prot · GC09125 · 1988-12-31 00:00:00 — TidningenAffärsvärlden hade för en fid sedan en arfikel i vilken man visade att de 500största företagen i nu i fråga om lönsamhet ligger nära eller t.o.m.över den historiska rekordnivån. , som var inbjuden fillskatteutskottets utfrågning, påpekade det faktum att det var dålig lönsamhet iföretagen av , men att den nu var bättre. Det hari varje fall gått åt rätt håU. Akfieutdelningarnastår ändå i viss mån i proporfion fill vinsten. De femton största börsnoteradeföretagen ökar detta år sina aktieutdelningar . Börsvärdet, vilketockså i viss mån avspeglar vinsterna, har på ökat med 110miljarder kronor under de senaste sex rriånaderna. Kan man tänka sig en bättrevinstutveckUng! ökade börsvärdet på StockholmsFondbörs . Det är siffror som talar sitt tydliga språk. BoLundgren säger att vinstnivån inte har någon betydelse för löneglidningen. Mendet är väl ganska självklart att om vinstnivån är lägre för företagen så får deen mindre likviditet och en minskad lönebetalningsförmåga. Detta är ocksånågot söm de många ekonomer som var närvarande vid skatteutskottets utfrågningpåpekade. En av Industriens Utredningsinsfituts ekonomer, ,har också pekat på detta samband. Nogär det litet konstigt när man från borgerligt håll framhåller hur mycketinvesteringarna kommer att sjunka genom den här vinsfindragningen. Man sägeratt investeringarna kommer att minska i , men lönebetalningsförmågan minskarinte alls. Det måste finnas något inkonsekvent i det resonemanget. Jag villfråga de borgerliga debattörerna hur de ser på detta. Särskildskatt på företagsvinster, m.m. Särskildskatt på företagsvinster, m. m. vill redan nu genomföra en stor del av skattereformen. Men KjellJohansson har väl ändå märkt att vi befinner oss mitt i ett intensivtutredningsskede? Skall vi föregripa dessa utredningar? Vi har framför oss enmycket omfattande remissomgång i fråga om dessa utredningar. Vill verkligenKjell att vi skall strunta i remissinstanserna? Det var inte så längesedan han kritiserade regeringen för att förbigå remissomgången när det gälldevinstskatten. Någon konsekvens och logik måste det väl ändå finnas även i KjeUJohanssons resonemang. Jagblev inte riktigt klok på resonemang. Å ena sidan säger han attvinstskatten är förkastlig och att vi inte skall ha sådana tillfälligaindragningar. Å andra sidan säger han att dessa 3,5 miljarder behöver vi förinvesteringar i miljöåtgärder. Anfingen behöver vi dessa pengar, eller så behövervi dem inte. Hur skall det vara? Inte nog med det. Så sent som i går föreslogGösta Lyngå i att man skulle ta 1,5 miljarder från skogsföretagen.Var finns logiken här? LarsBäckström säger att det hela är för litet och . Ja, det är möjligt, menjag vill ändå påpeka att vi har genomfört ganska storaindragningar från näringslivet. Från socialdemokratiskt håll tycker vi attdenna skatt är ungefär lämplig vid den här tidpunkten. 99 BO (): När det gäller frågan om vad som behöver remissbehandlas och vad sominte behöver remissbehandlas kan vi konstatera att en sänkning avskattesatserna när det gäller den statliga inkomstskatten är en relafivtokomplicerad fråga. Det har snarare med politisk viljeinriktning och annat attgöra så vida inte möjligen menar att det skulle vara skadligt attsänka marginalskatterna. T.o.m. socialdemokraterna har insett det som vimoderater länge har hävdat, nämligen att vi behöver sänkta marginalskatter. Detär framför allt andra förslag som behöver remissbehandlas, exempelvis förslagom kraftiga inskränkningar när det gäller rätten till avdrag för underskott somuppkommit vid riskvilliga satsningar inom näringslivet. Detta är ett stortproblem, och den frågan måste remissbehandlas, eftersom ett sådant förslagstrider mot principerna för bl.a. skattesystemet. Men en snabb sänkning avmarginalskatterna är inte något som behöver remissbehandlas. Det är fråga ompolitisk vilja och politiskt kunnande. Jagvill naturligtvis gärna göra min värderade ordförande i utskottet och glad. Jag