prot · GC0947 · 1988-12-31 00:00:00 — Den omställning som kommer att ske på tekopolitikensområde för att successivt avveckla importrestriktionerna är en av de åtgärdersom skall bidra till att stärka konkurrenskraften i den svenska ekonomin. Omdet förhåller sig så att importhinder leder till ökade priser för oss somkonsumenter, och om de påverkar prisökningarna i samhället, bör man självfalletförsöka ta bort hindren. och har räknat framatt ett borttagande av handelshindren på tekoområdet skulle innebära en lättnad ihushållsbudgeten för en normalfamilj med . Denfråga som man då ställer sig är: Klarar den svenska tekoindustrin den häromställningen? Detta har även behandlats av fidigare talare? Jag tror att man har resurser och är bättre förberedd än vad man var tidigare. Genom framförallt den omställningstid som föreslås i proposifionen ges möjligheter attförbereda åtgärder fram fill 1991. Självfallet förstår jag och jag har den fullaste respekt för attmänniskor i bygder där det finns en koncentration av industrier som påverkas avstrukturförändringar och marknadsförändringar känner oro. Naturligtvis gör dedet. Jag kommer själv från ett län som genomlevt verkstadsindustriförändringar,handelsstålsförändringar, specialstålsförändringar och förändringar inomtekoindustrin. Men jag har också sett hur man gått fill väga för att lösaproblemen och vad medvetna satsningar ger för resultat, satsningar på nyaarbeten och på att förbättra och förnya befintlig verksamhet. Resultatet avdessa satsningar har lett fill att på orter i just mitt hemlän, därtekoindustrin dominerar, är det stora problemet brist på arbetskraft. För att den omläggning som skall ske på tekopolitikens område skallkunna genomföras så smidigt som möjligt, måste staten även i fortsättningenunder gå in med åtgärder som gör att eventuellapåfrestningar lindras. Majoriteten i utskottet har ingen erinran mot den aviseradeavvecklingen av importrestriktionerna för tekoprodukter. Utskottsmajoritetenvill dock understryka behovet av fortsatta stödåtgärder för tekoindustrin. Detär också viktigt att stöd och insatser i större utsträckning inriktas motframför allt de små och medelstora företagen, vilkas problem är helt annorlundaän de stora företagens. Vi får, som sagt, anledning att återkomma fill tekopolitiken undervåren 1989. Jag avslutar med att yrka bifall fill utskottsmajoritetens förslagoch avslag på reservationerna. Vissaekonomiskpolitiska åtgärder, m.m. 60 (): Den industriella produkfionen av kläder i vårt land .har pågått sedan1850-talet, och den har spelat en mycket viktig roll vid industrialiseringen avvårt land. Vi har dessutom ett klimat som kräver omväxlande och ordentligklädsel. Det har varit naturligt att betrakta tekoindustrin som en avbasnäringarna, och det svenska folket har slagit vakt om utvecklingen i dennanäringsgren. Tekoindustrin har även bidragit med mellan 6 och 7 miljarder kronorper år i exportinkomster för vårt land. Helaregioner och många orter har haft sin dominerande industrisysselsättning itekoföretag. Så är fortfarande fallet i . Det är fullt naturligtatt vi i denna kammare har ett stort ansvar när vi beslutar om enframtida avveckling av importrestriktionerna för tekoprodukter. Importregleringenkan i det globala perspektivet inte vara annat än ett sekundärt medel att uppnåen god hushållning med våra gemensamma resurser. Det primära och viktiga måsteändå vara att regering och riksdag kombinerar avvecklingen avimportrestriktionerna med offensiva åtgärder för att stödja denna bransch. Vissaekonomiskpolitiska åtgärder, m.m. Vimåste ge fler tekoföretag möjlighet att få del av export- och rationaliseringsfrämjandeinsatser samt insatser för att stödja produktutveckling och utbildning. Merpartenav tekoproduktionen sker, som sagt, i små och medelstora företag, och många avdessa är bara i början av sin förändringsprocess. Utan ett nytt offensivtbranschprogram hade det inte varit möjligt att acceptera en så snabb avvecklingav importrestriktionerna. Detta är också skälet till att min kollega och jag har motionerat om aktiva