prot · GC0997 · 1988-12-31 00:00:00 — Om del finns parlamentarisktlillsalla arbetsgrupper för dessa frågor, varför får vi inte informalion fråndem och tillgång lill deras arbetsmaterial, så att vi kan läsa in det och kansvara på de frågor som människor ställer till oss ute i samhället? Anf.81 (): Jag beklagar om känner sig utsatt för påhoppfrån miljöpartister, men del är faktiskt så att vår oro för vadEG-harmoniseringen kommer all innebära för regionalpolitiken delas av fackföreningsfolk,centerpartister och mänga andra, bl.a. de som skrivit under uppropet mot EG.Jag känner mig alltså inle så ensam. Del är faktiskt inte främst som vikritiserar utan regeringens politik och EG-harmoniseringen, men också altarbetsmarknadsministern i del sammanhängd har sagt att hon är beredd alt avslåfrän regionalpoliliska medel. Den som har följt EG-politiken i fråga omenskilda länders regionala krav har ju kunnal konstatera att EG har ägnatmycket litet inlresse ål nationella inomregionala obalanser. Del har varitsvårl för irländska, skotska, sydiialienska och andra politiker frän meraperifera regioner att över huvud lagd fä upp denna fråga pä dagordningen. Jag har i under den korta tid somjag har haft förmånen att fä svara pä frågor och inlerpellalioner och haftansvar för regionalpolitiken sagt all när den parlamentariska regionalpoliliskakommil-lén lägger fram sitt betänkande kommer vi all fä tillfälle attyllerligare diskulera en läng rad olika frågor. Jag tror alt jag har uttrycktmig sä åtminstone 25 ä 30 gånger. Del kan man konlrollera i de protokoll somskrivs ut frän riksdagsdebatterna. Del kan alllsä inte vara så all man inte harnågon kunskap om vad som häller på alt hända. När det gäller oron för utvecklingen vill jag säga attskälel lill alt har tillsall elt tjugofemlal arbetsgrupperför all följa EG-harmoniseringen är alt vi känner om inte en oro så i varjefall ell stort ansvar för alt vi skall kunna följa med i utvecklingen ocheventuellt harmonisera med EG. Det är vidare inte sant, , all EG inteskulle driva en ansvarsfull regionalpolitik. 83-INGER SCHÖRLING (mp): Jag har fullt förtroende för den regionalpoliliskakommitté som arbetar, och jag ser fram emot att få la del av dessslutgiltiga ställningstagande. Men det vore myckel märkligt om inle denregionalpolitiska kommittén skulle komma fram till samma slutsals som den somjag har dragit, nämligen all en EG-harmonisering är oförenlig med den typ avregionalpolitik som vi hiltills har fört i . Det framgår klart när manläser vad och det som står i vitboken går ul på. Jag skulle vilja fä ett exempel på de regionalpoliliskasaisningar i som hänvisar till och som där har varil säbra, saisningar som också vi skulle beröras av efler harmoniseringen. Om de regionalpoliliska satsningarna vid anpassning tillEG måsle vi skilja mellan två saker. Del ena är EG;s egna strukturfonder,det andra de nationella möjligheter som vi har att bedriva en Del är riktigl att med sin goda sysselsättning,höga levnadsstandard och extremt låga arbetslöshet har små möjligheter alt fåpengar ur , under förutsättning att vi går med i dem ochbetalar till dem. Skälel till detta är att delar av , ,, och har stora brister i sin sysselsättning och isin industriulveckling. Däremot har vi goda möjligheler all bedriva ennationell regionalpolitik så som vi själva vill ha den. Det är det som jag villuttala mig för. Vi kan göra detta, med undantag för de små punkter som harnämnts, nämligen Iransporisiödet och företagsstödet, och med undanlag för attföretagsstödd kommer all regleras via EFTA-överenskommelser, inle via EG. Överläggningen var härmed avslutad. 