prot · GC09129 · 1988-12-31 00:00:00 — För det äralldeles klarf att kommunernas handlingsfrihet inom deras eget ansvarsområdeminskar med denna extraskatt. För är det fullständigt oacceptabelt attkommuner som sköter sin ekonomi, som gör de prioriteringar som artikel 9 talarom och som vårdar sig om skattebetalarnas pengar skall straffas genom extrapålagor. Denna skatt skall dessutom beräknas med en progressivitet som ärfullständigt hårresande. Om skatteunderlaget stiger från till mellan 125och av medelskaftekraften, då ökar progressivitefen på avgiften med 100 %för att vid skatteunderiag ha ökat . Figuren har i sagan en hjältes skimmer och ärett fullständigt galet epitet på regeringens extra skatteufjämningsavgift. har genom sitt exempel illustrerat det på ett utmärkt sätt. Förslaget är ingenting 161 mindre änen brandskattning av typ - en konfiskering av skötsammakommuners skattemedel, som leder till att man på vissa håll tvingas höjaskatten för att klara avgiften till staten och sina åtaganden fillkommuninvånarna. Lika illa är kanske ändå de psykologiska signaler somregeringen skickar till landets kommuner. De säger i korthet att det inte ärnågon idé att vara sparsam med skattebetalarnas pengar, att det inte är någonidé att rationalisera och bli mer effektiv, att det infe är någon idé att ökakostnadsmedvetandet, för då kommer regeringen att öka sina utdebiteringarytterligare. En ytterligare aspekt på denna rövarskatt är att den allrahårdast drabbar . Inte mindre än 250 miljoner av skattebetalarnaspengar dras in - och detta i en region där de kommunala kostnaderna för denkommunala verksamheten, både när det gäller enskilda människors behov och närdet gäller drift och investeringar i stort, är högre än i det övriga Sverige.Ett mycket tydligt exempel är att landsfing skall sörja förvården av av landets HIV-smittade och aidssjuka utan att få någon nämnvärdextrainsats för det. Till detta kommer bördorna på denna region med 10 %invesferingsavgiff på bygginvesteringar och fördubblad fastighetsskatt. Jag vill dessutom något kommentera denhöjning av skatfeutjämningsavgiften som också ligger i förslaget. Debatten harlänge handlat om de brister som finns i det nuvarande systemet, och kritikenfrån kommunerna inriktar sig på två huvudlinjer. Den ena är att det nuvarandesystemet är alltför centralstyrt med sin hårda specialdesf inering, den andraär att de förutsättningar som utjämningsbidraget fördelas efter infe ger enrättvisande bild av de behov som kommunerna har. Kort och gott kan man säga attpengarna infe går fill de kommuner som bäst behöver dem och de kommuner som fårpengar kan inte använda dem på bästa möjliga sätt. Vad föreslår då majoriteten?.Jo, i stället för att ordentligtreformera ett dåUgt skatfeufjämningssystem, som inte fyller den funktion detskall göra, höjer man avgifterna för att hjälpligt täcka in de automatiskakostnadsökningarna. sade att det kunde finnas skäl att omprövafördelningen, men då måste jag ställa frågan: Varför gör ni inte det då? har i,flera sammanhang förespråkat ettskatteutjämningssystem som dels har andra variabler än , dels är mergenerellt än . På så sätt skulle kommunerna stimuleras till effektivitetoch kostnadsmedvetenhet, deras självbestämmande skulle öka, och dessutomskulle vi leva upp också fill andan i den konvention om självstyrelsesom vi just har ratificerat. Jag yrkar bifall till de reservafioner somfolkpartiet har skrivit under. 