prot · GC0930 · 1988-12-31 00:00:00 — Eftersom alla lösningar inle har studerats bör regeringenfå uppdraget att skyndsamt göra denna översyn för att tryggheten för idrottsutövarenoch möjligheterna för föreningen att fortlöpande göra värdefulla samhällsinsatserinte skall spoUeras. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall tillreservation nr 1,3,4,7 och 8 i socialförsäkringsutskottets betänkande nr 1. AnL 126 (): Det som i dagUgt tal kallas förarbetsgivaravgifter består inle bara av avgifter till olika socialförsäkringar,ulan däri ingår också avgifter till andra ändamål såsom arbetsmarknad,barnomsorg, utbildning och löntagarfonder. Från alt ha varit några blygsammaprocent av lönesumman har avgifterna vuxit i storlek. Därtill kommer ytterligare några procent som äravtalsbundna. Egenföretagaren har en något lägre avgift. Del som ursprungligen varett sätt att finansiera olika grundtrygghetssystem har sedermera blivit mera enbeskattning av arbete. De samlade avgifterna är en betydande del av densamlade lönekostnaden. Det är med oro man tar del av beräkningarna om behovet avhöjda avgifter. debatterade vi arbelsskadeförsäkringen. Då redovisa des behov av en i del närmaste tredubbling av avgiften. ATP-systemet kräver 11" höjningar. I det korta perspektivetdiskuteras höjningar på ett par procenten- Detkraftigt ökade sjuktalet kommer också att kräva avgiftshöjningar. Höjningar avavgifterna innebär självfallet alt utrymmet för lönehöjningar begränsas iföretagen och alt kostnadsbilden försämras i förhållande till omvärlden. pågår ett intensivt utredningsarbete påskatteområdet. Syftet med utredningsarbetet är att flytta tyngdpunkten iskattesystemet från arbete till kapital och konsumtion. I det sammanhanget kanman inte bortse ifrån det förhållandet alt också arbetsgivaravgifterna är enbeskattning av arbete. Det är dock arbetsgivaren som betalar i del fallet.Arbetsgivaravgifternas storlek och konstrukfion har naturligtvis på samma sättsom inkomstskatternas konstruktion en styrande effekt på näringsliv ochsamhälle. Avgiftshöjningarna slår olika hårt. ochverksamheter är mera känsliga än andra. Särskilt betungande är avgifterna föregenföretagargruppen, som i regel har svårt att kompensera sig inkomstvägen. Om vi skall kunna behålla och vidareutvecklavårt näringsliv så att det finns arbete till alla, måste vi ha en ständigförnyelse av näringslivet. Det måste tillkomma nya företag som kanersätta de som av olika anledningar slås ut. För att del skall bli nya företagkrävs att det finns människor som vill och kan starta en egen verksamhet. Delstora hindret är ofta att från starten få en tillräcklig lönsamhet som gör detmöjligt all utveckla företagel. I flera av de centermotioner som behandlas i socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 1 pläderar vi för att man skall kunna använda arbetsgivaravgifternasom ett styrmedel i näringspolitiken. Genom att differentiera avgifterna så attsmåförelag och egenföretagäre får lägre avgifter, medan de större företagen fårnågot högre avgifter, underlättar man nyföretagandet och ger bättreutvecklingsmöjligheter för småföretagen. I reservationerna 2 och 5 presenterar vi i detalj vilkaförändringar som vi vill genomföra. Vi föreslår en sänkning avsjukförsäkringsavgiften för de 15 första anställda. Vimenar också att det finns sakliga skäl för en sådan sänkning, eftersomsjukfrånvaron är mindre i de små företagen. För egenföretagarna föreslår vi ettavgiftsfritt belopp i botten motsvarande ett basbelopp. Det skulle minskaavgiftsbördan för egenföretagaren med ca . De återstående reservationerna i belänkandet har redanberörts av några tidigare talare här, och jag skall bara kort beröra ett par avdessa reservationer. När det gäller reservation 3 om kvittningsrätten kan jagpå samma sätt som konstatera att denna fråga är mycket viktigför dem som bedriver egenföretagarverksamhet framför allt i glesbygder, där manär beroende av att kunna kombinera flera olika rörelser och verksamheter föratt få en