prot · GC0999 · 1988-12-31 00:00:00 — Alla förslagen går ul pä all försämraarbetsskadeförsäkringen och försämra tryggheten för människor genom att detskall göras inskränkningar i det generella socialförsäkringssystemet. Ni villöverföra vissa kontrollåtgärder på arbetsgivaren i stället för all de, som , ligger på . Vi i vpk lycker inte all det är bra att dennakontroll överförs till arbetsgivaren. Del är bällre att privatisera vissakoslnader, men behålla samhällskontrollen. frågade om jag tycker all det är rimligtatt alla skall få sina arbetsskador godkända. Ja, jag tycker alt det är rimligt,och jag lycker att det är samhällets skyldighet eller alt det borde varaarbetsgivarens skyldighet att svara för dessa koslnader. Självfallet skall allamänniskor som har skadats på sina arbeten fä ersättning för de skadorna - detär inget tvivel om den saken. 108 (): Det här låler som den gamle soffliggaren, somsade: Min kropp är inte gjord för arbele. Det ligger något i del - vi människorkanske inte är gjorda för den form av arbete som vi utför , som ärenformigt, tungt och monotont och som ger mänga arbetsskador. Socialförsäkringsutskottel hade tillsammans medarbetsmarknadsutskottet en stor utfrågning om arbetsskadeförsäkringen den 17februari . Vi fick då informalion om bredden, om bakgrunden, såvida den ärkänd, och om förväntad utveckling och framliden inom arbelsskadeområdet.Utfrågningen redovisas i en bilaga till detta belänkande. Del största problemel ser miljöparfiet i arbetsmiljön. Delkan vara sä att de arbetsmiljöer som ser myckel rena och fina ut inte alls ärsärskilt bra för dem som arbelar där. Att sitta en hel dag är mycket skadligt,och det kan ge svåra arbetsskador. Tennisarm är något som tandläkare ochtandsköterskor får, och de har elt relativt lätt arbele. Det är alltså viktigt att ha klart för sig att del intebara är de 400 000 tyngsta arbetena, där del ingår grovarbete, visstindustriarbete, lokalvård och hela vårdkomplexet, som ger arbetsskador. Manmåste även lilla på de andra arbetena. Det kan också finnas psykiska orsaker tillarbetsskador. Därför vill vi i miljöparfiet understryka att del skallgöras en analys av antalet arbetsskador, något som begärdes . Den ärberättigad ur mänga synvinklar: medicinska, sociala och arbdsmiljömässiga. Ökningen av antalet arbetsskador har många orsaker. Det ärmiljön, stressen och det ackordssystem som delvis finns kvar . Jagundrar om inle de nya personliga lönerna kan ge ell yllerligare stressmomentoch ytterligare arbetsskador, när man skall prestera mycket för att komma upp ihögre lönegrader jämfört med andra som delvis har samma utbildning. Härmed yrkar jag bifall lill reservalion 2, som gällermom. 4 i utskottets hemställan. De ökade anslagen för anställningar inomförsäkringskassorna skall förhoppningsvis minska ärendebalanserna. En människa som har gått i orolig väntan är oerhört mycket svårare att rehabilitera än den som har fåttväntetiden förkortad till dl fåtal månader. Då nu av arbetsskadorna godkänns skullerehabilitering, eller eventuellt omskolning, kunna sättas in långl tidigare. har jag fått höra all del är ännu . Då det är ont omarbetskraft kan säkert mänga fler lättare beredas nyll arbele som lämpar sigför arbetsskada-de. Mänga kommer ut ur systemet och kan inle arbeta igen, finns ändå en hel del som kan ha ett annat arbele, l.ex. deltidsarbete,halvtidsarbete, dl lättare arbele eller en annan arbetsställning. Det är inlesäkert att man inle kan arbeta alls även om man inte kan fortsätta sombyggnadsarbetare, lempoarbetare eller vårdbiträde. Därför är del viktigt attskynda på ärendebehandlingen och komma i gång med rehabiliteringen. Tanken alt arbetsgivarna skall la ansvar försjukvårdskostnaderna är intressant; jag siöder den tanken, men realitetentränger sig pä. Naturligtvis borde man noga observera arbetsplatser där dåligarbetsmiljö oupphörligen ger utslag i form av många arbdskadeanmälningar. Menrisken är att arbetsgivarna kommer all syna sin presumtiva arbetskraft isömmarna och försöka anställa unga, friska människor eller medelålders som harbra hälsobild och som inte längre har småbarn. Jag är därför inte beredd attulan vidare slödja reservation 4, men vi har ett särskilt yttrande i denfrågan, och kan vi kanske ändra oss pä den punkten. Jag yrkar alltså bifall till reservation 2, och jag haräven berört mitt särskilda yttrande. 