prot · GC09104 · 1988-12-31 00:00:00 — Nuär skattepolitiken näslan del enda instrument som regeringen använder. Ijanuari skulle liknande åtgärder enligl regeringen leda lill arbelslöshel. Nuskall liknande ålgärder molverka överefterfrägan. Beiräffande resonemanget om arbetsformerna här i riksdagenskulle jag vilja be alt gä upp i talarstolen och kommenlera omsyflel med de förändringar som har gjorts har varit atl vi skall hälla pä medbudgetarbetet . Försl skall vi hålla på med detta fram till marseller april. Sedan skall finansutskottet hälla atl leka ytterligare någramånader. Tanken var ju alt alll skulle vara avslutat i sä god lid atl vi skullekunna ägna oss ål även lagstiftningsfrågor och inte minst granskningsarbdel närdet gäller vart alla de pengar som anslås av lill olika ändamål tarvägen. Vi häller pä med inpul, inpul och inpui, Ijänsler och pengar lill allamöjliga verksamheter, och fä i denna kammare bryr sig om vad det blir av allldella och vart pengarna lar vägen. Vi har ju väljarnas uppdrag att se lill allpengarna används effeklivl. vill att vi skall hälla på medbudgetarbetet . Han frågar varför skall vara sämre änNorge, där man häller pä . Just precis del. får vi ägna ossnäslan enbarl ät budgetpolitik i denna kammare under hela denna vår. Jag lyckeratl della är en skymf mot lalmannen som verkligen har försökt anstränga sig förall hitta vettigare arbetsformer för denna kammare. Debatt vid remiss av proposition 1988/89:150 10GUNNAR (); Jag lycker all del är bra atl del arbele sompåbörjats för att skall fä nya arbetsformer forlsäller. Men när delgäller arbelel under den närmaste månaden skulle sakfrågorna tjäna pä omriksdagen fick propositionerna i sä god tid all en ordentlig behandling avärendena kunde göras i utskotten. Så blir inte fallet pä grund av den storaarbetsmängd som utskotten har fått. Det räcker emellertid inle med attriksdagen fär nya arbetsformer om vi har en regering som fortsätter all arbeiasom för hundra är sedan. Exempelvis fick riksdagsledamöterna i gårkompldleringspropositionen tvä efler del all finansministern hadepresenterat den. Forlfarande går regeringen direki till massmedia utan attförst ha informerat . Det är oanständigt alt riksdagsledamöterna intefär samma Debatt vid remiss av proposition 1988/89:150 materialsom regeringen skickar lill pressen. Jag menar alltså atl även regeringen måstelära sig all tänka orn. Behandlingen av ärenden har varit någolmärklig. Finansut-skottet har gäll igenom finansplanen och harunder slor brådska fäll fram materialet till finansdebatten . Nulägger regeringen fram en proposition som innebär alt vi fär göra praktiskttagel samma arbele en gång till. Vi får motionera om ungefär samma saker som ijanuari. Vi får arbeta med dessa frågor i utskottet men pä dl mer komprimeratsäll. Jag instämmer i frågan till konslitutionsutskotlets ordförande: att vi skall behöva behandla samma sak två gånger samma vår? Det voreinlressanl alt få elt svar pä den frågan av konslilulionsutskol-telsordförande. Det är ell hälsotecken all vi har denna debalt . Delvisar alt vi törs ta i dessa frågor. Hur skall vi l.ex. kunna få enskaltereform som fungerar? Alt socialdemokraterna teg under valrörelsen är ensak, men regeringen sade inte heller någol när finansplanen lades fram ijanuari, och regeringen har forlfarande inle klargjort vilka arbetsbetingelsersom skall gälla för en kommande skattereform. Hur skall det kunna bli någonstabilitet i skallepoliliken om regeringen för en finanspolitik som ändras variredje månad? 11CLAES ROXBERGH (mp): Trots det jag sade förut vill jag poängleraall vi deltar i och instämmer i mycket av kriliken angående den formellahandläggningen av kompletleringsproposilionen. Vi menar också, som flera andra,att många av förslagen skulle ha kunnat framläggas i separata propositioner somvi kunde ha fåll fidigare och inle behövt slita med dem . 