prot · GC0991 · 1988-12-31 00:00:00 — Det här kommer att bli ett segdraget ärende, men det ärsvårbegripligt att justitieutskottet inte ställde en fräga fillkonslitulionsuls-kottet härvidlag. Meni sak är min mening den, att om del rör sig om en ytlig kroppsvisitation - detkan ju då inte vara fråga om någonting annat än atl man skall ta utanpåvederbörandes kläder- skulle man se på det som vederbörande har med sig, ochdet kan man göra . Effekternaav förslaget kan bli två: Antingen blir lagen helt verkningslös -detta är detsannolika - eller också kommer de som skall göra den ytliga kroppsvisilalionenatt gå för långt, och del är mycket allvarligt. De kommer under sådanaförhållanden att gå betydligt längre än vad som avsetts. Detta kommer ganskaofta atl ske utan att det finns någon som är vittne lill del, och det belyderatt den som blir utsatt för kroppsvisilalionen kommer alt slå ganska svag. Innebördenav det jag har sagl förstärks av vad som står på s. 8 i belänkandel. Därhänvisas till att i propositionen "möjligheten till kroppsvisitationuttryckligen begränsats till fall då det finns anledning anta" att någonmedför ett föremål av det slag som det här är fråga om. Det står alltså"anledning anta", och det gör att betydande svårigheter uppslår. Jaganser därför att något förslag av den typ som utskottet avser icke börframläggas. 23KARIN AHRLAND (fp): Med anledning av förundranöver att vi inte på nytt hörde vill jag bara säga attjag delar uppfattning atl lagförslaget inte står mindre istrid med grundlagen endast därför att man talar om ytlig kroppsvisitering. Jagbehöver inte höra KU en gång fill, och det var faktiskt socialdemokraterna somi första vändan ville höra KU. Från borgerUgt håll har vi hela liden varit pådel klara med alt lagförslaget står i strid med grundlagen. 24 HANS (): Jag har också den uppfattningen att KU inlebehöver höras. Jag anser alt frågan är klar, men del är myckel som är klart idenna fråga som inte blir klart när det kommer lill beslut. Överläggningenvar härmed avslutad. Kammaren övergick fill atl fatta beslut i ärendet. Mom. 1 och 2 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 3 (åtgärder mol klotter) Hemställan Utskottetshemställan bifölls. Först biträddes den i reservation 2 av ochLars anförda motiveringen med 44 röster mot 39 för den i reservation 3av och anförda mofiveringen. 228 ledamöteravstod från att rösta. Härefter biträddes den i reservation 2 av anförda motiveringen med 78 röster mol 58 för den i reservation1 av m.fl. anförda motiveringen. 176 ledamöter avstod från attrösta. Slutligen godkändes utskottets motivering med 170 röstermol 76 för den i reservation 2 av och anfördamotiveringen. 65 ledamöter avstod från att rösta. () anmälde att honi huvudvoteringen avsett alt avslå från att rösta men markerats ha röstat ja. 7 6 Beträffande de på fördragningslistan närmast upptagnaärendena, kulturutskottets belänkanden /89:KrU13 och KrU14, beslöl kammarenpå förslag av förste vice talmannen medge alt de fick företas fill avgörande ietl sammanhang sedan debatten i båda ärendena avslutats. Ärendebehandlingen avbröts för dagens informationsstund(forts. s. 38). 8 8 Information omregeringsbeslut om bidrag till för Regeringen har beslutat all bidra med ytterligare 48 milj. kr. ibistånd för insatser lill förmån för det afghanska folket. 40 miljoner utgörbidrag till för , och 8 milj. kr. avser stöd fillLulherhjälpen för dess flyktingarbete i gränstrakterna mellan ochPakistan. Ioch med dagens regeringsbeslut har sammanlagt bidragit med över 200milj. Desovjetiska trupperna har lämnat . Detta är en seger för detafghanska folkel. Delär regeringens starka förhoppning att stormaktens reträtt skall följas av enåtergång fill fredliga förhållanden och atl afghanerna skall ena sig om enrepresentativ regering som förmår hävda deras räll lill oavhängighet ochsjälvbestämmande. Delta är nödvändiga förutsättningar för att det sargade ochplågade skall kunna återuppbyggas. Dethar stått klart att återuppbyggnadsarbetet