prot · GC09121 · 1988-12-31 00:00:00 — Del blir ju såalt säga en följd av delta atl man börjar alt splittra upp verksamheter på smådetaljer. När det gäller undersökningen om vilka som var positivatill kiropraklorer vill jag säga alt jag inle betvivlar all man har gjort enundersökning, och jag betvivlar inle ens resullald. Men jag säg'r allundersökningen har ingel värde om man inte presenlerar undenökningar på sammasätt, från sjukgymnasternas arbetsområde t.ex. Regeringen har emellertidhittills visal elt mycket litet inlresse för denna yrkesgrupp, etl så litetinlresse all man säger nej till kraven på fortbildning av sjukgymnasier. Man ärinte heller intresserad av all anordna specialistljänster för de sjukgymnastersom alltså har den här mobiliseringsexamen och utför samma behandlingsmomentsom kiropraklorerna. 68 () replik: Det är så, Margö , att den härundersökningen har ett mycket stort värde. Jag skall gärna överlämnamaterialet, som faktiskl är unikt. Där beskrivs inställningen till alternalivmedicin och till de olika behandlingsformer som finns. När del gäller kiropraklorerna - som jag häller mig till , eflersom det är della som betänkandet handlar om - är all märka all delfinns en stor grupp kiropraklorer, och utbildningen är mycket olika. Del finnsallt från mycket dålig utbildning till kvalificerad utbildning, som juslgruppen Dr's of Chiropractic har. Från patientens synpunkl och frånsäkerhetssynpunkt har Legitimation för vissa kiropraklorer, m.m. Legitimation för vissa kiropraklorer, m.m. vi för vårdel ansett det viktigt alt ge en form av varudeklaration när det gäller den härgruppen. Därför föreslår vi legitimation av dessa kiropraklorer. Detta tyckerjag är avgörande i denna fråga. 69 MARGÖ (vpk) replik: Jag kan förstå alternativmedicinkommitténsutgångspunkter och också funderingar om att legitimering skullevara en varudeklarafion och så alt säga ge patienterna vägledning när detgäller att avgöra vilka man skall gå fill. Det vore bra om del fungerade på delsättet Men är det tyvärr inte så. Det är likadant för sjukgymnasterna. har detfunnils sjukgymnaster som har kallat sig för sjukgymnaster utan alt varalegifimerade. Vidare har det också funnits en grupp legitimerade sjukgymnaster.Jusl della faklum att det har funnits en grupp med samma yrkestitel men som harhaft legitimation har gett legitimitet ål hela gruppen sjukgymnaster, oavsellulbildning. I stället för alt underlätta för pafienterna och visa vart deskulle vända sig har detta medfört atl alla anses vara legifimerade avsamhällel. Jag tror all det kan bli samma sak med kiropraklorerna. Del är inlebara gruppen med den ulländska examen som man ger legitimitet ål. Legitimitetges ål alla som kallar sig kiropraktor. Än en gång, , måste jag ta upp frågan om dealternativa behandlingsformerna. Del är möjligt att jag inle förstår det här,men jag måste fråga ; Vad är det som är den alternativabehandlingsformen? Vad är del enligt som kiropraklorerna gör sominle redan finns inom den s.k. skolmedicinen? Och medan jag har ordel - jagfrågade hur hon såg på kiropraklorernas taxor. Ni måste ändå hahaft några tankar på delta. Jag skulle vilja veta hur diskussionerna har gått.Anser man alt kiropraklorerna skall ha samma taxor som sjukgymnasterna, ellerhar man tänkt sig någon annan laxa? Talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt tillytteriigare replik. 70 (): Jag är glad att det nu finns möjlighel tilllegitimation för gruppen Dr's of Chiropractic. Ulbildningen här i till naprapat med certifikat påNaprapalic School omfallar, som Per Stenmarck sade, eller 6 150 fimmar.