12 (): Jag vill kommenlera den del som berör denförsöksverksamhel som är pä gång på förslag av konslilulionsulskottet ochenligl beslul. Jag menar alt det har slora fördelar om den kanfullföljas, nämligen att vi kan fä en snabbare behandling av budgetärendena. här fallel har vi nalurliglvis svårigheter i pä grund av den friamolionsrällen. Del finns inle samma möjligheler för enskilda ledamöler alllägga fram förslag exempelvis i som här i . Jag tror ändå all vibör pröva oss fram pä området för atl nå fram till en snabbare behandling. Beträffande motionerna har jag den uppfattningen all manskall kunna skilja ut dem frän budgetpropositionen vid behandlingen i utskottenoch pä sä säll nå fram till ell bällre resullal. När del gäller utvärderingen av försöksverksamheten villjag gärna säga atl jag betraktar del förslag som har kommil ikompletleringspropositionen som en undanlagsföreteelse, som vi inle i längdenkan bygga några erfarenheler på. När vi sade all finansutskolld skall vara ellberedande utskott i de här frågorna, utgick vi frän atlkompletleringspropositionen skulle innehålla förslag som berörekonomisk-politiska ålgärder i allmänhd och inle förslag som berör renasakärenden. Del är en självklarhel här all vi skall låla de olika sakulskoltenha hand om behandlineen av sakärenden. 13ANDERS (): Det finns anledning alt understryka, eftersomkonstiluiions-utskottets ordförande nu lar upp försöksverksamheten, därtilluppmuntrad av flera, alt när konstilulionsutskotlel föreslog dennaförsöksverksamhel utgick vi frän alt del skulle handla om enkompleUeringsproposition i traditionell mening. Detta var utgångspunkten. Detvar därför beslutet fattades. visar del sig alt vi har fått enkompletleringsproposiiion som icke är en kompldleringsproposition. Dä harnaturligtvis förulsällningarna förändrats. Då uppkommer, herr talman, enintressant konstitufionell fråga - den har berörts tidigare här av LarsTobisson. Riksdagsordningen lalar om vilka utskott som skall bereda olikaärenden. Där står l.ex. all ärenden rörande partistöd bereds avkonslilulionsulskotlel. remitteras hela kompletteringspropositionen tillfinansutskottet, som då om icke överlämnande sker till andra utskott kommer altbehandla frågor som det enligt riksdagsordningen inle har med att göra. Här harherr talmannen ett klart ansvar. I yttersta fall anvisar ju grundlagarnapropositionsvägran som ell medel från talmannens sida all se lill allriksdagsordningen faktiskl följs. Skulle del vara så all finansutskottet nubereder dessa ärenden, som del enligt riksdagsordningen ankommer pä andrautskott att göra, har enligt min uppfattning elt allvarligt broll molriksdagsordningen begälls. I fråga om all slälla beslutet om försöksverksamhetmol riksdagsordningen gäller fakliski riksdagsordningen, icke dt beslul om försöksverksamhet,om dessa tvä strider mot varandra. Debatt vid remiss av proposition 1988/89:150 14 (): Jag skulle vilja säga till attproblemel den här gängen faktiskt inle är den fria molionsrällen ulan denfrihet som regeringen har tagit sig, ett slags fri proposilionsrätl. Jag lycker att är entapper man och gör ell myckel golt arbete för all reformera arbelel här iriksdagen. Men lyvärr, och del är beklagligt, kommer han gång på gäng i klämmed en regering som inle är samarbetsvillig. 15LARS (): Liksom tycker jag att del ärmagstarkt av ordförande atl skylla de problem som vi nuhamnat i på den fria molionsrällen. Del har faktiskt inle elt dugg med sakenalt göra. Del är inle heller så, som sade, all vi inte skall dömaefter del här fallet. Den senaste händelsen är bara en i en kedja som visar allvi konlinuerligl har gäll mol allt svårare förhållanden. Vi hade problem medkompletteringsproposifionen . fick vi något som helteproposition 47 om vissa ekonomisk-politiska ålgärder, som enligt bestämmelsernaskulle behandlas sammanhållet av finansutskottet. Del var få förslag där somegenlligen rikiade sig till finansutskottet. De allra flesta var ddaljförslagpå bostadsområdet som vi remillerade lill bosladsulskolid. Där utfördes enmassa trollerikonsler med kompromisser hit och dil och ändringar i förhållandelill proposilionen. Del hela överlämnades