prot · GC09110 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:110 1 § Minnesord över avlidna ledamöter av Den svåra flygolyckan vid i går krävde 16människors liv. Flertalet av de omkomna var ute i uppdrag för samhällelsräkning, när den ohyggliga kalastrofen drabbade dem. Deras uppdrag var allutreda slatens regionalpolitiska och sociala ansvar på lele- och postområdena.Motivet för deras resa var atl göra rättvisare. Var och en av de omkomna lämnar etl stort tomrum eflersig: i sin familj, vänkrets och arbetsgemenskap. Våra tankar gär i denna slundtill dem som förlorat en nära anhörig och vän. Den djupa personliga sorgen harvi svårt atl lindra. Men vi känner ett djupl medlidande med de anhöriga. Videllar i deras slora sorg och saknad. Sorgen och saknaden känner vi här inne - i vårkammare. Stolar slår tomma. Vi har föriorat , och . Vi har mist tre avhållna riksdagskollegor ocharbetskamrater. Tre kunniga och engagerade ledamöter har ryckts bort frånriksdagsarbe-let - tre riksdagskamrater som med slor energi och entusiasm gickin för sill arbete. Hontillhörde en släkt med siarka politiska Iradilioner. Hon hade en starkförankring i föreningslivel och i det kommunala livel i sill hemlänÖslergölland. Här i gjorde hon betydelsefulla insatser inomtrafikpolitiken och på det regionalpolitiska området. Hon hade elt specielllbrinnande intresse för skärgårdsfrågorna och för glesbygdens människor. Vikommer att minnas som en självständig och kunnigpolitiker och engagerad debattör. hade redan en lång politisk gärning bakomsig, när han kom lill . Han förde med sig hit gedigna kommunalakunskaper och erfarenheler. Som ung hade han valls till kommunalfullmäktige iVästerfärnebo. hade han vikliga och framträdande uppdragi kommunen och i . var lantbrukare.Med sin djupa förankring i hembygden represenierade han en iradilion med rötterlångt bak i historia. Vi kommer alt minnas som enplikttrogen och kunnig människa med elt gladlynt och Irevligl säll. invaldes i 1985. Hans bakgrundvar den fackliga och politiska arbetarrörelsen, som han tjänade på etl aklivloch Debatt vid remiss av engageralsätt i sill hemlän . Han hade en slor bredd i sin politiska verksamhelsom gjorde all han anförtroddes mänga uppdrag: LO-dislrikld, HSB, länsslyrelsenoch många fler. Här i visade han etl starkt intresse för deregionalpolitiska frågorna. Vi kommer atl minnas som en god ochlättsam människa och kamrat - som en frisk fläkt här i . Undergårdagen nåddes vi av ännu ell smärtsamt sorgebud. har efter en korl lids sjukdom lämnal oss.Hon fick vara verksam som ledamol av endasl en mycket kort lid. Menmed sill brinnande engagemang i miljöfrågorna gjorde hon sig påmind iutskoltsarbetel och i talarstol. På ell ambiliösl säll fördräddehon sitt parti här i . Vi lärde känna henne som en varm och generösmänniska. Våra bortgångna kamraler lämnar elt slort tomrum efler sigi vär krels. Vi kommer atl sakna dem. I denna slund finns de med i våra hjärtan- med oss i våra tankar. Vi skall med stor lacksamhel minnas deras arbele iriksdagen och deras goda och värdefulla insalser för vårl land. Vi lyserfrid över deras minne. 2 § Justerades protokollet för . 3 § Debatt vid remiss av proposition 1988/89:151 Föredrogs proposition 1988/89:151om höjning av den allmänna löneavgiften intill utgången av är 1990. Beiräffande proposition 151 om höjning av den allmännalöneavgiften intill utgången av föreslås all den hänvisas lillfinansulskoitel. 