i kommer allbli en mycket svår uppgift som kräver ett omfattande bistånd. Situafionen iAfghanistan gör del fortfarande mycket svårt att bistå del afghanska folket. av den humanitära hjälpen förs alltjämt in via - ofta underbesvärliga förhållanden. De ca 3 miljoner afghanska flyktingarna i Pakistanbehöver också fortsatt hjälp i form av livsmedel och andrakatastrofförnödenheler. Enallmän uppfattning bland biståndsgivarna - som i hög grad delas av äratl endast en väl fungerande och koordinerad FN-insats skulle kunna vara mäktigden enorma uppgift världssamfundet står inför i . Isamband med att generalsekreteraren utsåg en samordnare bildadesen särskild fond för finansieringen av hjälparbetel. utfäste ochutbetalade härvid etl första bidrag på 40 milj. kr. Meddagens regeringsbeslut fördubblas detta. Därmed kan vi bidra tillfinansieringen av flera viktiga insatser för rehabilitering av jordbrukssektorerna,minröjning och direkta kataslrofhjälpinsatser. Utöverbidraget via FN fortsätter det svenska stödet lill de enskildaorganisationernas värdefulla insatser i området. har sedan börjanav 1980-lalet varit engagerad i nödhjälpsarbetet till förmån för det afghanskafolket. Detta arbete bedrivs i nära samarbete med den norska kyrkansnödhjälpsinsalser. Regeringenkommer även i framfiden att lämna humanitär hjälp lill det afghanska folket.Utöver dagens regeringbeslut fortsätter vi stödet lill och Röda korsets mycket förnämliga hjälparbete. Informationom regeringsbeslut om bidrag till för 26 (): Jag lycker naturligtvis atl det är utmärkt att regeringen har beviljatytterligare medel som hjälp lill folk. Jag tycker alt det Information om regeringsbeslut om bidrag till FN.skatastroffond för är riktigtatl den största delen av medlen går via FN. tar jag lill orda eftersom det är oro iPeshawar och inne i landet. Flyktingarna kommer fortfarande till ,eftersom striderna pågår inne i landet. Väldigt många frivillgsorganisationerhar också kommit till . En del kommer först , medan många andra harfunnits där förut. Fler kommer alltså nu när man vet atl folk behöver hjälp. Jag har läst nästan varenda bok som har skrivits om krigeti . I varannan bok står det berättat om olika organisationer, ochsedan står del all svenskarna är bäst. Vi är inle alltid bäst i världen, del vill jaginle göra gällande. Men vi har nästan det bästa ryktet i . Jag villdärför myckel gärna ha statsrådets ord på alt man även i fortsättningen kommeralt säga ja lill de pengar som kommer all begära.Vi har fält vad vi har önskat. Vi kommer dock att behöva myckel mer ifortsättningen. 27 (): Del är bra atl fortsätter att gebidrag till uppbyggnad. bär juhuvudansvaret för situafionen. har vi från sidakrävt all skall agera för att skall avkrävas krigsskadestånd. Ärregeringen nu beredd att ställa upp på detta centerkrav? Biståndsministern nämnde att del behövs slora uppgifter iminröjningsarbetet. Det är alldeles riktigt. Man tror att minorna eventuelltkan komma atl kräva lika många dödsoffer som själva kriget har gjort. För altminröjningsarbetet skall kunna bli effektivt, skulle man behöva kartor fränSovjetunionens sida som talar om var man har placerat ul minorna. Ämnarregeringen ställa upp på centerkravet att skall avkrävas sädanahär kartor? 28 (): Jag viU instämma i ord om atldet är glädjande att ytterligare medel inom katastrofhjälpen nu ställs fillförfogande för hjälp och stöd till . Jag vill understryka viklen avatl , som har gjort mycket stor nytta iAfghanistan, fär de pengar som de behöver och att även Röda korset, som ocksägör slora insatser i , kan få del av detta stöd. Med anledning av de strider somfortfarande pågår i skulle jag också vilja ställa en fråga tillministern. Kommer den att i FN och andra fora verka för atlKabul-regimen inle skall få slöd frän ? 