som ett yllrande lillfinansutskottet, som sedan naturligtvis i avsaknad av särskild Prot.1988/89:104 kompetens på området fick vidarebefordra ärendel till kammarenmed Debatt vid remiss av proposition 1988/89:150 utbytandeav de namn som stod bakom förslagel. Detta är en fullkomligt meningslösordning. Jag upprepar: När konslilulionsutskotlet lade fram sittförslag om en sammanhållen behandling av kompletteringspropositionen kan detaldrig ha varit meningen alt vi skulle hamna i den här silualionen. Dåföreställde man sig all behandlingen i finansutskottet skulle vara den sislafinkorrigeringen och summeringen av den ekonomiska politiken, något somnalurligen hör hemma hos finansutskottet. 16 (): Jag fick direkla frågor som berörkonslitulionsutskoliels behandling av frågan om arbetsformer. Närjag yttrade mig om den fria molionsrällen kontra vår vilja atl få en snabbarebudgetbehandling utgick jag nalurliglvis frän del budgetförslag som kommer ijanuari. Jag har inte sagt all vi skall beskära den fria molionsrälten. Vad jaghar sagt är att en snabbare behandling, en forcsering av behandlingen avjanuariproposilionen försväras av del förhällande som råder i jämförtmed exempelvis , där ledamöterna inle har samma frihet all motionera ianslutning lill en proposition. Men detta bör inte blandas ihop meddiskussionen om denna kompletleringsproposiiion. Jag vill undersiryka atl vi skall fullfölja försöket allfå så bra arbetsformer som möjligl i . Jag tror atl vi har godaförutsättningar för detta, även om vi jusl kanske är oeniga. Del hängersamman med elt förslag som har lagls fram pä grund av ett extraordinärt läge,där behovel av insatser pä den ekonomiska politikens område bedöms som särskillstort. Det är självklart att regeringen också måste ta hänsyn till medborgarnaskrav pä atl del upprälthälls en stram ekonomi i elt svårt läge och då komma medförslag pä vidare områden än normall. Överläggningen var härmed avslutad. Propositionen hänvisades lill finansutskotlet. 3 § Föredrogs och hänvisades 1988/89:144fill näringsutskottel 4 § Föredrogs och hänvisades 1988/89:27fill konslitufionsutskollel 5 §Föredrogs och hänvisades 1988/89:Fi54-Fi58lill finansutskottet 6 §Föredrogs men bordlades äler Prot. belänkanden1988/89;SoU12, SoU14-SoU16 och SoU19- SoU22 7 § Företogs till avgörande kulturulskoltets belänkanden1988/89;KrU19 och KrU22 samt justilieutskoUds belänkanden /89;JuU15, JuU14,JuU17 och JuU18 (beträffande debatten i dessa ärenden, se prol. Mom. 2(anslag lill Värd av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse) Utskollelshemslällan bifölls med 180 rösler mot 131 för reservation 1 av (JerryMarlinger (m) anmälde alt han avsell all rösta ja men markerats ha Mom. 3 (budgetberedningen för /91 i vadavser anslagsposten vid mom. 2) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering bifölls med 182 röster mot 136 för utskottets hemslällan medgodkännande av den i reservation 2 av m.fl. anfördamoliveringen. Mom. 5 (anslag lill Vård m.m. avkulturlandskap och fornlämningar) Först biträddes reservalion 3 av IngridSundberg m.fl. med 100 rösler mol 20 för reservation 4 av KajNilsson. 199 ledamöter avsiod från all rösta. Härefter bifölls utskottets hemslällan med 203 rösler mot 117 för reservalion3 av m.fl. 1 ledamot avstod frän all rösla. Mom. 6 (anslag till Information och utvecklingsverksamhetm.m.) Utskollels hemslällan bifölls med 284 rösler mol 37 förreservation 5 av och . Mom. 7 (anslag till Insatser mol luflförorenings- och försurningsskador) Ulskollds hemslällan bifölls med 204 rösler mot 115 förreservalion 6 av m.fl. Mom. 13 (konstruktionen av anslaget Centrala museer:Förvaltningskostnader) Ulskoltets hemställan - som ställdes mol reservalion 11 avIngrid m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 14 (beräknande av medel till ansvarsmuseerna) Ulskollds hemställan - som slälldes mot reservalion 12 avIngrid m.fl. - bifölls genom uppresning. Mom. 18 (anslag lill Slatens konstmuseer) Utskottets hemställan bifölls med 196 rösler mol 117 förreservalion 