prot · GC0968 · 1988-12-31 00:00:00 — Tack vare intensiva åtgärder frånolika intressegrupper i dessa kommuner har dock en framfidstro skapats somocksä visat sig i att nyföretagandet ökat. Även regeringen har insett, om än iliten skala, att det finns stort behov av samlade insatser för att behålla enlevande bygd även i denna landsända. Men för att verka som företagare krävs attdet ocksä centralt drivs en politik som stödjer dessa föresatser. Detär därför med stor oro som vi noterar att ytterligare åtgärder vidtagits somkommer att innebära att antalet arbetstillfällen minskar och attkommunikationerna försämras. Sorselekommun har haft en ständig miskning av antalet invånare.Trots att det finns arbetstillfällen i kommunen är det svårt att fyllavakanserna. Det krävs en stor portion frimodighet för att människor skallflytta till en kommun som hela fiden behandlas av statsmakterna som mindrevärderad. Satsningarna är synnerligen blygsamma i denna kommun. Inlandsbananhotas nu av att inte klarar att konkurrera med landsvägstrafik. Detinnebär att fimmerterminalen läggs ner och att alla timmertransporter läggsöver på landsväg. Därigenom kommer vägarna att försämras eftersom de med en mindre belastning är i dåligt skick. Timmeravverkningarna kommer attpåverkas av att domänverket förbereder att dra in sitt revir i kommun. Djärvenprojektethar under de år det pågått i kommunen lyckats skapa många egenföretagare ochstarkt bidragit fill att ungdomar stannat kvar i kommunen. Detta projekt upphörnu, och det innebär att det blir betydande svårigheter att fortsätta med denpositiva verksamhet detta innebar. Det var många parter som deltog i dettaprojekt, men det var främst kommunens stora engagemang som förde hela projektetframåt. Slutsatsen man bör kunna dra av detta är att man med ekonomiska medelsom sätts in nära verksamheter kan åstadkomma många arbetstillfällen till enbilligare kostnad än vad man kan åstadkomma på traditionell väg. Allade negativa åtgärder som de statliga verken nu står bakom innebär försämradelevnadsvillkor för lokalbefolkningen. Det finns då starka skäl att kräva attåtgärder vidtas för att ge ersättningsarbeten samt att man skall betrakta dettaområde som ett krisområde pä samma sätt som gjordes i Bergslagen och Göteborgunder de kriser som blossade upp i de trakterna. Är regeringen beredd att ge ersättningsarbeten ochett psykologiskt stöd också fill lokalbefolkningen i kommun somdrabbats minst lika hårt som de som bodde i och Bergslagen när dessautgjorde krisområden? Ärregeringen beredd att stödja en fortsättning av i Sorselekommun och låta det stå som förebild för liknande verksamhet i övrigainlandskommuner? 1988/89:131av () till industriministern om domänverkets verksamhet iövre inland: har i en utredningslagit fast att dess organisation kommer att förändras. Revir skall slås sammanoch det medför att bevakningen av de revir som går upp i andra kommer attförsämras. Antalet anställda minskar . Som alltid när sådanarationaliseringar sker, sker de pä den svages bekostnad. Således föreslås attSorsele revir skall sammanslås med Stor-umans revir. Denna förändring kan komma att innebära att kommunenförlorar ett tjugotal arbetstillfällen. Det är inte så lätt i en kommun medSorseles struktur att snabbt ordna med ersättningsarbeten för de skogsarbetaredet gäller. kommun kommer även med en sådan organisation att betraktassom mindre värdefull ur basnäringssynpunkt. som detta utredningsförslag presenteras, kommerden timmerterminal som samlat timmer för transport med tillkusten att läggas ner detta år. Denna terminal används avdomänverket. På denna terminal arbetar fyra unga sorselebor som inte kanrafionaliseras bort genom s.k. naturlig avgång. För dem betyder statens vidareagerande i dessa frågor mycket. kommun har avsatt stora