skall därför svara på hans fråga. visade påden skiUnad som finns mellan likviditetsindragningar och den här typen avskattehöjningar. Jag skaU villigt säga att den åtgärden som då vidtogs inte varbra den heller. Man skall inte vidta den typen av åtgärder. Det är fel att göraså, men detta är ingenting som man i och för sig kan åberopa i det här fallet. Vibör diskutera förslaget som det verkligen utformats. Låt oss då konstatera attdet grundläggande problemet i svensk ekonomi inte är att vi har för högproduktion, utan att vi har för låg produktion. Detta beror till stor del påatt vi har brist på arbetskraft, och det i sin tur beror på att vi i Sverigehar en mycket hög beskattning på arbete. Det finns också en hel del Det gäller vanliga löntagare och pensionärer som skulle kunna Prot.1988/89:125 tänka sig att arbeta mer och mycket annat. Det grundläggande problemet är 31maj 1989 den brist på arbetsutbud som finns. Det vinu diskuterar är en detalj som är nog så vikfig, nämligen frågan om ' * wtpajore- hur viskall begränsa en alltför kraftig lönekostnadsutveckUng, som gör att vi * "" '"' '"'" får ett inflationstryck i ekonomin.Detta hänger också samman med det grundläggande problemet. Om det är brist påen vara eller en resurs, så kommer priset att stiga. Det råder brist påarbetskraft, därför stiger priset för att anställa arbetskraft genomlönegUdning. Det gäller att se till att det blir ett större arbetsutbudoch att tillgodose efterfrågan på arbetskraft. Det är det enda sättet att lösadet problem som ni socialdemokrater egentligen strävar efter att lösa. Om man i stället väljer att låta arbetskraftsutbudet liggapå samma nivå som det gör , dvs. på en för låg nivå, och försöker kapavinster, kommer företagen ändå att tvingas höja lönerna för att hänga med iutvecklingen. Men de kanske har för dålig vinstutveckling, och ett antalföretag kan t.o.m. gå i konkurs. Vi tappar därmed sysselsättning på längre siktgenom att lösa ett kortsiktigt problem med helt fel metod. Erfarenheterna av fidigare vinstindragningar,skattehöjningar och annat visar just detta. Det blev i reaUteten ingen effektpå löneutvecklingen, och det erkänner t.o.m. företrädare för . Regeringensförslag löser inte problemet. Det har dessutom i sig, vilket jag visade,negativa verkningar. Det är inte bra att ändra spelregler. I en akut ekonomiskkris kan man ibland tvingas göra någonting, det skall jag inte utesluta, ochdet är de flesta medvetna om. När regeringen höjer skatter, vilket är ettfelaktigt medel i en sådan här situafion, är detta något som verkligen ändrarspelreglerna. Jag noterar att det som hänt är att de svenska företagensindirekta och direkta investeringar utomlands har ökat mycket kraftigt månad 1989 i förhållande till samma månad . Det är effekten avden socialdemokratiska politiken. Folkhushållet förlorar på socialdemokraternaoch bristen på ekonomisk politik. 100 (): sade att det är högre tillväxti vissa länder och därvid nämnde . Han tog också ett litet konstigtexempel, som gick ut på att vi skulle anamma deras regler. Problemet, LarsBäckström, är inte att tillväxten är högre i vissa länder. Problemet är atttillväxten, om vi följer den kurs som vi har valt, kommer att vara högre i allaOECD-länder än i . Det är det som är problemet. talar också om vinstnivån. Jag sade i mittanförande att det fanns en guldgruva att ösa ur och menade protokollet över den hearing vi höU. Jag tror faktiskt att skulle kunna studera det svar som gav då han fick frågan av om den svenska exportindustrin skulle komma att expandera om den särskilda vinstskatten godtogs. Svaret visar tydligt att är mycket bekymrad för den svenska exportindustrins utveckling. Han säger t.o.m. att det inte är vinstnivån, marknaden eller efterfrågan det är fel på, utan att det är de andra sektorerna som är alltför framgångsrika. Då menar han att exportindustrin, 133 10 protokoll 1988/89:125 Särskildskatt på företagsvinster, m.m. industriellainvesteringar, kommer först på tredje plats. Först