24§ Svar på interpellation 1988/89:136 om Fisket i har bett mig redogöra för delsvarför regeringen inte mera vårdar vårt långsiktiga behov av god och närandefisk, dels varför regeringen inte arbetar för all vi skall kunna behälla enfungerande fiskenäring på Golland. Utgångspunkten för begäran äroljepros-pektering i . Jag vill inledningsvis erinra om del interpellationssvarsom industriministern lämnade avseende bl.a. prövning avtillstånd för prospektering efler och utvinning av olja och gas i Öslerjsön.Han redovisade där de bestämmelser som gäller och vilka villkor som ställs isamband med tillståndsgivningen till skydd för andra berörda intressen, bl.a.fiskets. När det gäller första fråga om vården avfisken och fiskbestånden vill jag försl peka på de vikliga förutsättningar somnu finns för Öslersjöstaterna att kontrollera havsfisket i hela ochsom tidigare saknades. Först sedan den s.k. vita zonen och ytterligare dl parsädana områden nu blivit uppdelade kan vi få ordentlig kontroll på havsfisket.I dessa områden var del ju tidigare fritt fram för alla nationer, även sädanasom inle hör hemma i , att fiska helt okontrollerat. Den senasteuppgörelsen, den med , har överlämnats lill förgodkännande. Del är alltså först som förutsättningarna finns för.Öslersjöstaterna att kontrollera havsfisket i hela . Detta sker inomramen för och i form av regler om fredningstider,redskapsbegränsningar och fiskekvoter. I har vi dessutom införtomfattande begränsningar för kust- och älvfisket. Jag vill också peka på de omfattande insatser vi gör förell renare hav. Begränsningarna av de förorenade utsläppen både från industrinoch frän kommunala avlopp är av stor betydelse bl.a. för fiskbeståndensulveckling och kvalitet. I del internationella samarbetet driver dessafrågor intensivt. Utöverregleringar görs också olika fiskevårds- och forskningsinsatser för Sålunda satsas under innevarande budgetår drygt 5 milj. kr. avslatliga medel till bl.a. fiskevård. För nästa budgetår har regeringenföreslagil en viss ökning av anslagel. Fiskevärdsbidraget bidrar verksamt ökad fiskevård och bättre möjligheter för allmänhelen att bedriva fiske. Från prisregleringskassan för fisk har under flera äranvisats medel för utplanlering av fisk. Under innevarande budgetär uppgåranslagel lill 5,5 milj. kr. Bl.a. har lyckade försök gjorls med s.k. fördröjdutsältning av lax. Jag kan också nämna alt inom ramen för del nordiskasamarbetet stöds ett projekt för utplanlering av torskyngel i . För ca 190 yrkesfiskare är torskfisket detekonomiskt viktigaste fisket. ökade det med 400 lon. Laxfisket gav under förra årel mindre fångster än åretdessförinnan, mycket beroende på dåliga väderleksförhållanden som hindradehöstfiskel efler lax. i har tillsammans medlaxforskningsinstitutd under ell anlal år deltagit i försöken med fördröjdutsättning av lax. Dessa utsätttningar har gell mycket bra älerfångster. sju tillstånd till kräftodling tillvilka länsslyrelsen beviljade glesbygdsstöd. Dessa insatser för fiskenäringen tillsammans med de ökademöjligheterna lill fiske efter uppgörelsen om den vita zonen för enbibehållen fiskenäring på Golland. Sammanfattningsvis vill jag hävda alt vi för svensk delhar insett fiskens betydelse som dl viktigt livsmedel och att vi satsarmålmedvetet för att den skall kunna vara del också i fortsättning. 86CARL (): Jag vill tacka för del välformulerade svaret,och jag gläds åt alla de åtgärder som jordbruksministern har nämnt. Men grunden för min interpellation är del faklum alt delnu har beviljats ett stort anlal tillstånd för oljeprospektering i den svenskadelen av . Oljeprospekteringen syftar ju lill att någon gäng börja laupp olja från och se till att oljan kommer i land. är ett döende hav trots alla de åtgärdersom satts in, en hel del än så länge bara på papperet. tål inle merföroreningar, och del måsle vara en viktig uppgifl för en ansvarig regering allse till att havet inte på något sätt kommer att utsättas för mer hot än vad somsker . Alt producera olja innebär all del kommer ul olja i vattnet - detär oundvikligt. Del går absolul inle all garantera alt olja inte kommer ut ivattnet. Vi har den senasle tiden fält vela vad som hänl i , där etttankfartyg gick pä grund. Handfallenheten när det gällde all försöka minimerade skador som uppstod var hell påtaglig. Del kanske rikaste landel i världenhade inle någon organisation för all