29HANS (): Jag har haft tillfälle att under de senasteveckorna besöka dessa flyktingläger och studera speciellt de handikappadessituation. Det görs oerhört litet för de handikappade. Del finns en stor mängdkrigsskadade men även andra handikappade. Är regeringen beredd alt anvisaspeciella pengar för alt rehabilitera och ta hand om de handikappade afghanskaflyktingarna? Del är en stor insats som behövs i för att bygga upp detsargade landet. Det är därför FN-insatsen är så viktig. har ställt uppför FN-insatsen och lovat bidra ganska mycket, mest med varor. Jag tror inleatt bidrar med pengar, men landet är i alla fall bidragsgivare i dettasammanhang. Det kan vara ett positivt sätt att få med. Sedan kan jaginle säga någonting om krigsskadeslåndsfrågan. Jagutgär från all FN inom ramen för sitt övergripande ansvar försöker så gott delgår atl få kartor från som skall underlätta minröjningen. Sovjetsbilaterala förhållande till Kabul-regimen kan inle vi göra särskilt mycket åt.Det är en sak för dessa två att bestämma om. Ävenom jag nu talar mest om FN-biståndet tror jag att de enskilda organisationerna- inte minsl - har mycket alt ge också när detgäller FN:s biståndsinsatser, just därför att det bland de enskildaorganisationerna finns en lång erfarenhet från mycket svårt biståndsarbete, enerfarenhet som inte FN-organen har. Vi har också sett fill atl skapa kontaktmellan enskilda organisationer och FN:s biståndsverksamhet. Min uppskattningav vad de enskilda organisationerna gör har också lett till atl vi i samtligafall har givit dem de bidrag de har önskat. Jag tror att det med ytterst fåundanlag har varit på del sättet. Jag kan inte skriva ut in-blanko-checkar lillSvenska inför framfiden. Men jag utgår från att vi ocksåfortsättningsvis kommer atl kunna ge de bidrag som Svenska Afghanislankommitténanser sig behöva för sitt goda hjälparbete. Jagskulle också gärna se insatser för de handikappade i hjälparbetet. Jag harsjälv sett många handikappade människor i flyktinglägren i . Men det ärupp till de hjälporganisationer som finns där - de enskilda organisationerna,kyrkorna eller FN - atl begära det av oss. Vi ställer upp i så fall. Informationom regeringsbeslut om statens delans varför överskottsarealer Anf.31 (): Biståndsministern utgår från atl FN kommer att kräva minröjningskartor.Vore det inle bra om regeringen kunde uttala atl vi också kommer att stödja detkravet? Detta är ingen bilateral fråga. Självfallet stöder vi FN och menar atlFN skall få så goda verktyg som möjligt för minröjningen. Kartor är självfalletelt sådant verktyg. Överläggningenvar härmed avslutad. 9 8 Information omregeringsbeslut om statens delansvar för överskottsarealer 33 JordbruksministerMATS : Fru talman.' Enligt livsmedelspolitiska beslut skallstaten la ett delansvar för överskottsarealen sommotsvarar av 3 protokoU 1988/89:91 Information om regeringsbeslut om statens delansvar föröverskottsarealer kostnadernaför en överskoltsvolym som trappas ned enligt en viss plan. Beslutet innebäratt budgetmedel ärs skörd års skörd skall utgå för atlavlasta en del av näringens kostnader för spannmålsöverskottet. skörd, har delansvarskostnaden uppgått fill totalt . Medlen har huvudsakligen utbetalats till regleringsföreningen . har uttalat atl det är angeläget att de medelsom staten ställer lill förfogande för alt underlättaproduklionsanpass-ningen utnyttjas för att stödja en inriktning av produktionensom sä snart som möjligt minskar koslnadsbelastningen pä samhället och pålantbrukets ekonomi. I beslut om reglering av priserna påjordbruksprodukter uttalade att det är vikfigt att medlenutnyttjas på ett sätt som även i vidare mening bidrar lill uppfyllandet av deår 1985 fastställda målen för livsmedelspoliliken. Vid valet av älgärder föratt minska belastningen är del viktigt atl beakta de regionala,fördelningsmässiga och miljöpäverkande effekterna av de olika former somprövats eller kan komma i fråga för alt främja en ändamålsenligproduktionsstruktur, uttalade . fastställde regeringen delansvarel för 1988ärs skörd lill 225 milj. kr. Beslutet innebar att 145 milj. kr. av dessa medelavsattes lill ekonomiskt slöd för dels omläggning till alternativ odling, delsodling av fånggrödor. har