prot · GC0921 · 1988-12-31 00:00:00 — Vet vi något om vilka människor det är som har hoppat av?Är det t.ex. sovjetiska judar? Jag hörde av svenska parlamentariker som harbesökt att judarna där t.o.m. i Glasnosts och Perestrojkas dagarupplever en hårdare attityd och ännu mer krångel och byråkrati . Detär väl tyvärr så att man i Sovjetsamhället gärna söker syndabockar. Gäller detäven sovjetiska judar har vi all anledning att verkligen se upp med sådana härtankegångar om att systemet skulle ha blivit något liberalare. Jag ställer dockmin förhoppning till att invandrarministern ser restriktivt på detta. Överläggningen var härmed avslutad. 12§ Svar på fråga 1988/89:195 om rätten för flyktingar att få förenas med sinaanhöriga har frågat mig vilken åtgärd jagär beredd att vidta för att åstadkomma en mer generös tolkning av lagen vad gällermöjligheten särskilt för äldre flyktingar som kommer till att fåförenas med sina anhöriga i vårt land. Det finns inga internationella överenskommelser somnärmare reglerar vilken krets av familjemedlemmar som skall få förena sig medanhöriga i ett annat land. De flesta invandrarländer tillämpar i likhet medSverige sitt eget familjebegrepp. Tolkningen av familjebegreppet skiljer sigavsevärt mellan olika länder beroende på kulturell bakgrund och sedvänjor. I liksom i västvärlden i övrigt hänförs tillfamiljen i regel endast make/maka och minderåriga barn. Här liksom i de flestaandra länder finns dock vissa möjligheter för föräldrar att återförenas medvuxna barn. har det också skett en viss utvidgningav kretsen av anhöriga som tillåts komma till för bosättning. Vad särskilt gäller flyktingar som vistas här vill jagnämna följande. En flykting kan ju inte på samma sätt som andra invandrarebesöka eller ta emot besök av sina släktingar eller på annat sätt hållakontakten med dem. Av det skälet har anhöriga till flyktingar i störreutsträckning än andra givits möjlighet att få bosätta sig här. Frågan om att generellt utvidgafamiljebegreppet i samband med invandring till har tidigare behandlatsi . 1 den av antagna propositionen 1983/84:144 ominvandrings- och flyktingpolitiken underströk min företrädare attnågon generell utvidgning av anhöriginvandringen inte kunde komma i fråga. Denmångfasetterande tillståndspraxis som tillämpades gav enligt hennes meningförhållandevis goda möjligheter för anhöriga till dem som är bosatta här attförenas med dem som bor i vårt land. Jag delar den bedömning som kom till uttryck i den avriksdagen antagna propositionen och har inte för avsikt att vidta någrasärskilda åtgärder i frågan. Om rätten förflyktitig-ar att få förenas med sina anhöriga AnL 15ULLA ORRING (fp): Jag skall be att få tacka invandrarministern för svaret. Bakgrunden fill min fråga är ett både för mig och förinvandrarministern ganska aktuellt fall. Det handlar om en sextionioårigchilenska, . Hon saknar närmare anhöriga i sitt gamla hemland ,men har kommit hit fill . Hon bor nu hos sina döttrar som har utvandratfrån . De är svenska medborgare och bosatta i , där Amanciasedan två år tillbaka har fått en . Om hon nu utvisas kommer hon tillbaka till ett land därhon saknar närmare anhöriga. Majoriteten av hennes familj finns i . Enson har flytt till . Hon har en dotter kvar i , som är schizofren.Mannen är borta från hennes liv. Jag anser att detta fall måste bedömas utifrån renthumanitära grunder. Den svenska lagen kan inte få fungera sä inhumant.Invandrarministern hänvisade själv till den tidigare propositionen från1983/84. 