prot · GC0944 · 1988-12-31 00:00:00 — Det rör sig inte om något könsneutralt begrepp, som man kunde tro, utananhöriga i det här fallet handlar om oss kvinnor. Det är vi som svarar för denäldreomsorg som samhället inte kan bistå med , det är vi som är hemma,precis som när det kollapsar inom barnomsorgen. Det är vi som stannar hemma ochsköter våra barn och det är vi som stannar hemma och sköter våra föräldrar,därför att äldreomsorgen och barnomsorgen inte fungerar. Vi är dubbelt beroendeav en väl fungerande och utbyggd omsorg. Vi tycker inte heller att vi skallbehöva skämmas för att vi inte vill stanna hemma. Man får ibland höra att manskall ha vårdnadsbidrag fill nästan allting för att kunna stanna hemma. Vi villinte skämmas för att säga att vi vill ha en bra äldreomsorg när det gäller våraföräldrar och en bra barnomsorg för våra barn. Det är vår självklara rättighetatt leva ett helt liv, att kunna kombinera yrkesarbete med samhällsengagemang,polifisk verksamhet, föräldraskap och detta att ha en farmor, mormor, farfareller morfar. Man måste kunna kombinera detta utan att ha dåligt samvete. Detär en självklar rättighet, och den kräver en väl utbyggd äldreomsorg. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. Kammaren övergicktill att fatta beslut i de förevarande ärendena. Mom. 9 (begäran atttvångsisolering skall upphöra) Utskottetshemställan bifölls med 283 röster mot 38 för reservation 1 av . Mom. 10 (tvångsisoleringpå annat sjukhus än landsfingskommunalt) Prot. UtskottetshemstäUan bifölls med 261 röster mot 60 för reservafion 2 av 13 december1988 m.fl. Mom.12 (patientens kostnader) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.14 (särskilt statsbidrag fill smittskyddet) Utskottetshemställan bifölls med 301 röster mot 20 för reservafion 4 av . Mom.15 (statens övergripande ekonomiska ansvar i vissa fall) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.16 (uppföljning och utvärdering av resursfrågorna) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av och -bifölls med acklamation. Mom.17 (anonymitet vid HIV-test) Utskottetshemställan bifölls med 257 röster mot 58 för reservation 7 av ,fl, 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom.18 (tillämpbarheten av vissa straffbestämmelser) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 (äldredelegationenssammansättning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 1 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.6 (ändring av socialtjänstlagen m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 2. av m.fl,, delsreservation 3 av - bifölls med acklamation. Mom.8 (målet om en fullvärdig bostad) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av och - bifölls med acklamation. Mom.9 (personlig assistent) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av m,fl. - bifölls med acklamation, 61 Prot, 1988/89:44 Afom, 70 (fristående vårdalternativ) Utskottets hemställanbifölls med 257 röster mot 63 för reservation 6 av m,fl. Mom.11 (nedläggning av enskilda sjuk- och vårdhem) Utskottetshemställan bifölls med 167 röster mot 154 för reservation 7 av ,fl. Mom.14 (statsbidrag för ombyggnad av institutioner) Utskottetshemställan bifölls med 273 röster mot 42 för reservation 8 av , Mom.16 (dagvård för åldersdementa) Utskottetshemställan bifölls med 221 röster mot 98 för reservation 9 av ,fl. Mom.17 (statsbidrag till gruppboende för åldersdementa) Utskottetshemställan bifölls med 278 röster mot 42 för reservation 10 av , 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.18 (schablonbidrag till ) Utskottetshemställan bifölls med 300 röster mot 20 för reservation 11 av , Mom.21 (vårdpersonalens arbetstider) Förstbiträddes reservation 13 av och med 41 röster mot 38för reservation 12 av och , 242 ledamöter avstodfrån att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 244 röster mot 75 för reservation 13 av UllaTilländer och . 