prot · GC0995 · 1988-12-31 00:00:00 — Det ges först bidrag till skogsdikning, sedan bidragfill att rena älven. Följdenblir att den vänstra handen inte vet vad den högra gör. Jordbrukets läckage är större än skogsmarkens - menskogsmarken är tio gånger så stor. Bifalltill reservation 38 och reservafion 43. Bidraget till skogsbilvägar anser miljöparfiet skallupphöra. Om det bidraget inte funnits, hade stora delar av debatten omfjällnära skogar inle Jord- och skogsbruk, m.m. fått den omfattning denhaft . Utan det bidraget lönar det sig Prot. 1988/89:95nämligen inte att avverka skogen i de fjällnära områdena, ända från norra och upp längs hela fjällkedjan. Jag yrkar bifall tillreservation 39. Kalkningpå skogsmark har prövat och märkt att den sänker tillväxtenoch att vissa djur och växter slås ut. Skogsbrukets ekosystem är oerhörtkänsligt, och med skogens långa omloppstid är kalkning en myckel tveksamålgärd. Ettnytt skogsbruk utan de stora barrmonokulturerna måste fill, med starkalövinslag, utan skogsdikning och ulan stora slutavverkningar. Även industri,bilism, flyg och övriga delar av samhället måste här ta sitt ansvar. Därförbehövs även lagstiftning, något som vi lar upp i annat sammanhang. Mensituationen är på vissa håll så katastrofal att en viss kalkning kan förordas,i den utsträckning som och vpk föreslår i sina motioner. Bifalltill reservafion 41 och 42. Omjag har missal någon reservalion, yrkar jag nu i del avsnitt som gäller skogenbifall till alla de reservationer som står bakom, antingen ensamteller i samförstånd med andra partier. Tack för ordet. Anf.48 () replik: Jag vänder mig mot det grumliga resonemang som för när detgäller frågan om avveckling av 5:3-bidraget. I inlägg efter inlägg försöker manfå det att framstå som att det är som driver frågan om5:3-bidragets avskaffande och att folkparfiet egentligen inte skulle vara medpå detta. Isjälva verket har folkparfiet lagt fram förslag här i omatt 5:3-bidraget skulle avskaffas. Vi har drivit frågan långt innanmiljöparfiet kom in i . Jagvill därför anmoda alt sluta huttia och i slällel tala om somsanningen är; har anslutit sig till folkparfiets förslag på dethär området. Anf.49 () replik: Vi har intesagt att vi är fumliga. Vi vill ha bort begreppet 5;3-skogar både i lagenoch i bidragen. Jag har också tydligt sagt att är med påmotionen. Det slår även i reservationen. Anf.50 () replik: Vi noterar med tillfredsställelse att går på folkpartietslinje också i denna fråga. Anf.51 (): Först någraord om rennäringen och prisstödet. Dethar tidigare framhållits i debatten, men jag måste tydligen upprepa detställningstagande som vi från socialdemokratiskt håll har gjort. Vi anser detsynneriigen olyckligt om man skulle återgå till det gamla systemet medprisförhandlingar i stödet till rennäringen. Sombekant innebär den senaste överenskommelsen i bl.a. att stödet till jordbruksvaror skall frysas och därefter trappas ned. Jord- och skogsbruk, m.m. preliminärbedömning kan renkött i likhet med hjortkötl och liknande anses varajordbruksvara och skall alltså omfattas av överenskommelsen. Med den anslagskonstruktion vi har innebär dettainget problem. Samernas företrädare och lantbruksstyrelsen kan vid sinaöverläggningar se till att anslagsmedlen styrs över lill för rennäringensutveckling angelägnare områden. En ändrad anslagskonstrukfion i enlighet medreservanternas - och efter vad det nu verkar också - förslagframstår mot den bakgrunden som ännu mer oförmånlig för näringen. Till detta kommer att reservanternas förslag innebär tar ifrån rennäringen den möjlighet den har fått att i huvudsak styra detstadiga stödet mot åtgärder som främjar en ändamålsenlig utveckling och tryggarframtiden. Min uppgift här är att kommenteraskogsavsnittel i betänkandet och reservafionerna fill detta. Här i debatten har tidigare påpekats skogens värde somnaturresurs och dess betydelse för folkhushållet. Man kan säga att skogen ärnationens kanske viktigaste naturresurs. I den