prot · GC0992 · 1988-12-31 00:00:00 — Det gynnar absolut elintensiv svensk industri.Fördelningspolitiskt låter man detta drabba vanliga människor, konsumenter.Det är alltså en sann moderat fördelningspolitik av klassiskt märke. 97 (): Det är utomordentligt värdefullt att BirgittaDahl här från talarstol klart slår fast att den huvudsakliga orsakenlill alt det är svårt att ställa om vårt svenska energisystem är attkraftindustrin med sina oerhört stora resurser vill fortsätta med deinvesteringar som redan gjorts. De som är verksamma där vill fortsätta med delsom är deras kompetens och deras område. Det finns alltså inte några tekniskaeller ekonomiska problem, utan problemen ligger i propagandaresurserna och detenorma motstånd som bjuds från etablerade organ. Jag har, , lagt fram ett förslag i allenkelhet. Regeringen måste, i stället för att så att säga försöka reformera dessa bockar, anstäjla trädgårdsmästare för trädgården. Regeringen borde väl åtminstone ha någon sorts grepp över myndigheter, även om det fria näringslivet naturligtvis inte på samma sätt kan påverkas av regeringen. Varför anställer man inte människor som har både vilja och kompetens att ta fram alla de fantastiska möjligheter som finns på alternativens område? Varför går det hos energiver- 64 ket och fortfarande såfruktansvärt trögt? Och varför förs det där fortfarandeen så oerhörd propaganda för kärnkraften och för de fossila bränslena? Det ärju kraftindustrin själv som vill ha de fossila bränslena, om de inte får hakvar kärnkraften. Det finns ju, som här har påpekats, mängder av alternativ ochandra lösningar. Vidare behöver vi ett hushållningsmål. Jag tycker del varmycket värdefullt att tog upp erfarenheterna från stålindustrin. Detfinns en mängd exempel att samla ihop. Jag skulle vilja vädja till BirgittaDahl: Gör en sådan exempelsamling från näringslivet! Visa hur snabbt och bradet har gått att ändra teknik. Det finns tekniska och ekonomiska möjligheter.Det är bara denna jämmer som vi måste komma till rätta med. Det går att kommalill rätta med den genom en ordentlig information från regeringens sida. Jag nämnde hushållningsmålet. Under den borgeriigaregeringens tid satte man upp mycket ambitiösa hushållningsmål när det gälldeenergiförsörjningen i bostäderna. Vi lyckades uppnå dessa mål. Ettenergihushållningsmål som innebär att vi halverar energianvändningen i ,ett mål som sedan verkligen stadfästes ordentligt genom en stor majoritet här iriksdagen, skulle ge klara signaler till näringslivet. Ett sådant mål ärpedagogiskt riktigt. Låt oss gå in för en sådan halvering! 98GUNNAR (): hade inte hört någon moderatriksdagsman tala om trafiken. Han lyssnar inte särskilt noga. Om han gjorde detskulle det genast bli bättre på den punkten. Jag skall bara påminna om några saker. Vidövergången till katalysatorrening fick vi ett rabattsystem för dem som byttetidigare än vad lagstiftningen angav, bl.a. med hjälp av moderata yrkanden idenna kammare. ser vi effekterna av vad katalysatorrening faktisktinnebär när det gäller en lång rad fariiga utsläpp. Vi har kommit nästan sålångt del går utan gigantiska insatser. Det går säkerligen att göra mer, mendet har blivit ett utomordentligt utslag. Vi har åtskilliga gånger understrukitvikten av att man tillåter en förnyelse av bilparken, så att vi får effektivamotorer, Det är ett av de viktigaste sätten att minska utsläppen frånbiltrafiken. Jag tror att och mitt mellanhavande kan lösasrätt enkelt genom att lär sig att lyssna litet bättre. När det gäller den huvudfråga som BirgittaHambraeus tog upp alldeles vill jag säga att visst går det att spara. Dennya tekniken kommer att ge fantastiska möjligheter att på olika sätt utnyttjaden elenergi som finns. Men det är ju nödvändigt att man har realistiskavärderingar av de möjligheter som finns och inte låter naiviteten föra inpolitiken på ett spår vid sidan av verkligheten. Det är precis det som harskett när i olika sammanhang, i varje rum hon har varit