prot · GC0975 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:75 1 § Meddelande om sammanträdet Med ändring av gällande sammanträdesplan har fidpunktenför bordläggningssammanträdet ändrats till . 2 § Talmannen meddelade att till kammarkansliet inkommitläkarintyg för , som var sjukskriven ytterligare den 7mars-den 30 april. Erforderlig ledighet beviljades. Talmannen anmälde att KristerSkånberg (mp) även skulle tjänstgöra som ersättare för JillLindgren. 3 § Talmannen meddelade att i en tillkammarkansliet inkommen skrivelse ansökt om ledighet från riksdagsarbetet förenskilda angelägenheter den 20 mars-den 20 april 1989. Framställningen bifölls av kammaren. Talmannen anmälde att HansLindforss (mp) skulle tjänstgöra som ersättare för . 4 § Svar på interpellation 1988/89:113 om TV-programmetZick i har frågat mig om jagär beredd att vidta åtgärder med tanke pä radionämndens fällning . Han harocksåfrägat migom jag-om radionämnden nu gjorten, enligt reglerna korrekt bedömning då man stoppade Zick - är beredd attinformera svenska folket om skillnaden mellan detta program ochlördagseftermiddagarnas uppskattade Tipsextra som, enligt ,säkerligen gynnar AB Tipstjänst och AB Trav och Galopp. Enligtradiolagen (1966:755) avgör varje programföretag ensamt vad som skallförekomma i företagets sändningar. Detta är den grundläggande bestämmelsen försändningsverksamheten. På radio- och TV-området finns också ett lagstadgatförbud mot censur, dvs. ett hinder mot förhandsgranskning av det som ettprogramföretag tänker sända. Radiolagen ställer dock vissa allmänna krav på hurett företag skall utöva sin sändningsrätt. I övrigt gäller för programföretagenvad som bestäms i avtal mellan regeringen och företaget i fråga. granskar i efterhand om programföretagenutövat sin sändningsrätt i enlighet med radiolag och avtal. Nämnden har intenågra befogenheter att stoppa program utan har endast genom sina utslag enmöjlighet att påverka programföretagens bedömningar inför kommande sändningar.Inte heller regeringen har möjlighet eller anledning att kräva att en viss typav program sänds eller inte sänds. Jag är alltså inte beredd att vidta någraåtgärder med anledning av radionämndens beslut om programmet Zick ochskall då inte heller informera svenska folket om skillnaden mellan dettaprogram och Tipsextra. 3STEN i (m): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag skulle vilja börja med det sista statsrådet sade,nämligen att han inte vill förklara skillnaden för svenska folket mellanLottodragningen i Zick och tipsmatcherna i Tipsextra pålördagseftermiddagarna. Jag kan förstå att han inte vill göra det, eftersom detär ett oerhört svårt problem. Mänga människor utanför detta hus har säkertsvårt att begripa det ställningstagande som radionämnden har gjort i ärendetZick . Under ett tiotal veckor och i början pä detta ärkunde de som sä ville följa Lottodragningen direkt i Zick . Detta stoppadesnär radionämnden ansåg att programmet stred emot sed och bruklighet. Då vågadeTV-kanalen inte fortsätta att sända detta program. Ett motiv var att det ansågsgynna enskilda företag. När man bedriver verksamhet är det minsta mankan begära att det skall finnas konsekvens. Om man ser på Tipsextra pälördagseftermiddagarna, vem gynnas då om inte AB Tipstjänst och AB Trav ochGalopp? Jag är säker på att man inom dessa båda företag ligger och ber på sinabara knän att TV skall direktsända tipsmatcherna och travloppen, eftersom manvet att en direktsändning i TV gynnar omsättningen i de båda företagen. Man kandå säga att man sänder eftersom det finns ett så stort intresseför fotboll hos svenska folket. Det är mycket möjligt. Jag tror att det är ettbra program. Med samma resonemang kan man emellerfid säga att det ocksä är ettstort intresse hos delar av svenska folket att kunna följa en Lottodragningdirekt i TV. Statsrådet säger vidare att programföretagen inte ärtvingade att följa de beslut som har fattats i radionämnden. Av skrivningen isvaret verkar det precis som om de mer eller