regeringen beslutat om användningen avresterande 80 milj. kr. Enligt beslutet skall 50 milj. kr. överföras tillStiftelsen , som är en av LRF grundad forskningsstiftelse.Pengarna skall användas för finansiering av försöks- och utvecklingsinsatserför alternativ användning av i syfte atl minska kostnaderna föröverskotlsarealen. Därmed ges jordbruksnäringen möjlighet att satsa pä olikaangelägna utvecklingsprojekt som t.ex. energiodlingsprojekt. Vidare skall 30milj. användas för bidrag till jordbruksföretag som vidtar åtgärder för attöka variationsrikedomen i kulturlandskapet i framför allt slättbygder samtidigtsom de bidrar lill att minska kostnaderna för överskotlsarealen. Stödet bör sessom en utvidgning av del stöd på 20 milj. kr. som anslagit för olikanaturvårdsälgärder i odlingslandskapet, bl.a. i syfte atl motverka en passivnedläggning av och därmed vidmakthålla det traditionellaodlingslandskapet. Tanken är atl dessa 30 milj. kr. skall användas för altmotverka den ensidighet i odlingslandskapets slättbygder som blivit följden avdet intensiva utnyttjandet av och göra det på ett sätt som främjarnatur- och miljövårdens intressen. Del kan vara åtgärder som innebär en merexlensiv användning av marken, t.ex. som betesmark, läplanteringar, anläggningav vilivalten och randzoner mol vattendrag. Medlen kommer alt ställas tilllantbruksstyrelsens förfogande och fördelas enligt riktlinjer som beslutas avstyrelsen efter samråd med och . 34BENGT ROSEN (fp): Jag vill fräga jordbruksminislern om del harskett nägra överläggningar med näringen inför de beslut han nu har redovisat.Jag frågar det därföratt när 1985 fattade beslut om hur kostnaden för överskotlsarealenskulle fördelas mellan staten och näringen, antogs också elt uttalande där manlade etl speciellt ansvar på näringen för att alternativ till den för storaspannmålsarealen kom fram. Jag tycker att det är rimligt att näringen fär vara medoch bestämma om inriktningen av användningen av dessa medel. Fram till hardet också varil praxis. Regeringen har betalat in sitt bidrag lill SvenskSpannmålshandel. Sedan har man diskuterat åtgärder med näringen, vilket bl.a.har resulterat i trädesprogram och Omställning 90. Men när det gäller de 145milj. av årets anslag som jordbruksministern redovisade att de hade använts för1988 års skörd skedde inga överläggningar med näringen. Information om regeringsbeslut om statens delansvar föröverskottsarealer 35 (): Omsider redovisar nu jordbruksministern hurmedlen för statens delansvar för överskotlsarealens kostnader skall användas.När det gäller de första 145 miljonerna kommer vi atl få tillfälle attdebattera del . Men när del gäller det som har redovisats så sägerjordbruksministern alt 50 milj. kr. skall överföras till StiftelsenLantbruksforskning. Och jag hoppas och har anledning att tro att dessa pengarskall kunna användas till nägot myckel nyttigt. Men eftersom jordbruksministernsäger atl dessa pengar skall kunna användas för finansiering av försöks- ochulveckHngsin-satser vill jag ställa en fråga till jordbruksministern. Kan man idetta inbegripa teknikutveckling, l.ex. utveckling av teknik för förädling avbioråvaror, och satsningar på en marknadsuppbyggnad för dessa varor? När det gäller de 30 milj. kr. som skall användas tillodlingslandskapet, är jag förvånad över atl pengar nu anslås för detta,eftersom motsvarande krav tidigare inle har fillgodosetts. Det måste innebäraall pengar nu tas från överskottsmedlen, vilket kanske kan bli föremål fördiskussion. Men det skall vi inte diskutera . När skall dessa pengaranvändas? Skall det ske bara ? Kan man i så fall räknamed en förlängning senare när det gäller detta belopp? Vi vet ju alt regeringeni fråga om de 145 miljonerna för alternativ odling tänkte skjuta på användningenlångt fram i tiden, till än i samband med det nuvarandejordbrukspolitiska beslutet. 