högkonjunktur som råder gårindustrin för fullt och det är stor efterfrågan på råvaran - en råvara som vifår allt större fillgång till i virkesrika skogar. Skogsnäringens möjligheteratt i ökad utsträckning bidra fill viktiga samhällsmål är större än på mycketlänge. har i sin rapport, som utgör underlag föranslagsframställningen, redovisat hur avverkningen har ökat med . kan ocksåredovisa allt bättre skogstillstånd med bättre återväxt och välskötta ungskogar. En förutsättning för att bibehålla och helst höjaavverkningsnivån utan att tumma på kravet om ett uthålligt skogsbruk är enfortsall hög ambitionsnivå i skogsvården. Det bästa värnet mot trycket avluftföroreningar och försurning är en växtkraftig och välskött skog. Den skogsvårdslag som har varit i krafthar visat sig fungera väl - de instrument den har med råd och anvisningar ochstöd lill olika åtgärder har visat sig vara väl avvägda och vunnit tilltro ochrespekt i vida kretsar. Skogsbruk är en långsiktig verksamhet - det är avmycket stor betydelse alt det regelverk vi har på detta område får fid attverka och att den organisation som är satt att föra ut skogspolitiken får dearbetsmöjHgheter som krävs. Vi har därför från utskottets sida tillstyrkt ett förslagfrån revisorer om alt skogsvårdsstyrelserna skall vara garanteradeen sådan basorganisation att de klarar sina myndighetsuppgifter. haruppdragsverksamheten från andra myndigheter - särskilt beredskapsarbetena -kommit att betyda alltmer för skogsvårdsorganisationen. Den avtrappning avdenna uppdragsverksamhet som skett genom att arbetsmarknadssituationenförbättrats och beredskapsarbetena har reducerats har blivit en storpåfrestning på skogsvårdsstyrelsernas ekonomi, och det är-som revisorernapåpekat - inte tillfredsställande. Utskottet tillstyrker därför revisorernasförslag om en basorganisation som är oberoende av uppdragsverksamheten ochföreslår alt ger regeringen detta lill känna. Däremot avvisar utskottet förslaget om enorganisationsutredning om skogsvårdsorganisationen. En sådan har nyligengenomförts internt men med utomstående konsult. Den har resulterat i vissaförändringar, och någon ny utredning finner vi inte behövs . Jagyrkar därför avslag på reservalion 29. Jag går över till att kommentera reservafionerna sombehandlar bidraget lill skogsvård, och då i första hand det s.k. 5;3-bidraget. 5:3-programmet är ett 15-årsprogram som är inne pååttonde året. Stora insatser har gjorts, framför allt i landets norra delar,där restaureringen av fidigare plockhuggna och allmänt misshandlade skogar harvarit framgångsrik. Men som tidigare konstaterats och som utskottet även nukonstaterar, har det funnits inslag i hanteringen av stödet som med fog kankritiseras. har emellertid reglerna ändrats så, alt risken för att skadanaturvärdena har minimerats. kan bidraget även användas som ett stöd förkultur- och naturvården. Hela programmet har också bantats efter den kritik som harframförts, och programmet är i stort sett halverat i förhållande till detursprungliga förslaget. Jag vill också erinra om det anslag på 10 milj. kr fillutbildning av skogbrukare i ekologi och naturvård som finns i årets budget.Betydande satsningar har tidigare skett för att utbilda de skogsarbetare ochplanerare som är verksamma i skogsbruket. Anslaget till den utbildningen harvisat sig vara väl använda resurser och vi vill nu gå vidare till andrakategorier, som har ett väl så stort inflytande på hur skogsbruket bedrivs. I en gemensam reservation från , vpk ochmiljöpartiet föreslås alt man skall avskaffa 5:3-bidraget och att del skallersättas med andra stödformer. Denna något kryptiska skrivning, som i sig intelämnar mycket upplysning om vad man egentligen vill, blir inte mycket klarareom man går till de åberopade motionerna. har i sin motion enbeskrivning av vad alla väl anser att en 5:3-skog är. Man säger att markägarenskall få statligt stöd lill nyplantering i gles och skadad skog i avsikt alt fåen bättre skog. Det sägs