1 fråga om anhöriginvandring sägs det där att en viss uppmjukning kankomma till stånd. Det står också att det är angeläget att undvika beslut somframstår som stötande för den allmänna rättskänslan eller för humanitetenskrav. i har engagerat sig ifrågan. Det handlar om en gammal och av ödet, milt sagt, hårt drabbadmedmänniska. Det handlar om en medsyster, och det handlar om de mänskligarättigheterna. Vill invandrarministern vidta humanitära åtgärder eller påannat sätt medverka till att en generös tolkning av lagen kan komma till stånd?Statsrådet ansvarar för flyktingpolitiken. AnL 16 Statsrådet : Att jag har ansvaret för flyktingpolitikenhar jag nog lagt märke till. har ställt en generell fråga omanhöriginvandring, och hon har fått ett ganska utförligt svar. försöker UllaOrring föra en diskussion kring ett enskilt ärende som inte ärföremål för behandling i . Ärendet avgjordes på de grunder somredovisades. Därefter har ärendet prövats hos invandrarverket. Man bedömde däratt de humanitära skälen inte var av den styrkan att det fanns anledning attgöra undantag ifrån de generella bestämmelser som gäller beträffande anhöriginvandring. Prot.1988/89:21 Jag noterar att i den debatt somhar förts i det enskilda ärendet har en rad Om rätten för flyktingar att få förenas med sina anhöriga sakfel förekommiti massmedia. gör sig också skyldig till sådana och till envidarespridning av felaktig information. Dess värre har jag inte möjlighet att diskutera dettafall. Jag vill än en gång säga att ärendet inte är föremål för behandling iregeringskansliet. Jag har inga möjligheter att ingripa vadgäller beslutet i denna fråga. AnL 17 (): Jag vet att invandrarministern inte kan gå inpå enskilda fall. På det bestämdaste vill jag dock tillbakavisa påståendet attdet skulle finnas sakfel i den föredragning jag har gjort beträffande dettaenskilda fall. Det är inte så. Det är fakta, och det är sanning. Ytterligareinformation har framkommit som styrker min propå och uppfattningen att dennasextionioåriga kvinna borde få stanna kvar i . Regeringens proposition har jag tolkat på det sättet attdet skulle vara angeläget att undvika beslut som framstår som stötande för denallmänna rättskänslan. Det är den frågan som jag har velat ta upp, och som jaghar velat exemplifiera just med detta enskilda fall. Det är stötande för denallmänna rättskänslan om gamla människor skickas kors och tvärs över jorden,som de också förlorar kontakten med sina anhöriga. AnL 18 Statsrådet : UUa Orring säger nu att hon vet att jag intehar möjlighet att diskutera enskilda fall och inte kan ingripa i detta fall. Dåbegriper jag inte varför utnyttjar talarstol för attprovocera fram en debatt i ett enskilt fall som hon vet att jag inte kan förahär. Man kan gagna flykfingpolitiken mycket bättre genom attföra diskussionen i form av en dialog. och andra är välkomna tillden dialogen med oss i , för att närmare fåinformafion om vad som gäller beträffande vår utlänningslagsfiftning och sålångt det är möjligt vad som gäller i enskilda fall. AnL 19 (): Jag förstår att statsrådet kännersig irriterad av den här frågan. Den måste störa hans humanitära inställningfill flyktingpolitiken och till åtgärder för att åstadkomma en mer humanitärflykfingpolifik. Jag vill med kraft hävda att det är viktigt att viriksdagsledamöter kan ställa frågor och då exemplifiera med enskilda fall - dettror jag är mycket viktigt för den svenska demokratin. Det är också viktigt förflyktingpolifiken, om skall kunna framstå som ett flyktingvänligt land. AnL 20 Statsrådet : Jag ber om ursäkt för att jag tar till ordaytterligare en gång. Men jag vill t.acka för att hon erkänner attjag har en humanitär känsla och arbetar utifrån den utgångspunkten med de här.frågorna. Men hennesförsök att föra en diskussion kring detta fall och framställa det som ettövergrepp mot de humanitära aspekterna kan jag inte uppfatta som 14 ett uttryck för att hon verkligenser seriöst på behandlingen av flyktingären- den, som ofta handlar om svåra avgöranden. Menar verkligenUlla Orring att det gagnar flyktingpolitiken att försöka föra in enskilda falli diskussionen här i kammaren? Jag menar det inte. AnL 21 (): På den punkten har vi inte samma åsikt. Jaganser att det i en humanitär flyktingpolifik ingår att på allt sätt hjälpa enflykfing som ansöker om att få stanna i vårt land att också få göra det. Jagoch mitt parfi anser att det skall vara grunden för vår flyktingpolitik. I detta ingår också att exemplifiera med enskilda fall.Men jag