i, gångefter gång, har sagt på ett beslutsamt, kraftfullt sätt osv. att "vi är pågång, vi har klarat detta och vi har nått längre än vad vi någonsin tidigarehar gjort". När man sedan inte har gjort det, har man hamnat i ensituation där man tvingas kasta sig över fossila bränslen och i ett snabbtberoende av naturgas. Till , som for ut i den vanliga skällsalvan,vill jag säga att hon inte skall ifrågasätta andras motiv när det gällerväxthuseffekten och 5 protokoll 1988/89:92-94 koldioxiden.Anklaga inte varenda debattmotståndare för osunda syften. Detta är BirgittaDahls paradgren, och uppenbarligen en bärande gren i hennes energipolitik. säger en sak, dömer hon ut det. Om företagen säger en sak utifrånderas verklighet, döms det ut som arbetsgivarnas propaganda. Om facket sägeren sak, döms del ut som alt facket är skrämt av arbetsgivarna. Om moderaternalyfter fram vikten av att vi gör något ål koldioxiden, ifrågasätts del.Ifrågasätt inte! Del är nämligen risk för alt får rätt angåendeBirgitta Dahls debatteknik, dvs. att den närmar sig en alltför låg nivå. 99LARS (): ser bara två alternativ,nämligen kärnkraft eller fossila bränslen. Vi i har en meraflexibel syn på energipolitiken. Den kan med fördel läsa sigtill i våra energimotioner. Vi sitter ju i samma utskott. Därför finns det allanledning att göra det. När det gäller moderata samlingspartiels inställning lillbesparingar av fossila bränslen är det anmärkningsvärt hur litet moderatasamlingspartiet vill spara beträffande just trafiken. Utsläppen av koldioxidfrån bilarna och flyget ökar ju snabbt. Här gäller frågan när moderatasamlingspartiet skall ta konsekvenserna av sina egna"premiärinsatser" när det gäller koldioxiden på trafikområdet. , har suttit i riksdagenendast . Vi respekterar folkomröstningsbeslutel, men vi hävdaratt vi inte har anledning alt respektera något 25-årsbeslul, som sedermera hartagits i . Vi respekterar del som stod på valsedlarna, dvs. attkärnkraften skall användas så länge den anses vara acceptabel med hänsyn tillvälfärd och sysselsättning. Vi anser att kärnkraften icke är förenlig medvälfärd och alt den icke behövs för sysselsättningen. Alltså kan den avvecklassnabbt. Men det kräver naturligtvis ett viljestarkt och bestämt program, dvs.en strategi. befarade att jag skulle råka ikärnkraftskramarnas armar. Jag tror att risken för deras omfamningar, för , är ganska måttlig med hänsyn till mina tidigare insatser på området. Menvi i samtycker med dem som säger att de fossila bränslena intebara skall frysas totalt, ulan de skall minska. Det framgår av våraenergimotioner. Där framgår det också alt vi anser att man kan snabbtavveckla kärnkraften. Men här gäller en strategi. Jag är bekymrad över att detsaknas en strategi från regeringens sida och att de statliga verkenuppenbarligen inte alls begriper konsekvenserna av C02-beslut, 100 (): Del var ett glädjande besked från BirgittaDahl om alt vi inte skulle ha olika åsikter när det gällde energibeskattningensuppläggning. Jag hoppas att det är så. Men del handlar faktiskt om alt tasakerna i rätt ordning. Som arbetet nu är upplagt skulle del sannolikt blifråga om två stora omläggningar av energiskatten . Först skulle momspå energi införas som ett led i finansieringen av inkomstskattereformen. Efterett år skulle dagens punktskatter ersättas av miljöavgifter. Det innebär, somvi i folkpartietser del, en oacceptabel ryckighet. Enligt mening bör en omläggningav energiskatten ske i ett sammanhang. Då kan dagens punktskatter rensas ut ochersättas av miljöavgifter, t.ex. på koldioxid, och moms. och , jag har verkligen intelåtsats om att ett antal olyckor och allvarliga tillbud inte har inträffat. Jagprotesterar skarpt emot ohederliga debattstil. Det är inteseriöst att säga att all kärnkraft skall avvecklas och samtidigtvarna för växthuseffekten utan att komma med några konstruktiva förslag tillhur detta skall gå till. Det är fråga om flexibla utvecklingsnihilistiskadrömmar. Del som vi inledde