faktiskt i motionen. Det är för mig inte någon störreskillnad mellan denna beskrivning och vad som sägs i 5 § 3 p. Där säger man attdet handlar om skog som är så gles, eller består av felaktigt trädslag, attdess tillväxt är avsevärt mindre än den tillväxt som är möjlig. Vpk säger sig i sin motion vilja ersätta 5:3-bidraget medbidrag till gallring och hjälpplantering. Jag tror att alla skogskunniga kanberätta för vpk att man i så fall är inne på helt andra områden och att motivetför ett statsbidrag till detta är väsentligt svagare. Jag vill, speciellt efter anförande,fråga reservanterna: Vad är det ni är överens om? Skall gles och misshandladskog få ersättas med nyplantering? Om så är fallet har ni även erkänt att detni fordrar enbart är en kosmetisk förändring. Den sortens spel för gallerietställer vi från socialdemokratiskt håll inte upp på. Jag yrkar avslag påreservafionerna 31, 35 och 36. Även moderata samlingspartiet och har avgettreservationer där man yrkar avslag på 5:3-anslaget med en annan motivering somär kopplad till finansieringen. Utskottet menar att bidrag till åtgärder, somsyftar fill Jord- och skogsbruk, m.m. Prot.1988/89:95 återväxt på den skogsmark det här är fråga om, är en för samhälletoch det samlade skogsbruket lönsam affär.Det var vi överens om när den borgerliga Jord- och skogsbruk, m.m. regeringenföreslog 5:3-programmet 1981, och det anser vi fortfarande. Vi avser därför attgenomföra 5;3-programmet med de restriktioner som redovisats. Jag yrkar därföravslag på reservationerna 32 och 34. När det gäller dikningen är bidragsgivningen även på dettaområde omgärdat med starka restriktioner, och anslaget har kraftigtdragits ned. Frågor om skogsdikning och markavvaltning utreds ,och jag vill därför yrka avslag på den reservation i vilken man kräver stoppför skogsdikning. Ett väl utbyggt skogsbilvägnät är en förutsättning för detmoderna skogsbruket. Inordnande av vägnätet i en övergripande vägplan ärmotiverat av flera skäl, inle minst från naturvårdssynpunkt. Med möjlighet tillstöd lill planering av vägbyggnad kan den byggas på ett optimalt sätt även ommånga markägare berörs. Erfarenheten visar att vägarna blir både fler och sämreutan bidrag. Jag yrkar avslag på reservation 39. Frågan om kalkning av skogsmarken har föranlett ett parreservationer och särskilda yttranden. Försurningen av skogsmarken är ettallvarligt problem och detta har starkt understrukits i utskottels skrivning.Det har även framkommit ytterligare uppgifter som visar påhur allvarlig situationen är. Vi får nu kritik för att kraftfulla åtgärder iform av kalkning inte sätts in på det här området. Det har emellertid funnitsolika åsikter bland forskarna om de åtgärder som måste sättas in. En vissförsöksverksamhet med skogsmarkskalkning har pågått inom ramen förförsurningsanslaget. Förberedelser pågår nu för en utökning av den verksamheten- en utökning som även utskottet förordar. I det betänkande som berör miljö- och energidepartementetsområde och som skall debatteras senare här , har utskottet klargjort atten omfördelning av medel till en utökad försöksverksamhet bör kunna ske. Detankommer på regeringen alt närmare avgöra i vad mån detta kan ske. Vi behöver ett bättre beslutsunderlag om det skall ske enmassiv satsning på skogsmarkskalkningen. I avvaktan på det beslutsunderlagetvill jag dock i denna fråga yrka bifall till utskottets hemställan och avslagpå reservationerna 41 och 42. Med det anförda yrkar jag bifall tillutskottels hemställan och avslag på samtliga reservationer. 52 (vpk) replik; hade funderingar om hurGATT-förhandlingarna kan inverka på stödet till rennäringen. Om jag förstodMartin rätt menade han att prisstödet lill rennäringen i framtidenskulle frysas i likhet med vad som skett inom jordbruksområdet. Prisstödetskulle i så fall i fortsättningen kunna utgå till andra delar av näringen. Manfrågar sig då vilka delar det kan bli fråga om. Del handlar här om en förhandlingsform. Enligt vad jag kanse är det fråga om en förhandlingsform, som kommer att kunna användas för att bestämma nivån på prisstödet, i vilken form det än genomförs. Detta måste man göra 64 för att prisstödet skall kunnafylla den funktion som avses. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 53 () replik: Jag vill för understrykaatt det är viktigt med lika villkor. Detta gäller faktiskt också för samerna.Martin gör nu sken av att samerna själva skulle få bestämma om mangår på socialdemokraternas linje i den fråga som behandlas i reservation 16.Men så är ju inte fallet. Den nuvarande anslagskonstrukiionen ger interennäringens företrädare några reella möjligheter att föra överläggningar medstaten, eftersom prisstödets storlek och totalbelopp fastställs genom ettriksdagsbeslut. Ramen är därmed fastställd, och man kan därför inte som MartinSegerstedt hävda att detta ger samma villkor för samerna som för övrigagrupper. säger nu också att skogsvårdslagen harfungerat fantastiskt bra. Skogsvårdslagen har dock inte alls fungerat på detsätt som vill ge intryck av. Hur är det egentligen medskogsdöden? Hur är det med den inplantering av nya trädslag som givit bekymmer?Hur har det gått med naturvården i skogen, ? Nog behövs detockså här ett NOLA-bidrag, och frågan om den fjällnära skogen skall vi intetala om. Är verkligen övertygad om att alla somser de jättelika kalhyggena runt om i landet anser att skogsvårdslagen harfungerat särskilt bra? Jag är det inte. Slutligen till frågan om 5;3-bidraget. Här försöker MartinSegerstedt att med tekniska och juridiska konstruktioner få det att se ut somom del vore omöjligt alt avskaffa detsamma. 5:3-bidraget uppmanar, påverkar ochdriver utvecklingen till en avverkning som vi folkpartister inte vill gå medpå. Icke desto mindre finns det naturligtvis skäl till att i några sammanhangockså ge bidrag och stöd lill naturvårdsåtgärder i skogsbruket. Man skalldärför, , läsa såväl reservation 31 som reservation 33 om manser fill inställning i den här frågan. Glöm inte att vifolkpartister, liksom socialdemokraterna före valet, sade att5:3-bidraget- vad det än slår för här - skulle avskaffas. Det löftet svikskontinuerligt av socialdemokraterna. Vi i står också nu när valetär över fast vid våra givna löften. Jord- och skogsbruk, m.m. 54 RAGNHILDPOHANKA (mp) replik: Jag instämmer i det sade -löftena sviks verkligen . Det var dessutom skriftliga vallöften det gällde.Det gick ut en enkät från en folkrörelse i ett stort uppbåd, och det ärnågonting ganska ovanligt. Men man visar inle större respekt för del än att mankan skriva ett ja och sedan blir det elt nej när man verkligen skall rösta här. Det är naturligt att socialdemokraterna angriper oss, menjag har mycket svårt att förstå varför angrep oss, när vi harskrivit under samma reservation. Jag tycker alt vi måste stödja varandra och gåemot dem som har en annan åsikt. 5 protokoll 1988/89:95 Prot.1988/89:95 Anf. Jag erinrar om att repliken gällde . Jord- och skogsbruk, m.m. 56 () replik; Bilvägar i fjällnära skogar är det vikfigtatt inte stödja längre, för dessa vägar går i en hel del fall ända fram tillskyddade områden. Utan de här bidragen hade de fjällnära skogarna till störstadelen fått slå där de står. Det hade bara varit ett skonsamt skogsbruk där, ochdel är det vi förordar när vi kommer in på den punkten sedan. Jag vidhåller det jag har sagt. Vi siöder borttagande avbidragen till bilvägar i fjällnära skogar. Jag vet att jordbruksutskottetsledamöter vid en utfrågning har fått se bilder av hur del ser ut där man harkalhuggit stora ytor. Här gäller det ett skriftligt vallöfte, och dessutomfinns det alltså bilder på hur dåligl det fungerar. Så jag vidhåller yrkandetom bifall till våra reservationer, förstås. 57 () replik: pratar om skogen som denresurs den är, och skogens betydelse har understrukits av flera talare här . Sedan hänvisar till vad har krävt i sinanslagsframställning och anser att allting skulle vara bra. Skogsvårdslagentar jag inte upp i det här sammanhanget för den kommer vi till i en debattlitet längre fram där det kommer all framföras litet olika uppfattningar. 