3 BO (): I riksdagsordningens 4 kap. 5 § angesskalieulskollels uppgifler när del gäller beredning av lill riksdageninkommande ärenden. Där sägs: "skall, utöver sin uppgiflenligl 8 kap. 6 § regeringsformen, bereda ärenden om statliga och kommunalaskatter." I 4 kap. 6 § sägs: "föreskriver efter vilkagrunder övriga ärenden skall fördelas mellan utskott." När det gällerfrågor om statliga skatter skall således enligl riksdagsordningen sådanaförslag remitteras till skalteutskoUet. Del förslag som återfinns i proposition 151 gäller enhöjning av en statlig skall, den s.k. allmänna löneavgiften. Del kan då hävdasall de tillfälliga regler som gäller innevarande blir tillämpliga.Enligl 4 kap. 7 § gäller följande: "Vid 1988/får ejkomplelleringspropositionen och andra ärenden med ekonomiskl-poliliskt syfledelas."' Det är då att notera all den proposition som skallremitteras är helt självständig och inte ingår i kompletleringspropositionen.Den faller sålunda in under den paragraf i riksdagsordningen som anger altärendet skall Jag yrkar därför, herr lalman, alt proposition 151remitteras fill skatleulskollet. Till propositionens innehåll finns det nalurliglvisanledning att återkomma efter den, som jag hoppas, grundlagsenliga beredningenav ärendet i rätt utskott. Noteras skall emellertid atl detta är yllerligareetl led i en polilik som regeringen har bedrivit och som har lelltill krafliga skalleskärpningar för medborgarna. förslag, tillsammansmed andra förslag som har lagts fram den senasle liden, innebär enskatleskärpning på , dvs. per hushåll.Della kommer alt urholka hushällens ekonomi i avsevärd grad. Med anledning av att det sålunda har framförtsinvändningar mot milt remissförslag, vill jag för kammaren ge en korl bakgrundlill molivel för mill förslag. Regeringens förslag i proposition 151 har aviserats ikompletteringspropositionen, men hann uppenbarligen inle tas in i denna pägrund av atl förslagel krävde granskning av lagrådet. Med hänsyn lill den näraanknytning som proposition 151 har lill komplelleringspropositionen har jagfunnit det nalurligl alt föreslå kammaren all denna proposition liksomkompletleringspropositionen skall hänvisas till finansutskottet. 5 BO (); Jag vill bara kort redovisa all om man skullefölja den uppfattningen strikt skulle del skapa oerhörda problem förriksdagsarbdel. Många andra ålgärder nämns nämligen ikomplelleringspropositionen. På samma sida i proposilionen där regeringenaviserar elt förslag om en höjning av den allmänna löneavgiften, som vi nudiskulerar, aviseras också en förändring av den statliga inkomstskatten för1990. Man anger där inriktning och utformning och atl värdel avunderskoltsavdragen skall begränsas. Skulle man följa den pricip som talmannen gör skulle det isin lur innebära att också frågan om den statliga inkomstskatten skulleremitteras till finansutskottet. De flesta torde anse all del uppenbart stridermol riksdagsordningens bestämmelser om remillering. Överläggningen var härmed avslutad. Efler ställda propositioner på dels talmannens förslag om all proposition 151 skullehänvisas till finansutskottet, dels yrkande om atl proposition 151 skullehänvisas till skalteulskollel, bifölls talmannens förslag med 219 röster mot 76för yrkande. Kammaren hade alllsä beslutat allproposition 151 skulle hänvisas lill finansulskotld. Debau vid remiss av Tredje vice talmannen övertog ledningen av kammarensförhandlingar. 4 §Föredrogs och hänvisades 1988/89;N33-N36till näringsutskottel 5 § Föredrogs men bordlades äter Konsiitufionsutskottetsbelänkanden /89:KU29, KU32 och KU33 belänkanden /89:LU30,LU32 och LU33 Socialförsäkringsutskotlets belänkande 1988/89:SfU16 6 § Fortsattes överläggningen om arbetsmarknadsutskottetsbelänkanden /89:AU13 och AU19. Regionalpolitik (forts, från prol. var det en mycketdyster och pessimistisk bild av vårt lands regionala ulveckling som redovisadesi massmedia, utredningar och forskningsrapporter. Kartorna över befolkningsutvecklingeni landel var, med några få undanlag, mörka. Oron för arbelslöshel ochpålvingade flyllningar grep omkring sig. har bilden förändratsradikall, som flera lalare sade i debatten här i före helgerna. Konjunkturuppgången, den ekonomiska politiken ochansträngningarna både centralt, regionalt och lokalt har givit resultat. Denfakliska ulvecklingen är nu påtagligt bältre, och det har nalurliglvispäverkal slämningslägel. Ekonomin, både för rikel och de enskilda hushållen,har blivii bältre. Sysselsättningen är högre och arbetslösheten väsenlligllägre. Under de senasle åren har denna goda ulveckling ocksä näll ut