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom.22 (normer för personaltäthet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 14 av - bifölls medacklamation. Mom.24 (statligt stöd för utbildning inom ) Utskottetshemställan bifölls med 282 röster mot 37 för reservafion 15 av , 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom.26 (utvidgad rätt till ersättning och ledighet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 16 av och - bifölls med acklamation. Mom.27 (frivillig försäkring) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 17 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom. 28 (villkoren vidväxelvård) Utskottetshemställan bifölls med 224 röster mot 96 för reservation 18 av . Mom.31 (utvidgad skattefrihet för hemvårds- och hemsjukvårdsbidrag) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 19 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Särskildaåtgärder med anledning av algblomning och säldöd Mom.32 (den kommunala planeringen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 20 av - bifölls medacklamafion. Mom.33 (forskning om demenssjukdomar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 21 av och - bifölls med acklamation. Mom.37 (kommunernas efterlevnad av lagarna) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 22 av - bifölls medacklamafion. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 1988/89:JuU10 omfilläggsbudget I (prop. 1988/89:25 delvis) och 1988/89:NU2 om ändring i lagen (1975:490) ombeslutanderätt för exportråd beträffande handelssekreterare m.m.(prop. 1988/89:50). Vadutskotten hemställt bifölls. 1988/89:JoU6 om särskilda åtgärder med anledning avalgblomning och säldöd (prop. 1988/89:10). Särskilda åtgärdermed anledning av algblomning och säldöd 63 (): Efter sommarens nödrop från havet är det ganska naturligt att riksdagenunder hösten debatterar havsmiljön. Vi gör det med anledning avjordbruksutskottets betänkande om särskilda åtgärder med anledning avalgblomning och säldöd. Havsmiljön har försämratsav i huvudsak två oHka orsaker. Särskilda åtgärder med anledning av algblomning och säldöd 1988/89:44 fråga om ökad övergödning, dels fråga om utsläpp av aHt fler miljögifter. 13december 1988 I och för sig förhåller det sig på det sättet att näringkrävs överallt för att Hvet skaU fortsätta. Men det kan bli för mycket näring,övergödning, och då går det illa. Man skulle kiinna säga att det som inte växerpå land, det växer i havet. Vi spolar och vi sköljer alltför stora mängdernäringsämnen ut i havet. Vihar brufit de lokala kvävekretsloppen. Det har skett i jordbruket, där vi transporterarfodermedel och koncentrerar animalieprodukfionen, får stora gödselgivor påbegränsade områden och tillför handelsgödsel i ökad omfattning. Det har hänt idet urbaniserade samhället där avfallet från människorna spolas ut iavloppssystemen. Vi har förändrat vattenföringen. Även om det fanns förorenadevatten dröjde de tidigare ofta kvar i vattendrag och våtmarker, och där växteså att säga kvävet ur vattnet, innan vattnet fortsatte ut i havet. Vi hardessutom genom våra avloppsreningsverk tagit bort fosforn, som innebär att detväxer mindre i vattendragen, vi har dikat och rensat så att vi fått en snabbaretransport, dvs. vi flyttar i det här fallet kvävetillgångarna allt snabbareallt längre bort. Dettaär ett led i att vi människor har avsagt oss ansvaret för vårt eget avfall,lokalt, regionalt och nationellt. Vi från har tagit upp dennafråga i vårt förslag om ett icke-spridningsavtal för miljögifter, vilket vi harfått reservera oss till förmån för vid utarbetandet av detta betänkande. Vihar också rubbat de storskaliga kvävekretsloppen. Det handlar framför allt omkväveutsläpp i luften, förorsakade av fossilförbränning. Biltrafiken spelar hären mycket stor roll. Under den offentliga utfrågning som jordbruksutskottetanordnade framkom - det finns också refererat i det betänkande vi behandlar-att mer än hälften av kvävefillförseln till havet har sitt ursprung i detdiffusa nedfallet