5;3-bidraget har många kommenterat, och också upp det. Här bygger vårt ställningstagande på att man skall ta bortskogsvårdsavgiften och också 5;3-bidragel som ju ur synpunkter som många härhar anfört har blivit felaktigt. Därför finns det ingen anledning att ha detkvar. Det är konstigt att man inte från socialdemokratiskt hållkan ansluta sig till den uppfattningen och ta bortskogsvårdsavgiften, som ju är en orättvis beskattning av skogsbruket. Del bordesocialdemokraterna kunna förstå. I stället fortsätter de att beskattaskogsbruket. Det skall vi nu inte besluta om här , men det hör ihop meddet vi nu diskuterar, och det är därför den här debatten blir så svår. berörde också utbildningen avskogsägarna i ekologi och naturvård. I förra årets debatt beskrev jag litetgrand vad som hände när jag var ute på en skogsdag som skogsägarna hemma anordnade.Där lade man verkligen ner stor energi på att marknadsföra naturvården ochintresset för att bevara de häckningsplalser som kan finnas för sällsyntafåglar. Det är bra att det satsas pengar på sådan utbildning, och jag tyckeralt del är viktigt att konstatera alt det också har gett resultat. Egentligen har förståelsen och viljan alt göra någontingbra av naturen och av skogen funnits , i varje fall hos de skogsägaresom själva jobbar i skogen. De förslår att det är viktigt med utbildning ochvill också att sådan skall anordnas. MartinSegerstedts upprepning av och hänvisning till anslagsframställningslutade när han kom in på kalkning, för där stämde det 66 ju inte längre. Det skall jag inlegå in på, för det kommer att närmareutveckla litet längre fram. Men jag förstår att inle Prot. 1988/89:95 läste vad skrev i det fallet. Jord- och skogsbruk, m.m. Även när det gäller rennäringenkommer att bemöta vad hade att säga. 58 (vpk) replik: Del är ett stort framsteg alt 5:3-bidragethar fått en ändrad innebörd, så att det kan användas för naturvårds- ochkulturvårdsålgarder och att det klart sägs att det inle skall användas ihagmarker och lövskogsbestånd på ett sätt som står i konflikt mednaturvårdsintressena. Det är elt stort framsteg för naturvårdsintressena ochdärmed för oss allihop, eftersom de intressena är allas våra gemensamma. menar att därmed är vad som skett med5:3-bidraget egentligen bara en kosmetisk förändring, men den uppfattningendelar inte jag. Bidraget har använts felakfigt - det medger också MartinSegerstedt -och de politiska partierna har inför valet lovat att avskaffa dettabidrag. Ett sådant löfte, givet utan avsikt att hållas, , detkan man kalla för kosmetika i syfte alt dölja de verkliga avsikterna! Bidraget har använts på ett sätt som inte var önskvärt,och vi har lovat att ta bort det. Låt oss då göra det och inrätta elt nyttbidrag som har fördelarna med det gamla men utan att ha dess nackdelar och sominte är kringvärvt av den misstänksamhet som alltid framöver kommer att rådanär det gäller 5:3-bidraget på grund av det som har varit! Gör vi del, slippervi tveksamheterna i fortsättningen. Ett riksdagsbeslut med den innebörden skulle utgöra engaranti. Utan ett riksdagsbeslut kommer misstänksamheten att kvarstå- det kommeralltid att finnas en oro för att det som har ändrats åt rätt håll lika välkan ändras tillbaka i för naturvården mindre gynnsam riktning. 