mindre kan strunta i detta. Undersenare är har vi dock sett åtminstone tvä fall i där det fick negativakonsekvenser att man struntade i radionämndens beslut. Jag skulle vilja fråga statsrådet vad som hade hänt omTipstjänst inte hade finansierat de priser som utgick i Zick till en del ungdomsföreningaroch andraorganisationer för att stimulera deras mycket behjärtansvärda verksamhet. Hadeprogrammet kunnat fortsätta om detta inte hade hänt? Min sista fråga gäller det fall då en producent och ettprogramföretag tycker att det han eller företaget vill sända är viktigt förtittarna och för svenska folket. däremot anser kanske attprogrammet är fel och strider mot lag och avtal. Anser då statsrådet attproducenten och programföretaget skall fortsätta alt sända programmet, trotsatt radionämnden tycker motsatsen? ställer egentligen frågornatill radionämnden. Poängen med den uppdelning av ansvaret som vi har är justatt regeringen inte skall kunna blanda sig i den löpande programverksamheten.För egen del tycker jag att det är en ganska bra ordning. Den möjliggör för ossatt ha ett rent förhållande härvidlag och ser till att det inte blir en typ avpolifisk styrning av vårt radiomedium. När det gäller den jämförelse som önskadesä finns denna på sitt sätt redan gjord av radionämnden, där just programmetTipsextra har friats. ansåg att sändningen av fotbollsmatchernaoch travloppen hade så stort nyhets- och informationsintresse att det uppvägdegynnandet av de spel som arrangeras av AB Tipstjänst och AB Trav och Galopp.Man ansåg därför inte att programmet stred mot kravet på opartiskhet iradiolagen. Det är således egentligen detta somär svaret pä frågan. har gjort sin bedömning. Jag har inteanledning, och inte heller rätfighet, att överpröva radionämndens uttalanden idet här stycket. Det är radionämnden som skall göra bedömningen. Jag, liksomförhoppningsvis också och radioföretagen, respekterarradionämndens beslut, även om vi inte har den formella skyldigheten attbetrakta radionämnden som en domstol vars utlåtanden vi är skyldiga att följa. 5STEN i (m): Jag hoppas att jag inte har blivitmissuppfattad så att statsrådet tror att jag skulle vilja ställa mig bakom enstanken att riksdag eller regering skulle vara någon överförmyndare, någoncensur när det gäller TV-program. Men statsrådet har väl så pass mycketatt säga fill om att han kan ta initiativ till nya regler, till nylagsfiftning. Även han måste se att den lagsfiftning vi har på dettaområde är full av inkonsekvenser. Det är detta jag tycker att statsrådet bordetänka över något. Statsrådet säger att Tipsextra fick lov att vara kvardärför att det har stort intresse och stort nyhetsvärde. Låt mig nämna nägrasiffror. Svenska folket spelade pä V 65 för 32 milj. kr. Man speladeLotto för 34 miljoner. Alltså bör intresset för dessa båda spelformer blandsvenska folket vara lika stort. Där kan man i alla fall inte se någon skillnad. Hur anser statsrådet att en producent eller ettprogramföretag skall agera om man anser att ett program är viktigt att sända,men radionämnden säger att programmet strider mot gällande regler och avtal?Hur skall en producent i detta fall agera? Statsrådet säger ju att radionämndeninte har rätl alt stoppa sändningen av enskilda program. Om motorvägsbygget Norrköping-Lövstad frånkulturmiljövårdssynpunkt Om i har ambitionen atlsom riksdagsman vara rådgivare för enskilda producenter vid deras utformning avenskilda TV-program må det vara hänt. Jag vill i varje fall, som ansvarigminister, inte påta mig den uppgiften. 