från luften. Jordbruket och reningsverken svarar för varderamellan 10 och av de totala utsläppen, men det föreligger mycket storaregionala skillnader. Detandra stora problemet som rör havsmiljön är miljögifterna. Det handlar omtungmetaller, DDT och PCB. Det handlar kanske allra mest om kloreradekolföreningar från massaindustrin och om dioxiner från bl.a.sopförbränningsanläggningar. Men det är även här fråga om en kombination avbekymmer, som t.ex. att industriavloppen innehåller kemikalier, vilket gör attreningsverken inte heller fungerar på det andra området. Undervalrörelsen och debatterades miljöfrågorna mer än under någon tidigare valrörelse. Det var säkert naturligt, för allt fler människor har blivit varse de stora miljöstörningarna, t.ex. i havet, men också på andra områden. Miljöministern talade under valrörel sen om de åtgärder som regeringen skulle vidta. Det kom också en proposifion med rubriken åtgärder med anledning av algblomning och säldöd. Vi trodde kanske att det skulle bli en proposition där man omprövade en del ställningstaganden med anledning av vad som hade hänt och med anledning av att man också kunde notera att det skedde opinions förflyttningar - man skulle kunna säga opinionsframflyttningar - under valrörelsen. Så blev det emellertid inte. Man skulle kanske kunna säga att "det bidde en tumme" - men i och för sig en rätt rejäl tumme, ett forskningsanslag på 30 milj. kr. Jag har ingenting att invända mot det 64 förslaget. Det är bra om arbetet kan få fortsätta,och jag har noterat att gärna vill ha 30 milj. kr. för attklara forskningen i havet. Jag har alltså ingenting att invända mot förslaget isig, men däremot en hel del att fillägga. Under den behandling som förevarit i jordbruksutskottethar nämligen två partier - och det är inte de grönaste av parfier - bitit vid att så sent som behandlade förslag, snarlika dem somfinns i motioner som väckts i anslutning fill propositionen. Jag tycker det ärviktigt att vi innan vi nu tar ett beslut är medvetna om att det har hänt enhel del saker . Jag har redan nämnt förändringarna i. havsmiljön. Det hadefakfiskt funnits anledning för oss från att försöka väcka enmofion på grund av inträffad händelse, men vi gjorde inte det därför attmiljöministern förekom oss genom att lägga en proposition, och då väckte vi enmotion med anledning av propositionen. Vi har alltså haft en valrörelse med många uttalanden fränalla parfier, från socialdemokrater och även från moderater. Vi har haft ettval, och det har resulterat i att vi har fått en nyvald riksdag som inte heltöverensstämmer med den tidigare. Valet innebar en framgång för de partier somdrev miljöfrågan särskilt hårt. Vi fick in ett nytt parti i , och vihar fått in nya ledamöter från alla partier. I ett sådant läge finns detnaturligtvis skäl att ompröva en del saker så fort som möjligt. Det har också hänt andra saker. Vi har haft ett möte i , där man har antagit en åtgärdsplan för havsmiljön.Jordbruksutskottets majoritet säger att denna plan inte uppfyller de krav somkan ställas på det internationella miljöarbetet. , som varordförande i ministergruppen, fick kritik för det förslag som lades fram. MenBirgitta lade ner mycket stor kraft på att få igenom förslaget. Enligtvårt förmenande utnyttjade hon inte den möjlighet som fanns i situafionen, därfiskare och miljöorganisationer ställde upp på att förbättra förslaget så långtdet var möjligt. Det är framför allt på tre eller kanske fyra områden somjag vill kommentera jordbruksutskottets betänkande och de reservafioner som ärfogade till betänkandet. Det gäller dels det jag nu var inne på, nämligen detinternationella miljöarbetet, där utskottets majoritet föreslår ett tillkännagivandetill regeringen. Man anser att regeringen bör ytterligare skärpa sinaansträngningar att söka åstadkomma en förbättring av det internationellamiljöarbetet. Det har den socialdemokratiska minoriteten i detta fall inteställt upp pä, utan man är nöjd