diskussionen med, nämligen en kraftigtökad användning av biobränsle i del svenska energisystemet, anser vi ifolkpartiet alt det finns en hög potential för. Om denna potential tas lillvara på ett bra sätt skulle också de positiva miljöeffekterna bli betydande.Men en konsekvens av vår syn på de förnybara energislagens roll i denlångsiktiga svenska energiförsörjningen, leder oss till slutsatsen attomställningen i energisystemet skall vara att ta bort kärnkraften. Vi skallnaturligtvis ta de stegen. Det kan inte forceras på det sätt som miljöpartietvill. Om så sker får inte biobränslena någon chans att på allvar göra siggällande. I ett seriöst sammanhang måste att växla till ett annat energisystemvara del som leder oss framåt, inte bara att plocka bort allting och låtsas somom problemen inte existerar. Problemen existerar, och de är svåra. Vi skall tatag i dem, och vi skall se dem som en utmaning. Vi måste lösa problemen. Dåerfordras en annan politik än er. 101 Miljö- och energiminister : Får jag först säga till allvi inte här och kan träffa någon uppgörelse om skattepolitiken. Det är vibåda medvetna om. Jag har sagt att vi anser alt man naturligtvis behöversamordna dessa insatser. Jag tror vi kan vara överens om attinkomstskatteomläggningen brådskar. Den kan vi inte tillåta försenas. Jag haruppfattat all vi är överens om detta. Då faller ju som ett korthus denekonomiska politik som behövs för att bekämpa inflationen och hålla ekonomin ibalans! Vi skall nog finna former för att resonera om detta som förståndigamänniskor, var mitt budskap. Jag ser att nickar bifall. Jag vill säga till att jag vidhåller mittpåstående om hyckleri. Det är ett mycket milt sätt att uttrycka sig jämfört meddet språkbruk som han själv använder i sin interpellation som vi skall behandlasenare eller det som använde i den artikel i ivilken han angrep mig eller den kampanj ni drev i valrörelsen förraåret. På andra områden, där ni borde ha engagerat er om ni skallvara trovärdiga när det gäller engagemanget i klimatfrågan, agerar ni heltannorlunda. Del var ni som blockerade frågan om katalytiskavgasrening i de borgerliga regeringarna. Innan vi fattade det beslut som nugäller krävde ni att vi inte skulle göra del utan avvakta . Om vihade gjort så skulle vi ännu inte ha något beslut i frågan. På alla andra områdensom gäller 1988/89:92 trafikenagerar ni på ett sätt som inte väcker respekt när det gäller att bekämpa växthuseffekten. ProfessorBert är ordförande i den internationella forskargrupp som världensregeringar tillsatt som ett led i arbetet med att bekämpa klimatpåverkan. Hanhar gett mycket entydiga råd lill världens regeringar. Den snabbaste metoden äratt få bort all användning av CFC. är ett föregångsland på det området. Vidarehar han sagt att det kommer att ta tid att fullständigt ställa om energi- ochtrafiksystemen. Använd naturgas för att ersätta olja, kol och kärnkraft som ettled på vägen mot ett kommande nytt energi- och trafiksystem som bl.a. utnyttjarsol och vätgas och mycket effektivare energianvändning! Dettaär även den strategi, och vi är föregångare! ProfessorBolins budskap är också mycket entydiga och står i strid med vad moderaternaförespråkar: man kan inte använda kärnkraft för att lösa problemen medklimatpåverkan eller för att upphöra med användningen av fossila bränslen.Skulle man göra så skulle man tvingas bygga tusentals kärnkraftverk och börjamed upparbetning och plutoniumhantering i stor skala. Det finns ingen möjlighetatt välja den vägen. Vimåste i stället välja den väg som innebär: effektivareenergianvändning, förnybara, miljövänliga energikällor som ingår i naturenseget kretslopp. är det inte bara tillåtet utan tillrådligt attanvända naturgas i stället för olja och kol och kärnkraft. Vitar vårt ansvar för den internationella solidariteten på det här området genomatt på samma sätt som när det gäller avveckling av CFC visa hur vi kan avvecklabåde kärnkraften och fossilbränsleanvändningen på en mansålder. Denlinje