14 av m.fl. 15 1988/89:104 Mom.21 (anslag fill Bidrag fill vissa museer) Utskottetshemställan - som ställdes mol reservalion 16 av ' m.fl. - bifölls med acklamation. Mom.22 (beräknande av medel för ytteriigare grundbelopp till mindre regionalamuseer) Utskotlelshemställan - som ställdes mol reservation 17 av och ,-bifölls med acklamation. Mom.24 (beräknande av medel för ytterligare grundbelopp lill museer) Utskottetshemställan bifölls med 251 rösler mol 65 för reservation 18 av Jan-ErikWikslröm m.fl. 2 ledamöter avsiod från atl rösta. Mom.25 (beräknande av medel för grundbelopp lill ) Utskottetshemställan bifölls med 219 röster mot 102 för reservation 19 av . 1 ledamot avstod från alt rösla. Mom.27 (beräknande av medel för ytterligare grundbelopp för ekologiska tjänster) Utskottetshemslällan bifölls med 281 röster mot 39 för reservation 20 av ochSfina . 2 ledamöter avsiod från alt rösta. Mom.30 (nyll anslag för invesleringar i icke-statliga museilokaler) Utskottetshemslällan - som slälldes mol reservation 25 av och - bifölls med acklamation. Mom.31 (anslag lill Riksulslällningar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 26 av m.fl. -bifölls med acklamation. Övriga moment Ulskoltets hemställan bifölls. Mom. 6 (anslag fill Stödtill biografer) Utskottetshemställan - som slälldes mol reservalion 1 av m.fl. - bifölls med acklamation. Mom.11 (anslag till Stöd fill fonogram och musikalier) Utskottetshemställan - som ställdes mol reservalion 3 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.12 (anslag lill Slöd till kulturtidskrifter) Ulskolldshemställan - som slälldes mot dels reservalion 4 av m.fl.,dels reservalion 5 av med acklamation. Mom. 13(beräknande av medel för utgivningsstöd) PrOt. Ulskollds hemslällan - som ställdes mot reservalion 6 avKaj - bifölls med acklamation. Mom. 15 (Stiftelsen för utgivning avEn bok för alla samt läsfrämjande åtgärder för barn och ungdom) Utskottets hemställan - sorn ställdes mol reservation 8 avIngrid m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 16 (utgivning av nordisk litteratur på originalspråki En bok för alla) Utskotlels hemställan bifölls med 277 rösler mot 41 förreservation 9 av och . 2 ledamöter avstod frän allrösla. Mom. 21 (anslag lill Talboks- och punklskriftsbibliolekel:Förvaltningskostnader) Ulskoltets hemslällan - som slälldes mot reservalion 10 av m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 22 (beräknande av medel för produktionskostnader förpunktskrifts-böcker för försäljning) Utskottets hemslällan bifölls med 230 rösler mot 83 förreservalion 11 av m.fl. Mom. 23 (beräknande av medel för produktionskostnader förtalböcker, punklskriftsböcker, informationsmaterial m.m.) UtskoUels hemställan - som slälldes mol reservalion 12 avJan Hyttring och Slina - bifölls med acklamation. Mom. 26 (kullur- och informationsinsatser förhandikappade) Utskottets hemställan - som slälldes mol reservation 15 avJan Hyttring och - bifölls med acklamation. Mom. 29 (anslag till : Stöd till lokalprogramverksamhet) Ulskoltets hemslällan - som slälldes mot reservation 16 av m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 30 (anslag till ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservalion 17av m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 31 (reklam i närradio) Utskotlels hemställan - som slälldes mot reservation 18 av m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 32 (slöd lill vissa närradioföreningar) Ulskoltets hemslällan bifölls med 283 rösler mol 37 förreservalion 20 av och . 