7 i (m): Det vore mig fjärran att tänkamig atl vara rådgivare för enskilda producenter eller enskilda programföretag.Jag tycker att de regler vi har är helt onödiga. Om vi hade fått enuppluckring av TV-monopolet eller om monopolet tagits bort, hade vi sluppitmycket av denna debatt . Debatten är av sådan karaktär att pågatan inte förstår de regler vi i skapar och tyvärr ävenframöver kommer att skapa. Det gäller inte bara denna fråga, utan det gälleräven mänga andra. Det hade varit mycket bättre om vi haft ett regelverk somvarit klart och om vi alltså kunnat gå ut och tala om för människorna: Så härär det, så här fungerar det. Jag förstår att statsrådet inte vill eller kanförklara skillnaden mellan Lottodragningen i TV och travloppen i Tipsextra pålördagseftermiddagarna. Naturligtvis hade livet varit enklare om viinte hade haft regler för TV-verksamheten. Hade vi inte haft trafikregler, hadedomstolarna haft betydligt färre trafikmål att syssla med. Det är alldelesuppenbart. Men trafiken hade fungerat sämre än den gör med ett regelsystem. Överläggningen var härmed avslutad. 5 §Svar på interpellation 1988/89:129 om motorvägsbygget Norrköping-Lövstad frånkulturmiljövårdssynpunkt har frågat mig om beslutet omE 4-ans sträckning Norrköping-Lövstad över ett fornlämningsområde föranledernågra initiativ från regeringens sida och om beslutet är i linje med deprincipiella mål som fastlagts för kulturmiljövården. Enligt de uppgifter jag har fått har iÖstergötlands län, i enlighet med bestämmelserna i väglagen, avgivitsitt samrådsyttrande till om arbetsplanen för den aktuella vägen.Det är nu uppgift att besluta om fastställelse av planen. Det vorefel av mig att nu föregripa ställningstagande. Jag vill emellertid något redogöra för de bakomliggandeomständigheterna kring motorvägen. För sträckan har enmotorväg diskuterats . Att en motorväg skulle komma till ståndhar legat i kommunens och planering . Dä redovisades den med erforderliga markreservationer i kommunöversikten för Norrköping.Behovet av en radikalt bättre vägstandard västerut frän har inteifrågasatts av någon myndighet. Att och nu accepteraratt en motorväg dras genom ett område av riksintresse för kulturmiljövårdenhar- enligt vad som uppgivits för mig - sin grund i att alla radikalt annorlundasträckningar har gjorts omöjliga pä grund av den planenligabebyggelseutvecklingen . Dessa alternativ avvisades nämligen på 1960-och 1970-talen som alltför kostsamma och svåra att realisera. Jag uppfattar beslut om propositionen (1987/88:104)om kulturmiljövård som ett uttryck för den ökade vikt samhället lägger vidkulturmiljövården. Vi kan bara spekulera i ett annorlunda utfall av denlångsiktiga planeringen, om genomslaget för kravet på att ta till varakulturmiljön hade varit lika starkt pä som det är . har diskussionen om vägens sträckning kommit in i ettsent skede av planeringsprocessen och i princip handlat om hur vägen skalldetaljprojekte-ras, för att ingreppen och skadorna pä hällristningar, andrafornlämningar och kulturmiljön i övrigt skall bli sä små som möjligt. Dessadiskussioner har medfört justeringar av sträckningen, bl.a. för att undvikadirekta ingrepp i hällristningar. Jag har all anledning att utgå från attvägverket, med stöd av de expertsynpunkter som bl.a. riksantikvarieämbetetframfört, gör en mycket noggrann prövning av den nu föreliggande arbetsplaneninnan verket fattar beslut om fastställelse. I handläggningen av frågan om arbetsplanen kan detemellertid konstateras, att ett mer samlat underlag med redovisning avkonsekvenserna för kulturvärdena av olika detaljprojekteringsalternativ rörandemotorvägens avfarter togs fram av först i slutet av decemberförra året på begäran. Oavsett om detta eller någotannat förfarande i handläggningen påverkat ärendet i sak, är det självklarteftersträvansvärt att konsekvenserna för kulturmiljövården inför en planeradexploatering blir noggrant utredda sä tidigt som möjligt i planeringsprocessen. Jag vill därför i korthet redovisa beredningen av någraaktuella frågor som - även om de inte aktualiserats med anledning av ärendet omen motorväg vid - kan komma att påverka bl.a. formerna förvägplanering. I väglagen (1971:948) infördes sålunda är 1987 (prop.1986/87:135, JoU 25, rskr. 319, SFS 1987:745 15 §) krav påmiljökonsekvensbeskrivningar till arbetsplan för byggande av väg. Regeringen har därefter med anledning av riksdagensbehandling av regeringens miljöpolitiska proposition (prop. 1987/88:85, JoU 23,rskr. 