lillnäslan alla delar av landel. Landsbygdskampanjen "'Hela ska leva" harhär spelal en viklig roll. Kampanjen har inneburil en nalionell kraftsamlingför den svenska landsbygden. Många människor har varit engagerade i den svenskaglesbygdens frågor. Samarbelel har utvecklats mellan olika folkrörelser iSverige och mellan folkrörelser och myndigheter inom olika sektorer avsamhällsplaneringen. Befolkningskartorna uppvisar några fä mörka fläckar.Befolkningsökningen i storstadsregionerna har avtagit. Förra ärel hadeSlockholmsregionen för första gängen pä länge ett negativt inrikesflytlningsnetlo. Både i skogslänen och en del övriga län med tidigare slorbefolkningsminskning har vi kunnal notera positiva förändringar. Förra ärelökade l.ex. befolkningen i på hela 1980-talel, ocharbdslöshelen forisätter alt sjunka. Men del är klart all denna ljusa bild inlevisar hela sanningen. Arbetslösheten är forlfarande alllför hög i många avlandels kommuner. Den strukturomvandling av näringslivet som var särskillkraftig under 70-lalel och innebar självfallel påfresiningarsom ännu inle är hell övervunna. Strukturförändringar, frammanade ur nya tekniskalandvinningar, ur förändringar i arbetsorganisation och ur förändringar ivärldsekonomin kommer vi att få känna av också i framliden. Men lösningenligger inle i atl bekämpa förändringen, ulan i all lära sig möta den ochpåverka den så alt vi får mänsklig nylla och glädje av ulvecklingen. Den framlida polifik vi skall föra för att ta till varalivskraften i hela landet måsle vara den som kan undvika holen och ta lill varamöjligheterna. Regional balans är i sig ett vikfigt välfärdsmål.Människor skall ha möjlighet all bo, leva och arbeia i hela vårt land.Människor skall inte tvingas all flytta runt efter jobb, bostäder och service. Men den regionala balansen är viklig också för vårekonomiska ulveckling. På samma sätt som vi socialdemokrater med framgånghävdat all arbetslöshet även ekonomiskl är etl slöseri med mänskliga resurser,hävdar vi all del är misshushållning alt inte utnyttja resurserna i hela vårtavlånga land. En god regional balans är viklig för en sund nalionell ekonomi. Överhettning i en del landsändar skapar inflationsdrivandeflaskhalsar, samiidigi som tillgångar på andra håll i form av mark, lokaler,nalur och miljö samt framför allt hos dukliga och idérika människor riskeraratt bli outnyttjade. Den parlamentariska kommitté som just nu arbetar med enöversyn av regionalpolitiken kommer att presentera sina förslag om en månad.Jag skall inte föregripa deras arbete eller den debatt som skall följa i dessspår. Men jag skulle ändå vilja peka på några inslag som jag anser bör vägledaden framtida regionalpolitiken. har regionalpolitiken förändrats. Destatliga insatserna har allt mindre kommit att handla om företagsstöd och alltmerom atl slärka regionernas infrastruktur. Inom induslri-, arbetsmarknads- och trafikpolitik har deregionalpoliliska övervägandena spelat en stor roll . Det nya är denökade belydelse som målet om en jämlik utveckling i hela landet har kommit attspela inom l.ex. ulbildnings-, forsknings- och kulturpolitik saml när delgäller utveckling och spridning av ny leknik. Vägledande för den framtida regionalpolifiken måste ocksävara att de regionalpoliliska aspekterna skall vägas in i beslul som rör allapolitikområden. Delta gäller l.ex. AMS får kommandebudgetår genom en friare användning disponera 200 milj. kr. för särskildainsatser av icke tradifionellt slag, vilket på ell aktivt sätt bidrar till allförslärka effekterna av de regionalpoliliska insalserna. Gemensamma arbetsmarknads- och regionalpoliliska åtgärderär särskilt betydelsefulla för glesbygdskommunerna i skogslänen, därarbetsmarknadsutbildning, kompetensutveckling och företagsutbildning kan varaen förulsältning för alt företagen skall få kompetent arbetskraft. En annan viktig förändring som skell är enallt starkare medvetenhet, både centralt och lokall, om all en positiv regionalutveckling kräver samverkan: samverkan mellan central