områden för naturvårdunder den förutsättningen att domänverkets verksamhet skall vara bestående. Nyaverksamheter som kronofiske har påbörjats och kan med en positiv utveckling geen del arbetstillfällen. Detta kommer att hotas om domänverkets verksamhetkommer att förläggas till en annan kommun. För skogsbrukets del måste det vara riktigt att behålladen administrativa verksamheten i kommun med den omfattandeskogsverksamhet som domänverket står för i den kommunen. Effektivitetskravet för de statliga verken tycks alltidväga tyngre än de regionalpolitiska krav som också skall vägas in iverksamheten. Olika statliga verksamheters agerande slår mycket hårt motSorsele kommun, eftersom något samråd inte tycks ske mellan de olikaverksamhetsgrenarna. SJ och banverkets prissättning slår uttimmerterminalerna, medan domänverkets omorganisation slår ut den verksamheteni samma kommun. Jag vill med anledning av dettafråga industriministern, om regeringen är beredd att låta de regionalpolitiskahänsynen väga tyngre än lönsamhetskraven vid en omorganisation av domänverketsverksamhet i och inland. 1988/89:132av () till socialministern om kostnadsökningen inomsjukförsäkringen och arbetsskadeförsäkringen: Det har den senaste tidenförekommit en livlig pressdebatt i anledning av att kostnaden försjukförsäkringen stigit kraftigt . Enligt budgetpropositionenkommer kostnaden för sjukförsäkringen att bli ca högre 1989än vad som var fallet 1988 och det s.k. sjuktalet har ökat ijämförelse . Vissa månader har antaletsjukskrivningar ökat med , I en interpellation till socialminister den 5december frågade undertecknad vilka åtgärder regeringen ämnade vidta ianledning av den tilltagande sjukskrivningsfrekvensen och missbruket avsjukförsäkringen t.o.m. som ett konfliktvapen. Jag erinrade om att försäkringskassornassjukkontroll var så gott som obefintlig och att rehabiliteringsverksamhetenligger nere på grund av att kassorna tvingats prioritera korttidssjukpenningenoch arbetsskadeförsäkringen. Jag anser att det förekommer en misshushållning med de resursersom står till förfogande inom socialförsäkringsområdet. Kostnaderna tillåts ökamycket kraftigt inom vissa socialförsäkringar, t.ex. sjukförsäkringen ocharbetsskadeförsäkringen, medan angelägna områden som rehabilitering avlängtidssjukskrivna och unga förtidspensionärer är satta pä undantag. I interpellationssvaret hänvisades tillrehabiliteringsberedningen, vars betänkande nu är ute på remiss.Socialministern tog avstånd från användandet av sjukförsäkringen som ettkonfliktvapen. För övrigt hänvisades till som ansvarigmyndighet och till pågående budgetarbete. Det var allt. Min fråga står fortfarande obesvarad: Vad tänkerregeringen göra åt kostnadsexplosionen inom sjukförsäkringen ocharbetsskadeförsäkringen? Budgeten är nu lagd och man kan konstatera attförsäkringskassorna fått ganska många nya tjänster. ochförsäkringskassorna är inne på att öka sjukkontrollen sedan riksrevisionsverketgjort påpekanden. De grundläggande problemen kvarstår emellertid: en alltförkostnadskrävande och svåradministrerad kortfidsförsäkring och enarbetsskadeförsäkring, som gått långt utanför lagstiftarens intentioner. Jag vill nu fråga socialministern: Vilka åtgärder har regeringenvidtagit eller ämnar regeringen vidta i anledning av kostnadsexplosionen inomsjukförsäkringen och arbetsskadeförsäkringen? Vilka åtgärder föreslås för att komma till rätta medmissbruket av sjukförsäkringen? Avser socialministern att komma med förslag tillriksdagen som är ägnade att minska utgifterna och styra socialförsäkringensresurser dit de bäst behövs? Kommer enny arbetsskadeutredning att tillsättas? Vilkaåtgärder kommer i övrigt att föreslås? 