vet att detta framstår som irriterande för statsrådet , ochjag förlåter honom för den irritationen. Jag vill dock se till saken och hjälpaden här människan, så att hon kan få stanna i . Om åtgärder för att förhindra splittring avflyktingfamiljer AnL 22 Statsrådet : Jag vill än en gång ta tillfället i akt attsäga att aldrig har tagit emot så mänga flyktingarsom vi gör nu och har gjort . Vi för alltså enmycket omfattande och generös flyktingpolitik. Ett stort antal av dem som får uppehållstillstånd får detav humanitära skäl. Det rör sig om ungefär en femtedel. Men måsteinse att det handlar om mycket svåra gränsdragningar i många enskilda ärenden. 1 det här fallet föll ärendet utanför ramen för den praxissom gäller, när regeringen handlade ärendet . Därefter harinvandrarverket prövat ärendet och funnit att det inte fanns anledning tillbifall. Jag har ingen möjlighet att här göra något uttalande i det enskildafallet. Det vill jag gärna upprepa än en gång - för att dämpa och motverka denmissledande information som sprids i de gemensamma hembygder som jag har. AnL 23 (): Jag hävdar fortfarande att det inte ärmissledande information som sprids utan faktiska kunskaper. Jag vill ocksåpåminna statsrådet om att när man kommer till ett nytt land -utan att kunna språket och utan att kunna framställa sin sak på rätt sätt -uppstår det misstag. Det har det gjort i detta fall. Det var därför jagframställde denna fråga om omprövning och generös behandling av en flykting somkommer till . Överläggningenvar härmed avslutad. 13 §Svar på fråga 1988/89:214 om åtgärder för att förhindra splittring avflyktingfamiljer AnL 24 Statsrådet : Mot bakgrund av ett enskilt ärende harMargareta frågat mig om vi inte har några verkningsfulla regler somkan förhindra att familjer splittras. Om åtgärder för att förhindra splittring avflyktingfamiljer En självklar utgångspunkt vid tillämpningen avutlänningslagstiftningen är att familjesplittring skall undvikas. 1 de fall en utländsk medborgare ämnar bosätta sig iSverige är huvudregeln att denne skall ha sitt uppehållstillstånd beviljatföre inresan. Om äktenskapet ingåtts eller sammanboendet uppkommit i anslutningtill eller efter inresan medför detta i princip inget undantag från dennabestämmelse. Undantag från regeln gäller klarafamiljeåterföreningsfall, t.ex. tidigare fast etablerade familjebildningar somåteruppbyggs i efter att ha splittrats på grund av politisk förföljelseeller av arbetsmässiga skäl. I de fall utlänningen kommer till meduppehållstillstånd som beviljats på grund av anknytning till person som ärbosatt här kan tillämpas en ordning med s.k. uppskjuten invandringsprövning.Normalt tillämpas då en prövotid . Först efter den tidsperiodensutgång accepteras utlänningen som invandrare. Syftet med den uppskjutnainvandringsprövningen är att söka förhindra att skenförhållanden utnyttjas föratt ge rätt till bosättning här. AnL 25MARGARETA (): Jag får tacka statsrådet för svaret, även ommin fråga egentligen inte rörde flyktingar. Vi är så vana vid att det handlarom flyktingar att vi glömmer bort att det finns alldeles vanliga människor somkominer hit utan flyktingliknande skäl. Min fråga gällde i första hand en person som är amerikanskmedborgare och som kom till med såväl uppehålls- somarbetstillstånd. När jag sände i väg min fråga till invandrarministern hade denhär personen fått besked av polisen att han måste lämna den 9 november.I går morse inställde han sig hos polisen i , men där fanns inte någotsådant beslut från invandrarverket, utan nu var det plötsUgt den 16 novembersom gällde. Kan statsrådet föreställa sig hur det kan varaatt mentalt förbereda sig för en sådan här procedur, få den avbruten ochsamtidigt bli varse att man måste gå igenom detta hemska en gång till? Jag hade inte alls för avsikt att tala om våramyndigheters behandling av människor som av olika anledningar kommer till oss,men den här händelsen visar hur förfärUgt godtycklig,motsägelsefull och för allmänheten fullständigt obegriplig