373) uppdragit åt att redovisa en utvärdering av dennabestämmelse. Därefter kan ställning tas till frågan om tillståndsprövning avvägbygge enligt miljöskyddslagen (1969:387). Regeringen har vidare uppdragit ät ochplan- och bostadsverket att i nära samarbete med lämnaförslag till hur miljökonsekvenser systematiskt kan infogas i den svenskaplaneringsprocessen. Därmed kommer också behovet av konsekvensanalyser beträffandekulturmiljön att behandlas. Om motorvägsbygget Norrköping-Lövstad frånkuUurmiljövårds-synpunkt Om motorvägsbygget Norrköping-Lövstad frånkulturmiljövårdssynpunkt 10ROLAND (): Jag vill börja med att tacka utbildningsministern för svaret. Anledningen till att jag interpelleratutbildningsministern i denna fråga är i första hand att jag, med utgångspunktfrån den i beslutade sträckningen av förbi över ettområde med fasta fornlämningar, velat få principiellt klarlagt hur den härtypen av frågor skall hanteras med tillräcklig hänsyn till värdefullahistoriska minnesmärken. Jag inser naturligtvis, som de flesta, att stort mer änvad som gjorts i det aktuella fallet inte går att göra i ett så pass sentskede, när vägbygget redan praktiskt taget börjat. Å andra sidan har man ju härlyckats sätta tummen på brister i planeringen och den föregående informationensom borde ha kunnat undvikas, i varje fall om ambitionen att bevara denna typav fasta fornlämningar stått i någorlunda överensstämmelse med intentionerna iden nya lagstiftningen. Det borde ha varit helt möjligt att i ett betydligttidigare skede, då förutsättningarna för påverkan varit betydligt större, fåden typ av debatt som i tolfte fimmen kommit till stånd i Norrköpingsfallet.Annars torde väl kulturintressena inte kunna få den tyngd de rimligen bör ha, medtanke på de stora kostnader det innebär att göra förändringar när processenredan är så långt framskriden. Det är självklart att det inom mänga delar av vårt landmed rika inslag av fornlämningar inte går att undvika konflikter med denmoderna samhällsplaneringen. Bra, informationsunderlag och god framförhållningtorde dock kunna minimera dessa konflikter högst avsevärt. Somutbildningsministern påpekade i sitt svar är det tydligen, med tanke på deutredningsuppdrag som regeringen har gett och kulturminnessidan,möjligt med denna typ av framförhållning. Men till syvende og sidst handlar detnaturligtvis om samhäUets värdering av immateriella värden framför materiella. När det gäller E 4-ans sträckning vid har dettamarkreservat funnits med i planeringen under ett tjugotal år. Det har funnits många tillfällen, bl.a. i samband med de antikvariskamyndigheternas prövning, att omvärdera vägens sträckning eller i varje fallgöra de justeringar som tillkommit . Därför är en intressantfråga hur regeringen anser att man skall kunna undvika den härtypen av brandkårsutryckningar för att rädda värdefulla fornlämningar som underett par decenniers förberedelser varit väl kända av inblandadeparter. I fråga om detta tycker jag att utbildningsministern i alltför hög gradflyttar över ansvaret på . Det är inte rimligt att förvänta sig attvägverket, med tanke på dess ansvar, skulle gå längre när det gäller att bevakakulturintressena än de antikvariska myndigheterna har gjort. Jag noterar emellertid med tillfredställelse att detgivits uppdrag för att man skall kunna undvika att fel begås, ochatt man därmed i ett tidigare skede i planeringsprocessen kan ta större hänsyn.Den delen av utbildningsministerns svar tar jag ad notam som ett mycketpositivt besked. Den mest intressanta frågan för framtiden ärnaturligtvis hur mänga av våra gamla kulturminnen som skall fåoffras på den moderna samhällsplaneringens altare, och hur mycket av tusenårigavärden som skallfå vika undan för en enda generations bekvämlighet och önskan att manifesteraatt den kortaste vägen mellan två punkter är ett rakt streck. Jag noterar att och jag äröverens om värdet av en ordentlig planeringsprocess. Jag noterar också RolandLarssons konstaterande att regeringen i detta stycke har