har vi de finansiellainvesteringarna, sedan har vi utlandsverksamheten och därefter de svenskaindustriella investeringarna. LarsHedfors återkommer gång på gång fill löneglidningen. Men snälla ,hur skall man kunna få annat än en hög löneglidning i ett land där man för attge den anstäUde en krona mer i kuvertet måste höja lönerna med ? Det äralldeles självklart, närmast en naturlag, att det i ett sådant läge blirvåldsamma löneglidningar. Det är det man också rättar till genom att göra somvi från sida vill, genomföra en stor del av skattereformen. att man inte hinner genomföra detta på grund av remissomgången.Remissomgången skall vara avslutad . Man har nära påsig att klara av detta. Man har på sig i departementet attförbereda en lagstiftning för en delreform som lagstiftningsmässigt kan blimycket enkel. Den kan omfatta ganska få moment i en kommande reform. Nog är väldetta, tycker jag, en bagateU jämfört med den nyårssmäll som den fillfälligavinstskatten utgör och den takt i vilken ni nu genomför åtstramningspaket. Ja, de svenska akfieutdelningarna är av tradi-fion mycket låga. Densvenska akfiemarknaden har egenfiigen varit uppbyggd på värdeökning, påvärdetiUväxt i akfierna. Utdelningarna har i ett internationellt perspektivvarit mycket låga. Hamnar vi i ett läge där värdena stagnerar måste detta kommatiU uttryck på utdelningssidan. Harinte vinsterna varit fantastiska? Vinsternapå den finansiella marknaden, på akfiebörsen? Men det är inte det som äroroande. Det oroande är att som exportnafion måste satsa på enindustriell utbyggnad som gör att vi kan klara oss fortsättningsvis. Vi kaninte räkna med att ha ett förhållande där aktievärdena kommeratt öka. börjar de falla igen. De avspeglar substansvärdet. Deavspeglar kanske för höga förväntningar på vinster. Reaktionen måste någon gångkomma. 101 (): säger beträffande sin tidigare framställda fråga omskUlnaden mellan likviditetsindragningen 1980 och den nu vidtagna åtgärden 1989att poängen i båda fallen var ändrade spelregler. Jag får lov att säga attpoängen i det svar jag avgav var att det är en synneriigen väsentlig skillnadmellan en Ukviditetsindragning för senare användning och en indragning genombeskattning, just med avseende på ändrade spelregler. LarsHedfors ställde ytterligare en fråga: Varför skulle förslaget tillvinstindragningar leda fill mindre investeringar, om vi inte har tilltro tillatt det kan leda fill en dämpad löneutveckUng? Svaret är synnerligen enkelt. BoLundgren har berört det tidigare. Löneglidningen beror i allt väsentligt påbristande arbetskraftsfillgång. Därmed tvingas företagen in i löneglidningskarusellen.Jag upprepar i anslutning fill denna min tidigare framställda fråga: Tror LarsHedfors alltjämt att den föreslagna vinstindragningen verksamt bidrar fill attdämpa löneutvecklingen? Det vore intressant att höra hans uppfattning påden punkten. 102GÖSTA LYNGÅ (mp): Prot. har på ett par punkter efterlyst logiken i vår 31 maj1989 diskussion. Jag kan hjälpa honom med det. Detena spörsmålet gällde tillfälliga skatter. Nej, vi tycker inte alls attSärskild skatt på före-fillfälliga skatter är särskilt bra. Vi tycker, som vihar sagt, att miljöskyddsas- gvinster, m.m. pekterna måste kunna tillgodosesinom det permanenta skattesystemets ram. Så hoppas vi att det blir i det långaloppet. Men just nu är de icke tillgodosedda. Det ger en klar mofivering föratt i detta fall använda den tillfälliga skatten, som vi trots allt har sagt jafill, på ett sätt söm vi tycker är rikfigt. Detandra gällde inköp av de nämnda skogarna. Det kostar faktiskt en och en halvmiljard. Det är inte vi som har hittat på det. Det är Naturskyddsföreningensom har räknat ut det. Det var faktiskt samma en och en halv miljard som jagäskade från skogskontona i går. Det är helt riktigt. Men vi fick avslag på detyrkandet. Därför återkommer jag . Hade ni gått med på det förslaget i går,hade jag generöst dragit fillbaka detta yrkande . Det är faktiskt heltlogiskt. Detjag däremot inte har