109NILS-OLOF (): Del är bra alt vi har fält den här debattenom arbetsskadeförsäkringen, om arbelsskadorna och om arbetsmiljön, inte barahär i utan i landel som helhel. Diskussionen förs ulifrån olikautgångspunkter, och åsikterna om vilka slutsatser som bör dras pä grund avutvecklingen varierar. Några saker är alla debattörer ense om, bl.a. att vi förnärvarande har oacceptabelt långa handläggningstider, alt kostnadsökningarna ärför stora och att antalet inträffade arbetsskador och arbetssjukdomar ligger påen oroande hög nivå. Men när det gäller orsakerna till utvecklingen ochmetoderna att komma lill rätla med problemen skiljer sig åsikterna ål. Jag skallåterkomma till det när jag kommenterar reservationerna. Låt mig bara förslkortfallal säga någol mer allmänt. Fram lill hade vi en i många avseendenbrislfällig yrkesskadeförsäkring, en försäkring som var statisk och låst ochsom var myckel utförlig och exakt när del gällde vilka yrkesskador och-sjukdomar som skulle vara ersättningsgrundande. Ersätlningsrätlen var knutenlill vissa, särskilt angivna, skadliga faktorer. Genom sin konstruktion fångadeförsäkringen inte in utvecklingen och förändringen, och den var mycketrestriktiv frän den försäkrades synpunkt. Som facklig funktionär arbetade jag myckel medde här frågorna, och jag kände myckel slor förtvivlan över dendåvarande försäkringensofillräcklighel när det gällde att ersätta, som vi såg del, klara fall avarbetsskador och arbetssjukdomar, för all inle tala om dessa oändligaskadeståndsprocesser, som för den skadade var oerhört slitsamma. Genom den nuvarande arbetsskadeförsäkringen infördes etthell annal synsätt. Den tidigare statistiska uppräkningsmodellen övergavs, ochett generellt arbetsskadebegrepp infördes. Det innebar en väsentlig utvidgningav det ersättningsberättigade området. Det var medvetet och avsett av dem somstod bakom lagstiftningen. Alt vi skulle få en väsentlig ökning av antaletersättningsberättigade fall borde således inte vara någon överraskning. Det varju just sådana tankar som låg bakom den nya arbetsskadeförsäkringen. På den ulfrågningsdag som åberopades här tidigareullryckle arbetstagarorganisationerna uppfattningen alt tillämpningen avförsäkringen i huvudsak svarar mot de syften som fanns bakom den nya lagstiftningen.Presidenten i försäkringsöverdomstolen, , ansåg inle all det varnågot fel på arbetsskadelagstiftningen. Han sade på utfrågningen exakt:"Del är en mycket bra lag, och den står sig." I utskollsbetänkandet finns en beskrivning av varför ulskotlsmajoritetenanser det motiverat med en särskild arbetsskadeförsäkring. Man kan sammanfalladel i tre punkter. För det första: Vi har i och i andraindustriländer ansett att skador ådragna under förvärvsarbete skall kompenserasmed högre ersällning än skador i allmänhet. Bakom denna uppfattning liggerbedömningen alt den som förvärvsarbetar löper större risk än andra att drabbasav skada. För det andra: Genom arbetsskadeförsäkringen och de olikairygghelsför-säkringarna garanteras den som drabbas av skada ersällning enligtskadeslåndsrällsliga grunder ulan att behöva föra bevisning om attarbetsgivaren varit skadevällande. För det tredje; Vi anser att det finns en stark och vikligkoppling mellan arbetsskadeförsäkringen och del förebyggande arbetarskyddet. Vi anser alltså alt arbetsskadeförsäkringen har en vikligoch speciell belydelse i värt försäkringssystem och vill slå vakl om den. I denmoderala reservafionen nr 1 krävs en ulredning med syfte att ersättaarbetsskadeförsäkringen med annat system. Jag har här motiverat varförulskottsmajoriielen anser alt försäkringen skall vara kvar, och vi kan alltsåinle