tillgodosettlångtgående önskemål om framförhållning när det gäller en god planering.Kulturmiljö-vårdsbeslutet som fattades på grundval av en proposition undervåren är i detta sammanhang ett avgörande dokument. frågade mig om det egentligen är bra attgöra brandkårsutryckningar. Låt mig då säga följande. Jag är en av dem somtycker att är ganska bra att ha när det brinner. Jag är inte en avdem som hävdar att vi skall ha en sådan planeringsprocess att vi pä förhand kanavskaffa . Jag vill gärna ha den kvar. Det är bra att vi kan göraingrepp om det trots allt skulle visa sig att det finns saker som många intetänkt på. Ta inte bort därför att vi förnekar eldsvådors existens! 12 (): Jag tror att alla som har passeratNorrköping med bil förstår det stora behov som vi som bor i har närdet gäller att få E 4 dragen vid sidan av staden. Som både utbildningsministern och påpekadehar denna vägsträckning varit aktuell mycket . Men tidigare var inte dettaområde skyddat som riksintresse. Det blev det inte förrän ,efter att 1979-1980 hade gjort en nyfornminnesinventering i området. Det tror jag är en av förklaringarna till attdebatten om vägsträckningen kom i gång i ett sådant sent skede. Av dennaanledning är detta område redan påverkat av , järnvägen, industrier,kraftledningar, osv. Diskussionen har kommit i gång sent, så sent som underhösten 1988. Socialdemokraterna i reagerade snabbt efter att dethade varit flera artiklar i pressen om detta. Socialdemokraterna bjöd inrepresentanter från olika håll och drog i gång en diskussion om huruvida detfanns några möjligheter att åstadkomma förändringar av denna vägsträckning.Studiebesök gjordes också vid dessa hällristningar. Därefter toglänsstyrelsen, på tjänstemannaplanet, initiativ till en revidering avvägsträckningen. Den nya sträckningen innebär att de viktigaste ristningarnakommer att bevaras. Det är speciellt en häll som man har diskuterat mycket. Pådenna häll finns det 20 bildytor och 16 kommer att förbli intakta. 4 berörsalltså av vägen. Den andra kritiska punkten är trafikplatsen vid Skälv, därdet också har gjorts omarbetningar, bl.a. av avfarterna. Vid Skälv är det ettområde med skålgropar som påverkas på det sättet att det i fortsättningenkommer att bli svårt för allmänheten att nå detta område. Med dessa förändringar av vägsträckningen blir skadorna påsjälva fornlämningarna förhållandevis små - 40 ristningar av 6 000 kommer attpåverkas av den nya vägsträckningen. I likhetmed mänga som engagerat sig i denna fräga anser jag att det är svårt Om motorvägsbygget Norrköping-Lövstad frånkulturmiljövårdssynpunkt alt hittabra lösningar som tillgodoser allas intressen. Men en viktig slutsats som mankan dra är att E 4-ans nuvarande sträckning är det sämsta alternafivet, urtrafiksynpunkt, ur säkerhetssynpunkt och inte minst när det gällermiljöeffekterna. E 4 går rakt igenom staden. Den stryker tätt förbi ettstort bostadsområde, och den går igenom hällristningsområdets södra del, därdet finns en mycket träng flaskhals vid Borgs kyrka med trafikstockningar somföljd, speciellt . Man kan också konstatera att avgaserna på siktkommer att påverka des.sa ristningar. Det riksintressanta området upptar totalt 520 ha. Av dessa 520 ha kommer att tas i anspråk för trafikplatsen, och totalt för helavägområdet med tillfarter. Kommunen och har under arbetets gäng och vidsina överväganden varit eniga, och samtliga partier har varit helt överens.Länsantikvarien i och statsantikvarien i har ocksågodkänt detta förslag. Jag tycker att detta bör sägas i debatten . 13 (): Som jag sade tidigare var syftet med mininterpellation i första hand att fä klarlagt hur denna typ av bristfällighandläggning skall kunna undvikas . Pä den punkten tycker jag attjag har fått ett ganska bra svar från utbildningsministern i och medredovisningen av de uppdrag som har givits just i detta syfte. Att det i justdetta fall inte går att göra sä mycket mer än vad som gjorts är jagfullständigt medveten om. Men det är bra om man kan undvika, somdet uttrycktes, brandkårsutryckningar. Även om jag delar utbildningsministernsuppfattning om brandkårsutryckningar och , måste han medge attutryckningstiden borde kunna förkortas avsevärt, om man vet att en pyroman ärpä väg att sätta fyr på något. I del här fallet hade uttryckningstiden kunnatförkortas. Överläggningen var härmed avslutad. 