effektivt kunna klara av del som allainsåg någon gäng skulle inträffa. I förhällande till sin folkmängd är Sverigekanske del rikaste av alla länder i världen, och vi har råd att väljaenergikällor som inte har samma hotbild som oljan. Denna situation borde viutnyttja i för all undvika katastrofer av det slag som har drabbatAlaska och se till alt något sådant inte sker i . Fisket är en viklig näring på Golland. Det är bra, och jaghoppas att man -som jordbruksministern nämnde - kan öka fångsterna. Del är bra,om del inte är en del av en kommande ulfiskning. Oljeutsläpp kommer altinnebära dl ökal hot mol del redan hårt trängda fisket i . Därmedkommer del golländska fisket all hotas lill sitt fortbestånd, om sådana härutsläpp sker. I deballen hävdas ofla att vi svenskar är så teknisktskickliga att vi kommer att kunna behärska den aktuella tekniken. Sä gick ocksåresonemanget om svensk kärnkraft efler . var den gångenvärldsbäst pä kärnkraft, och sädana misslag som man gjort där borta skulle viinle kunna göra här i . Drygl elt är senare inträffade händelser iOskarshamn som var en kopia av det som i de inledande skedena hände iTjernobyl. Därmed sagl att det är den mänskliga faktorn som är den springandepunkten. Vi kan inte låta oss förblindas av den mesl utvecklade tekniken ochtro att den klarar alll. Del är inte på något sätt, vare sig i fråga om Öslersjöneller i fråga om fisket, någon tröst all del nu finns tillstånd föroljeprospektering i den svenska delen av . föregår ju här medell dåligl exempel. Det hade med tanke på tillstånd varil vidabällre om vi här i hade sagl nej till den prospekteringen och arbetatför att se till att för all framlid fredas från oljeutvinningens hot. Jag förmodar att det är att tala för döva öron all föreslåall Mals lar frågan om oljeprospektering med sig lillbaka lillregeringskansliet och där arbetar för att alla oljeprospekteringstillsländendras in med kortaste möjliga varsel och att han sedan hjälper fram enÖslersjökonvenlion som innebär ett förbud mot varje form av oljeprospekteringoch oljeutvinning i samt ett förbud mot att frakta olja med sloratankfartyg i . Samiidigi med delta måste tillsammans medÖslersjöstaterna bygga upp en effektiv och samlrimmad organisation för attkunna möla de slora oljeutsläpp som förr eller senare kommer alt drabbaÖstersjön, om ingenting görs. Det viktiga är att förebygga katastrofer, och idetta fall kan det ske genom all se lill att hotbilden förändras ochelimineras. Avbryt prospekleringarna, för fiskels och Östersjönsskull! kan här spela en slor roll och gå före i arbelel all undvika hotmol . 87INGRID (): har tyvärr ingen egen representantför här i kammaren, så jag har ansvar alt tala även för minagolländska partikamrater och föra fram deras synpunkter. De känner en oro förutvecklingen just . Den syn pä fisket som jordbruksministern här visar är jumycket positiv. Vi som bor vid vet vilken stor belydelse fisket har -det gäller både öarna och den länga kusten. På den punkten tror jag all vi kanuppvisa fullständig enighet. Men miljökonsekvenserna av en oljeprospekteringoch en följande provborrning kan ju bli besvärande. har länge krävt allmiljökonsekvensbeskrivningar skall göras före varje stort och väsentligtingrepp i miljön. Det är då elt rimligt krav all miljökonsekvenserna utredsinnan prospektering och eventuell provborrning påbörjas i eltföroreningskänsligt innanhav som . Detta känner man naturligtvis särskill angelägel påGolland, eflersom de nu tillåtna prospekteringarna ligger så nära ön. Ettoljeutsläpp kan ju drastiskt ändra sammansättningen av havets smäorganismer,som utgör basen i ekosystemet. Oljeföroreningar kan hindra utvecklingen avfiskägg och yngel och ge dålig smak ål fiskköttet, sä all del inle går allsälja. Del är också viktigt all inte någon olja drabbar stränderna på . Dessa synpunkter delas hell också av milt eget hemlän,län, där fiske och turism är viktiga inslag i näringslivet. Vore del då inte dl myckel välkommet tillskott till densvenska