Även jag vill alt vi skall utnyttja denna grupp. Utbildningen som alltså är en universitetsutbildningmolsvarar 160 poäng. Det är ju bara universitetsutbildning som ger poäng.Utbildningen är alltså fyraårig, och här kan man jämföra medlandläkarutbildningen som kräver fyra och ell halvt års sludier. Inträdeskravettill naprapatutbildningen är genomgången gymnasieskola. Del måsle vara en brautbildning, och den måste vara lält att konlrollera. de gröna villatt den här utbildningen skall ligga fill grund för legitimering avnaprapaterna i likhet med vad som gäller för andra vårdutbildningar som fårlegifimation. Naprapaternasarbete är myckel uppskallal. LO har också i sin trygghets- ochfritidsförsäkring, TFF, inskrivit att man fär lov alt gä lill en naprapat.Försäkringen betalar, men man måsle ha en remiss från läkare. Man rekommenderasatl gå till sin läkare för att få en sådan remiss om man har onl i l.ex. ryggeneller armen, dvs. någol som naprapaler kan klara av. Vi har i ulskollel hafl lill behandling 13 motioner somhandlar om legifimation av naprapaler och som väckls under del här från socialdemokraterna, tre från moderalerna, tre från centerparfiet, tvåfrån och två från har varil enigt om all haen slark skrivning, och vi avvaktar nu alternafivmedicinutredningen. Därefterskall utskottet ta ställning fill eventuell legitimering av naprapaler. Men de gröna vill egentligen gå litet längre.Vi har en molion -So27 - där vi begär förslag om alt de naprapaler som harcertifikat skall erhålla rätt fill legitimation. Jag lycker alt har lalal så varmt förallernativmedicinkommiltén atl jag låter bli all yrka bifall till vär molion,trots att jag egentligen hade begärt ordel för att göra just det. Men då villjag att i gengäld med samma glöd arbetar för atl naprapaterna skallfå sin legitimation. Finns det möjlighel för naprapaterna, tror ,all få legitimation, t.ex. ? Legitimation för vissa kiropraklorer, m.m. 71 () replik; vet jag inte vad som händer från detatl utskottet har justerat sitt belänkande lill det atl diskussionen äger rum ikammaren, . Efler justeringen av utskottets betänkande tyckte jagall vi alla kunde känna oss nöjda med de skrivningar som förelåg i belänkandet.Jag fick uppfattningen atl alla ulom vpk ställde sig bakom dem. släller , precis som Per Stenmarck,frågan lill mig, när jag tror att naprapaterna kan bli legitimerade. Del är väländå inle er uppfallning atl jag här i kammaren skall kunna lala om atlnaprapaterna skall bli legifimerade från och med del och del datumet? Jag harju uttryckligen sagl all aliernalivmedicinkommittén kommer med sillhuvudbetänkande . Där finns avsnittet om naprapaterna med. Därefter fårvi se. Men det föreligger ju starka skrivningar från utskottet på den här punkten,och de måste följa med lill regeringen, eftersom vi ger regeringen del här lillkänna. Mer kan jag inte säga , . 72 () replik: Herr talman!Tack, jag tror på glöd! 73DANIEL TARSCHYS (fp): Debatten här kan möjligen ge intryckav all det råder mycket delade meningar i utskottet. Men som flera talare harpåpekai är utskottet i stora drag enigt. Jag vill här bara inslämma igrunddragen i de synpunkter som framförls av både Per Stenmarck och AinaWeslin. Vpk har vall atl ställa sig utanför det här förslaget. Delär naturligtvis inle så vanligt att vi från vpk;s sida får höra att vi måslebesinna oss, att vi inle får förila oss, atl vi måsle ta saker och ting undermoget övervägande, att vi inte skall rusa i väg med partiella reformer, osv.Samhällsulvecklingen får, enligl vpk, inle gå för fort - den här gången. Prot,1988/89:121 Legitimation för vissa kiropraklorer, m.m. Del är inle del som vi vanligen hör från den kanten. Jaghar grubblat en del på vad det kan bero på atl vpk jusl nu önskar attulvecklingen skall la , ske i stora sammanhang och inle gå för forl.Jag tycker debalten har givit svar på den frågan: Vpk vill ha en samladbedömning på ell senare stadium. Vid den samlade bedömningen kommer atlrösla för legitimation för all alternativmedicin och Margö atl röstamol legitimation för all allernalivmedicin. Så har jag uppfattat