36 (): Jag konstaterar attjordbruksminislern nu meddelar att regeringen beslutat om en rad åtgärder somskall finansieras inom ramen för det statliga delansvaret förspannmålsöverskottet. Det har skett, såvitt vi vet, utan direkta förhandlingarmed näringen. Dock har viss information givits. Det gäller förra årets utfall.Är det detta förfaringssätt som regeringen avser alt använda även förinnevarande års ulfall, när det blir klart? Har regeringen för avsikt altanvända de pengar som staten har utfäst sig att ge för alt lösa dessa problemframöver pä samma användningsområden? 37ARNE i (): Den redogörelse som jordbruksminislern nysslämnade kompletterar den bild vi genom massmedia har kunnat fä av hur denframtida Information om regeringsbeslut om statens delansvar föröverskottsarealer jordbrukspolitikeni kan tänkas bli. Denna jordbrukspolitik är i ett väsentligt avseendeså annorlunda än den vi nu har, alt det ger mig anledning att ställa följandefråga: På vilket sätt avser jordbruksminislern, i en betydligt friare handelmed jordbruksprodukter över gränserna, garantera all i händelse av enkrissituation har en tillräcklig livsmedelsförsörjning? 38 (): Jordbruksminislern nämnde alt en del av depengar som skall gå till Stiftelsen kan användas bl.a. lillforskning om energigrödor. Jag undrar om dessa pengar är styrda pä nägol annalsätt, sä alt det blir möjligt att övergå mer lill energigrödor och biobränslen,eftersom det är mycket viktigt med hänsyn till det riksdagsbeslut som harfattats om att koldioxidutsläppen skall minskas och att man i stället skallövergå till biobränslen. Det mest akuta i delta sammanhang kanske inte ärforskning, utan det finns ett behov av stöd för atl man skall kunna bygga uppen marknad för biobränslen. Men jordbruksministern säger inle något om delta,utan det är tydligen forskningsstiftelsen som i så fall fär besluta om slödlill biobränslen. 39 (vpk): Vi får tillfälle att återkomma filldiskussionen om statens delansvar för spannmålsöverskottet som helhet. Men jagvill nu ställa en fråga som rör 30 av dessa 80 milj. kr., dvs. de 30 milj. kr.som skall användas för bidrag till jordbruksförelag som vidtar åtgärder för altöka variationsrikedomen i kulturlandskapet i slättbygder. Jordbruksministern säger all medlen kommer att ställastill lantbrukssly-relsens förfogande och fördelas enligt riktlinjer sombeslutas av styrelsen efter samråd med ochriksantikvarieämbetet. Det är ett förfaringssätt som kan väcka vissa farhågorför atl del kan dröja ganska länge innan några konkreta riktlinjer harutarbetats och innan dessa pengar finns i form av bidrag som kan betalas ut. Jag vill därför fråga jordbruksministern om regeringenkommer att vara vaksam på att detta utarbetande av riktlinjer med många olikamyndigheter inblandade gär snabbt, så att dessa pengar mycket snart kommer attsläUas till de jordbruksföretags förfogande som de är avsedda för. och frågade omregeringen hade haft nägra överläggningar med näringen innan den fattade dettabeslut. Svaret är ja. Regeringen har diskuterat med och informerat LRF ombeslutet. Och som var inne på, är det viktigt att branschen självfår möjlighel alt aktivt arbeta med omslällningsfrågorna, frän spannmålsfrågantill frågan om andra grödor. 50 av dessa 80 milj. kr. överförs alltså direkt tillStiftelsen , som är en av LRF grundad forskningsstiftelse.Och man skall naturligtvis inom lantbruksnäringen diskulera hur pengarna skallanvändas. Det är också svar på fråga om teknisk utveckling,förädling och marknadsbearbetning. Jag anser personligen, liksom , all dessafrågor är vikliga. Och det finns inte någon begränsning som innebär attpengarna inte skall kunna användas lill det som tog upp.Tvärtom, delta är ju pengar som skall användas till utveckling och olikaförsök. Därmed har jag också svarat på fråga. Pengar till forskning finns ju redan. Del behövs säkertmer, men det har l.ex. avsatts 50 milj. kr. lill jordbrukets och skogsbruketsforskningsråd. Detta handlar också om forskning men har även bäring påutveckling. Dessa pengar är tänkta att användas mer till försök och utveckling.Det är svar till både och . Avsikten är alltså att pengarna