1988/89:133 av () tillkommunikationsministern om kollektivtrafiken i : Luften i är eländig. Manräknar med en 5-procentig tillväxt av biltrafiken , och då kommerutsläppen att öka trots införande av katalysatorer. Detta skulle innebära attvi skulle ha större kväveoxidutsläpp än . Luften i måste bli bättre, inte sämre. För attuppnå detta krävs mycketstora insatser för både spårvägen och den regionala tågtrafiken. Tyvärr harkollekfivtrafiken systematiskt missgynnats när statens anslag har fördelats.Varför får spårvägen i statsbidrag när vissa vägsträckor i kommunalavägnätet får ? Staten måste ta ett större ansvar än . Biltrafiken ökar mest mellan och kranskommunerna.Därför är det oerhört vikfigt att kollektivtrafiken förstärks in till Göteborg.Till leder järnvägar från , , , ochKungsbacka men endast en är utnyttjad för pendeltågstrafik. För att få fillstånd effektiv pendeltågstrafik krävs att och Boråsbanan rustas uppsamt att utbyggnaden till dubbelspår fortsätter utan avbrott pä västkustbanan.Dessutom krävs ökande anslag tUl länstrafiken. Västpendeln måste förverkUgas ifull omfattning . Statsbidrag bör utgå för en större del av investeringenvad gäller spårväg än vad som är fallet , och även förtrådbussinvesteringar bör bidrag kunna utgå. Kostnaderna för detta skall jämföras med priset för motorväg i , som blir 850-1 000 milj. kr. Jag villfråga kommunikafionsministern om han är beredd att föreslå: 1. anslag förigångsättning av upprustningen av och banan mellan ochGöteborg. 2. anslag för attden kvarstående utbyggnaden till dubbelspår av ()skall kunna fortsätta. 3. ökat anslagtill transportrådet för länsjärnvägarna. 4. anslag filleldriven och annan miljövänlig kollekfivtrafik i storstäderna. 1988/89:134av () till försvarsministern om transporten av flygbränsle: Flygvapenchefen har beslutat attflygbränslefillförseln fill flottiljen F 7 Sätenas skall ske via landsväg medlångtradare i stället för att som i huvudsak via och Vänernper båt. Hittillsvarande system med försörjning av flygbränsle fillflygflottiljen i Sätenas har varit i drift . Några tekniskasvårigheter att gä över från bränsle för propellerplan till dagens jetplan medflygbränsle MC77 vid båtfrakt har inte funnits. Nägra säkerhetspolitiska ellerandra försörj-ningssäkerhetsmässiga tveksamheter har ej framkommit mednuvarande försörjning per båt. är ,TroUhätte kanal och sjöfarten på öppen året runt dygnet runt utaninskränkningar av is, arbetsfidsfaktorer, e.d. Det alternativ flygvapenchefen beslutat om innebärlandsvägstransporter genom Tvåstadsområdet, främst på . Det innebär med de transportfordon flygstabenkalkylerat ca 800 långtradartransporter per är. Därvid förutsätts att treaxligsläpvagn används. Flygbränslet är explosivt och starkt giftigt med särskildarestriktioner för användning, hantering och för arbetarskydd. De flesta avdessa restriktioner gäller även vid militär hantering. är i mycket dåligt skick. Vägen är smal ochkrokig, särskilt på sträckan . Vägsträckningen gär genomflera tätorter, långsträcktabebyggelsekoncentrationer, broar och viadukter. En ny delsträckning av riksväg44 byggs, men blir färdig först . Deberörda kommunerna kan stoppa flygbränsletransporterna enbart genom särskildatrafikföreskrifter. Dessa gäller emellertid bara den aktuella kommunen. Detskulle innebära att transportvägen flyttas till annan vägsträcka. Enligtinte offentliggjorda uppgifter skulle anledningen till flygvapenchefens beslutvara att transportkostnaden skulle bli något lägre med långtradare. Dettatorde emellertid bygga på icke rättvisande jämförelser mellan transporter iegenregi och båttransporter. Motbakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet och chefen förförsvarsdepartementet: Hur har de enskilda kostnaderna värderats och vilkenvinstnivå visar den kalkyl som skulle ha använts av flygvapenchefen? Har flygvapenchefen i sin instruktion att vidverksamhet i fredstid också ta miljöhänsyn? Avser regeringen ta initiativ till översyn avmetoderna för transport av flygbränsle till flygvapnets flotfiljer och depåer? 