporlmarknaden. Atl bara slå vakl om de godstransporter somfinns är enligl min mening en passiv politik. och ärgoda exempel pä all en ökning av järnvägens andel av godslransporlmarknadeninte bara är en ambition, ulan pä alt ambitionen också blir verklighel. skickades frän 3,3 milj. lon gods, är1988 skickades 3,6 och prognosen för innebär minst 4,2 milj. ton. År1987 ankom till 2,5 milj. ton, är 1988 ankom 2,9 och prognosen för år1989 innebär minsl 3,7 milj. lon. Jag kan bara beklaga all hartolkat SJ:s planer pä all få elt rationellt produktionssystem som bristandeambition atl öka sin andel av godslransporlmarknaden. Sammanfattningsvis äralllsä utsikterna goda för och alt öka sin godsvolym päjärnväg. Otn SJ:s godstransporter, m.m. 20 (vpk): Tack för svaret. Jag har lovat all hälsa frånalla SJ-anslällda och fackligt aktiva inom som jag harträffat på olika håll i landel, bl.a. i och i där jag var i gårkväll. De som arbelar där har ell samstämmigt budskap till ochden övriga regeringen: Om de hotade bandelarna i deras regioner läggs ned hotasmiljön, jobben och kommunernas ekonomi. Jag har naturligtvis även diskuteratmed företrädare för dessa kommuner. har bakat ihop fyra frågor och lämnat ettsvar på dem, vilket inte ger mig särskill myckel lalelid. Anledningen lill en av mina frågor är alt jag har talatmed , som är chef för . Han sade lill mig vidtrafikutskottets besök atl när SJ nu har klassat in landets olikajärnvägsstationer i ell fåtal huvudierminaler och ett stort antalsekundärterminaler kommer del alt leda lill alt sekundär-lerminalerna iframtiden inte kommer att kunna hanlera gods, såvida inte kommunerna- i dellafall , som jag tar som exempel -tillsammans med privala åkare ellerandra övertar ansvaret för godset. har haft jusl den fina ulvecklingpå godslransporlområdel som lalar om. Del är jag myckel välmedvelen om, och del är ingen nyhet. Men vad jag lalar om, , ärframtiden. Kan ge en bättre garanti än den som ges i svaret,l.ex. atl också som sekundärterminal kommer atl kunna ulvecklas pä detpositiva säll när del gäller godstransporter som lalade om isitt svar? 21 Kommunikafionsminisler : Herrtalman! Jag lackar för hälsningen frän de SJ-anslällda, men jagbehöver inle gå den omvägen för alt fä kontakt med dem. Jag har självutomordentligt goda konlakler med dern som arbelar inom SJ, Om SJ:s godstransporter, m.m. och vi förständigt diskussioner om dessa frågor. Ulvecklingen är inle problemfri, men myckel enkelt för sig genom att framstå som om hon kan rädda varjetransport på järnväg och ändå utveckla järnvägstrafiken sä all den i framtidenblir effektiv, konkurrenskraffig och uthållig. Målsältningen med ochregeringens trafikpolitik är att SJ skall bli dl konkurrenskrafligl transportföretagsom kan ta mer gods på grund av all SJ erbjuder kunderna goda tjänster. Och jaglycker atl skulle lägga ned lilel arbele pä atl hjälpa lill medden omvandlingsprocessen och förklara och stödja del fortsatta arbetet och inlebara måla upp skräckbilder. talade om risken för atl SJ lägger nedverksamhet och ger intrycket alt det håller på alt ske en omfattande nedläggning,medan verkligheten är, som jag sade i mitt svar, alt SJ redan nu har tecknatkontrakt som innebär mer gods på järnvägstransporter, dvs. en överflyttningfrån landsvägs- lill järnvägstransporter. Det om någol är väl löftesrikt ochhoppingivande för en bra trafikpolitik och därmed i delta avseende också en bramiljöpolitik. 22 (vpk): ägnar myckel lid ät att diskulera vad jaghar uppfaltat om vissa saker. Jag vill därför slälla en fråga lill . Har jag lolall missuppfallat beskedet frän SJ:sföreträdare, som jag har har träffat i egenskap av trafikulskotlsledamoi, omatt 2 000 industrislickspår skall rivas upp? Är del rätt eller fel? Har jag feli fråga om alt SJ kommer atl överföra gods - del har uttryckts precis på delsättet - från järnväg lill landsväg, om detta gods över huvud laget skallfraktas, i en omfattning som motsvarar en lill tvä miljoner ton gods? Jag talarinle om de siffror som redovisar för dagslägel, utan jag lalarom vad som kommer all hända när dessa 2 000 industrislickspår läggs ned. Delgäller även de bandelar som är hotade, bl.a. i , och som har persontrafikmen också godstrafik. Om persontrafiken läggs ned och överflyttas lill landsvägoch buss drabbas självklart även godstrafiken. Känner lillnågon analys av hur detta kommer att slå? 23 Kommunikafionsminisler : Herrtalman! SJ överför inle gods från järnväg fill landsväg. Del är kunderna sombeslämmer hur de vill transportera sina varor. Det är vikligl all hälla isär.Del är faktiskt inle på del sättet som gäng på gång görs gällande all del är SJsom bestämmer atl gods skall transporteras på landsväg.