150LARS (): Jag har begärt ordet för att i dennasena,timme med ett kort inlägg göra vissa principiella anmärkningar beträffandekommunernas ekonomi. De har sin grund i den gröna ideologin. Decentraliseringoch demokratisering är utgångspunkten för vår syn på Vi tror att besluten i allmänhet blir bättre när de PfOt.1988/89:129 fattas nära dem som är berörda, och vi tror att man frigör människors 6juni 1989 kreativitet och handlingskraft då de känner att de kan påverka. Därför skall enligt vår uppfattning allt som infe nödvändigtvis behöver beslutas på nationell nivå hänvisas till landsting och kommuner och inom kommunerna fill kommundelsnämnder. Därför anser vi inom också att kommunernaskall ha stor makt över sin ekonomi. Vi tycker att det är mycket egendomligtatt infe all fastighetsskatt går till kommunerna, eftersom det är kommunernasom får bära de kostnader som fasfigheterna åsamkar det allmänna.Fastighetsskatten är ju i andra länder dessutom den dominerande intäkten förkommunerna. Likaledes borde företagen betala skatt i kommunen, eftersom deutnyttjar kommunens service på ett fiertal sätt. Och naturligtvis.skall ävenägare av fritidshus betala fastighetsskatt i kommunen. Det har skett ett antalbesynnerliga reformer i dessa avseenden här i landet . Kommunalskaften är för de flesta den tyngsta skatten. Vitycker i och för sig att den kunde vara ändå tyngre, dvs. att kommunerna skallbetala all den kommunala verksamheten inkl. skola och barnomsorg. Men för attdet skall vara möjligt, måste kommunalskatten reformeras och förmodligen görasprogressiv. Vidare måste ett väl fungerande skatteutjämningssysteminföras. Det betyder att kommuner med hög skattekraft skall betala in pengartill en inferkommunal utjämningsfond, och kommuner med låg skattekraft skall harätt att dra pengar från denna fond. Och med skattekraft menas inte baraskattekronor per invånare, utan även andra faktorer som åldersfördelning ochgeografiska förhållanden skall vägas in. Principen är inte ny. Den tillämpas i viss utsträckninginom när det gäller kyrkofonden, och inom kyrkan kan mandessutom hämta inspiration från , 8 kap., verserna 1315.Där falas det om bidrag mellan församlingarna i den första kristna kyrkan;"Meningen är ju infe att andra skall få det bättre och ni få det svårt.Nej, det är en fråga om jämvikt; nu skall ert överflöd avhjälpa deras brist,för att deras överflöd skall avhjälpa er brist. Så blir det jämvikt,som det står skrivet: Han med mycket fick inte för mycket, han med litet fickinte för litet. " Denna enkla och förnuftiga princip borde kunna tillämpasäven på dagens svenska kommuner och landsting. Den överensstämmer medmiljöpartiets solidaritetsprincip: solidaritet mellan människor i vårt egetland. Den praktiska lösningen heter en inferkommunalutjämningsfond. Det finns inga rimliga skäl att den kommunala skatteutjämningenskall passera statens kassa. Den kan lika väl hanteras av , mennaturiigtvis måste staten fastståila reglerna för utjämningen. Vidare är det självklart att skall fastställaminimikrav för skola, barnomsorg, äldrevård och mycket annat, men staten bordeupphöra med att lämna bidrag till dessa verksamheter. Med en väl fungerandekommunal skatteutjämning och ett reformerat kommunalskatfesystem borde helastatsbidragssystemet kunna avskaffas. Dagens system, där i stor utsträckning köperkommunal följsamhef till , är förnedrande och demoraliserande. Prot.1988/89:129 skall stifta lagar om kommunernas verksamhet inkl. deras beskattningsrätt, men med sinaskattepengar skall kommunerna själva sköta Det krävs förmodligen att man inför starkare sanktionermot de kommuner som inte följer lagarna. Om indragna statsbidrag inte längreblir en möjlig metod, får man förmodligen tillgripa böter. Både kommunalanämnder och kommunfullmäktige som fattar olagliga beslut borde kunna bötfällas.Dagens läge, där kommunerna praktiskt taget ostraffade kan strunta i lagarna,är infe bara skadligt för den allmänna laglydnaden i landet, utan det hindrarockså reformer som syftar till att vidga den kommunala kompetensen. Dessa synpunkter ligger en bra bit från dagensdefaljdiskussion i finansutskottets betänkande, men de reservationer sommiljöpartiet lagt i utskottet pekar alla i den riktning som jag har antytt. Jag yrkarbifall till reservationerna 4, 6, 10 och 16. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren övergick tillatt fatta beslut i ärendet. Mom. 1 (inriktningen av den kommunala ekonomin) Först biträddes reservation 3 av med 24röster mot 19 för utskottets hemställan med godkännande av den i reservafion 4av anförda mofiveringen. 280 ledamöter avstod från att rösta. Härefter biträddes reservation 2 av och med 38 röster mot 18 för reservation 3 av . 270 ledamöteravstod från att rösta. Därpå biträddes reservation 1 av m.fl. - somställdes mot reservafion 2 av och - genom uppresning. Slutligen bifölls utskottets hemställan med godkännande avutskottets mofivering med 185 röster mot 65 för reservafion 1 av . 74 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 (statsbidragen fill kommunsektorn) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation6 av m.fl., dels reservation 5 av m.fl., delsreservation 7 av - bifölls med acklamation. Mom. 3 (skatteutjämningssysfemet) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation8 av m.fl., dels reservation 9 av och ,dels reservation 10 av - bifölls med acklamation. Mom. 4 (inomregional skatteufjämning) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservation 11 avLars m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5(allmän skatteufjämning) Prot. Utskottets hemställan - somställdes mot dels reservafion 13 av m.fl., delsreservafion 12 av m.fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 6 (särskildskatteufjämningsavgiff) Först biträddes reservation 15 av och med 38 röster mot 19 för reservafion 16 av . 266 ledamöteravstod från att rösta. Härefter biträddes reservation 14 av m.fl. med100 röster mot 40 för reservation 15 av och . 178ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 160 röster motlOl för reservation 14 av m.fl. 58 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 7 (kompensation för slopad kommunalföretagsbeskattning) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservation 17 avAnne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 8 (kompensation för slopad kommunalgarantibeskaftning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 18 avAnne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 9 (extra skatteutjämningsbidrag) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation19 av m.fl., dels reservation 20 av och med acklamation. Mom. 11 (lag om kommunalt skatfesfopp) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 23 avLars m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 12 (kostnadsanalyser i regeringens propositioner) Utskottets hemställan bifölls med 181 röster mot 135 förreservation 24 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 15 § Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättasvid morgondagens sammanträde. vice talmannen påminde om vad som meddelats undereftermiddagen, dvs. att de återstående ärendena efter dagens plenum skulle tasupp sist på morgondagens föredragningslista. 1988/89:129 16 §Kammaren åtskildes . Förteckningöver talare Prot. (Siffrorna av.serslda i protokollet) 1988/89:129 Förstevice talmannen 51, 126, 129, 134, 135 Alemyr,() 4, 41, 48, 50, 105 ,, i (s) 152, 159, 161 ,() 6 ,, i (m) 117, 118 ,() 161 Bildt,() 61, 66. Biörsmark,() 68, 72, 74 Chrisopoulos,(vpk) 127 Ciszuk,() 116 ,(vpk) 91 ,() 6 ,() 11, 25, 27, 37, 39. 47, 50, 57, 60 ,() 6 Franzén.Ivar (c) 142, 145, 147, 158, 160 , () 95, 117, 118, 121, 150 ,Per (mp) 28, 38, 41, 45, 48, 55, 59, 65, 67, 72, 73, 88, 90 Goés, () 107 Gradin.Anita, statsråd 51. ,() 16, 26, 37, 40, 46, 49, 56, 64, 67 ,() 119, 121 afRantzien, () 101 Håvik.Doris (s) 129 ,() 112, 114, 115 ,() 127 ,() 126, 129 ,() 126 Lyngå,() 99 ,(vpk) 147, 150, 158 Måbrink,(vpk) 20, 26, 28. 46, 50, 56 ,() 109 ,() 100, 120, 121, 162 ,() 6 ,() 108 Pohanka,() 105, 128 ,() 136, 144, 146, 150, 157, 160 ,() 111 ,(vpk) 74, 83, 85, 88, 90 Schörling,() 103, 105 Skånberg,() 79, 89, 113, 115 ,() 81, 84, 85 af ,() 7, 25, 27, 36, 40, 54. () 85, 89, 91 1988/89:129 , () 139, 145, 146,149, 156. ,(vpk) 96 168 gotab 89206, Slockholm 1989