de besked vihar fält från vpk , 74 (vpk): Vi skall väl inle tvista om - så pass väl känner vi varandra all vi vel ungefär var vihar varandra i del avseendet, Vissl vill vi gärna skynda på utvecklingen i mångaavseenden, men man skall inle heller springa för fort, och man skall inlesnubbla på vägen. Del som vi har begärt i vår reservation har ju näslan alla ulomDaniel Tarschys nu talat för, nämligen alt del skulle behövas en samladbedömning och ell rejält underlag, så atl man verkligen kan göra en riktigbedömning av hela områdel. har talat ivrigt för det, ochmiljöpartiet har också tyckt atl man borde la elt samlat grepp på det hela, sävi är långt ifrån ensamma om alt vilja förändringar men på ell sådanl sätt allresultatet blir bra, 75 (): Jag tycker inte alt alla har talat för all viskall göra den samlade bedömningen till förmån för alternalivmedicinen - jaglycker att jag hör hell andra synpunkter när jag lyssnar på Margö . Lål mig slutligen lill Margö säga all vi ifolkpartiet i många avseenden kan ställa oss bakom den kritik hon framför närdel gäller sjukgymnasterna. De har elt besvärligt läge, och vi har fränfolkpartiets sida föreslagit all man skall undanröja en hel del av dragen iDagmarsyslemel och på den vägen se lill alt sjukgymnasterna får drägligarearbetsvillkor. 76 MARGÖ (vpk): Eftersom absolul vill ha etlsvar från mig ocksä fär jag försöka göra honom lill viljes på den punklen. Om lyssnade på min argumentering hörde hanall jag sade att jag tror all man - när man har gjort den totala översynen avdet som ni kallar del alternativmedicinska områdel och om man ocksä bedriverförsöksverksamhel med en ordenllig utvärdering av de arbetsmetoderna -kommerfram lill alt den bäsla lösningen på problemel med legitimation är atl lålakiropraklorerna och naprapaterna söka legitimation som sjukgymnaster. Del ärnämligen fler sjukgymnaster vi behöver! Vi skall inte splittra upp fysioterapinoch införa fler yrkesgrupper som egentligen gör samma sak. Del var moliveringenlill att jag stöder vpk:s reservation i del här belänkandel. Överläggningenvar härmed avslulad. (Beslul i ärendel skulle fallas vid nästa arbelsplenum). 1988/89:SoU24Socialstyrelsens framlida roll (prop. 1988/89:130). 77DANIEL TARSCHYS (fp): Socialslyrelsen är en myndighel som harutsatts för många omorganisationer. Den som föreslås går i slora drag isamma rikining som tidigare reformer. Den syflar lill att stärkasocialstyrelsens roll som utvärderande och uppföljande organ både i hälso- ochsjukvården och i . Det förslag som regeringen har framlagt har en hel delförtjänstfulla drag, medan några förslag enligt uppfallning ärmindre väl övervägda. Vi lycker all det är bra all det införs en regionalorganisation för att bältre följa utvecklingen inom hälso- och sjukvården. Vi tycker det är synd alt regeringen inte velal lillgodoseell gammalt önskemål från sida om att ge en starkare ochsjälvständig ställning ät arbetet för en bältre folkhälsa. I har vi en splittrad organisation på folkhälsoområdd. Mänga myndigheter ärinblandade i arbetet, men de har inle en tillräckligt stor slagkraft, eflersomresurserna är splittrade. Det hade varil klokl om regeringen, i likhet medfolkpartiet, velat sammanföra resurser för denna funklion medresurser frän annal håll för all återskapa ett . Socialministern skriver i propositionen atl man vill gemindre vikt åt enskilda ärenden. Delta skall ske för all man skall kunna ge ettökat utrymme åt övergripande frågor. Den ambitionen är från flera olikasynpunkter begriplig, men vi från menar all regeringen först bordegå igenom de olika områdena för all se vilka konsekvenserna blir för enskildamänniskor innan man begär atl skall acceptera en sådan princip. Delär inte av okynne som människor vänder sig till med klagomål.Den prövning som gör fyller en viklig rältssäker-hdsfunklion.Vi menar att det