1988/89:135 av () till industriministern om oljeprospekteringen i : är ett känsligt hav, som är utsatt föromfattande miljöstörningar dels från och dels från de andra ländernarunt . konstaterade att ärspeciellt känslig för oljeföroreningar och har de sämsta förutsättningar attåterhämta sig från en olycka. Den mycket långsamma vattenomsättningen och denlåga syrehalten leder till en mycket dålig nedbrytning av t.ex. olja. Brundtlandrapporten(Vår gemensamma framtid) uttalade principen att inga utsläpp skall tillåtasförrän man kan bevisa att de är oskadliga. Nuuppstår den självklara frågan om regeringen och alla dess miljöorgan med lagaroch förordningar i ryggen kan garantera att de oundvikliga oljeutsläppen äroskadliga. Omså inte är fallet, vore det av intresse att få ta del av de grunder på vilkaregeringen har givit fillstånd till att prospektera olja i . Fålåter sig luras av att det bara rör sig om prospektering. Om företag harlagt ner stora belopp på prospektering måste den för dem givna förutsättningenvara att de får starta utvinning om mängderna är ekonomiskt gynnsamma. Medde erfarenheter som finns runt om i världen att mycket avancerad teknik kanfungera dåligt ihop med människor måste vi förutse många allvarliga oljeolyckori den dag som oljeutvinning börjar. Riksdagenhar fattat beslut om att koldioxidutsläppen i inte skalltillåtas öka. En oljeutvinning leder fill att olja eller oljebaserade produkterkommer att brännas. Därmed får vi utsläpp av koldioxid från fossila bränslen,och detta strider mot beslut. Isamband med kärnkraftens avveckling är det avgörande att vi utgår från dekunskaper som vi har om att vi klarar denna utan att behöva bygga ut mera 5 protokoU 1988/89:68-70 En avde stora och försummade uppgifterna är att hushålla med de resurser som vihar. Därför är det oroväckande att regeringen genom att tillåtaoljeprospektering öppnar portarna för större användning av fossila bränslen.Jag skulle vilja att industriministern redogjorde för: 1. vilka avvägningar som regeringen har gjortmellan behovet av olja och de skador som oljehanteringen obönhörligen kommer att leda till, 2. varför regeringen tillåter oljeprospektering i ettsä känsligt hav som , 3. varför regeringen inte arbetar för att förhindravidare nedsmutsning av och 4. varför regeringen genom att ge fillstånd tilloljeprospektering inleder en process som gör att riksdagsbeslutet ombegränsning av koldioxidutsläppen inte kan . 1988/89:136av () fill jordbruksministern om fisket i : är ett känsligt hav som är utsatt föromfattande miljöstörningar dels från , dels frän de andra länderna runtÖstersjön. konstaterade att ärspeciellt känslig för oljeföroreningar och har de sämsta förutsättningar attåterhämta sig från en olycka. Den mycket långsamma vattenomsättningen och denlåga syrehalten leder till en mycket dålig nedbrytning av t.ex. olja. Brundtlandrapporten(Vår gemensamma framtid) uttalade principen att inga utsläpp skall tillåtasförrän man kan bevisa att de är oskadliga. Nuuppstår den självklara frågan om regeringen och alla dessa miljöorgan med lagaroch förordningar i ryggen kan garantera att de oundvikliga oljeutsläppen äroskadliga. Omså inte är fallet vore det av intresse att fä ta del av de grunder på vilkaregeringen har givit tillstånd till att prospektera olja i . Fålåter sig luras av att det bara rör sig om prospektering. Om företag harlagt ner stora belopp på prospektering måste den för dem givna förutsättningenvara att de får starta utvinning om mängderna är ekonomiskt gynnsamma. Medde erfarenheter som finns runt om i världen att mycket avancerad teknik kanfungera dåligt ihop med människor måste vi förutse mänga allvarliga oljeolyckori den dag som oljeutvinning börjar. Oljekatastrofer i detta känsligainnanhav medför stor risk för att ett viktigt fiske slås ut och att en del avGotlands näringsliv fär det mycket svårt. Ett förlorat fiske innebär att vikommer att gå miste om ett fint livsmedel. Jag skulle vilja att jordbruksministernredogjorde för: 1. varför regeringen inte mera värdar vårt långsiktigabehov av god och närande fisk samt 2. varför regeringen inte arbetar för att vi skallkunna bibehålla en fungerande fiskenäring på . 