med det som skett. Det kanske är ett rimligtagerande i och för sig, men jag tycker att det finns skäl att riksdagensmajoritet säger ifrån att den vill att vi skall gå längre och att det är braatt det finns en strävan att driva arbetet vidare. Jag har en fråga i anslutning till reservation 3 avsocialdemokraterna. Det handlar om en del i det internationella miljöarbetet,den som har beslutat att regeringen börarbeta för. Där finns en formulering om att man finner det naturligt attregeringen prövar olika alternafiv. Det har jag i och för sig ingen invändningemot, men jag vill ändå fråga om denna formulering skall tydas så att mantänker frångå riksdagsbe- Särskilda åtgärder med anledning av algblomning ochsäldöd 5 protokoll 1988/89:44 Prot.1988/89:44 slutet och inte satsa på en , som jag vet attsocialdemo- 13december 1988 kraterna inte har någon sympati för. ~ 777, ] 77 T Den andra och tredje punktenjag vill ta upp gäller reservationerna 8 och Särskildaåtgärder med , . ,,. . j ... , ,, 10 angående biobränslen och avveckling av massaindustrinsutsläpp. anledningav algblom- " , , .,. , .,,.... finnsen koppling mellan de flesta miljöproblem. Ett av de stora problemen ning och saldod ff b , .. , . , ., , , ,,. är deskador som uppstår vid förbränning av fossilt bränsle. Vi anser att det är viktigtatt driva på utvecklingen när det gäller satsning på biobränslen. en ganskastor minoritet som står bakom reservation 8 lika väl som reservation10 om massaindustrins utsläpp. När det gäller massaindustrins utsläpp har utskottet varitenigt i bedömningen att det gått fortare än vad man hade förväntat både inomindustrin och bland politiker att förbättra industrin och minska utsläppen avklorerade kolföreningar. Det är naturligtvis viktigt att vi driver på dennautveckling -också för att man skall kunna förmå andra länder att gå åt sammahåll. Ur den synpunkten vill jag framhålla det förslag vi har i reservafion 11om att lyfta en statlig anläggning till en högre nivå, nämligenVallviksanläggningen. De fyra partier som står bakom reservation 10 har kommitöverens om formuleringen att man senast skall ha fått bortklorutsläppen. Det är en något svagare formulering än vi från centerparfiethade i vår motion, där vi sade att huvuddelen skulle vara borta till mitten av90-talet. I stort sett kan det betraktas som en liktydig målsättning. Det vore att hoppas för mycket att regeringen skulle gåmed på denna formulering. Jag hade emellertid en viss förhoppning om attmoderata samlingspartiet skulle göra det efter de uttalanden som gjordes frånmoderaterna under valrörelsen. har man i stället skrivit ett särskiltyttrande där man säger att det inte finns någon anledning till en ny beredningav motionsförslagen. Jag håller med om det, men det behövs inte heller någon nyberedning eftersom dessa förslag bereddes och eftersom det inte harhänt särskilt mycket nytt . Vad som behövs är bara ett nyttställningstagande där fler av ledamöter ställer sig bakom samma kravsom bereddes tidigare detta år. säger moderata samlingspartiet att man delarmånga ay synpunkterna i dessa förslag, men man tar inte ny ställning. Då kanman undra om ni tänker avstå från att votera i kammaren, när ni hänvisar fillbeslutet . Det inger mig en viss oro - då kanske man går ifrån detankegångar där man var på väg att hamna rätt. I reservation 15 tas frågan om utsläppen från trafikenupp. Jag nämnde inledningsvis att ett av de stora problemen är det diffusanedfallet av kväve, där biltrafiken spelar en mycket stor roll. Om vi skallklara dessa bekymmer är det mycket angeläget att med förtur behandla frågor somrör utsläppen från trafiken och frågor om trafikens organisation. Därför ärockså reservation 15 mycket viktig. Det funnes mycket att säga i detta ärende.Debatten har förts i många omgångar och vi kommer säkert att debattera i mångaomgångar till, men det hade varit bra om vi hade kunnatflytta posifionerna ytterligare något steg framåt. Det verkar kanske intemöjligt, men det är ännu inte för sent om någon ångrar sig. Jag yrkar bifall till alla reservationer därcenterpartister finns med och i 66 övrigt till utskottets hemställan. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 64 (): I jordbruksutskottets betänkande 1988/89:6 behandlasett regeringsförslag att tillföra det miljöarbetet sammanlagt 30 milj.kr. under innevarande budgetår, detta med anledning av de allvarliga störningarsom drabbat och havet utanför under våren och sommaren.Medlen avses användas som resursförstärkningar i det internationella arbetetsamt fill forskning och övervakning. Utskottet har tillstyrkt förslaget. Partierna i utskottet har ställt sig bakom dessaekonomiska satsningar, men det finns också en lång rad motioner, väckta ianledning av propositionen. Dessa tar upp frågor på det bredare miljöpolitiskafältet, frågor som så sent som detta år varit föremål för engenomgripande behandling i samband med att behandlade den omfattandemiljöpolitiska propositionen Miljöpolitiken inför 1990-talet. aktionsplaner mot havsföroreningar och försurning samt insatser motmiljöstörningar från mark, trafik m.m. Moderata samlingspartiet har därför settregeringsförsiaget i proposition 1988/89:10 i huvudsak som en anslagsfråga, därdet gäller att tillföra det miljöarbetet sammanlagt 30 milj. kr. Dettadå med anledning av de katastrofartade störningar som drabbat . Vi stöder propositionen i detta avseende och har inte nulagt fram motioner på det bredare miljöpolitiska området. Till skillnad frånövriga oppositionspartier har vi ansett att det inte finns anledning att idetta sammanhang göra en ny genomgripande behandling av hela miljöpolitiken. Någon saklig anledning att nu efter åter göraen beredning av motionsförslagen rörande miljöpoHtiska mål och medel finnsknappast. En sådan beredning kan inte bli meningsfull och innebär slöseri medresurser. Vi är också inne i den allmänna motionstiden, dåpartier och riksdagsledamöter givetvis kommer att ge miljöfrågorna stortutrymme. Även om de nu väckta motionerna i många fallinnehåller förslag och synpunkter som vi delar, har vi således inte ansett detmotiverat alt nu igen ta ställning. Beträffande moderata samlingspartietsinställning i berörda miljöpolitiska frågor hänvisar vi till tidigare under1988 väckta och behandlade motioner. Vi har i ett särskilt yttrande, fogat tillbetänkandet, anfört våra synpunkter kring ärendets behandhng. Vi har från moderat sida dock väckt en motionom vikten av resurser för forskning och kunskapsuppbyggnad samt internationelltsamarbete, med anledning av propositionen om "särskilda åtgärder medanledning av algblomning och säldöd". påmindes vi om att den ekologiskabalansen i haven runt är rubbad. ej kända förekomster av storamängder giftproducerande alger i västerhavet förorsakade allvarliga skador. Särskilda åtgärder med anledning av algblomning ochsäldöd 1988/89:44 Förvarje år ökar t.ex. de "döda bottnarna" i och . I13 är de ekologiska störningarna särskilt märkbara. Särskilda åtgärder med anledning av algblomning och säldöd har problemen ännu inte fått samma dramafiska förlopp som längsvästkusten, men även där är den ekologiska balansen allvarligt störd.Brackvattenhavet är mycket känsligt för miljöförstöring. Mätningarvisar bl.a. höjda halter av olika miljögifter och föroreningar. Somytterligare en påminnelse om vad som kan hända i havsmiljön kom under sommarenockså den dödliga epidemin bland gråsälarna. Dödsfallen orsakades primärt avett virus av valpsjuketyp. Vi vet ännu inte om förekomsten av detta virus ärkopplad fill en rubbning av de havsekologiska systemen. Sälstammar runtSveriges kuster var hotade redan före säldöden. Miljögifter som PCB orsakarförgiftningssymptom, minskar salarnas reproduktionsförmåga och ger upphov tillandra skador. Ävenom alla är medvetna om hoten mot havsmiljön, är kunskapsunderlaget ännuför dåligt. Det finns i framstående forskare inom det marinekologiskaområdet, men dessa behöver