energiförsörjningen, om vi kunde utvinna olja och gas inom våra egnagränser? Jo, förvisso, men inle lill vilket pris som helst. Därföranser vi att miljökonsekvenserna av provborrning och utvinning av olja och gasi måste bli grundligt utredda. Vi anser också all säkerhetskraven måste höjas när detgäller oljehanie-ring. Den genombearbetning av säkerheten som naturligtvisaldrig är en garanti för den s.k. mänskliga faktorn men som görs i samband medhanteringen av kärnkraften borde vara en förebild även för oljehanleringen. föreslog jag statsrådet all detskulle lillsätias en tvärdepartemental grupp när det gäller Alzheimers sjukdom,eflersom det problemel berör så många departement. Det som vi diskulerar i dagberör minsl Ivå deparlemenl, men statsrådet försäkrade mig all ni hade så goltsamarbete inom departementen att jag inte skall upprepa min fråga pä denpunklen. Däremot vill jag att man beaklar detta med enmiljökonse-kvensulredning. Då förbättrar vi också möjligheterna för en mycketviklig fortsall fiskerinäring i . Jag vill försl säga lill alt samarbetet mellan departementen lill och med är så goll att defrågor som riktals här faktiskt är besvarade av induslriministern i en tidigareinterpellationsdebatt. är nämligen en interpellation som delats upp ochdär frågor som berör just bedömningen kring oljeprospekteringen och dessvillkor redan har diskuterats. Dagens debatt rör specifikt konsekvenserna närdet gäller fiskerinäringen pä . Låt mig först konstatera alt såvitt jagförstår tycks alla som deltar i den här debatten vara ganska överensom att de fiskevärdsinsatser som görs i och vid Golland är positiva.Del tycker jag är bra. Jag noterar vad uttryckte här. Med den uppgörelse vi har fåll om vila zonen är delsjälvklarl att nu har fått hell andra möjligheter att bedriva fiskevårdoch att också se till att rovfisket upphör. Vi talar om dl område där torskenföds och laxen växer upp. Det är således mycket betydelsefulla områden för oss. Detta har diskuterats tidigare i i eninterpellationsdebatt. Låt mig dä peka pä vad industriministern svarade i dendebalten pä de frågor som nu upprepar. Industriministernkonstaterade till en början - och del tror jag är ganska viktigt i den härdiskussionen - alt del är väsentligt för en nation som att kunna klaraut vilka naturresurser som finns inom landet. Det är faktiskt av ett nationelltintresse för oss att ha ell sådant kunskapsunderlag sä att vi själva vet vilkanaturresurser som finns i vårt land. Det har begärts tillstånd för alt man skall få kunskap omolje- och gasförekomsler ulanför Golland. , som är ansvarigtför dessa frågor, har vid en sammanvägning kommil fram till att dessa tillståndskall ges. har man föreskrifter om att man skall la hänsyn lill denmarina havsmiljön när det gäller de specifika borrningar som görs. Jag vill återigen understryka det som sades i den förra inlerpellalionsdeballen,nämligen all del krävs särskilt medgivande av regeringen innan provborrningarkan påbörjas. Den slutliga avvägningen av vad som är viktigast för samhälletkan man inte göra förrän man vel vilka förekomster som finns. Om det vid prospekleringenpåvisas en eller fler fyndighder som någon vill utvinna, kommer det alltså attkrävas ytterligare tillstånd av regeringen. Den aktivitet som man nu har begärttillstånd för är inle på något sätt okontrollerad. Det är därmed inte frittfram för borrningar. Tillstånden prövas i varje enskilt fall, jusl med hänsyntill effekten på den havsmiljön och därmed också pä fisket. 