fått svar på är den principieUa instäUningen. Om industrinorsakar miljöskador och därigenom kan göra goda vinster, borde inte vinsterna iså fall användas till att åtgärda de miljöskador som industrin åstadkommer? Detkan jag inte säga att jag har fått svar på. Anf.103 (vpk): Detta får bli mitt sista inlägg för denna afton. Det kommer i huvudsakatt riktas mot . Men även representanterna för de andraborgerliga partierna kan få ta del av kritiken. Dethandlar om överbudspoHtiken på den borgerliga sidan vad gäller skattepolitikoch "nej-sägeriet". Man säger nej fill skatteuttag på företag ochvill sänka skatteuttaget på arbetsinkomster. Man viU inte ha någon ökadbeskattning på kapital, fastigheter och bostäder, helst inte på arv och gåvorheller. Vi vill gärna sänka momsen, säger . Dettaär alltså skattepolitikens perfekta perpetuum mobile. Ju mer vi sänker skatten,desto mer ökar intäkterna. När skatten är noll är intäkterna troligtvis somstörst. menar jag inte att går så långt, men det är attextrapolera inriktningen. Detfinns inget perpetuum mobile i skattepolitiken. Men det är tron på ett sådant som har gjort att man menar att man kan låta bli att ta in skatter och ändå hålla kvar välfärden. Men då får man låna, som gjorde. När man lånar till statsutgifterna får man extremt hög marknadsränta. Därför styrs pengar från industriella investeringar. Det ger höga vinster. De skattas icke av. Vad gör man då av pengarna? Jo, man styr in dem i ännu högre vinster genom finansiella operationer. Det är just därför vi inte fårindustriell fillväxt. Sedan behåller man konsfiat höga vinstlägen i den svenska industrin genom att hålla låga löner och genom att föra en devalveringspolitik. Också har man då en gammaldags industri permanentad i stället för att genom skattepolitiken tvinga in kapital till nya sektorer-elektronik, högteknologi etc. - eller tvinga in kapital för att expandera tjänsteexporten, som äralldeles för låg. Det talas om att vi börjar gå mot tjänstesamhället, servicesamhället. 1988/89:125 Vihar i landet en stor kompetens på detta område, som vi borde kunna Men som det nu är lägger man kapitalet på finansiella S" k'ld k // °f" operationer eller styr över pengarna för att köpaföretag utomlands. Industrin har så mycket pengar att nu är den tredje största tagsvinster, m.m. j k & 6 j företagsköparen ute iEuropa. Så mycket pengar har man, och det har man fått genom att vinsterna inteskattas av i . Vilkaandra vägar kan man då gå för att få tillväxt? Många ekonomer, som inte ärpolifiskt bundna, är överens om att det finns andra metoder. Jag nämndetidigare , som fått priset till Nobels minne och som säger att vadvi kan satsa på är sådant som leveranssäkerhet, service, kvalitet, teknologiskkunskap, marknadskännedom och produktutveckling. Det är någonting annat än denenklaste laisser faire-polifiken: att har man en hög vinst, så ordnar sigallfing. Detär just därför att jag har den synen som jag inte tror på denna fria marknad.Jag vet att marknaden har dysfunkfioner, inlåsningseffekter. Det är därför jagär sociaUst och vill få in planerade inslag i den ekonomiska utvecklingen. Detär därför jag anser att vi behöver lägga skatt på företagen. Vad vill niegentligen, KjeU , lägga skatt på? Det är den fråga man alltid ställersig om skattepolitik. Finns det något som ni anser att det är värtatt beskatta? Anf.104 (): Jag skall kortfattat kommentera vad som sagts om marginalskattesänkningarnaoch remissbehandlingen av detta förslag. säger att det inte behövsnågon remissbehandling av förslaget om marginalskattesänkning. Men det är jufaktiskt så, , att de marginalskattesänkningar som diskuterats iutredningsarbetet är en del i en mycket större helhet. Denna större helhet börbli föremål för remissbehandling innan man fattar något beslut. Jag noterar attKjell nu kan tänka sig att avvakta denna remissomgång. harhan argumenterat för att vi skall genomföra marginalskattesänkningenomedelbart. säger han att han kan avvakta denna remissomgång, som