59 () replik; tar upp vårt förslag beträffandeanslag lill försök med skogsmarkskalkning, som innebär överförande av medelfrån ell annat anslag. I princip och i sak är utskottet enigt om behovet avförsökskalkning, det är vi på det klara med. Majoriteten i utskottet förordar att regeringen skallavgöra ärendet. Är utskottet enigt i sak, kan jag inte förstå varför interiksdagen kan fatta beslutet. Jag tycker att det är ett svaghetstecken avmajoriteten att inte våga föreslå det. Det talades i elt tidigare inlägg om att marken i västraSverige är utsatt för kraffig försurning - bl.a. nämndes . Jagvill ge några sakupplysningar, för jag tycker inte att man får prata runt såsom man gjorde här. Det gödslas ingen skog i . Det behövs inte.Problemet är att vi får enormt mycket luftburna föroreningar, och det tyckerjag inte att man skall lasta skogsbruket för, utan det är någonting som hörhemma i en annan diskussion. Jord- och skogsbruk, m.m. 60MARTIN () replik: 5:3-begreppet har det talats om här. Därmedär vi inne på att definiera olika företeelser, och en sak som hjälper ossväldigt bra när det gäller att göra definitioner just inom skogsbruket ärskogsvårdslagen. Frågor rörande gles skog har i skogsvårdslagen kommit attbehandlas i en paragraf som kallas 5:3. Där finns alltså definitionen. Vad mannu försöker göra här är att ta bort begreppet, för del står faktiskt så ireservationen. Det är begreppet 5:3 man skall ha bort. Men företeelsen finnsändå kvar, nämligen den glesa och skadade skogen. I motion, som åberopas i hemställan i denreservation vi pratar om, beskrivs del utomordentligt bra vad som är gles ochskadad skog som behöver tas bort. Eftersom man inte har samma möjligheter somman annars har att få en virkesfångst på området, skall man kunna få ettsamhälleligt stöd för att få dit ny skog. Det är precis vad 5:3 handlar om, ochdet är vad ni har definierat. Därför menar jag att ni försöker att med någonsorts kosmetisk trolleriformel få bort 5;3-bidraget och kalla det någontingannat. Så några ord om rennäringen. Det är riktigt, som det harsagls här, att en frysning kan innebära att man inte kommer fram på den väg manhar tänkt sig, dvs. att ge ersättning per ren. Därför är det väsentligt att manhar en större frihet i ett annat system när det gäller att ersätta rennäringen. Jag kan tala om, att det finns många sätt att ersättarennäringen. Det finns renstängsel och det finns andra åtgärder som rennäringenär i stort behov av och där man skulle kunna lägga över de ersättningar som mannu helt binder upp till att gälla enbart varje slaktad ren. 61 () replik; Det kan verkligen ifrågasättas vad som ärkosmetik här. Är det de ändringar som socialdemokraterna gjort när det gäller5:3-bidragel eller är det när vi uppfyller människors önskemål och våra löftenoch verkligen avskaffar 5:3-begreppei och, som föreslår och myckettydligt har angivit i reservation 33, i stället för 5;3-bidraget anvisar 50milj. för bidrag till ersättning av skadad skog och 30 milj. kr. förnaturvårdsåtgärder i skogsbruket? Vi har också i vår motion angivit att 5:3-bidragel böravskaffas och ersättas med ett stöd som helt inriktar sig på glesa barrskogaroch andra områden utan större värden för naturvården. Låt oss ändå kommaöverens om, , att vad del handlar om här är att ta bort ettbidrag som har förfelat sitt syfte och inte utgör det stöd förnaturvårdsåtgärder som vi kanske skulle önska. Låt oss göra någonting riktigtoch förbätlra i stället för att så envetet hålla fast vid 5:3-begreppet, MartinSegerstedt, trots att ni avger löften om att avskaffa det. Jag är väl medveten om att utskottets vice ordförande,socialdemokraten , anser att man inte skall avge några löftenföre valet och att vi kollektivt borde komma överens om det. Men om vi ändå görså -kommer kollektivt inte överens om del här med socialdemokraterna,det kan jag intyga - är det faktiskt upp fill oss att försöka se till, att viockså håller löftena. Det är konstrukfioner som försöker sigpå när han talar om kosmefik. Anf.62 (vpk) replik: Prot. Jord- och skogsbruk, m.m. gör nu en repris på det somLennart 12april 1989 Brunander sade för sedan ungefär; han blandarnämligen ihop lagen och bidraget. Det är ingen här som har krävt att lagen ochdess 5:3-paragraf skulle ändras. Ändringen avser det bidrag som kallas5:3-bidraget och som har kommit att utnyttjas fel. Att avskaffa det bidragetförut.sälter på inget vis en ändring av lagen. Jag förstår inle men beklagar djupt den presiigefylldhetsom präglar socialdemokratin i det här avseendet.