som vi har valt vinner allt större respekt i omvärlden. har granskat den svenskaenergipolitiken på samma sätt som man granskat den ekonomiska politiken.Sverige har fått beröm, inte minst därför att vi är ledande när det gällerenergieffektivitet och när det gäller att minska beroendet av fossila bränslenoch satsa på förnybar energi. Den linje som samlade flest röster i folkomröstningen om kärnkraftutmärktes av att den förenade respekten för människors oro för miljön ochsäkerheten med människors oro för välfärdsutvecklingen och sysselsättningen.Detta är den inte kompromiss utan konstruktiva försoningslinje som fortfarandekännetecknar regeringens energipolitik. Det är väldigt viktigt att de partier iriksdagen som verkligen vill se kärnkraftsavvecklingen genomförd, samtidigtsom vi bekämpar klimatförändringarna, sluter upp och ser till att den häromställningen kan genomföras. Jag tolkade faktiskt inlägg iden riktningen, fru talman. Förste vice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägderätt till ytterligare inlägg. Anf.102 (): Prot. Jag vill inte säga något till här gången. Jag återkommer i en senare debatt, men jagtycker att han kunde läsa boken och hur mycket? Där står mångakloka saker. Det är riktigt som säger att vi måste ha enstrategi för att komma till rätta med våra energiproblem. Hon har tolkatKrister Skånberg rätt. Vi i tycker att det är viktigt att BirgittaDahl använder sitt inflytande i regeringen till att komma till rätta med deförslag till skatteomläggningar som pågår på energiområdet. Det är trots alltså alt många av de förslag till momsbeläggningar som läggs fram motverkar degrundläggande syften som säger sig stå för och för vilka deluppenbarligen finns en majoritet här i . Därför är det orimligt att momsbelägga energin, så attstorbrukare gynnas medan kostnaderna läggs på hushållen. Del är orimligt attbibehålla storförbrukarsubvenlionerna som gynnar elintensiv produktion. Vimåste hitta andra beskattningsvägar. Vi måste få miljöskatter somgör det intressant att hålla tillbaka de miljöskadliga produktionssätten. Dettaär vi eniga om. Då gäller det också att finna de ekonomiska styrmedlen. Vi kan säkert samarbeta för att hitta bra former fördetta. Men de utredningar som föreligger visar motsatsen, och det ärdjupt oroande att det är på det sättet. Det är därför vi protesterar i olikautredningar -visserligen bara som experter, men ändå! Del finns all anledning för att ta dessasignaler på allvar och se vad hon kan göra åt de olika skatteförslagen, så attvi fåren samlad kraft till ekonomiska styrmedel som styr i den riktning som detfinns en riksdagsmajoritet för. Det här är myckel allvarligt, och jag hoppas verkligen attBirgitta tar frågan på största allvar! Det finns alltså förutsättningarför lösningar. Man skall inte momsbelägga persontransporter, så attjärnvägstrafiken blir oförmånligt beskattad jämförd med andra trafikgrenar. är en trafikgren som verkligen borde få engynnad ställning. Vi kan säkert hitta punkt efter punkt där vi skulle kunnavara eniga om mycket bra skalteförslag som leder till en annan energiframtid. Jag har försökt tolka yttranden här i dagvänligt. Det finns alltså en möjlighet, och jag skulle verkligen vilja se enkraftsamling. Jag hoppas att hon kan komma lill tals med de personer frånhennes parti som sitter i de olika utredningarna, så att de förstår allvaret idet hon själv säger. 