tillräcklig försörjningsgrad. Det regelsystem som för närvarandegäller missgynnar dessa grupper och gör det svårare för de här människorna attklara sig på sin verksamhet. Vi tycker alt man borde kunna genomföra en ändringså att de får rätt att kvitta förluster och överskott mot varandra i olikarörelser och kontra jordbruksfastighet. Reservation7 om arbets- och uppdragstagarbegreppen gäller ju en fråga Prot.1988/89:30 i 23ttovemberl988 som vi.hardiskuterat ett antal gånger här i kammaren. finns det ett utredningsförslagframlagt, som vi väl får ta ställning till . Jag hoppas att vi engång för alla skall kunna avföra denna fråga, att vi skall kunna få en lösningpå det problem som ursprungligen startade med Hjortbergfallet och som sedan harfått många efterföljare. Reservafionema 8 och 10 handlar om idrottsrörelsensavgifter och idrottsulövarnas förmåner. Den dom som kom 1985 och som åladeidrottsföreningarna alt betala avgifter, för idrottsutövare kom snabbt allförändra kostnadsbilden för många föreningar och skapade problem för åtskilligaklubbar och idrottsföreningar runt om i landet. Idrottsrörelsen fick snabbtfram ett eget förslag till hur man skulle kunna lösa problemet - manpresenterade olika alternativ. Idrottsrörelsens utredning överlämnades ju tillregeringen . Därefter här det emellertid inte hänt någonting på det härområdet. Vi föreslår därför i reservation 8 tillsammans med folkparfiet att mannoga skall studera de olika alternativ som finns presenterade. Det finns juockså i de motioner som föreligger från flera olika partier förslag om hur manskulle kunna lösa den här frågan; Vi menar att det är viktigt att man gör ensnabb översyn av idrottsföreningarnas arbetsgivaransvar. Detta kan vi koppla till vad vi säger i reservation 10,som handlar om idrottsulövarnas sjukpenningförmåner. Vi kan konstatera attutfallet av gällande bestämmelser kraftigt varierar. En del blir kraftigtöverkompenserade, andra blir underkompenserade. Delta är naturligtvis inle ettbra förhållande. Vi anser att man, som man ser över avgiftsskyldigheten,bör se över formerna för ersättning i försäkringssystemet. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall tillreservationerna 2, 3, 5, 7, 8 och 10. AnL 127RAGNHILD POHANKA (mp): Arbetet med socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 1 var min debut i socialförsäkringsutskollet. Det var inte lätt -20 motioner behandlades, och jag hade ingen tiU stöd och hjälp utom allavänliga ledamöter i utskottet, förstås; Det gör att jag efter alt ha studeratärendet noga vill göra några, tillägg till det som står i betänkandet. Vi stöder reservation 2 (mom. 1) av ochRune , eftersom vi anser att man inte skall betala avgifter för enförmån som man aldrig får ut. Sedan har vi reservation 6 (mom. 5), som mestadels handlarom människor som utövar konst av olika slag. Vi menar att man tar ifrån dessamänniskor möjUgheterna att få en bättre pension: Får de en ersättning påmer än , måste de själva betala skatt för pengarna plus egenavgifterför framliden. Vi menar att del inle är förenligt med rättvisekravet. Viföreslår en sänkning av avgiftsunderlaget för arbetsgivaravgifter och yrkarbifall till Margö reservation. Vi stöder också reservation 8 (mom. 7), där vi tycker attdet är berättigat att göra en översyn av förhållandena där det finns oklarasammanhang. Genom att man gör en översyn kommer många av motionerna här att fåett fillfredsställande svar. Jag yrkar alltså bifall fill reservation 8. AnL 128 NILS-OLOFGUSTAFSSON (s): Jag håller med om att socialavgifterna är en vikfig del av vårt Socialasystem. Helt eller delvis finansierar ju socialavgifterna främst den allmännaförsäkringen, men de går också, som och här harsagt, fill en hel del andra, främst sociala, ändamål. Detär alltså inte underligt alt socialavgifterna tilldrar sig stort intresse påmånga håll, inte minst här i . Ett stort antal mofioner idessa frågor vittnar ju om detta. Även har vårt utskott haft all behandlaett stort antal motioner angående socialavgifter. Det har resulterat i tioreservationer. Som jag nu direkt övergår till all kommentera. Eftersom samtligafrågor som berörs i detta betänkande är sådana som vi diskuterat tidigare här ikammaren-flera gånger t.o.m. -och med tanke på att tiden förmiddagspaus närmarsig avser jag alt vara ganska kortfattad. 