vårinvandrarpolitik är. Häromkvällen visade ett reportage somför mig mest verkade handla om slavhandel. Det sades i programmet att det intefinns lagliga hinder mot att svenska män per postorder importerar kvinnor frånFjärran Östern för personligt bruk. Detta har upprört förfärligt mångamänniskor, och jag undrar: Hur reagerar invandrarministern? Lika upprörd blir man över detta utvisningsbeslut, som nutycks skilja en ung amerikan från hans svenska hustru. Det strider mot vanligamänniskors känsla för vad som är rätt och fel. undrar jag om den socialdemokratiska regeringen trotsbeslutet kan tänka sig att ge livsrum åt utomnordiska medborgare somlever tillsammans med svenskar och inte på något sätt utgör en belastning förvårt samhälle. Om det krävs att uppehållstillståndet förnyas med jämna mellanrum,kan man då få ansöka från svensk botten och slippa långa och dyra resortillbaka fill hemlandet? Vi skulle nog behöva en särskild diskussionkring detta. Det finns ju inte utrymme i ett replikskifte i en frågestund föratt klara ut alla regler som gäller för anknytningsinvandring. I det här fallet var det alldeles uppenbart attvederbörande inte hade den anknytning till landet som erfordras enligt praxis.Den anknytning som han hade för att komma till landet bröts efterankomsten. Därefter ingicks en ny förbindelse, som hade varat närregeringen fattade beslutet. Om det har uppstått något missförstånd vid självaverkställandet av beslutet kan jag faktiskt inte svara på. När det sedan gäller den människohandel som om har diskrimineringsombudsmannen fått i uppdrag att särskilt utredavilka möjligheter det finns att stävja den förfärliga verksamhet som en del mänägnar sig åt. Om den kommunala sektorns expansion AnL 27 (): Vad gäller det som statsrådet senast sademåste jag uttrycka min glädje över att man har reagerat så snabbt som skett.Den här människohandeln får inte pågå i en civiliserad värld! När det sedan gäller den person som kom hit med arbets-och uppehållstillstånd och som då hade anknytning till undrar jag ominvandrarministern aldrig har hört talas om att en kärlek kan ta slut och faktiskt kan hitta en ny. Personen i fråga trivdes i och har underganska sammanbott med en svensk kvinna med vilken han numera är gift. AnL 28 Statsrådet : Hur frestande det än är vill jag inte här tatillfället i akt att diskutera kärleksaffärer. Överläggningenvar härmed avslutad. 14 §Svar på fråga 1988/89:128 om den kommunala sektorns expansion AnL 29 Finansminister : har frågat mig om jag avseratt vidta några åtgärder för att dämpa den kommunala sektorns snabba expansion. Den kommunala konsumtionen ökade, enUgt nya uppgifter frånnafional-räkenskaperna, med . Prognosen tyder påatt ökningen blir . Volymtillväxten sker framför allt inom de angelägnaområden som prioriteras av riksdag och regering, dvs. äldre- och barnomsorg.Men den ligger klart över den tillväxt pä 'som anbefallts av . Jag vill tillfoga att de bedömningar av tillgången påarbetskraft som gjorts tyder på att nytillskottet kraftigtminskar. Detta torde medföra att den kommunala sektorn får svårt att expanderai den takt som nuvarande budgetplaner förutsätter. För att klara angelägnautbyggnadsbe- 2 protokoll 1988/89:21-22 Om kompensationen för slopad utbobeskattning hov kommerkommunerna därför att i högre grad än tvingas ompröva befintligaverksamheter. Några ytterligare åtgärder, utöver de redan vidtagna, föratt påverka den kommunala sektorns tillväxt övervägs inte avregeringen. När det gäller utvecklingen och därefter kommer regeringen attpå sedvanUgt sätt redovisa sin bedömning i nästa års budgetproposition. AnL 30 (): Jag vill tacka så mycket för svaret. Jaghoppas att jag får ytterligare några kommentarer från finansministern. Vi är jumycket eniga om att expansionen är för snabb. I klartext innebär svaret att finansministern hoppas attarbetskraftsbrist skall drabba den anbefallna barnomsorgsutbyggnaden, och detär möjligtvis realistiskt tänkt. Men kommer löneglidningen attsätta fart. Då