han angerkommer att vara avslutad . Det är ju bra, och då kommer detförslag från regeringen om sänkningar av marginalskatten. Närdet gäller frågan om vad det är som påverkar löneglidningar, som både RolfKenneryd och tar upp, är det helt klart på det viset attarbetskraftsbristen gör det. Det sade jag också i mitt inledningsanförande.Arbetskraftsbristen driver upp lönerna. Därför behövs det när det gällerarbetskraften utbudsstimulerande åtgärder. Jag vill peka på att det föreslåssådana åtgärder i kompletteringspropositionen. Jag vill också peka på att detfinns sådana inslag i den arbetsmiljöavgift som vi senare kommer att fattabeslut om i . Slutligenvill jag ta upp fråga om industrin orsakar skador och om man för den skull bör ta ut någon form av skatt. Det är självfallet riktigt att industrin orsakar skador på miljön. Men frågan är om man skall ta ut kompensation för de skadorna via en vinstskatt eller om det inte är bättre att göra detta genom de punktskatter som redan finns just i detta syfte. 136 Dessutom vill jag för påpeka att ensärskild utredning. miljöavgiftsutredningen,har till uppgift att ta fram lämpliga åtgärder för att man skall komma tillrätta med miljöförstörande utsläpp från industrin. Anf.105 (): Helt kort för att undanröja alla missförstånd! sade att vifrån sida var beredda att vänta med denna delreform. Självfallet skalldelreformen genomföras och gälla . Jagskall inte på något sätt provocera . Vi får senare ta upp detta omöverbudspolitik osv .-Men det är litet pinsamt att få stryk både för att vi äransvarsfulla och ställer upp och gör överenskommelser om skatter och annat ochsamtidigt för att vi för en överbudspolitik,. som vi inte vill finansiera. Detmåste ju ändå vara någon ordning på det hela. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut i ärendet skullefattas vid nästa arbetsplenum.) Kontrollöver tillverkningen av krigsmateriel, m.m. 20§ Föredrogs näringsutskottets betänkande 1988/89:NU28 Kontroll över tillverkningen avkrigsmateriel, m.m. (prop. 1988/89:133). Kontroll övertillverkningen av krigsmateriel, m.m. 106 (): I näringsutskottets betänkande 28 behandlas ett förslag från regeringenom att utsträcka den statliga kontrollen över tillverkningen av krigsmaterieltill att omfatta också statliga affärsverk. Så långt tycker vi frånfolkpartiets sida att regeringens förslag är bra. Men det räcker inte. Denstatliga kontrollen måste utvidgas till att gälla även de statliga myndighetersom fillverkar krigsmateriel. folkpartimotion med som första namn poängteras att syftetmed tillverkningslagen måste vara att förhindra att otillbörlig verksamhetförekommer. Vi anser därför att det är följdriktigt att alla som fillverkarkrigsmateriel skall omfattas av lagen, och vi finner det vara synnerligenpassivt av både regeringen och utskottsmajoriteten att inte inlemma också destatUga myndigheter som tillverkar krigsmateriel i lagstiftningen. Sålänge som myndigheterna inte omfattas av lagen kan ju heller intekrigsmaterielinspektionen bereda sig tillträde till deras lokaler. Inspektionenkan inte heller begära in deklarafion om verksamheten. Detfinns, som vi ser det, inte något som helst bärande skäl att undanta statligamyndigheter som , ellerflygtekniska försöksanstalten från att omfattas av tillverkningslagensbestämmelser. Varför skulle just statliga myndigheter inte vara skyldiga attenligt tillverkningslagens bestämmelser lämna både upplysningar och dehandlingar som behövs för kontrollen av krigsmaterieltillverkningen? Varförskulle inte statiiga myndigheter vara skyldiga att lämna tjänstemän hos Kontrollöver tillverkningen av krigsmateriel, m.m. krigsmaterieUnspektionentillträde till lokaler där verksamhet bedrivs? Varför skulle inte statligamyndigheter som tillverkar krigsmateriel vara skyldiga att tillkrigsmaterielinspektionen lämna deklaration om den verksamhet som bedrivs? Skulledet vara så att de statliga myndigheterna, just därför att de är statliga, kantänkas stå över eventuell otillbörlig