1reservafionerna 1 och 2 krävs bättre överensstämmelse mellan förmåner ochavgifter i vårt socialförsäkringssystem. Vi har diskuterat den här fråganåtskilliga gånger, och jag har då påmint om följande. En av Fälldinregeringarna- jag kommer inte ihåg vilken - lade fram en proposition om förenkladesocialavgiflsregler. Det sades i den propositionen att förslagen skulle kommaalt innebära sämre överensstämmelse mellan avgifter och förmåner, men all detskulle innebära så stora administrativa lättnader att det förhållandet ändåfick överväga. Det dåvarande socialförsäkringsutskottet tyckte Hkadant - detvar ett enhälligt utskottsbetänkande. Jag vill påminna om att alla vi som dåvar med insåg att de förenklade reglerna skulle innebära en sämreöverensstämmelse. Vi visste som sagt det. Ändå var vi eniga om att deförenklade reglerna var värda det priset. Vi anser fortfarande att det är så.Vi vidhåller denna uppfattning. De här frågorna är ju föremål för uppmärksamhetfrån såväl pensionsberedningen som , och det finnsnaturligtvis allfid anledning alt titta på vad som kommer fram i dessautredningar. Jag vidhåller emellertid den grunduppfattning som vi hade då viantog propositionens förslag 1981. Reservation3 gäller kvittningsrätten. liksom tidigare-jag vet inte hur många gånger-krävs att kvittningsrätten återinförs, dvs. att reglerna ändras så, attöverskott i en förvärvskälla inom inkomstslagen jordbruksfastighet ellerrörelse får kvittas mot underskott i annan förvärvskälla inom nämndainkomstslag. Varje gång frågan har behandlats har utskottsmajoriteten hävdatatt det inte kan godtas att en försäkrads framtida pension skulle kunnabegränsas genom möjligheter till kvittning vid beräkning av den pensionsgrundandeinkomsten. Vi har - jag upprepar det - även nu den uppfattningen , och jagyrkar avslag på reservation 3. Jag kommer inle ihåg om jag yrkade avslag påreservationerna 1 och 2, så jag gör det nu för säkerhets skull. Ireservationerna 4 och 5 tas differentierad sjukförsäkringsavgift upp. 1 bådareservationerna påstås att sjukfrånvaron i de små företagen är lägre än i destora företagen och alt de små företagen därför borde ha lägresjukförsäkringsavgift. I reservation 4, som har undertecknats av de moderataoch folkpartistiska ledamöterna i utskottet, krävs en utredning, medancenterledamöterna i reservation 5 begär en sänkning med ett belopp av avgiftsuttaget för de första 15 anställda. Som ett förstasteg begärs en sänkning på en lönesumma av 500 000 Härskiljer sig alltså meningarna något åt i de båda reservationerna. Men denverkliga skillnaden är att cenlerrepresenlanterna anser att sänkningen skallfinansieras genom en omfördelning av avgiftsuttaget totalt sett, medan man ireservation 5 inte nämner någon finansiering alls. Också den här frågan har diskuterats tidigare. , liksomdå, hävdar vi att det inle är företagens storlek generellt sett som äravgörande för hur stor sjukfrånvaron är. Det är i praktiken mycket storavariationer mellan de olika företagen, såväl stora som små. Det föreslagnasystemet skulle således inte på något sätt bli rättvist, och det skulle ocksåbli administrativt krångligt. Jag upprepar detta - en sanning blir ju inlesämre bara därför att den upprepas ett antal gånger. I reservation 6, som utskottets vpk-are och miljöpartisterstår bakom, krävs en sänkning av det lägsta underlaget för arbetsgivaravgifter,från nuvarande . Som vi har hört är motivet att en så höggräns som . gör att främst frilansande kulturarbetare som har gageunderstigande . inte får sociala avgifter inbetalade. Beloppsgränsenhöjdes 1973 från . och 1984 fill . En enig riksdagansåg då all det var ofrånkomligt att gränserna gång efter annan höjs på grundav inkomst- och kostnadsutvecklingen, bl.a. för att hindra att administrafionenskulle bli orimligt vidlyftig. Med tanke på den inkomst- och kostnadsutvecklingsom vi har haft sedan gränsen senast höjdes är det knappast rimligt att nusänka inkomstgränsen. Jag yrkar avslag på reservation 6. 