åtgärder från regeringens sida underdet kommande året. Detekoanställda och människor som har värnat om vår egen produktion av kläder harofta, även i denna kammare, stämplats som protektionister, trots att detverkliga syftet har varit att ge konsumenten god kvalitet till rimliga priser,närhet och god service samt att bereda de anställda möjlighet att kännastolthet över sitt arbete. Detekoanställda i slår också vakt om sina kollegers rätt till fackligarättigheter över hela vår jord. Det är naturligt att de anställda i Sverigemotsätter sig att barn exploateras som arbetskraft, som barnensföräldrar tvingas att gå arbetslösa. Men vad som är ännu värre är att defattigaste av jordens alla fattiga utestängs från utbildning och utveckling närvåra minsta bröder och systrar exploateras som arbetskraft. Det är skälet tillatt vi så ihärdigt motionerat om införande av en socialklausul i deinternationella handelsavtalen. Vianser också att vi kan finna vägen till rättvis global arbetsfördelning genomatt i alla internationella sammanhang verkar för att de politiska,sociala och fackliga villkoren förbättras för människor som saknar dessagrundläggande rättigheter. Vi motionärer är i stort sett nöjda med näringsutskottets yttrande övervåra motionsyrkanden nr 3 och 4. Det skall verkligen bli intressant att se hurdet går med våra yrkanden nr 1 och 2 - som avser övervakning avprisutvecklingen på tekovaror och behovet av effektivare ursprungsmärkning -när importrestriktionerna slopas. Det är både konsumentpolitisktoch nationalekonomiskt viktigt att det finns ordentliga möjligheter tilluppföljning av beslut. Vi motionärer avser att noggrant följa vadregeringens arbete i de av oss aktualiserade frågorna ger för resultat, bl.a. iden kommande budgetpropositionen. Eftersom finansutskottet nu föreslår attriksdagen avslår våra yrkanden, kommer vi att avstå i den kommande voteringennär det gäller mom. 56, och öm det behövs avser vi att återkomma i ärendet. I detta anförandeinstämde (). 61 (): Det är med anledning av att diskussionen om tekopolitiken kom upp pådagordningen som jag har anmält mig till talarlistan. ,liksom före juluppehållet, debatterades frågor rörandetekoindustrin. Då som : sist på talarlistan. En repetition av tekopolitikengavs i kammaren även . Det är inte min avsikt att i dagupprepa den debatten. Vi kommer, såsom sade, tillbaka tilltekopolitiken under vårsessionen. betänkande återkommer moderata reservafioner liknande dem vistod för under föregående . Jag känner mig föranledd att ge ett snabbtkoncentrat av våra ställningstaganden angående mulfifiberav-talen. Frihandelär en grundläggande förutsättning för en fungerande marknadsekonomi. Ett frittutbyte av varor, tjänster och kapital är särskilt vikfigt för ett litet landsom . Vi har en liten chans att hävda oss mot de stora handelsblocken.Frihandeln är av avgörande betydelse för vårt näringslivs möjligheter att görasig gällande på världsmarknaden. Även inom EG är målsättningen fri handel övergränserna. Vi har därför krävt att de särskildaimportrestriktionerna mot tekovaror skall avskaffas. Genommultifiberavtalen begränsar vi importen av tekovaror från 15 lågprisländer.Många av dem är . Samfidigt som vi genom vår biståndspolitik försökerge hjälp till självhjälp, slår vi med protektionistisk handelspolitik undanbenen för utvecklingsländerna inom just den industrisektor som de har godaförutsättningar att utveckla. Det är, vilket vi framhållit,omoraliskt att på detta sätt medverkar fill att hålla fillbakautvecklingsländernas industriella utveckling. Handelshindrenär också till nackdel för de svenska konsumenterna, särskilt för barnfamiljerna,eftersom hindren höjer konsumentpriserna. Glädjande nog aviserar nu regeringenen avveckling av importrestriktionerna. Mindre glädjande för svenskakonsumenter, och även för , är att man avser att låta oss leva medimportrestriktionerna . Vivill ge de svenska konsumenterna och nytta av den fria handelnsfördelar tidigare. Vi anser därför att en avveckling av handelshindren pätekoområdet skall inledas . Med detta ser jag fram