hade varit naturligt om regeringen på område efter områdeundersökt hur rättssäkerheten kan tryggas och därefler kommit till riksdagenoch begärl ett godkännande av de förändringar man vill genomföra. gårregeringen den andra vägen och begär försl principiella godkännande,och sedan skall en undersökning på de olika områdena genomföras. Folkpartietföreslår i reservalion 5 all bör ge regeringen lill känna attsocialstyrelsens roll som garant för rättssäkerhet inom socialtjänst och hälso-och sjukvård skall bevaras och stärkas. Vi i är också bekymrade över alt dedrogpolitiska frågorna inte beaktats tillräckligt i förslagel lillomorganisalion. De kommer all hanleras inom en enhet som också har andrafunktioner. Vi menar all del behövs en markering från sida för atldessa viktiga uppgifter skall få en slark ställning. Med detta yrkar jag bifall till dereservationer som slår bakom. 6 protokoU 1988/89:121 78PER STENMARCK (m); Vi salsar i myckel stora resurser påhälso- och sjukvård. Mätt i andel av den samlade produktionen är resursernastörre än i de flesla andra länder. Milt i allt della uppvisar den svenskahälso- och sjukvärden ändå slora brister. Svårt sjuka tvingas vänta päbehandling. De flesla svenskar saknar en fasl och etablerad konlakl med en egenläkare. Patienterna har lilen eller ingen valfrihel alls. Del framgår av hälso- och sjukvårdslagen alt "mälelför hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för helabefolkningen". Det krävs mänga ålgärder för alt leva upp till dennamålsällning och komma till rätta med dagens brister. En ålgärd är sannolikt altstärka den tillsynsfunktion som redan finns men som har klara brister. Regeringen föreslår i sin proposition vissa åtgärder. Medstor sannolikhet är de inle tillräckligt långtgående, även om de rör sig i rällriktning. Därför har vi moderaler - i motioner och i ell anlal reservationerlill dagens betänkande - föreslagit olika förstärkningar. Del framgår avpropositionstexten alt socialslyrelsen i första hand skall inrikta sitt arbetepå tillsyn av den verksamhet som bedrivs inom den sociala seklorn. Vid sidan omdetta skall även öva tillsyn över hälso- och sjukvården. Förall förslärka denna uppgifl föreslår regeringen alt del inrällas regionalalillsynsenheter på sex orter i landet. Dessa enheter skall, säger man, ulgöraen del av . Vidare skall nuvarande läkemedelsavdelningombildas lill en frislående myndighet för bl.a. läkemedelskonlroll. fä en mer fristående ställning i förhållande till . Råddför alkohol- och narkolikapolitiska frågor, det s.k. AN-rådd, föreslås bliinordnat i socialslyrelsen såsom ell rådgivande organ i alkohol- ochnarkolikafrågor. I motioner har vi moderater visal atl uppgifterna på dencenlrala verksnivån bör renodlas. Tillsyn, kunskapsutveckling ochkunskapsförmedling bör vara huvudsakliga uppgifter. Den nödvändigauppföljningen och utvärderingen bör göras gentemot av statsmakterna uppställdaoch preciserade mål. Därför välkomnar vi också propositionens uttalanden omatt styrelsen i ökad utsträckning skall fylla en experlfunktion i förhållandetill regeringen. I flera sammanhang har vi tidigare kritiserat atlregeringen genom olika ad hoc-organ minskal uppgifl all varajusl en experlmyndighd. Del är också positivt all regeringen avser all föreslåalt ombildas till en frisläende myndighelför bl.a. läkemedelskontroll och alt en särskild proposition är all förvänta idella ärende. Regeringen har därmed, som vi ser del, gått en bil påvägen för all få en bältre och effektivare kontroll- och tillsynsfunktion . Därmed borde regeringen också ha lagil steget fullt ut och föreslagil enuppdelning av styrelsen i en medicinal- och en socialstyrelse, vilkel vimoderater länge föreslagit. Del är angelägel all den medicinska kompetensenprioriteras och återupprättas och alt hälso- och sjukvården byggs på medicinskvelenskap och