slälla oss bakom reservafionen i denna del. I reservation nr 3 krävs också en ulredning. Det uppdragsom reservanterna menar att denna utredning skulle ha anser vi i slorl seltryms i del uppdrag som arbetsmiljökommissionen har och även i del arbele somrehabiliterings-beredningen redovisat. Gemensamt för reservalionerna 1, 2 och 3 saml detsärskilda yllrande som står bakom är att de uttryckerotillfredsslällelse med de långa handläggningstiderna och de ökade balanserna.Det är en uppfattning som delas av ulskottsmajoriielen. Det är naturligtvis eltoacceptabelt förhållande. Som vi alla vel har kassorna fält krafliga medelsökningarför all klara del här problemel. och kassorna harvidtagit en rad åtgärder i rationaliserande syfte. Även om åtgärderna ännu intefält full effekt ökar nu antalet avgjorda ärenden. Jag tror att det finnsmöjligheler lill ytterligareeffekliviseringar, även om jag naturligtvis inser alt del finns begränsningarhär. Att minska antalet ärenden genom en fördubbling avsamordningsiiden, som moderater och folkpartister föreslär, kan inleutskottsmajoritelen ställa sig bakom. Visserligen skulle ärendemängden minskamed 20-30, kanske t.o.m. , men antalet inträffade skador skulle ju inteminska. Det skulle bara innebära att 20,30 eller av de arbetsskadadeskulle riskera en lägre ersättning, och det kan vi inte acceplera. Jag lycker att man kan se en klar skiljelinje mellanpartierna om hur man vill lösa problemet med de ökade arbetsskadorna ochkostnaderna. Moderater och folkpartister vill göra det genom alt försämra försäkringen.Socialdemokraterna, , vpk och vill däremot göra det genomatt angripa grunderna, dvs. förbättra arbetsmiljöerna och effektiviserarehabiliteringen. upprepar i reservalion nr 2 kravet på en analys avorsakerna till del ökade anlalel arbetsskadeanmälningar, och det har KarinIsraelsson lagil upp i kammaren. En sådan analys har ju beställt -det är alldeles riktigt. När jag i den debalt som vi hade i fjolutlovade alt jag skulle skynda på en redovisning av hur långt man hade kommit isitt analysarbete, Irodde jag att man hade kommil längre än man har - del skalljag erkänna. har jag - och ni - fält reda på alt kunskapsunderlaget idagsläget inte är sådant att del är möjligl att dra de slutsatser som skullegöra en analys både möjlig och meningsfull. sådant kunskapsunderlag finnsinte. Då får vi acceplera det. All man redovisar ett analysarbete när man inlehar fillräckligl bra underlag kan väl ändå ingen tycka är särskillmeningsfullt! Jag yrkaravslag på reservationerna 1, 2 och 3. I vpk-reservationen nr 4 krävs en utredning ommöjligheterna att påföra arbetsgivarna hela kostnaden för sjukvård, förorsakadav arbetsskador. har, som Margö också sade,i uppdrag att överväga bl.a. sådana saker. Vi i utskotlsmajoriteten har lycklalt eflersom arbelsmiljökommissionen nu har detta uppdrag kan det inte varasärskilt stor idé alt göra en parallell ulredning. Med anledning av della yrkarjag avslag på reservation nr 4. En gammal bekant dyker upp i reservalion nr 5. Där kräverutskollels moderater och folkpartister all regeringen bör förorda att AMF skallbetala den verkliga kostnaden för de tjänster som försäkringskassorna utför ätAMF. Jag har tidigare sagl i den här frågan all det här samarbetet regleras ien kungörelse, RFFS:20. Enligt den kungörelsen skall kostnaden för dennaverksamhel ersättas enligt de grunder som man kommer överens om mellanriksförsäkringsverket och AMF. Det är alllsä en förhandlingsfråga för parterna,och det finns , lika lilel som dä, anledning lill pekpinnar frän riksdagenssida. Jag yrkar avslag på reservation nr 5. I reservalion nr 6 lar man upp frågan om livränla tillegenföretagarna. Där krävs en översyn av reglerna. När den här fråganbehandlades senast - så sent som - hänvisade jag till enpågående översyn inom , en utredning som i och för sig harmed beräkningen av sjukpenninggrundade inkomst för egenföretagarna att göra.Men den utredningen berör även nära dessa frågor. Jag ansåg all denna