103 (): har inte haft mycket tid attsvara på mina frågor. Hon har fått så många frågor i debatten att bemöta. Till att börja med vill jag säga att kanvara helt säker på att få stöd i när hon lägger fram förslag i enlighet med vad hon sagt om en avveckling av kärnkraften, att i stället för en ökad satsning på fossila bränslen gå in för förnybara energikällor och hushållning. Del vet hon. Detta är frågor som vi länge drivit, och vi skulle med glädje ta emot sådana förslag om de kom i propositioner till . Tyvärr har förslagen 69 Prot.1988/89:92 dröjt . Det finns egentligen ingen anledning till det.Majoriteten i är massiv för förslagen.Del är alltså på regeringen det kommer och kärnkraftsavveck- " '"' kunnat få svar på mina frågor, som sagt. Jag hoppas ändå att ,. vill fundera över omdet inte är en ganska god idé att i stället för att vändasig till de aktörer som vill ha kärnkraft och fossila bränslen vända sig tilldem som har kompelens och vilja på området för alternativ energi, och atttillsätta den sortens grupper där de faktiskt får arbeta självständigt ulan attden massiva propagandaapparaten sätts in. Vidare har jag förstått att ändå håller medom att finansieringsmöjligheter är bättre, eftersom man där kananvända vinster från vattenkraften. Alltså måste man se till att kommuner ochandra aktörer än de stora kraftföretagen som vill satsa på förnybar energi ochhushållning får åtminstone likvärdiga finansieringsmöjligheter. Egentligen voredet rimligt att rent av ge dem bättre finansieringsmöjligheter, eftersom dettadock är framtidens satsningar. Vad gäller kraftvärme i kommunerna är del oförklarligt attregeringen skär ner egna önskemål. Det har ju alltid varit så attkraftinduslrin i hög grad har motarbetat kraftvärmen. När man nu vill satsa påden, blir det nedskärningar - det är märkligt! : Jag hoppas att ett energihushållningsmål kankomma att uppställas. Det är viktigt för alt samla svenska folkets alla aktöreroch möjliga aktörer på energiområdet, så alt vi verkligen kan göra allvar avdet beslut som har fattat. Överläggningen var härmed avslutad. 22 § Svar på interpellation 1988/89:155 om EG-anpassningenoch kärnkraftsavvecklingen 104 Miljö- och energiminister : har frågat statsrådet : På vilket sätt kommerEG-anpassningen att påverka den svenska kärnkraflsavvecklingen? Kommer del varamöjligt för att ha lagar som förbjuder import och export avkärnkraftsteknologi? Kan Sverigetvingas ta emot utländskt radioaktivt avfall? Kan Sverigetvingas tillåta köp av kärnkraftel från ? Arbetet inom regeringen är såfördelat att det är jag som skall svara på inierpellalionen. Det kan först konstateras att om den inremarknaden inte nämner energifrågorna. Däremot är det riktigt att energisektorns betydelse för förverkligandet av den inre marknaden successivt fått ökad uppmärksam het i takt med att viiboksarbetet fortskridit. Kommissionen publicerade en särskild rapport om en inre marknad på energiområdet. Rapporten 70 är väsentligen en inventering av dehinder som finns för en fri cirkulationav energi i EG. De innehåller inga förslag ulan är avsedd som en grund förfortsatt arbete. Kommissionen har i sitt arbetsprogram för , vilketpresenterades vid energirådsmölet , angivit att man under dettaår avser att lägga fram ett antal rapporter rörande olika aspekter av den inreenergimarknaden. Som ett första steg avser kommissionen alt presentera ettförslag rörande pristransparens för gas och el. Det är vidare viktigt att ha i minnet alt energisektorn pågrund av kraftigt divergerande medlemslandsintressen är ett av de områden därEG haft svårast att ena sig om en gemensam politik. Rådet antog visserligen år1986 en deklaration om energipolitiska mål för , men dessa är endastrekommendationer och beslutskompelensen ligger i allt väsentligt kvar pånationell nivå. Vad beträffar kärnkraftssamarbele mellan ,regleras detta i ett särskilt fördrag om Europeiska atomenergigemenskapen,Euralom, vilket tillkom med Rom-fördraget. Varken Euratom-fördrageteller någon annan EG-lagsliftning innehåller dock några krav på EG:smedlemsländer att ha nationella kärnkraftsprogram. De enskilda länderna är friaatt avgöra vilka energislag de vill utnyttja i sin energiförsörjning. Fem avEG:s tolv medlemsländer, , , , och , harvalt att avslå från kärnkraft. beslöt efter en folkomröstningatt införa ett femårigt moralorium för kärnkraft. Vidare har i praktikeninfört ett stopp för byggande av fler reaktorer. Jag vill även påminna om att iandra , som har kärnkraft, finns del oppositionspartiersom avser att driva frågan om en