och lokal nivå, samverkaninom länen och samverkan mellan olika polilikomräden. Alt finna ännu bättreformer för samverkan och för atl ta lill vara del engagemang som människorkänner för sin livsmiljö bör också vara etl vikligl inslag i den framlidaregionalpolitiken. Den regionalpolitiska aktivitetenhar varit och är hög. Efterfrågan på lokaliseringsbidrag har bl.a. på grund'avdel goda konjunkturläget varil slor . gäller bådecentrala beslut och beslul inom ramen för länsanslagel, där ocksä efierfråganpå glesbygdsslöd är hög. Alll detta är glädjande. Det är i konjunkturlägen somdessa som vi kan förslärka de regioner som behöver lyftas. Men förelagens investeringsvilja och slora efterfrågan päarbetskraft ger dem goda moliv alt, även utan statligt stöd, söka sig lill deområden där det finns arbetskraft. Efter en noggrann genomgång av situationen ilänen föreslog regeringen ändå alt 200 milj. kr. yllerligare skulle anvisas påtilläggsbudget för alt förstärka de regionalpolitiska anslagen, della trots allförelagens motiv att ulan stöd utnyttja resurserna i våra svagare regioner ochflytta expansionen dit borde vara slörre . Med den exlra stimulanssom ell lokaliseringsstöd innebär för elt förelag kan dels en etableringgenomföras snabbare, dels valel av lokaliseringsorl påverkas genom stödetsutformning. Detta visar atl regeringen är beredd att utnyttja varje lillfälleatt aklivl verka för en regional ulveckling och utjämning. Dessulom är vår vaksamhet vad gäller regioner med sloraomställningsproblem hög. Det är inle länge sedan log slällning tillförslag om åtgärder i Väslerbergslagen, inlandet och . Ikompletleringspropositionen har regeringen lagt etl förslag om strategiskainsalser i . Sammantaget visar detta att regeringens föreslagnaåtgärder pekar på dels en slark vilja all förstärka del ordinarieregionalpolitiska arbetet, dels en stor uppmärksamhel och vaksamhet på problemsom kräver särskilda ålgärder. 7 (m) replik: "Ute i en underbar vårsol lever hela . "Så inledde jag mill anförande då kammaren debatteraderegionalpolitiken. är vädrei ell annat. Solen har gåll i moln. I råder sorg och förstämning, och vi sörjer våra bortgångna kamraler ochhar hedrat deras minne med en tyst minut. Herr talman, fru statsråd! Mol denna bakgrund avslår jag frän all gä in i en debalt och ett replikskifte, även om del finns sakskälför delta. Livet går alllid vidare och deballen i parlamentet likaså. Detkornmer all bli fler tillfällen att debattera regionalpolitiken med statsrådet.I dag känner jag atl jag personligen bäst hedrar mina bortgångna kamraler genomatl ej delta i något replikskifte i den kommande deballen. Jag hoppas all frustatsrådet har förslåelse för della. 8 () replik: Den principredovisning som slalsrådel gör avhur regeringen ser pä de regionalpolifiska frågorna kan jag i alll väsenlliglinstämma i så till vida att möjligheterna skall las till vara. Denmisshushållning som del innebär all man inle salsar fär inte ske. Ulvecklingoch forskning är vikliga. Del är alldeles riktigl. Del ärockså riktigl all alla polilikomräden måsle ta sill ansvar. Men del är faktisktmycket läng väg dit, och det hastar. Jag kan också länka mig atl en samverkan såväl cenlrallsom regionall är oerhörl viklig i dessa sammanhang, men del är utan ivivel detsom sker ute i länen. Det verkade som om också slalsrådel ansåg all del är därsom saker och ting skall uträttas. Som sade är det viktigt allregeringen verkligen är beredd alt utnyttja varje lillfälle. Jag måste lyvärrsäga atl jag upplever det som att regeringen inte gör det. Det är högkonjunkturi , vilket märks också ute i de glesa bygderna. Del är faktiskl viktigtatl man lar till vara de tillfällen som finns all inveslera nu och verkligen gedessa möjligheter. Utifrån vad jag anförde skulle jag vilja ställanågra frågor lill slalsrådel. Regeringen har ju anammal åsikteratt man skall mobilisera människorna ule i bygderna. Statsrådet uttryckte sigungefär pä det sätlel också. Hur ser statsrådet på della? Hur skall detgå till? Skall beslulen fattas närmare människorna? Skall medel ställas lillförfogande så alt snabba och effektiva beslut kan fattas? Skall länsslyrelsernafå ta ett reellt ansvar för de beslul som de fattar och följa upp dem? Huranser atl detta skall gå till? Det är en principfråga som del ärväsentligt all reda ul, eflersom det hastar. Högkonjunkturen kanske håller isig bara lill framåt hösten eller näsla år. Därför finns del anledning atl lavara på tillfällena, precis som slatsrädd säger. 