översynborde avvaktas,och det anser jag nu också. Enligt en uppgifl jag fält kommer denna översyn attvara klar under detta år. Jag yrkar avslag pä reservation nr 6. Reservafion nr 7 handlar om samordning mellanålderspension enligl AFL och livränla enligt YFL. Som framgått av , anser reservanten att de nu gällande reglerna är ogynnsamma i vissafall och kräver att regeringen ger pensionsberedningen i uppdrag att se överreglerna. Som framgår av redovisningen i betänkandet var den härfrågan föremål för uppmärksamhet redan när den nya lagstiftningen infördes. Manprövade då olika tänkbara lösningar, men det visade sig att de hade ickeönskvärda effekter i andra avseenden. Såväl socialförsäkringskommitlén som den dåvaranderegeringen fastnade för de samordningsregler som gäller. Bland annal iövergångsbestämmelserna räknades livräntorna upp myckel kraftigt. När manändrar en lagstiftning blir del ju alllid en gräns, och de som hamnar på felsida om gränsen kan då känna sig besvikna. Med detta yrkar jag avslag också påreservalion nr 7 och bifall lill utskottets hemställan i dess helhet. 110GULLAN (): Jag sade i mitt första inlägg att vinaturligtvis skall ta arbelsmiljöfrågorna pä allvar, och att de som verkligenär skadade skall ha ersättning. En väg att gå, har vi moderater menat, är attarbetsgivarna får ökat ansvar: de kan genom en s.k. arbetsgivarperiod ta överansvaret för sjukförsäkringen i dess helhet, förslagsvis . Därmed får de också ett ökal ansvar för arbetsmiljöfrågorna. Frågan är hur hög ersättningen skall vara. Om vi studerarvad som händer finner vi att man under den första sjukskrivningstidenfaktiskt är väl kompenserad. Det har också beräknats att man kanske ärkompenserad till med de avtalsförsäkringar som gäller. Alltsåskulle inan mycket väl kunna göra en sådan samordning som vi moderater ochfolkpartister har föreslagit, utan att den enskilde pä något sätt skulle blilidande på det. Det som är huvudfrågan är vad en arbeisskada egenlligenär. Vid frågestunden ställde jag frågan till chef ochriksrevisionsverkets representant: "Är del rimligt, med denarbetsskadebedömning vi har , att av alla arbetssjukdomsärendengodkänns?" svarar så här: "Del var en svär frågaför mig all besvara pä elt tekniskt juridiskt rätt sätt. Jag kan barakonstatera, att med den omvända bevisbördan i sambandsprövningen kombinerad medatt det räcker alt skadliginverkan görs sannolik har man flyttat över till försäkringen hela den risksom följer av ofullständig kunskap. Det innebär bl.a. alt försäkringen bärrisken av alt en skada blir bedömd som arbeisskada även om den inle skulle varadet. Jag har svårt att se att det över huvud laget är möjligl alt garantera inle får in sådana skador som inte är orsakade av påverkan i arbetet, medden konstruktion man har givil lagen." Jag skulle också vilja tillägga medden praxis som senare har utbildats. avslutar: "Jag tycker all del medutgångspunkt i mera allmänt sunt förnuft är rimligt att förutsätta att dettainnebär att också skador och sjukdomar som inleberor pä arbetet ändå riskerar att bli klassade som Prot. 1988/89:99 sådana." Riksrevisionsverketsrepresentant säger: "Från riksrevisionsverkds sida ~ '_ '_ har vi föreslagil enöversyn av denna lagstiftning, så att man skulle kunna få . en politisk prövning av omkostnadsutvecklingen verkligen stämmer överens med vad man tänkte sig frånpolitikernas sida när man fattade detta beslul. I praktiken innebärtillämpningen, som den ser ut , att del är domslolarna som bestämmerinnebörden av begreppet arbetsskada. Vi har den uppfattningen all del kanskevore praktiskt med en politisk prövning av lagstiftningens innebörd." Delär delta som vi moderater efterlyser, och vi vill ha den här prövningen. Närdel gäller alt försämra försäkringen, som någon sade här, behöver det verkligeninle innebära någon försämring den som sagt. Om vi ser fillsocialförsäkringarna som helhet, påslår jag att vi med våra förslag skulleåsladkomma en allmän förbättring, eftersom vi skulle föra översocialförsäkringens