ökade resurser, både för att kunna öka degrundläggande kunskaperna om havsmiljöerna och för att kunna ge konkreta råd omvilka åtgärder som måste vidtas för att minska miljöstörningarna runt vårakuster. Moderatasamlingspartiet har understrukit att det krävs mera forskningkring havsmiljöfrågorna. När nu regeringen lägger fram förslag om att tillföraforskningen extra anslag, är vi givetvis positiva fill defta. Särskildaextra anslag är väl motiverade i detta läge, men vi vill samfidigt framhålladet angelägna i att de fasta resurserna vid såväl som Askölaboratoriet förstärks. Dessa institutioner måste få möjlighetatt fungera som förstklassiga forskningsstationer. Detta förutsätter bl.a.fasta resurser som ger dessa institutioner möjlighet att självständigt ochkonfinuerligt bedriva forskning inom det marinbiologiska området. Denna typ avgrundläggande verksamhet öppnar också bättre möjligheter för attinstitutionerna skall kunna svara för snabbt forsknings-och utredningsarbete,som blir nödvändigt vid akuta miljöstörningar, liknande dem som vi upplevt isommar. Förde ökade arbetsuppgifterna vid de två anläggningarna krävs också ökademateriel- och byggnadsanslag. I både och behöver en del nyabyggnader uppföras. Detta framhåller vi i reservation 1. Denintensifierade forskningsverksamheten är orsakad av ett överhängande miljöhot.Att undanröja detta hot är en stor utmaning. och våra närmastegrannländer har ändå förhållandevis goda möjligheter att lära sig bemästramånga miljöproblem. I våra länder finns ekonomiska och kun-skapsmässigaresurser. Värre är det i det planekonomiskt styrda , vars utsläpp tillluft och vatten är betydande. Deras möjligheter att lösa problemen är små. Utsläppen till havenskadar vår egen miljö, och dessa utsläpp kommer alltså till avsevärd delfrån andra länder än vårt eget. hamnar i betydandeutsträckning i haven. Även dessa härrör till stor del från källor belägna i andraländer. 68 kan i förhandlingssammanhang mötasvårigheter när det gälller att förmå våra grannländer och övriga medlemmar av deteuropeiska och internafionella samfundet att genomföra långtgåendemiljöåtgärder. Även om förslaget om en har mötts utan störreentusiasm av andra länder, bör regeringen fullfölja ansträngningen att samordnaarbetet kring i en samlad kommission. Denna inriktning av arbetet böräven gälla inrättandet av en internationell luftvårdsfond. Den överenskommelse om en åtgärdsplan för den marinamiljön som efter långa förhandHngar träffats inom uppfyllerknappast de krav som bör ställas inom den nordiska kretsen. Man synes ännu ickeha accepterat nödvändigheten att brådskande vidta sådana miljöskyddsåtgärdersom behövs för att förbättra miljösituationen i gränsvattnen mot Sverige.Ställningstagandena i bör således kompletteras med merlångtgående åtgärder än vad som blir följden av de beslut som fattades vidrådets möte i . Det allvarliga läge som miljösituationen utgör på detnordiska och internationella planet bör enligt vår mening föranleda regeringenatt ytterligare skärpa sina ansträngningar att söka åstadkomma en förbättringav det internationella miljöarbetet. Detta arbete måste, för att bli framgångsrikt,grundas på djupgående kunskaper om fakfiska förhållanden som endast kan erhåUasgenom fortgående forskningsinsatser och övervakning av den egnamiljösituationen, i det egna landet. I det betänkande som avges har vi från den borgerligasidan fått igenom detta tillkännagivande. Samfidigt förstörs havsmiljön på stora delarav vår jord. I sker nu en omfattande miljöförstöring. Tyvärr saknasi dessa länder ofta kunskap om hur utvecklingen skall följas och problemenbemästras. får inte göra om de misstag de industrialiserade ländernai dag betalar priset för. När miljöproblemen blir akuta kommer många ,på samma sätt som de industrialiserade planekonomierna, att sakna resurser attangripa miljöproblemen med. Det är därför viktigt att hjälperutvecklingsländer att bygga upp eri egen marinbiologisk expertis.