89CARL (): Att prospeklera innebär att man pånägotsätthar sagt allom man hittar någoniing så kommer man säkerl att borra. Dessaförelag skulle annars inle lägga ned stor möda och mycket pengar på allprospektera. Det ligger i sakens natur att man någon gäng kommer att viljautvinna det som en gång har funnit på havsbollen. Man prospekterar inte hellerinte om man tror all det finns goda chanser alt finna utvinningsbara mängder. Det är del här som är del slora problemel. Både MalsHellström och säger att del är viktigt att vi skall kunna la redapå vad som finns. Del låler mycket bra. Om vi genom enkla analogier från vad vivet frän andra håll i väriden kan säga all en oljeulvinning i iframliden kommer att ställa lill fruktansvärda problem i delta innanhav, finnsdet ju i grunden ingen anledning alt stilla vår nyfikenhet. Vi bör inleundersöka någonting som man i praktiken borde avstå från, eflersom vi vet attmiljökonsekvenserna kommer att bli orimliga om någonting händer. Jag tror inle all man behöver göra några djupa och slorabeskrivningar av miljökonsekvenser, ulan att del här finns goda analogier frånandra häll i världen. Vi har sett i , utanför och pä mänga andrahäll i världen vad som händer i samband med oljeutvinning. Det händer alltidnågonting. Det blir förr eller senare slora utsläpp. Den mänskliga faktornkommer att spela oss spratt. Vi kommer inle undan delta. Om man sätter i gången utvinning kommer det förr eller senare att medföra katastrof. Det ärhelt onödigt att vi skall ta den risken i . Som jag sade tidigare tycker jag dessutom att del skulleha varil ell dåligl exempel från en miljömedveten nation som att sättai gång della. Det skulle nämligen med all säkerhel även bli inledningen för deandra kuststaterna att se om sill hus. De kanske också vill prospektera ochutvinna. Jag lycker alt vi faktiskt har ett grundläggande ansvar ifrån Sverigessida att säga nej till någonting som är så potentiellt farligt som enoljeulvinning i . Anser man att det är potentiellt farligt skall maninte ens undersöka om det finns förutsättningar. Jag vill än en gång vädja lill och alt se fill att prospekteringarna upphör. Det är det bästa och säkrastesättet att se lill att fisket inte hotas i det här området. Vad hjälper det atttorsken föds och laxen växer upp när del blir förstört? Det finns här enormaförnybara resurser som skulle kunna vara till stor glädje för oss alla och fördem som arbetar med det. Vi behöver fisken som en nyttig föda. Del gäller attlångsiktigt se lill att det här inle förstörs. Man skall därför inteprospektera i det här området. Det är djupt olyckligt och kommer att leda tillsvåra konsekvenser i framliden. Om polisjakter på biltjuvar Låt mig bara konstatera alt ochjag har olika syn pä hur man bör fatta beslut i samhällel. menar attdet inte finns skäl att ta fram allt beslutsunderlag som är möjligt inför l.ex.energipolitiska beslut . Jag menar nog att del i en vital demokratiär viktigt att beslutsunderlaget är sä fullständigt som möjligl inför vikligabeslut, som l.ex. de energipoliliska beslut som skall fattas under 1990-talel. Jag undrar hur allmänheten skulle reagera om vi skullefölja linje och säga att det här är ett område där vi medvetet intevill skaffa oss elt sä fylligt beslutsunderlag som möjligt? Skulle en vitaldemokrati kunna fungera pä det sättet? Jag tror inle det. Vi har olika syn påden frågan. Däremot är vi överens om alt de tillstånd som ges skall prövasmycket noga med hänsyn lill effekterna pä den miljön. De skall inteheller prejudicera någonting för framtiden. Den deballen får vi ta när vi vetvilka naturresurser som finns på havsbotten. 91 (): Jag håller med om att demokratiska beslutskall fattas på goda grunder och kunskap. När det gäller olja vet vi emellertidvad som har hänt i andra länder. Vi vet vilka faror som del här innebär, och vivet vilka katastrofer som kan inlräffa. Det är också ell beslutsunderlag, ochdel är någonting som vi känner till. Vi vet vilka hot vi ställs inför. Vi vetockså att med all världens bästa teknik så klarar vi inte den mänskligafaktorn. Det kommer att hända någonting. Det borde kunna räcka som ett underlag för demokratiskabeslul att man har den internationella kunskapen om oljeulvinningens faror.Därför behöver man faktiskt inle skaffa sig ytterligare kunskaper om alt manhar ett potentiellt hot under vattenytan. Det behöver man inte veta om, även omdet råkar finnas. Låt det vila i frid. Överläggningenvar härmed avslulad. 