resurser till dem som långt mera behöver försäkringens stödpå olika områden. jämförde de olika partiernas förslag. Ja, vi har litet olikaförslag, men jag tror att vi om vi satte oss ned i ett slutet rum kanske skullekunna komma överens fullständigt förutsättningslöst om en arbetsskadeförsäkring.Det skulle nog oppositionen klara, men jag konstaterar all densocialdemokratiska majoriteten i utskottet inle har någol förslag alls. Det ärmycket sämre än att de olika partierna kommer med någol skilda förslag ulifrånvåra olika utgångspunkter. Jagställde tvä frågor i mitt inledningsanförande, och eflersom jag inte har fåttnågot svar ställer jag dem igen. Jag frågar alltså ulskoltsmajoritelensföreträdare: ni nu att en ålgärd bör vidtas för att komma till rätta medden galopperande utgiftsökning inom bl.a. arbetsskadeförsäkringen som man harefleriysl bl.a. i finansplanen och i finansutskottets budgetbehandling? Denandra frågan är: Ämnar ni nu höja socialavgiften fill de som föreslås avriksförsäkringsverket? Vi höjde ju avgiften från 0,6 till , men har ettminus i arbetsskadefonden på över 4 miljarder. Ämnar ni höja avgiften ellerskall vi även i fortsättningen betala via skattemedel? Jaghar alltså upprepat frågorna, och jag väntar på svar, . Anf.111 (): Jag vill påminna om att antalet arbetsskadeärenden1983 var ungefär 45 000. Antalet hade 1988 stigit lill 117 700, och enligtprognoser skall det 1991/92 vara uppe i 222 000. Detta kanske man skall adderafill den oro som riksförsäkringsverkels chef lalar om. Hur skall man klaradessa problem? anger vad socialdemokraterna tycker är väsentligt när det gäller arbetsskadeförsäkringen, varför den är bra som den är och varför man över huvud laget inte vill göra någonting åt den. Samfidigt säger utskottsmajoriieten att man inle kan acceptera folkparfiets förslag, exempel vis om en förlängning av samordningstiden för sjukförsäkringen från 90 129 9Riksdagens protokoll 1988/89:99 1988/89:99 dagarfill 180. Här går en klar skiljelinje, säger . Vad betyder det? Betyder det all bara ni får hålla päera principer, era regler och ' ~ era bestämmelser så kan människor enkelt gå ner sig- vänta, vänta och Genomsnittet ärtolv månaders väntetid, men del handlar naturligtvis om många fler månader förvissa människor. Jag vet, och jag är dessutom övertygad om att Nils-OlofGustafsson, med den praktiska erfarenhet av arbetshvet som han har, vet all delär en omöjlighet att rehabilitera människor efter så lång lid. Deltaär oerhört viktigt för : människorna skall ha en möjlighet att kommatillbaka till elt värdigare liv än att gå hemma med en arbetsskada ellerarbetssjukdom utan att få någon rehabilitering. Det är det viktiga för oss,inte huruvida del är någon marginell förändring när man gör en samordning från90 fill . Fårjag fråga en sak. Hur kunde socialdemokraterna iarbdsskadeutredningen tycka att den här ytterst marginella förändringen iekonomin för den enskilde var acceptabel? Hur kunde ni tycka del då, om jag fårfråga, när ni tycker all del är så omöjligt ? Sedanhänvisar till arbetsmiljökommissionen. Jag tycker det ärbra att den har till uppgift att kartlägga de 400 000 svåraste arbetsmiljöerna.Men det räcker inte för folkparliel. Vi kan inte stå med armarna i kors ochvänta på all del skall hända någoniing. Ytterst är frågan; När vi är så oroligaoch bekymrade, och när vi vet all människor går ner sig, vad villsocialdemokralerna göra åt problemet? Vi kan inte vänla längre - del är enfullständig omöjlighet. Vii har i den motion som behandlar den här frågan sagt att vi villskapa ett incitament till arbetsmiljöförbältringar på arbetsplatserna.Väntefiderna måste förkortas. Vi har accepterat del som behandlades i del förraärendet , att försäkringskassorna får ökad personal. Vi har varit med omatt ta det beslutet, därför att vi lycker att det är vikligl. Men detta löserfakfiskt inte problemen, , och då måste vi åtminstone få enrejäl diskussion här om vad vi skall göra i stället. Somjag ser det har ni inga som