9 () replik: Herr talman, fru statsråd! Jag vill göra några kortakommentarer. Statsrådets anförande hördes bra, men jag saknade prakliskaförslag. Jag kan ge några exempel. Månganya objekt tillkommer tack vare den. Därför är det mycket konstigt att man frånregeringens sida inte föreslår en höjning av länsanslagen utan ålerigen enurholkning av dern. Del behövs ocksä myckel kraftfulla infrastruklurellaålgärder. Men om man ser hur de lunga invesleringarna i vägar, järnvägar ochlele och över huvud laget mångmiljardinvesleringarna fördelas över landel, kanman inte säga att en bättre regional utveckling är beaktad. Del är precistvärtom. Läget är nu sådant all det med lanke på den utflyllningfrån tre fjärdedelar av landel som skett under 60-lalel och under 80-lalelkrävs en så kraflfull regionalpolitik att en äterflytlning kommer lill sländ. Jag vill slälla en fräga. Har regeringen gjorl någonordenllig analys av vad ell närmare EG-samarbete kräver i form av enförstärkning av regionalpolitiken? Enligl min och cenlerns mening behövs dellångl kraftfullare åtgärder när det gäller atl fördela de ordinarie anslagen påsamlliga budgdområden och de regionalpolitiska anslagen, annars slutar della päett allvarligt sätt för många regioner. Del vill vi från cenlern inte vara medom. Del är fel alt del inle nu under en högkonjunklur slällsordenlliga medel lill förfogande. Företagen skall veta att om de investerar iutsatta områden släller sig staten bakom. Förväxla inle och , som hargod likviditet, med falliga inlandsförelag eller faltiga förelag över huvudtaget, vilka behöver stödet. Prot.1988/89:110 Anf. lO (vpk) replik: 9maj 1989 Herr lalman!Arbelsmarknadsminislern säger all radikala förändringar har skeltnär del gäller den regionala balansen. Jag skulle vilja säga atl del är ensanning med modifikalion. I stora delar av inland. Bergslagen ochsydöstra har arbetslöshetssiffrorna blivit mindre, vilkel är bra. Men idessa kommuner har utflyttningen av ungdomar och småbarnsfamiljer inle kunnatstoppas. Del har inneburit atl arbetslöshetssiffrorna visserligen har blivitmindre. Men i dessa kommuner har man fåll problem med ålderspyramiden, densociala servicen och ungdomarna som skall stanna i den egna hembygden, ochdessa problem kommer all finnas kvar. Därför behövs ell samlat grepp omregionalpoliliken. Visserligen har regeringens paketpolitik inneburit vissafördelar för dessa kommuner, men den har inte lett till någon varaktigsysselsättning. Det är oerhörl vikligl för människor all kunna bo kvar i denegna kommunen och fä etl arbele alt försörja sig pä. Därför ser jag med slororo pä de tankegångar som förs fram från regeringen om begränsningar ireseavdragen och om moms pä bensin. Del är åtgärder som kommer all slä oerhörthårt i dessa glesbygdskommuner. Har människorna i dessa kommuner inle arbele iden egna kommunen, pendlar de över kommungränserna. För många människor kan delröra sig om per dag. De åtgärder som diskuleras kommer atl innebäraatl många människor tvingas flytta frän den egna kommunen. Kommunerna kommeratl fä större problem och en oregelbunden regionalpolitik, och balansen kommeralt försämras. Jag hoppas verkligen all man från arbetsmarknadsdeparlemenielför en ordenllig diskussion med om dessa problem, eflersomde är oerhörl vikliga i glesbygden . 