beprövad erfarenhet. Med tanke på den snabba medicinska ochmedicinsktekniska ulvecklingen är behovel av en särskild medicinalstyrelseförmodli- gen störrenu än när övertog den dåvarandemedicinalstyrelsens uppgifter. Elt speciellt skäl till della är också nödvändighetenav en bältre organisation för hälso- och sjukvården i krig. Jag tror atl man kan konstatera all del var fel att slå ihop medicinalstyrelsen ochsocialslyrelsen till ell verk. Del vore ett ännu större fel att inle göra någolål del. Från moderat håll har vi länge kritiserat fördelningen avtillsynsuppgifterna mellan socialslyrelsen, länsstyrelserna ochlandstingskommunerna. Landslingen har t.ex. själva fåll ulöva tillsyn över sinaegna inslilulioner, och tillsynen över förskrivningen av bl.a. läkemedel harfungeral bristfälligt sedan länsläkarorganisalionen upphörde. De sex regionala lillsynsenheter som föreslås iproposilionen, med tillgång lill medicinsk, odontologisk och juridiskkompetens, är ett steg i rätt rikining. Men ell återinrältande av enlänsläkarorganisalion på del medicinska områdel skulle odiskutabelt blieffektivare. Denna organisation upphörde efler ell riksdagsbeslutLänsläkarorganisalionen hade då - och skulle nu också få - som främstafunktion den regionala tillsynen över hälso- och sjukvärden. Möjlighelen allulöva en mjuk tillsyn över den enskilda vården skulle inte minsl varautomordentiigl betydelsefull. Dessutom låg ett anlal andra viktiga uppgifler pålänsläkarorganisationen. De hade en viktig rådgivande och förebyggandefunktion. Genom möjlighet till lokalkännedom och informella kontakter kundetendenser lill missförhållanden fångas upp på elt tidigt stadium. Det finnsdärför all anledning att återigen åtminstone börja diskutera frågan om allinföra någon form av länsläkarorganisalion, Jag ber, herr lalman, med del anförda alt fä yrka bifalltill reservalionerna 1, 4 och 8 fogade till betänkandet 79ROSA ÖSTH (c): Socialslyrelsen måsle sägas vara ell myckelvikligl organ när del gäller alt utveckla, ulvärdera och ha tillsyn över heladet omfattande område som den sociala sektorn utgör. Därför är det självfalletviktigt all verksamhelen har en organisation och en inriklning som tillgodoserhela samhällets intresse i sammanhanget. När regeringen nu föreslår en omorganisation som är såomfattande som är fallel anser vi från all del sker på ettalldeles för magert beslutsunderlag. Vi menar atl förslaget skulle ha föregåttsav en ordentlig utredning med parlamentarisk medverkan, där ocksåKommunförbundet och funnils med. Här har det endasl varitfråga om en myckel begränsad arbetsgrupp bestående av några få ledandetjänstemän frän och några från departementet. Med delarbetssättet kan del sägas all man lagil till vara intresset av socialstyrelsenskall ulgöra en regeringens förlängda arm, men man riskerar i slällel all missaandra vikliga uppgifter som verket måsle ha. bereds nu visserligenmöjlighet alt yttra sig över förslaget men, som jag redan sagl, på ell underlagsom inle tillåter en bedömning av hur verksamhelen efter omorganisationen kankomma all fungera. Del är juheller inle bara statsmakterna som har etl inlresse av en väl Prot, 1988/89:121 Också kommuner och landsting har krav och förväntningar påverkel. Det är ju all hoppas atl socialslyrelsen även skall ha enledande roll när del gäller ulvecklingsarbete, när del gäller alt la framunderlag för verksamhetsplanering m.m. Under utredningsarbelels gång har, enligt vad som framgårav proposilionen, kommuner, landsting och en del fackliga organ informerats omgruppens överväganden och förslag. Del tycks däremol inte ha förekommit någonsom helst dialog i sammanhanget Utskottet delar lill slor del vår kritik. Det sägsnämligen med anledning av molion: "Utskollel delar så lill vida motionärens uppfattningatt vid beredningen av frågan om en betydelsefull förändring