kommer kommunerna att konkurrera om arbetskraften, och då hamnarvi i finansiella problem. Vi vet redan att prognoserna för det finansiellasparandet i kommunerna ligger på 6,6 miljarder om man räknar med enlöneglidning på . En procentenhet betyder en ökning på en miljard. Dettakommer att slå på skatten. Vi har redan sett vissa tendenser tillskattehöjningar. Jag måste fråga finansministern: Hur klarar man då den nyautbudsekonomin? - Det är mycket trevligt att finansministern har sällat sigtill utbudsekonomerna, men hur klarar man det när kommunala skattehöjningarkan äta upp de statliga skattesänkningarna? Vad som behövs är avregleringar, som förvandlar monopolfill konkurrens - något som vi måste ha i den kommunala sektorn för att få enökning av produktiviteten. Den utvecklas negativt år . Jag vill ställa ytterligare en fråga till finansministern:Hur skall man klara av detta? Är finansministern villig att verka för enverklig avreglering med fri etableringsrätt inom angelägna sektorer? Överläggningen var härmed avslutad. 15 §Svar på fråga 1988/89:129 om kompensationen för slopad utbobeskattning AnL 31 Finansminister : har frågat mig om regeringenär villig att inför nästa års filldelning av extra skatteutjämningsbidrag äventilldela de kommuner som förlorar /skattekrona på grund avbeslutade reformer extra bidrag. Den slopade utbobeskattningen får inga bestående effekterför kommuner som får skatteutjämningsbidrag. På grund av avräkningssystemet förskatt mellan staten och kommunerna får skattereformen dock viss effekt underåren 1989 och 1990 för alla kommuner, dvs. några kommuner får ökade medan andrafår minskade skatteintäker dessa år. Riksdagenhar bemyndigat regeringen att utan ansökan ge extra skatteut- jämningsbidragtill kommuner som får relafivt stora bestående inkomstminskningar till följdav den slopade utbobeskattningen. Detta gäller således kommuner som inte fårskatteutjämningsbidrag. Med stöd av detta bemyndigande beviljade regeringenfyra kommuner bidrag med fillsammans 13 milj. kr. Förluster pä skattereformen till följd av det nämndaavräkningssystemet behandlas inom ramen för det extra skatteutjämningsbidragsom ges efter ansökan. Ansökningarna bereds av den parlamentariskt tillsattaskatteut-jämningsnämnden, som är regeringens rådgivande organ iskatteutjämnings-frågor. 1 underlaget för nämndens prövning ingår effekternaför resp. kommun av ändringar i skatte- och bidragssystem och andraförhållanden som påverkar kommunens ekonomi. I de bidrag som regeringen på skatteutjämningsnämndensförslag beviljat kommunerna ingår därför i flera fall kompensation förförluster på grund av den slopade utbobeskattningen. Eftersom förlusterna står kvar 1990 fill följd avavräkningssystemet för skatt kommer de att ingå i underlaget för prövning avextra skatteutjämningsbidrag även . Om detta resulterar i att enkommun beviljas extra bidrag beror i hög grad på den bedömning av den samladeekonomiska situafionen i kommunen som då görs. Något generellt bidrag är inteavsett att lämnas. Om kompensationen för slopad utbobeskattning AnL32 (): Jag tackar finansministern försvaret. Jag tog upp den här frågan på grund av att en del kommuner har förloratskatteunderlag på reformen. I och för sig har kommunerna delvis kompenseratsgenom skatteutjämningen, dock inte fullt ut. De kommuner som ingår iskatteutjämningssystemet har fått ett förskott, men de får ingenting vidslutavräkningen. De kommuner som har drabbats av bortfallet avskatteunderlag är oftast kommuner i skogslänen, som i många fall redan tidigarehade en svag skattekraft. Just i dessa kommuner finns det ett stort antalutboägare. Detta förhållande uppstod , dä mångasmåbrukare upphörde med verksamheten och flyttade in fill större tätorter.Många valde då att behålla sina fastigheter i hembygden. har dessa fastigheter och inkomsten av dembeskattats i den kommun där fastigheten var belägen. Enligt den nya reformenbeskattas fastigheterna i ägarens hemkommun. Detta gör att ett relativt stortskatteunderlag