2 protokoll 1988/89:104 Prot.1988/89:104 Mom. 33 (närradioverksamheten) 26 april1989 Utskottets hemställan bifölls med216 rösler mot 104 för reservalion 21 av Mom. 34 (frågan om lagstiftningen skall vara permanent) Utskotlels hemslällan - som slälldes mot reservation 22 avJan Hyltring och - bifölls med acklamation. Mom. 36 (ulbyggnad av sändningarna) Utskottets hemställan - som slälldes mol reservalion 23 avJan Hyttring och Slina Guslavsson - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskollels hemställanbifölls. Mom. 8(anslag till ) Utskottets hemställan bifölls med 285 rösler mot 37 förreservalion 1 av och . Mom. 9 (antagningen av polisaspiranter) Först biträddes reservalion 2 av m.fl. - somslälldes mot reservation 3 av Ingbrill Irhammar och - medacklamation. Härefler bifölls utskottets hemslällan med 182 rösler mol125 för reservalion 2 av m.fl. 10 ledamöler avstod frän atlrösla. Mom. 10 (anslag till Statens kriminaltekniskalaboratorium) Utskollels hemslällan - som ställdes mot reservalion 4 avKarin Ahrland och - bifölls med acklamation. Mom. 11 (anslag lill Lokala polisorganisationen) Försl bilräddes reservation 5 av m.fl. -som slälldes mol reservalion 6 av och - medacklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 222 rösler mot71 för reservalion 5 av m.fl. 27 ledamöter avsiod frän attrösla. Mom. 16 (anslag lill Ulruslning m.m. för polisväsendet) Utskottets hemställan - som slälldes mot reservalion 7 avKarin Ahrland och - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskollels hemställanbifölls. Mom. 4 (ensärskild statsåklagare för miljömål) Utskotlels hemslällan - som ställdes mot reservation 1 av Ingbrill Irhammar och - bifölls med acklamation. Mom. 5(miljöutbildning för bl.a. åklagare) Prot. Ulskoltets hemställan bifölls med 247 röster mot 74 förreservalion 2 av Ingbrill Irhammar m.fl. Mom. 8 (anslag till Allmänna domstolarna) Utskollels hemslällan bifölls med 182 rösler mot 140 förreservafion 3 av m.fl. Mom. 10 (full ersättning för inkomstbortfall förnämndemän) Ulskoltets hemställan - som slälldes mot reservalion 4 avBerith - bifölls med acklamation. Mom. 11 (lika ersällning för nämndemannauppdrag) Utskottets hemställan - som slälldes mol reservalion 5 avIngbrill Irhammar och - bifölls med acklamation. Mom. 13 (anslag lill Allmänna förvaltningsdomstolarna) Utskottets hemslällan - som slälldes mol reservalion 6 avKarin Ahrland och - bifölls med acklamation. Mom. 15 (handläggningsliden i skatlemål) Utskottets hemställan - som slälldes mol dels reservation7 av m.fl., dels reservalion 8 av Ingbrillt Irhammar och AndersSvärd - bifölls med acklamation. Utskollels hemslällan bifölls. Mom. 9(anslag till Kriminalvårdsanslallerna) Utskottets hemställan - som ställdes mol dels reservafion1 av m.fl., dels reservation 2 av m.fl., delsreservalion 3 av Berilh - bifölls med acklamation. Mom. 10 (narkotikafria anstalter m.m.) Ulskollds hemslällan bifölls med 164 rösler mol 158 förreservalion 4 av m.fl. Mom. 11 (kvinnor på lokalanslalt) Utskollels hemställan - som ställdes mol reservation 5 avKarin Ahrland m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 12 (rehabilitering av våldsmän m.m.) Utskollels hemslällan bifölls med 240 rösler mol 78 förreservation 6 av Ingbrill Irhammar m.fl. Mom. 22 (könsrollernas belydelse för broltslighelen) Utskottetshemslällan - som slälldes mot reservation 7 av 19 m.fl. -bifölls med acklamation. Prot.1988/89:104 Mom. 23 (ekonomisk brottslighet m.m.) Utskottets hemställan med godkännande av utskotlelsmotivering - som slälldesmol utskottets hemställan med godkännande av den i reservation 8 av KarinAhrland m.fl. anförda moliveringen - bifölls med acklamation. Övriga moment Ulskoltets hemställanbifölls. Mom. 7 (viiinesersäilning) Utskottets hemslällan - som ställdes mot reservationen avBerith - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 1988/89;FiU25 Anslag lillriksgäldskontorel (prop. 1988/89:97 och 1988/89:100 delvis), 1988/89:AU17 Tilläggsprotokolletlill den europeiska sociala stadgan (prop. 1988/89:106) samt 1988/89:UbU10 Anslag lillulbildningsdepartemenld, m.m. (prop. 1988/89:100 delvis). Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. 1988/89:UbU18 Vissa för dengrundläggande högskoleutbildningen gemensamma frågor och anslag (prop.1988/89:100 delvis), 1988/89:UbU20 Anslag lillulbildning för administrativa, ekonomiska och sociala yrken (prop. 1988/89:100delvis), 1988/89:UbU21 Anslag lillutbildning för vårdyrken, m.m. (prop. 1988/89:100 delvis), 1988/89:UbU22 Anslag lillulbildning för undervisningsyrken (prop. 1988/89:100 delvis), 1988/89;UbU23 Anslag lill kullur-och informationsyrken (prop. 1988/89:100 delvis), 1988/89:UbU24 Anslag lill lokalaoch individuella linjer samt frislående kurser (prop. 1988/89:100 delvis). 