1 reservation 7 behandlas arbets- och uppdragstagarbegreppen.Det här är ett område som har varit bekymmersamt inom såväl skatte- somavgiftsområdet. Problemen har utretts ett antal gånger, senast 1985.Utredningen lade fram ett antal förslag om hur reglerna skulle kunna görasklarare och enklare. Som vi minns möttes förslagen av en hel del kritik underremissbehandlingen, och såväl regering som riksdagsmajoritet ansåg att man vartvungen att fundera ytterligare över frågorna. Så har också skett, iregeringskansliet, och överlämnades ett betänkande,som tog upp här i talarstolen. Betänkandet är så nytt att jag intehar hunnit att läsa det så ingående, men jag ser att där angrips de problem somvi har diskuterat här ett antal gånger. Vi får hoppas alt vi snart får ett slutgiltigtförslag som vi kan ta del av. När det gäller möjligheterna att erhålla förhandsbesked -som också berörs i reservationen - ansågs denna fråga så viktig att den brötsut ur sitt sammanhang. 1986 fattades så ett beslut beträffande förhandsbesked.Som framhållits här lämnas förhandsbesked efter gemensam ansökan av uppdragsgivarenoch uppdragstagaren. Reservanterna anser emellertid att besked skall kunnalämnas efter ansökan av bara en part. Vi för vår del har samma uppfattning somtidigare, nämligen att en gemensam ansökan är bättre. Båda parter måste juunder alla förhållanden höras. En gemensam ansökan ger också myndigheten störreförutsättningar till både en säkrare och en snabbare bedömning. Jag yrkaravslag på reservation 7. Reservationerna 8 och 9 handlar om arbetsgivaravgifterfrån idrottsföreningar. Reservanterna anser, vilket framhållits här, attregeringsrättsdomen om avgiftsskyldighet har ställt idrottsföreningarna ien besvärlig Det finns litet olika förslag. I de motioner som ligger till grundför reservation 8 föreslås bl.a. att idrottsinkomster under två basbelopp skallundantas från avgiftsskyldighet. I reservationen krävs en snabb översyn. De som undertecknat reservation 9 anser alt dengrundläggande principen måste vara att en idrottsutövare skall ha sammaförmåner som man har vid andra anställningar, om idrottsverksamheten utgör denhuvudsakliga inkomstkällan. Arbetsgivaravgifter skall i sådana fall erläggas.Detta är ju precis den uppfattning som jag å utskoltsmajoritetens vägnar harhävdat här ett antal gånger. Jag tycker all det är bra att vi är överens sålångt. Men sedan anser reservanterna, att det, om det är fråga om en annan huvudinkomst,skall finnas möjlighet all träffa överenskommelse om huruvida sociala förmånerskall utgå. Då är vi inle längre överens. Regeringsrätten fastslog, som sagt, ien dom 1985 att en ekonomisk ersättning som en idrottsutövare uppburit var attjämställa med ersättning för förvärvsarbete på grund av anställning. Därmedförelåg också skyldighet att erlägga arbetsgivaravgifter. Vi som var med dåminns att det var ishockeymålvakten som drev den här frågan -och han fick rätt. När det nu i dom har slagits fast att inkomster i sambandmed idrottsutövning är att jämställa med andra arbetsinkomster, tycker jag attdet är alldeles självklart att de också skall grunda rätt tillsocialförsäkringsförmåner och att avgifter skall erläggas. Idrottsutövare skalli egenskap av inkomsttagare ha samma rätt till alt omfattas av sammasocialförsäkringsskydd som andra inkomsttagare. Jag är faktiskt förvånad överatt den här principiella synen inle kan delas av alla. I reservation 10 tas idrottsutövares sjukpenningförmånerupp. Det krävs att regeringen låter göra en översyn av reglerna i syfte attåstadkomma bättre överensstämmelse mellan avgift och ersättning när det gälleridrottsutövare. Också här har man särbehandlat idrottsutövarna sominkomsttagare. Vi anser att man inte skall mala ut