emot en mer uttömmandedebatt om tekofrågorna fill våren. Vissaekonomiskpolitiska åtgärder, m.m. Anf.62 HÄDAR (): Jag har förståelse för om en riksdagsman, som uppfattar attsysselsättningen i hans region och län kan ta skada av vissa åtgärder, tar tillorda mot dem. Det behöver inte innebära att jag tycker att den åsikten ärriktig. Men jag kan ändå förstå och känna för vad Hans Nyhage och LennartBrunander har sagt. Jag tycker inte att denna debatt - som handlar omtekorestriktioner mot - kan passera, när det från andra talare görsgällande att restriktionerna är till för att indirekt skydda människorna iu-länderna mot att behöva framställa sina varor under villkor som inte skulleanses vara acceptabla. Vi begränsar import av teko av nafionella skäl. Dethar skett bl.a. med hänsyn fill sysselsättningen i . Men låt ossinte lämna denna kammare i tron att vi har dessa restriktioner med hänsyn fillu-länderna. Det har vi definitivt inte. Ökad arbetslöshet i u-ländernaresulterar inte i bättre förhållanden där. Det är följden, om vi inte i det härfallet snabbare skulle avveckla tekorestriktionerna. Överläggningen var härmedavslutad. Kammaren övergick till att fatta beslut i ärendet. Vissaekonomiskpolitiska åtgärder, m.m. Mom. 2 (den allmännainriktningen av den ekonomiska politiken) Förstbiträddes reservation 5 av med 19 röster mot 18 för reservation 4 avHans Petersson. 272 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbiträddes reservation 3 av och med 34 röster mot 18för reservafion 5 av . 257 ledamöter avstod från att rösta. Därpåbiträddes reservation 2 av och med 37 röster mot36 för reservation 3 av och . 234 ledamöter avstodfrån att rösta. Härefterbiträddes reservation 1 av m.fl. med 60 röster mot 36 förreservation 2 av och . 212 ledamöter avstod frånatt rösta. Slufiigenbifölls utskottets hemställan med 141 röster mot 58 för reservation 1 av LarsTobisson m.fl. 110 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 3 (avskaffande avvalutaregleringen) Hemställan Utskottetshemställan bifölls med 176 röster mot 129 för hemställan i reservation 6 avAnne m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservation 7 av anfördamotiveringen - godkändes med acklamation. Mom.4 (löntagarfonder m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.5 (stimulanser av hushållssparandet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av m.fl. - bifölls medacklamation.. Mom.6 (omsättningsskatt på värdepapper) Hemställan Utskottetshemställan - som ställdes mot hemställan i reservation 10 av . - bifölls med acklamation. Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservation 11 av och anförda mofiveringen - godkändes med acklamafion. Mom.7 (småföretagens villkor) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 12 av och -bifölls med acklamation. Mom. 8 (förslag omfrämjande av högteknologi) Hemställan Utskottetshemställan - som ställdes mot hemställan i reservafion 13 av m.fl.- bifölls med acklamafion. Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservafion 14 av anfördamotiveringen - godkändes med acklamation. Vissaekonomiskpolitiska åtgärder, m.m. Mom. 9 (en god miljö sommål för den ekonomiska politiken) Hemställan Utskottetshemställan bifölls med 237 röster mot 37 för hemställan i reservation 15 avGunnar och . 31 ledamöter avstod från att rösta. Utskottetsmofivering - som ställdes mot den i reservation 16 av och anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom.10 (inriktningen av fördelningspolitiken) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 17 av och -bifölls med acklamation. Mom.11 (en ny läginkomstutredning) Utskottetshemställan bifölls med 269 röster mot 37 för reservation 18 av Hans Peterssonoch . Mom.12 (frisläpp av investeringsfonder) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 19 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.13 (arbetsmarknadens funktionssätt) Hemställan Utskottetshemställan - som ställdes mot dels hemställan i reservation 20 av , dels hemställan i reservation 21 av och -bifölls med acklamafion. Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservafion 22 av och anförda motiveringen - godkändes med acklamafion. Mom.14 (avslag på de arbetsmarknadspolitiska förslagen) Hemställan Utskottetshemställan - som ställdes mot hemställan i reservation 23 av -bifölls med acklamation. Vissaekonomiskpolitiska åtgärder, .. m.m. Utskottetsmofivering - som ställdes mot den i reservafion 24 av m.fl.anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom.16 (merkostnadsbidrag) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 25 av m.fl., delsreservation 26 av och , dels reservation 27 avGunnar och - bifölls med acklamation. Mom.20 (anslaget Kontant arbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 29 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.21 (insatser för flyktingar och invandrare) Utskottetshemställan bifölls med 250 röster mot 51 för reservafion 30 av ochIvar . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.22 (flexibelt utnyttjande av beredskapsmedel) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 31 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.23 (behovet av insatser för särskilda grupper och regioner) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 32 av m.fl., delsreservation 33 av och , dels reservation 34 avGunnar och - bifölls med acklamafion. Mom.24 (indragning av medel från anslag) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 35 av m.fl. - biföllsmed acklamafion. Mom.26 (arbetstillstånd för asylsökande) Förstbiträddes reservation 36 av m.fl. - som ställdes mot reservation37 av och - med acklamation. Härefterbifölls utskottets hemställan med 191 röster mot 80 för reservation 36 av LarsTobisson m.fl. 34 ledamöter avstod från att rösta. Mom.27 (byggreglerande åtgärder) Utskottets hemställan - som ställdes mot delsreservation 38 av m.fl., dels reservation 39 av m.fl.,dels reservafion 40 av - bifölls med acklamation. Mom. 28-37 (ändradebidragsvillkor för ombyggnadslån, m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 41 av m.fl., de/sreservafion 42 av och , dels reservafion 43 avGunnar och , dels reservation 44 av - bifölls medacklamafion. Mom. 38 (utformningen avövergångsbestämmelserna) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 45 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.41 (slopande av tilläggslåneramen) UtskottetshemstäUan - som ställdes mot reservation 47 av - bifölls medacklamation. Vissaekonomiskpolitiska åtgärder, m.m. Mom.42 (skattefri avsättning till reparationsfond) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 48 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.44 (boendes inflytande över RBF-stödet) Utskottetshemställan bifölls med 268 röster mot 37 för reservation 49 av Hans Peterssonoch . Mom.47 (reavinstskatten) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 50 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.48 (räntebidrag för befintliga hyres- och bostadsrättshus) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 51 av m.fl., delsreservafion 52 av och , dels reservafion 53 avGunnar och , dels reservation 54 av , delsreservation 55 av - bifölls med acklamafion. Mom.49 (räntebidrag för nya hyres- och bostadsrättshus) Utskottetshemställan bifölls med 288 röster mot 19 för reservation 56 av . Mom.50 (ikraftträdande av förändringarna i räntebidragsbestämmelserna) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 57 av -bifölls medacklamation. Mom.51 (stimulansbidrag) Förstbiträddes reservafion 58 av m.fl. med 56 röster mot 19 förreservafion 59 av . 233 ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 236röster mot 52 för reservation 58 av m.fl. 19 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom. 55 a (omläggning avjordbrukspolitiken) Förstbiträddes reservation 61 av och -som ställdes motdels reservation 62 av och , dels reservation 63 avHans Petersson, dels reservation 64 av - med acklamation. Härefterbiträddes reservation 60 av m.fl.