snabbavveckling om man kommer iregeringsställning. Några nya beslut som skulle tvinga de länder som inte harkärnkraftsprogram alt införa sådana förutses inte inom EG. Det finns med andraord ingen anledning att befara att det svenska beslutet om en avveckling avkärnkraften kommer att påverkas av ett närmare samarbete med EG. Vad beträffar frågan om möjligheter att förbjudaimport och export av kärnkraftsteknologi kan det konstaleras att energifrågornahittills aldrig diskuterats i det EFTA-EG-samarbete som pågått underåtskilliga år. Energifrågorna nämns inte i deklarationen från EFTA:sstalsministermö-te i . Från EG:s sida har heller inte visatsintresse för all föra in energifrågorna i EFTA-EG-samarbelet. Regeringenspolitik vad gäller import och export av kärnkraftsteknologi ligger fast ochkommer inte att påverkas av vårt samarbete med EG. Svaret på frågan om risken för att kan tvingasförvara andra länders kärnavfall är ett entydigt nej. Inom EG kan inga kravställas på något medlemsland all ta emot avfall från något annat medlemsland.Euratom-fördragets definition av nukleärt material, vilket enligt avtalet skallåtnjuta fri cirkulation inom EG, omfattar inte avfall. Det torde vara uteslutetatt i en förhandling skulle kunna ställas inför krav som går längre ände som EG ställer på sina egna medlemmar. Frågan om en eventuell import av kärnkraflsproducerad elfrån är av rent hypotetiskt slag. I det framtida svenskaenergisystemet räknar jag med att eltillförseln skall genom egenelgenereringskapacilel och genom Nordel-samarbetet. Om EG-anpassningen och kärnkraftsavvecklingen Om EG-anpassningen och kärnkraftsavvecklingen Sammanfattningsvis kan jag konstatera alt närmaresamarbete med EG inte kommer utgöra ett hot mot arbetet med omställningen avdet svenska energisystemet. 105 (vpk): Eftersom jag inte deltog i den förra debatten ochBirgitta efterlyste besked om partiernas ståndpunkter vad gällerkärnkraftsavvecklingen vill jäg börja med att tala om, att vi naturligtvisstödjer all avveckling av all kärnkraft så fort som möjligt, satsning påalternativ och på förnyelsebara energikällor och en minskning av användningenav de fossila bränslena. Jag vill inte att det skall råda något tvivel om det.Vi tycker ju att skall ha mera bråttom än vad hon har. Jag är glad över att ha fått det här svaret påinierpellalionen. Jag måste säga att jag mycket uppskattar interpellationssvar -det är inte alla ministrar som gör sig denmödan! Särskilt uppskattar jag detta i just denna fråga. Vi harju diskuterat här i kammaren vilket elände det är när man vill fåinformation i EG-frågan, och likadant har det varit i denna fråga. Jag harhållit på , tror jag, med att på olika sätt, bl.a. genomutredningstjänsten, få fram information, men det har varit stört omöjligt,vilket jag beklagar. Som vet är EG-frågan inte alls en fråga därhon har vpk:s stöd. Vi tycker tvärtom - vi vill inte ha denna harmonisering.Därför gäller det nu för oss och för de andra partier som har samma inställningall försöka rota fram så mycket som möjligt om konsekvenserna. Därför vill jagfortsätta och fråga vidare, utifrån interpellationssvaret. Först och främst tycker jag del är märkligt att och EG-EFTA-diskussionerna inte har tagit upp energifrågan. Jag undrar:Vad har för uppfattning om varför energifrågan över huvud tagetinte är med, när den är så stor och så central? Vad vitboken nämner är att detskall finnas en gemensam nukleär marknad, och det är ju illa nog. I interpellationssvaret står det också om en publikationsom kommissionen presenterade 1988 om en inre marknad på energiområdet.Rapporten är väsentligen en inventering av hinder, står det. Jag har alltsåinte fått tillgång till den rapporten, så jag undrar: Vad är det då förhandelshinder man ser? Sedan är det fråga om Euratom. Alt enskilda länder är friaalt avgöra vilka energislag de vill utnyttja för sin energiförsörjning tror jagär en sanning med modifikation. Jag vet inte om kommer attinstämma med mig om det.