någon speciell grupp avinkomsttagare. Jag yrkar avslag på reservation nr 8, 9 och10 och bifall fill utskottets förslag i sin helhet. AnL 129GULLAN (): konstaterar - somvanligt höll jag på att säga - alt vi inte är överens. Med tanke på tidpunktenskall jag kommentera bara några saker. Våra reservationsförslag har ju redanlagts fram. När det gäller bättre överensstämmelse mellan avgifter ochförmåner hänvisar till regeringsbeslutet ochriksdagsbeslutet . Men vi har ju gått ifrån den här förenklingen, eftersomvi fattade beslut om särregeln om inkomster . Den gången var del LO som drev på, eftersom man ville fåen ökning av virkesuttaget. Då var det alltså intressant för socialdemokraternaatt lägga fram ett förslag. - där jag själv var medlem -lade ju fram ett betänkande som heter Egenföretagäre,sjukpennigförmåner m.m. Här föreslogs hur man skulle kunna få en bättreöverensstämmelse, men si det var icke intressant. Det har alltså inte kommitnågot förslag. När detgäller kvittningsrätten upprepade sin gamla Prot.1988/89:30 pappa-vet-bäst-attilyd. Vi menar att den enskilde själv skall harätt all och själv kan avgöra vad som är bäst för honom ellerhenne i ekonomiskt hänseende. När det sedan gäller arbets- och uppdragstagarbegreppenhar jag kanske inte prisat utredningen, men jag är i alla fall glad att den finns,och jag hoppas all en del av förslagen blir verklighet. Detta är ju en gammalhistoria. Jag minns all jag hade en av mina första debatter om detta meddåvarande socialministern . Jag påvisade för honom det orimliga iatt om jag har en traktor och kör med den på bondens åker så är jag altbetrakta som arbetstagare, men om jag kör med samma traktor i bondens skog såär jag arbetsgivare. Jag tror att vi är överens på den punkten, att man inlekan ha sådana här konstigheter i en lagstiftning. Jag hoppas att det , så därsex efter den debatten, händer någonting. Kan jag be atthan skyndar på sina partikamrater så att det kommer ett förslag? Jag är tacksamom jag får ett besked på den punkten. AnL 130SIGGE GODIN (fp): Det är ett par saker som jag skulle vilja ta upp här. Först sjukfrånvaron i små och stora förelag.Socialdemokraterna gjorde under valrörelsen en stor affär av att arbetsskadoroch arbetsmiljö var någonting som man måste ta sig an. Vi har ju också nyligendiskuterat arbetsskadorna. Min fundering är: Är det inte så, Nils-OlofGustafsson, att man måste ha även ett ekonomiskt incitament för att företagenskall vara beredda att verkligen göra någonting åt arbetsmiljön? På det sättetfår man ju också automatiskt ned sjukfrånvaron. Är inte detta en möjlighet somman måste ta till vara? Sedan till kvittningsrätten. , som ären glesbygdens man, om man får uttrycka sig så, borde ändå känna för att närman skall mobilisera människor måste man också ge dem möjlighet att hitta allade kombinationer av företagsamhet som över huvud taget kan uppbringas. Då måsteman lösa sådana här ekonomiska frågor för dem - har inte känsla för del? Den sista funderingen gäller arbetsgivaransvaret iidrottsföreningarna. Ulskottsmajoriteten har sagt att man skall sökaandra lösningar beträffande föreningarnas ekonomi. Vad menas med del? På vilketsätt skall idrottsföreningarna få detta ekonomiska stöd? Vi i delarju uppfattningen att man måste la ett socialt ansvar för de människor som haren betydande del av sin verksamhet som idrottsmän, men då måste man hittaekonomiska lösningar, som samtliga föreningar kan ställa upp för och som görall de klarar den insats som vi i tycker är så viktig: att utöverelitidrotten också ta ett ansvar för barn- och ungdomsverksamheten. Den är enså betydande del av idrottsrörelsen att samhället inte kan undvara den. Detskulle vara intressant att vela vilka andra lösningar att vi skall hitta. AnL 131 (): När skall kommentera våra reservationer omdifferentierade sjukförsäkringsavgifter, fastnar han endast i den del av vårargumentation som rör den lägre sjukfrånvaron i de små företagen. Jag skullegärna vilja lyfta frågan tiU det mera principiella