helst förslag alt komma med, och delta kan vi inteacceptera. Detta är inte människovärdigt för dem som drabbas - det är vad dethandlar om. Anf.112 (): anförde att det finns tre regler när det gällerarbetsskadeförsäkringen. Den ena var alt den som arbetar och skadar sig skallha högre ersättning för skadan än den som skadat sig på annat säll. Det kan välvara en sanning som har gällt när den gamla arbetsskadeförsäkringen var ikraft, den som handlade mer om lyte och men och där det verkligen var fråga ompåtaglig skada. ser vi dl annal sjukdomspanorama, där del är svårl attsätta gränserna och avgöra om det är fråga om en arbetsskada eller om det ärandra saker som har lett till skadans uppkomst. Detta skulle också kunnainnebära en annan syn på ersättningen. Sedanskall del inle krävas någon bevisning när del gäller arbetsskada. Detta har väldelvis uppfyllts, eftersom man har lagil bort en hel del av del 130 medicinska underlaget vidbedömningen av skadorna och det är andra saker som bedöms. Slutligenvar det den starka och viktiga kopplingen lill det förebyggande arbetet. Vårtutskottsförhör har dock visat alt den kopplingen fill arbetsskadeförsäkringeninte finns - man har en undermålig statistik. Den rollen hararbetsskadeförsäkringen alltså spelat ut - om den någonsin har spelat någonroll i della sammanhang. Det är annat statistikinsamlande, såsom ISA-syslemel,som verkligen visar sambanden och pä ett snabbare sätt får fram underlag föratt förbättra arbetsmiljön. Påalla tre punkterna har alllsä huvudreglerna egenlligen spelat ut sin roll i dennya situation som vi befinner oss i. Socialdemokraternasäger nej till lägre ersättning, men de säger också nej fill en högreersällning, eflersom de inle vill gå på vårl förslag om en samordning avsjukersättningen för den första perioden även av en tänkt arbetsskada. Jag trorman skulle lösa många problem, om man följde riksförsäkringsverketsgeneraldirektörs och även förslag om en samordning. Man fick dåen hög ersättning, lika för alla, och slapp dellagrubblande hos den enskilde arbetstagaren: detta en arbetsskada? Man kundelättare gå ut och rehabilitera, eftersom den bedömningen inle behövde göras.Det finns många fördelar. Dessulom skulle personal kunna friställas frånförsäkringskassorna, som skulle kunna syssla med de verkligt svåra frågorna. Depengar som blir över kunde man kanske använda till att kompensera på ett bättresätt . Mensocialdemokraterna säger nej till allting. Man vill inle heller att utskottetskall ta något iniliafiv, vilkel jag lycker är myckel svagt, eftersom det härär slora och viktiga frågor. Samfidigt säger man ja till en ökning av utflödetav pengar- vi är säkert uppe i det här året - och en höjningav arbetsgivaravgiften. Detär verkligen all beklaga att man inle tar vara på möjligheterna fillförändringar! 113 MARGÖ (vpk): Jag har inte uppfattat någon negativ kritik mot vårt förslag omen utredning av arbetsgivarnas ansvar för hela kostnaden för sjukvård som ärförorsakad av arbetsskada. Utskottels talesman anförde ingenting negativt. Hansade varken alt det var orealistiskt eller att del var omöjligl att genomföra,som det händer ibland att vpk-förslag avfärdas med, utan hänvisade enbart tillden sittande arbetsmiljökommissionens arbete och till att detta ingick idirektiven för denna. Därför tolkar jag detta uttalande som att Nils-OlofGustafsson anser all utredningen också bör titta pä vårt förslag, för såvittjag vet finns det inga andra konkreta förslag om hur man skall skapa ekonomiskaincitament för arbetsgivarna i förebyggande syfte -eller har socialdemokraternaeller några andra något förslag om hur della skall gå fill, som kommissionenkommer att titta på? 114NILS-OLOF (): Jag vill börja med att säga att jag reagerademot sätt att uttrycka sig om de arbetsskadade i sin inledning.Jag vet inte om jag har tolkat henne rätt, men jag fick det bestämda intrycketatt hon beskrev de arbetsskadade som en hop simulanter, som känner eflervarenda liten krämpa. Jag tyckte illa om det.