- som ställdes mot reservation61 av och uppresning. SlutligenbiföUs utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 60 av . - genom uppresning. Meddelandeom justering av kammarens protokoll, m. m. Mom. 56 (omläggning avtekopolifiken) Förstbiträddes reservation 67 av med 26 röster mot 19 för reservation68 av . 262 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbiträddes reservation 66 av och med 44 röster mot 34för reservation 67 av . 229 ledamöter avstod från att rösta. Därpåbiträddes reservafion 65 av m.fl. med 91 röster mot 69 förreservafion 66 av och . 147 ledamöter avstod från attrösta. Slutligenbifölls utskottets hemställan med 152 röster mot 92 för reservation 65 av AnneWibble m.fl. 63 ledamöter avstod från att rösta. Mom.57 (utredning om konkurrensförhållanden) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 69 av m.fl., delsreservation 70 av och , dels reservation 71 av HansPetersson - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Talmannenövertog ledningen av kammarens förhandlingar. 9§ Anmäldes och bordlades 1988/89:16 revisorers förslag angåendestatistiken över socialavgifterna 1988/89:17 revisorers förslag angåendestatliga insatser för prospektering 10§ Meddelande om justering av kammarens protokoll, m.m. Protokollenfrån sammanträdena kommer att justeras . Tillkammarens ledamöter har utdelats statisfik rörande riksdagsarbetet under höstenmed jämförelser samt sammanställning av obesvaradeinterpellationer. Första delen av är slut. Vi får nu alla ettvälförtjänt uppehåll i arbetet. Jagtror att det är rätt att säga att har ett väl fungerande system närdet gäller att bereda ärenden. Utskott och partigrupper gör ett mycket ambitiöst och fint arbeteför att ge kammaren goda beslutsunderlag. Päandra punkter är vi kanske ännu inte lika framstående. Det gäller bl.a.riksdagens ställning som centralt forum för samhällsdebatten. Det är självklartatt skall ha denna roll. Men, jag tror att det fordras en delförändringar om vi på ett bra sätt skall kunna uppfylla den uppgiften. Behovetav omprövning kan gälla kammarens verksamhetsformer, t.ex. allmänpolitiskadebatter och frågestunder, stödet och servicen fill ledamöterna ochpresentationen utåt av . Dessa frågor diskuteras ledamöterna emellanoch i olika organ i . Jag har också samtalat med mångamänniskor - både med sådana som har sin verksamhet i detta hus och med andrasom betraktar oss ufifrån. Dennadebatt är viktig. Vi måste vara öppna för att pröva nya uppslag i vårverksamhet. En del nya grepp blir lyckade, andra kanske mindre lyckade. Men, omvi inte vågar försöka något nytt är risken stor för stagnation och minskatintresse för verksamhet. Det betyder i sin tur ett minskat intresseför det demokratiska arbetet. Ett varningstecken kan vara det för vårt landlåga valdeltagande som vi hade . konkreta förslag hoppas jag skall kunna presenteras . Diskussionerhar tagits upp med parfiernas representanter i talmanskonferensen. Dessadiskussioner kommer att fortsätta nu under helguppehållet. Jag är säker på attmånga här i salen har egna förslag och idéer. Parfiernas representanter och jagtar gärna emot dem. Jagtackar Er alla för ett gott arbete i . Ett särskilt tack vUljag rikta till de tre vice talmännen som varit ett ovärderligt stöd för migunder mina första månader som talman. Innanvi bryter upp vill jag från oss alla rikta ett tack till personal.Det är slående med vilket engagemang och intresse som anställdautför sitt arbete. Vi är skyldiga dem ett varmt tack, och det föreslår jag attvi ger genom en applåd. (Applåder.) Jagönskar Er alla en god och skön helg! Med dessa ord förklararjag kammarens sammanträde för avslutat. 12 § Kammaren åtskildeskl. Prot: Förteckning över talare 1988/89:47 (Siffrornaavser sida i protokollet) , , i (m) 77, 78 , ErHng (fp) 55, 71,75 BiUing, () 52, 60,61, 71, 75 , () 14, 34,37, 43, 49 Brunander, () 80 , Hädar (fp) 85 Exner, () 83 Falkmer, () 84 , ,finansminister 40, 45, 51 , () 23, 34,45 Furustrand, ()82 , () 57, 61,62, 72 , () 26,35, 39 , () 65,73, 76 , () 69,74, 76, 78 Nyhage, Hans (m) 79 , Hans (vpk) 17,32, 37, 44, 48 Roxbergh, () 81 , () 79 Strömdahl, (vpk) 62,73 , () 4, 31,36, 42, 48 , () 9, 33,38, 43, 50 92 gotab 16429, 1989