skall användas lillpraktiska försök och i den anda som nämnde. Jag kan heltansluta mig lill den inriktning som anser är väsentlig. ärdet Stiftelsen som skall besluta om detta, men jag skulletro alt man inom sfiftelsen ser pä denna fråga på samma sätt som vi, nämligenatt det är viktigt att ligga nära marknaden och även se överteknikutvecklingen. och i viss mån frågadeunder hur läng tid stöd skall utgå fill de lantbrukare som viJ! övergå från attodla spannmål lill alt arbeta för alt utveckla kulturlandskapet och göra detmer varierat, mer naturvärdsinriktat osv. Dessa pengar är fördelade på ellsådant sätt att de skall kunna användas under tre är för atl del skall blipraktiskt möjligt för lantbrukarna att slälla om sin produktion. Jag håller helt med om att det är viktigtatt detta arbete inte fördröjs. Tanken är inte att det skall göras upp någongigantisk plan från dessa ämbetsverks sida så alt della arbete fördröjs.Tvärtom måsle man se lill att omslällningsarbelet sätts i gång sä fort sommöjligt, även om vi vet att omställningsarbeie alltid tar tid. Avsikten är atl dessa pengar skall administreras påungefär samma sätt som de 20 milj. kr. som jag nämnde förut och som fidigarehar anslagits efter beslut av . 1 praktiken blir det dålantbruksnämnderna som länsvis delar ut pengarna. Avsikten är alltså inte atldet skall bli en lång omgång centralt. Det kortaste svaret lill alltså: Ja, jag har samma uppfattning som hon på denna punkt. Slutligen vill jag svara på en fräga som iLjung ställde och som ligger något utanför frågan om de 80 miljonerna. Dessapengar är i sig inte avsedda att användas för beredskapsändamål, men som svarpä fräga kan jag säga att i den omställning avjordbrukspolitiken som den parlamentariska arbetsgruppen arbetar med ärberedskapsmälel en av de viktiga frågor som har stor betydelse, och del är medbäring pä precis del som frågade om, nämligen hur vi i en kris-eller krigssituation skall kunna försörja svenska folket med mal. Information om regeringsbeslut om statens delansvar föröverskottsarealer 41KARL (): Jag vill fråga jordbruksminislern om hanverkligen anser del förenligt med beslutet om samhällets delansvar föröverskottsarealens kostnader alt såväl dessa 30 miljoner som de tidigare 90miljonerna för alternativ odling kommer att disponeras av jordbruket förstlångt in , när det ju faktiskt gäller ersättning årsskörd. Information om regeringsbeslut om statens delansvar föröverskottsarealer 42INGVAR (): Av jordbruksministerns svar drar jag denslutsatsen atl information till näringen har förekommit men alt det inle varitnägra direkta överläggningar om hur man skall använda dessa medel. Svar gavsdock ej pä frågan som gällde innevarande år. Eftersom det nu snarl är dags altutvärdera den gångna femårsperioden, är det av myckel stort intresse hur mankommer atl förfara vid periodens slut och vad som kominer all hända sedan. Jag vill därför fräga jordbruksminislern följande: Vadkommer all hända? Har man samma inriktning för , och kommer manall göra en utvärdering, som ju slagits fast i riksdagsbeslutet, inför dennafemårsperiod? Det förutsattesinga förhandlingar i riksdagsbeslutet. Här har förekommit överläggningar medoch fyllig information lill LRF om användningen av pengarna precis somtidigare. Den framlida omställningen, , är föremål fördiskussion inom den parlamentariska arbetsgruppen. Det har sagts frånregeringens sida - nägot som efterfrågade - alt det skall görasen utvärdering av del femåriga livsmedelspolitiska beslutet inför det beslutsom förhoppningsvis fattas av näsla år pä grundval av regeringensproposition. Så frågan är föremål för behandling. Till vill jag säga att ingen skulle varagladare än och jag om omställningen till andra grödor och bonfrän spannmålsöverskotten kunde gä snabbare. Det finns skäl alt hoppas altintresset för omställningen ökar efterhand, när informationen om verkligheten harnätt ul mera att man faktiskt kan basera pä verksamheten pä förhoppningarom framtida överskotlsfinansiering.