25 §Svar på interpellation 1988/89:180 om polisjakter på biltjuvar har frågat eflerjustitieministerns syn på vad som är rimliga proportioner mellan brott ochpolisinsatser i samband med all polisen söker ingripa mol biltjuvar. Iinierpellalionen pekar pä de Om polisjakter på biltjuvar risker enbiljakl medför för dels de inblandade, dels för Iredje man. Arbelel inom,regeringen är fördelat sä, att del är jag som skall svara på inierpellalionen. De allmänna principerna för alla slag av polisingripandenhar lagls fasl i polislagens 8 §. Del som sägs där innefallar ett allmäntbemyndigande för polisen all vidla de åtgärder som är försvarliga för allfullgöra polisens uppgifter all upprätthålla allmän ordning och säkerhet samtalt i övrigl tillförsäkra allmänheten skydd och annan hjälp. Man brukar här tala om tvä grundläggande principer förpolisens ingripanden - behovsprincipen och proportionaliletsprincipen.Behovsprincipen innebär att polisingripande får ske bara då del är nödvändiglför alt avvärja eller undanröja den fara eller störning som föreligger.Proportionaliletsprincipen lar sikte pä det inträng som ell polisingripandekan medföra på elt motstående intresse. Principen innebär alt den skada och deölägenheter i övrigt som följer av ingreppet inle får slå i missförhållandetill syftet med ingreppet. När det gäller de situationer som tar upp i sininterpellation -proportionerna mellan polisinsats och misstänkt brottslighet isamband med alt polisen söker ingripa mol en bilburen brottsling - ärnaturligtvis även här behovs- och proporlionalitelsprinciperna tillämpligafullt ut. har i föreskrifter och allmänna råd förpolisväsendet gett regler för hur jusl denna verksamhet bör bedrivas. Manskiljer mellan förföljande och efterföljande. Med förföljande menas att polisen jagar en flyende i syfteatt fä fast eller stoppa honom. Detta får ske bara i undanlagsfall dä andra,mindre riskfyllda åtgärder bedöms otillräckliga. Vidare måste de intressen somskall skyddas ha sådan styrka alt det framstår som fullt försvarligt attförföljandet fortsätter lill dess föraren kan gripas eller omhändertas. Ensådan silualion kan exempelvis uppkomma dä den flyende genom broll som hanbegått eller av annan anledning är att betrakta som så farlig för andramänniskors liv eller hälsa all de risker som är förenade med förföljandetuppvägs av intresset av all han grips. Särskild ålerhållsamhd är nalurliglvispåkallad när del gäller förföljande i lälorler. Ett efterföljande däremot innebär all en polisman i eltfordon följer efler en flyende för att utröna vart han tar vägen. Polisfordonetbefinner sig här på ell Slörre avstånd från den flyende och syftet är närmastav spaningska-raklär. Av regler framgår också attförföljande och efterföljande med polisfordon skall ledas och beslutas av densom är vaklhavande befäl i sambands- och förbindelseceniralen. Jag kan här tillägga att bl.a. polismyndigheten iStockholm i sina lokala tjänsteföreskrifter noggrant har reglerat hurefterföljande och förföljande skall användas som arbetsmetod. Inriktningen ärall förföljande skall användas myckel reslriktivt i polisverksamheten. Efter del jag nu har sagl vill jag gärna fillfogaföljande. Om man regelmässigt skulle avbryta elt polisingripande så snart enförare genom alt påtagligt öka hastigheten visar alt han vill undkomma, skullefå eller inga av dessa förare kunna stoppas. Ett sådant handlingsmönster fränpolisens sida skullebara gagna brottslingarna och minska laglydnaden i trafiken. Men dl ingripande får inle heller utföras så all oskyldigatrafikanter, polispersonalen eller den flyende onödigtvis ulsälls för risk allskadas. Jag anser alt den rättsliga regleringen på detta område påell välavvägl säll har avgränsat hur ett eflerföljande eller förföljande av ellfordon får ske. Innebörden av dessa regler och tillämpningen av dem ingår somviktiga delar i polisulbildningen vid . är betydelsefullt, eflersom det är polispersonalenpå platsen, i dessa dramatiska situationer, som mycket snabbimåste göra dessa avvägningar och fatta beslut i inledningsskedet.