34 § Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1988/89:462av () till statsministern om sänkt promillegräns vidrattonykterhet: I regeringsförklaringen för innevarande riksdagsårhar regeringen beträffande frågan om rattonykterhet angivit följande: "Förslagom sänkt gräns för rattonykterhet kommer ätt föreläggas ." Medanledning av uppgifter från justitieministern att regeringen ej avser läggafram ett sådant förslag vill jag fråga statsministern: Vilka åtgärder avser regeringen vidta för attuppfylla regeringsdeklarationens löfte om sänkt promillegräns vidrattonykterhet? 1988/89:463av () till utrikesministern om de politiska förhållandena iIran: Vad gör för att påtala och minskalidandet och orättvisorna för befolkning? Sverigeborde uttala sig, då så många oppositionella mördats . En uppgiftär 12 000. Det är inte längre krig mellan och , men offren för våldetinom landet bara ökar. Borde inte officiellt undersökaförhållandena och protestera kraftigt mot dessa? 1988/89:464av () till socialministern om åtgärder för att hjälpauteliggare och andra hemlösa: Under den allmänpolitiska debatten taladestatsministern om de hemlösa i världen men nämnde inget om Stockholmsuteliggare och hemlösa, dessa som har endast en sen nattbuss eller ett hörn avhamnområdet att sova i. har de haft en mild vinter, men när det är minus20 grader visar de upp en bild av välfärdens baksida som inte gärna nämns.Däremot kan man läsa i om bagladies och andra uteliggare och utslagna. Vadär socialministern beredd att göra för dessa våra svagaste i samhället? 1988/89:465av RagnhUd Pohanka (mp) till kommunikationsministern om inrikesflygetsexpansion: Inrikesflyget står inför en planerad expansion, sompå många håll betyder en fördubbling eller mer. IBorlänge räknar man med en tredubbling av antalet resenärer fram till år 2000.I dag flyger ca 200 000 personer , och utnyttjandetligger strax . Fullsatta Fokkerplan skulle innebära 454 000 personerper år. 1988/89:68 År1995 skall det finnas plats för 922 000 personer och för 1 345 000, och detta gällerSveriges onödigaste flygplats, enligt . Järnvägenkonkurrerar ju inte på samma villkor som flyget, då den skall vara ekonomisktlönsam, medan flyget subventioneras av kommuner och landsting genomskattebefrielse på flygbränsle eller mycket låg skatt. Flygetär ett oerhört resursslösande och miljöförstörande kommunikationsmedel. Hur tänker kommunikafionsdepartementet agera föratt förhindra en sådan utveckling som beskrivits ovan? Hur tänker man föra överresenärer fill mer miljövänliga och resurssnåla kommunikationer? 1988/89:466av () till statsrådet om villkoren förmedlemskap i : I en uppmärksammad dom i kammarrätten har en personupptagits som medlem i trots att han i sin ansökan uppgivit atthan tar avstånd från trosbekännelse och bekännelseskrifter.Pastorsämbetet liksom hävdade att hans ansökan om medlemskap bordeavslås. Kyrkoherden, pastor primarius och biskopen har alltså en helt annanuppfattning än kammarrätten om grunden för medlemskap i . Medhänvisning till ovanstående vill jag fråga kyrkominister : Vilkaåtgärder avser regeringen att vidta för att inte skall tvingasatt som medlem uppta en person som själv uppgivit att han tar avstånd frånsvenska kyrkans trosbekännelse? 35 § Kammaren åtskildeskl.