1988/89:UbU26 Anslag fill forskningsrådsnämnden, m.m. (prop. 1988/89:100 delvis) samt 1988/89;UbU27 Anslag fillinvesteringar m.m. (prop. 1988/89:100 delvis). Talmannen meddelade atlulbildningsutskottels betänkanden 18, 20, 21, 22, 23, 24, 26 och 27 skulledebatteras i dl sammanhang samt all debatten även skulle omfattautbildningsutskottets betänkande 25. Grundläggande högskoleutbildning, m.m. 17 (): Vi kan när del gäller den högre ulbildningenoch forskningen konstatera all vi har två slora målkonflikter,- som kommerlillbaka gäng efter annan i deballen. För del första gäller del kravel pä koncenlralion av deknappa resurser som vi har här i landel contra en utspridning av resursernalill olika delar av landel. För del andra gäller det frågan om höga antagningskrav vidvåra högskolor contra en bred rekrylering till högskolorna. Den sistnämnda frågan hade jag nöjet all debattera medutbildningsministern . Den första frågan, kravet påkoncentration contra utspridning, är något som i hög grad kommer allsysselsätta oss . För drygl sedan lalade ,tidigare rektor vid , vid en konferens som ordnats avWennergrenstifiel-sen. Några av oss riksdagsmän dellog i konferensen. StaffanHelmfrid kunde konstatera vad så många har gjort före honom, nämligen all dengrundläggande strukturen i del svenska universitetsväsendet har utvecklats ien rikining som väsentligt avviker frän utvecklingen i de vikligaslevästeuropeiska länderna. Vi har fått ett oklart högskolebegrepp. I högskolaninkluderas nu en rad olika utbildningar som har föga eller ingenting allsgemensamt med akademiska sludier. Del har även lell därhän att l.o.m.examensgillighden för svenska examina har kommit atl ifrågasättas. Del finnsinle några slörre möjligheler lill vdenskaplig fördjupning för våra studerande.Vi har fält ell räll ylligl, yrkesinriktat syslem med färdiga kunskapspaket. De här frågorna har vi diskuterat förut, och vi kommerockså att fä diskulera dem vid mänga tillfällen längre fram. Men för någon tidsedan blev jag litet betänksam. Vi har med stor möda och med gemensammaansträngningar ändå lyckats all få borl den byråkratiska överbyggnad somregionsly-relserna utgjorde, och ser vi lill vår förvåning hur den regionalpoliliskaulredningen vill återvända till ett byråkratiskt system, men är del fråga omfyra grupper av smähögskolor. Vi skulle få högskolekonglomerat, enligt vad somhar sipprat ul. Då får vi kantänka också högskolekonglomeralsslyrelser. Jag skullevilja fråga utbildningsministern - om han nu vill svara - eller ordföranden iutbildningsutskottet: Vad är del som pågår? Är det någonting som man över huvudtaget är beredd att ta upptill diskussion, eller är det här bara ett utslag avregionalpoliliska strävanden som inte lar lillräckliga utbildningspolitiskahänsyn? Vad vi har fåll se är ju hur man i andra länder. Grundläggande högskoleutbildning, m.m. där manockså har slagit in på samma väg med alltför stor utspridning, nu Ivingas altlänka om. I Nordrhein-Weslfalen är det nu fråga om all minska antalethögskolor. Forskningen släller krav på samlade resurser. Regionalpolitikensläller krav pä en utspridning av den statligt finansierade sysselsällningen.Men givetvis måste vi när det gäller utbildningspolitiken syfta lill all fä denbästa tänkbara vetenskapliga basen. Om man bedriver regionalpolitik i slällelför utbildningspolitik blir det som uttrycker det:"Driven lill sin spels gäller frågan när opinionen skall driva fram enhögskola i - och hur den skall hjälpa att hävda sig motSlanford, , och ." Del gäller självfallet alt åstadkomma någon form av balans.Vi har fäll ell anlal mindre och medelstora högskolor. Del är en skyldighetför slalen och all se lill all dessa högskolor fär verka under bäslamöjliga betingelser.