11 Arbetsmarknadsminister : Herr lalman!Helsl av allt skulle jag naturligtvis vilja göra som . Detkänns med hänsyn lill den inledning vi hafl pä eftermiddagen väldigl svårt alldiskulera regionalpolitik både när del gäller praktiska förslag och när detgäller principer, särskilt som post- och teleutredningen just var en utredningdär man kunde förvänta sig elt antal kloka förslag som påverkarregionalpolitiken gynnsamt. Jag skall ändå ge några kommentarer och hoppas attvi kan ha en ordentlig principiell regionalpolitisk debatt i anslulning tillalt den parlamentariska kommitténs förslag behandlas. menar alt vi principiellt är överens, men hansaknar de praktiska förslagen på hur man skall gä lill väga ute pålänsstyrelserna. Jag skall inte gå in alltför djupt i delalj, men jag har settmånga goda effekler av samarbetsformer, där länsstyrelserna har varit motorernai olika lyper av projekt. Flera av projekten har redovisats tidigare här iriksdagen. Etl av projeklen kan nämnas: i Jämlland. Del finns en heldel andra liknande projekl, och det finns också aktiva insalser därlänsslyrelsen gär in och kopplar samman företag med varandra påarbetsmarknaden, så att man får gynnsamma följdeffekter. Detta skulle kunnatjäna som svar till , som ocksä saknade prakliska förslag. Landsbygdskampanjen kräver, sade , höjdalänsanslag. 10 När det gäller landsbygdskampanjensolika förslag har vi tidigare nämnt au de kanstruktureras i tre olika grupper. De grupper som berör regionalpolili- Prot: 1988/89:110 kenpåverkar naturligtvis behoven av anslag lill länen. En del av de frågor 9maj 1989 som berörde nationella strategierna och strukturerna för regionalpolitiken menar jagi större ulslräckning hör lill sådant som den regionalpoliliska kommillénkan komma alt behandla i sina förslag. direktpåverkar länsanslagen eller glesbygdsstödet tror jag är för lidigl all Sedan till EG-diskussionen. Såvitt vi kan bedöma ärvär regionalpolitik, såsom den är utformad och såsom den kankomma all ulformas, hell i linje med möjligheterna att bedriva aktivregionalpolitik också , med något litet undanlag. Analysenfortsätter och gäller bl.a. Iransporisiödet. Företagen skall veta atl samhället släller upp, sägs det.Del är viktigt all komma ihåg all företagen får allmänl stöd av ulbyggdasamhällen, välutbildade människor, marknader som finns tillgängliga också iområden som är svagare. Del handlar inte bara om all ge direkilokaliseringsslöd eller offerlslöd eller vad del kan vara för direki slöd. Delhandlar om atl samhället ställer upp med infrastruktur, för det gör faktiskl samhällel.Del är inget tvivel om att intresset för invesleringar också i andra delar änstorstadslänen är så pass stort, atl del tillsammans med de insatser som görsregionalpolitiskt kan innebära atl vi inte får en avmattning av konjunkturenulan i stället med olika insalser kan se lill alt vi även i forlsällningen haren god konjunktur, som är gynnsam både regionalpoliliskl och frånarbdsmarknadssynpunkl. Det är inle rikligt sanl, , all de olikaspecialinsalser som gjorls för en del av landel inte skulle ha fält varakligaeffekter. Det har de faktiskt gjorl. Flera av dem är ocksä fleråriga överliden. Alla insalser är ännu inte avklarade. Del är självklart atl regionalpolilisk hänsyn måste tasnär man diskulerar sådana enskilda insalser som hur skatten och olikapunktskatter påverkar. 12 () replik: Det är sant som sagls här alt det inteär läge all diskutera regionalpolitik som denna. Del är ändå väsenlliglall vi försöker komma fram en lilen bit. Det är rikligl all regionalpolifiskaulredningen kommer med förslag, så principfrågorna kanske vi kan lämna därhän.Olika samarbetsformer ule i länen skall vi självfallet studera, sä även dessafrågor kan vi lämna ät sidan . Som jag sade inledningsvis behöver vi väldigt mycketpengar ute i regionerna. Vi regionalpolitiker känner självfallet ett slarkaretryck än vad man kanske gör om man bor i att ta till varamöjligheterna innan det är . Vi möter sländigl människor som, oavsetlparlifärg, undrar varför vi inte gör ännu mera nu när vi har chansen. Det ärlitet av detta som vi skall la lill vara. Lät oss salsa ytterligare medel, ochlål oss försöka bygga upp det vi kan bygga upp under högkonjunkturen.