verksamhet? Jag tror inte det. Även detföredragande statsrådet tycks tvivla på det, för hon förklarar att hon ärberedd att ompröva sitt ställningstagande att låta statliga myndigheter varaundantagna från tillverkningslagens tillämpningsområde, men först omutvecklingen skulle visa att verksamheten vid dessa myndigheter skulle få ettstörre mått av kommersiell inriktning. Statsrådet säger alltså "skullevisa sig få". Syftet med tillverkningslagen måste ju vara att förhindraatt otillbörlig verksamhet uppkommer. Det finns då ingen som helst anledningatt invänta en sådan utveckling. Tackvare folkpartimotionen har nu möjlighet att skärpa lagstiftningen ochpå så sätt förhindra en oönskad utveckling. Jag yrkarbifall till reservationen till detta betänkande. Anf,107 (vpk): Det här betänkandet från näringsutskottet gäller ett förslag om attinlemma affärsverken under krigsmaterielinspektionen. förslaginnebär en utvidgning av förslaget till att också gälla andra statligamyndigheter och andra statliga eventuella krigsmaterieltillverkare. Denutvidgningen är motiverad mot bakgmnd av att man måste skapa ett nyttförtroende för hanteringen av svensk krigsmaterieltillverkning och svenskkrigsmaterielexport. Jag yrkar bifall till reservationen, och jag villbara tillfoga att motion har täckt ett väsentligt kryphål i detframlagda lagförslaget. 108 REYNOLDHFURUSTRAND (s): I det betänkande som vi nu behandlar tas frågan om kontroll övertillverkning av krigsmateriel m.m. upp. Regeringen har i propositionenföreslagit att kontrollen över tillverkning av krigsmateriel skall utsträckastill att också omfatta statliga affärsverk. Vidare föreslås att tillstånd tillförsäljning, förmedling och tillhandahållandet av ammunifion och andraexplosiva varor skall anpassas till den nya lag om brandfarliga varor vilkenträder i kraft den 1 juH . motion från yrkas att beslutar att kontroll övertillverkning av krigsmateriel skall gälla alla berörda statliga myndigheterinom det speciella området. Dennuvarande tillverkningslagen har hittiUs inte gällt statligamyndigheter. Detta innebär att t.ex. Förenade fabriksverken, FFV, som hartillverkning och försäljning av krigsmateriel som huvudändamål för sinverksamhet, inte omfattas av den nuvarande lagstiftningen på samma sätt somt.ex. , Missiles m.fl. Regeringen föreslår att FFV skall omfattas avdenna tillverkningslag. Attde andra statliga myndigheter som tas upp i den reservation som är fogad tillbetänkandet inte faller under tillverkningslagen hänger samman med att deras huvudsyftemed verksamheten inte är att tillverka och försälja krigsmateriel. Det utgörfaktiskt en mycket begränsad del av verksamheten. För det mesta handlar det omreparationer, justeringar m.m. av viss materiel, framför allt för det svenskaförsvaret. Dessutom bör påpekas att om någon försäljning sker faller det underden s.k. utförsellagen, vilket gör det möjligt att upprätthålla den kontrollsom behövs. Skullenu emellertid , flygtekniska försöksanstalten , vilka är de berörda statliga myndigheterna, fåen ändrad inriktning på verksamheten, dvs. ett mer kommersiellt inslag, ärregeringen beredd att återkomma i frågan, vilket också framgår avpropositionen. är dessa frågor, om än i ringa omfattning, tillviss del under beredande i den utredning om krigsmaterielexport och i den omklassificeringsutredning som pågår . Dessa utredningar skall varafärdiga . Jag vill med detta be att få yrka bifall till hemställan i utskottetsbetänkande och avslag på reservationen. Vissaändrade bestämmelser om motorredskap och traktorer Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut i ärendet skullefattas vid nästa arbetsplenum.) 21§ Föredrogs trafikutskottets betänkande 1988/89:TU19 Vissa ändrade bestämmelser ommotorredskap och traktorer (prop. 1988/89:48). Vissaändrade bestämmelser om motorredskap och traktorer Anf.109 i (m): Jag skall inte ta lång fid i anspråk. Men jag skall inleda med att yrkabifall till den moderata reservationen som är fogad till betänkandet.