överflyttas från i många fall skattesvaga kommuner tillkommuner med större skattekraft. I och för sig är en förenkling av skattesystemet bra förden enskilde individen. Men man måste då se till att de kommuner som drabbas avett bortfall kompenseras fullt ut. Detta kan ske exempelvis genom extraskatteutjämningsbidrag. Men det beslut som har fattats innebär att kommunersom förlorar inte får någon kompensation. Jag hoppas därför att regeringen beaktar de synpunkter somjag har fört fram och kompenserar berörda kommuner fullt ut. Våra kommuner harändå skyldighet att hålla service både för sina invånare och för utboägare. Detkrävs därför att berörda kommuner får den del av kakan som de är berättigadetill. 1988/89:21 Jaghoppas således att det sker en justering i denna fråga nästa gång som regeringen beslutar om extra skatteutjämningsbidrag. Såsom jag förstår av I .., finansministerns svar har han dörren öppen för ett sådant förslag. Om skatten pa inkomst avkottplockning /\ , u- . Överläggningen var härmedavslutad. 16§ Svar på frågorna 1988/89:145 och 163 om skatten på inkomst av kottplockning AnL 33 Finansminister : PaulLestander och har frågat mig när en proposition med förslag omskattefrihet för inkomst av kottplockning kommer att föreläggas . Regeringenöverlämnade i går till en proposition med förslag till skattebefrielse förintäkter av kottplockning . AnL34 (vpk): Jag får tacka finansministern för svaret. Svaret är ju posifivt, ochdet behövdes verkligen att den här proposifionen avlämnades - den har ju dröjträtt . fattade ju beslutet och kottplocknings-säsongenär nu i full gång. Vihar inte haft något bra kottar i , och bristen på frö ochplantor börjar bli akut. Vi har dessutom råkat ut för stora angrepp avgremmeniella i de contortabestånd som finns i våra områden. Man har därför påvissa håll infört parfiellt planteringsförbud mot contortatall. Det behövsalltså en enorm kottplockningskampanj för att säkerställa frö av god och härdigkvalitet. Det är därför bra att regeringen har handlat. AnL35 (): Även jag ber att få tacka för detta positiva svar. Det är ett beskedsom vi länge har väntat på. Precis som sade kom förslaget tillriksdagen via motioner. fattade beslut att ge regeringen iuppdrag att verkställa beslutet genom att förelägga en proposifion.Både kottplockare och uppköpare har väntat och påregeringens förslag, men det har varit tyst på den här punkten. Somfinansministern sade i sitt svar överlämnades propositionen till såsent som i går. Detskojades ganska friskt i massmedierna om de här motionerna, men jag tror att okunnigheten om nyttan och behovet av kottplockning och fröinsamling därigenom blottades med all tydlighet. Det är oerhört viktigt att återväxten i skogen kan säkras - det är nafionalekonomiskt viktigt. Det planteras totalt mellan 400 miljoner och 500 miljoner plantor . Vi kan inte längre lita till utländska frön och plantor, som utsätts förinsektsangrepp när de omplanteras i annan miljö. Därför måste de som plockar kottar uppmuntras och stimuleras. Det är viktigt att de får besked om en eventuell skattebefrielse. Det har de fått . Ett bra kottar i de norrländska 20 skogarna kan infalla med mellan 10 och 15 årsintervall. Det här året har varit ettsådant bra år. Därför har såväl uppköpare, skogsbolagen och domänverket, somplockare begärt att få besked om skattereglerna och en uppföljning avriksdagens beslut. Det är bra att det beskedet nu har kommit. Enligt uppgifter i fidningarna är kottplocknings-säsongennu avslutad. Enligt samma uppgifter har den varit ovanligt framgångsrik.OvanUgt mycket kottar har plockats. Behovet av frökottar är nu tillgodosett föråtskilliga år framåt. Jagfår alltså konstatera, herr talman, till min outsägliga lättnad att försenandetav denna proposition icke har stört kottplockningen under den här säsongen.Därför bör propositionen komma som en glad överraskning för alla kottplockaresom plockade möjligen under förutsättning att de skulle få betala skatt på sinainkomster. AnL37 (vpk):