6§ Svar på interpellationerna 1988/89:117 och 121 om ungdomsgängsbrottsligheten har frågat mig vilka inifiativjag avser att vidta för att snabbt kunna komma lill rätta med problemen medpojkligors framfart. har frågat mig om regeringen kommer att setill att polisen i fär tillräckliga resurser för att klara kampen motungdomsväldet. Han har vidare frågat om jag är beredd att ta initiativ för attsäkerställa påföljds- och behandlingsmöjligheter som gör att gripna ungdomarinte återvänder till sin ursprungliga miljö. Slutligen har hanfrågat om jag är beredd att medverka till att organisationer, som på ideellbasis arbetar med den aktuella gruppen ungdomar, fär förbättrade resurser. Eftersom och interpellationertar sikte på samma problem besvarar jag dem i ett sammanhang. Lät mig först erinra om att regeringens åtgärder för attkomma till rätta med problem av del slag som interpellanterna tar upp harredovisats för . Statsrådet lämnade i en frågestund information om insatser av regeringen föratt motverka våld bland ungdomar. Statsrådet besvarade eninterpellation i om sociala åtgärder för värd avvissa unga. Själv besvarade jag en interpellation omåtgärder mot ungdomsvåldet. Möjligheter att besluta om omhändertagande av ungdomar sombegått brott finns i lagen (1980:621) med särskilda bestämmelser om värd avunga (LVU). Den lagen har de ungas behov som utgångspunkt för regleringen. Vård med stöd av lagen skall ges bl.a. den som är under 18är, om den unge utsätter sin hälsa eller utveckling för allvarlig fara genombrottslig verksamhet. Även den som fyllt 18 men inte och befinner sig ien sådan situation kan under vissa förutsättningar beredas vård. Beslut om vård meddelas av länsrätten. Om rättens beslutinte kan avvaktas, får socialnämnden eller, i ännu mer brådskande fall,socialnämndens ordförande eller någon annan ledamot fatta beslut om omedelbartomhändertagande. Ett sådant beslut förutsätter att det är sannolikt att denunge behöver beredas vård med stöd av lagen. Beslutet förutsätter också atträttens beslut inle kan avvaktas med hänsyn till risken för den unges hälsaeller utveckling eller till att den fortsatta utredningen allvarligt kanförsväras eller vidare åtgärder hindras. Under dessa förutsättningar är detalltså fullt möjligt att göra omedelbara omhändertaganden. har hänvisat till en arbetsgrupp inomStockholms stad som har presenterat en rapport med förslag tillåtgärder mot ungdomsvåldet i . Gruppen menar att LVU inte gör detmöjligt att fatta omedelbara beslut om omhändertagande av ungdomar som gör sigskyldiga till t.ex. våldsbrott och bilstölder. Arbetsgruppen anser att detbehövs lagliga möjligheter till snabba omhändertaganden av de mest utsattaungdomarna. Jag vill i detta sammanhang nämna att har tagitkontakt med gruppen för att fä närmare information om vilka åtgärder gruppenanser behöver vidtas. Som vet kan de straffprocessuellatvångsmedlen gripande, anhållande och häktning ocksä komma i fräga. Rentallmänt gäller i de flesta fall att brottsmisstanken skall gälla brott av visssvärhetsgrad. Vidare mäste det föreligga grund för ett häktningsbeslut i formav t.ex. risk för fortsatt brottslig verksamhet eller risk för atl utredningenav brottet försvåras, om den misstänkte är på fri fot. När det gäller ungafinns det en regel som säger att den som är inte fär häktas, om detinte finns synnerliga skäl för det. Det innebär atl utrymmet för denna typ avtvångsmedel är relativt litet när det gäller ungdomar, men att det ända finnsmöjligheter att tillgripa sådant tvång i kvalificerade fall. Vär lagstiftning bygger pä principen atl det ärsocialtjänsten som skall ha ett övergripande ansvar för ungdomarsuppväxtförhållanden.