planet, dvs. möjlighetenalt använda arbetsgivaravgifterna till att styra utvecklingen på ett ellerannat sätt. Eftersomarbetsgivaravgifterna har ändrat karaktär, och från att ha varit direktkopplade till förmåner och olika försäkringssystem blivit mer eller mindre enskatt på arbete, ser vi en möjlighet att använda arbetsgivaravgifterna som ettstyrmedel för att påverka utvecklingen i näringslivet - att skapa nyföretagandeoch att underlätta för egenföretagäre. Också i sjukförsäkringsavgiften ser vien möjlighet att styra utvecklingen, dvs. att stimulera och uppmuntra deföretag som har låg sjukfrånvaro. Å andra sidan föreslår vi höjningar elleromfördelningar av avgiften, som innebär att de stora företagen, som haren högrefrånvaro, får högre kostnader, vilket borde göra dem intresserade av attförsöka minska frånvaron och komma till rätta med dåliga arbetsmiljöer. Hurman skall använda sjukförsäkringsavgifterna är en minst lika viktig principiellfråga. 1 den allmänna debatten om inskomstskatten säger man ju att en sänkningav marginalskatten innebär att människor stimuleras att arbeta mera, och jagser ingen skillnad beträffande den typ av skatter som arbetsgivaravgiftenutgör. Vikänner igen argumenten från tidigare debatter. brukar sägaall det är krångligt att differentiera avgifterna. Vi har sagt att vi redan hardifferentierade avgifter, eftersom de har sänkts i vissa områden av vårt land.Del är inte speciellt krångligt, eftersom vi har ett enhetligtredovisningssystem. Närdet gäller kvittningsrätten kan jag bara konstalera att det för närvarandepågår en omfattande landsbygdskampanj, där man har försökt uppmuntra människoralt satsa på egenföretagande och egenverksamheter. Ofta sägs del alt man skallkombinera olika verksamheter, och för många av dem som är beredda all startasådan verksamhet är det en förutsättning att den kan bedrivas i två eller treolika rörelseformer. De kommer snabbt all drabbas av kvitlningsreglerna. Är delså alt samhället å ena sidan vill uppmuntra människor att salsa på sådant,tycker jag att vi också må underlätta för dem genom alt förenkla de regler somstyr driften av flera verksamheter, eftersom man kan råka ut för underskott ien verksamhet och överskott i en annan. AnL 132 NILS-OLOFGUSTAFSSON (s): Det är rikligt att vi har gått ifrån vår tidigare inställning tilldifferentierade avgifter. Den har ändrats av försöket i Norrbollen, och som jagblev påmind om fattade ell beslut om undantag från dennaregel när det gällde egenverksamhet i skogen. I är det ju enförsöksverksamhet som pågår, och den är inte utvärderad . När det gälleregenverksamheten i skogen är det riktigt som sades, att förändringen kom till iett speciellt syfte, nämligen att stimulera ett ökat rävamultag ur skogen. 10Riksdagens protokoll 1988/89:30 Menjag tycker fortfarande all vi skall vara litet försikliga med alt hacka förmyckel i detta system, som trots allt fungerar ganska bra. Det kan måhändafinnas andra metoder att lösa de problem som anges här, utan att nagga förmycket i vårt socialförsäkringssystem. Denregionalpolitiska utredningen har i sina direktiv fått i uppdrag att titta på ivad mån man kan använda bl.a. avgifter som ett instrument för alt åstadkomma enbättre regional balans, bl.a. som stöd för småföretagsamhet. De här resonemangenkommer alltså in vare sig man vill det eller inte. Jag vill dock varna för atti alltför stor utsträckning börja använda socialförsäkringssystemet sominstrument i andra sammanhang än vad det är avsett till. SiggeGodin, jag tycker man skall hålla isär begreppen när det gälleridrottsföreningarnas ekonomi. I och med regeringsrättsdomen är ju idrottsutövareatt betrakta som vilka andra inkomsttagare som helst. Då har de också ensjälvklar rätt till sjukförsäkringsförmåner, och sjukförsäkringsavgift skallbetalas. Man skall inte måla ut någon speciell typ av inkomsttagare på detsättet. Detär en helt annan sak, menar jag, hur man skall hjälpa idrottsrörelsen att klaraekonomin för den verksamhet som även jag tycker är viktig.