av organisationoch inriktning av ett slorl cenlrall ämbetsverk, bör berörda myndigheter ochorganisationer ges tillfälle atl ytlra sig. Så har inte skelt i dettafall." Det medges i belänkandel också alt del kan vara moliveralmed pariamenlarisk medverkan. Jag ber, herr talman, att få yrka bifall lill reservationnr 3, vilket är vårt huvudyrkande. För den händelse all delta yrkande inteskulle vinna bifall, vilkel del lydligen finns en viss risk för, harvi i andra hand synpunkter pä den modell som är föreslagen. Del finns ju en lång rad förslag och lankegångar som ännuinte är färdiga men som del kan finnas anledning atl kommenlera. De reser ocksåflera frågetecken, bl.a. beroende på all underlaget är tunt. En sådan fråga är i vad mån tillsynsfunktionen för hälso-och sjukvården kan komma att fungera bältre med den organisation som nuföresläs och som innebär alt regionala enheter skall tillskapas. Vi hartidigare från liksom moderalerna varit inne på atl man borde pröva, omdet inte finns anledning atl återgå till länsläkarorganisationen. Vi har dock idet här läget valt atl inte reservera oss, eftersom vi menar atl den nyaorganisationen, om den genomförs, bör ges en chans. Vi tror alt man bör kunnauppnå vissa fördelar med en decentraliserad organisation av den typ som del härkan bli fråga om. En fräga där det skulle vara inlressanl atl veta litet merom vad som är avsikten bakom orden gäller den verksamhel som är inriktad påbarn och ungdomar. Del sägs i proposilionen alt verksamhel pådel här området bör intensifieras, och del är ju bra. Frågan är bara hur delskall göras. Del får inte, menar jag, ske pä andra fungerande organs bekostnad.Det behövs så väl fler vältrimmade aktörer i det här arbetet Det sägs i klartext i proposifionen inle någol annal änatl de organ som utför uppgifter pä det här områdel skall fungera på detta sällockså i fortsättningen. Det framhålls ätt det måsle lill en ökad samordning ochell ökat samarbele mellan dessa organ. Del är socialslyrelsen som skall hainitiativ och den ledande rollen i detta sammanhang. Man fär dock en känsla av all organ som exempelvis statensungdomsråd efler hand kan komma atl få en mer underordnad roll i förhållandelill än vad som är fallet . Det fanns ju liknandetankegångar vad gällde barnmiljörädet, där sedan förslagel blev all rådd skulleslukas av . Till det sade dess bällre nej. Även om dehär båda organeninte är helt jämförbara kan jag se vissa paralleller, och jag menar att detfinns skäl all redan nu komma med etl varnande ord, innan del har gäll så långtsom blev fallet med barnmiljörådet. Del är angelägel all får behålla sinfrisläende slällning. Jag tror alt det är en förutsättning för atl det skallkunna fortsätta med sill arbete på etl meningsfullt sätt Till sisl vill jag la upp den fråga som behandlas ireservalion nr 7 och som gäller det arbete som riklar sig mot alkohol- ochnarkotikamissbruket Vi har frän vid flera fillfällen under senare årriktat kritik mot regeringen pä del här områdel. Vi har menal att det varil entämligen lam polifik, atl man inle har varit särskilt offensiv och all man hartappat mark inte minsl pä det alkoholpolitiska områdel. Man har ju ocksä i proposilionen erkänt atl de modellersom man har prövat, l.ex. AN-rådd, inle har varit särskilt lyckade. Jag hållerdock med regeringen om att del förmodligen rått oklarhet omansvarsförhållandena och atl del säkerligen också saknats resurser för atl göraorganet effeklivl. borde man dock ha chansen att ge dessa frågor en merframträdande roll genom alt tillskapa en bestämd enhet inom socialslyrelsen,som uteslutande har lill uppgifl att handlägga de förebyggande insatserna inomdrogpolitiken. Jag tror alt detta skulle vara riktigl, inle minst molbakgrund av all del ofla framförts kritik mot all alkohol- ochmissbruksfrågorna i allmänhet numera, sedan nyklerhdsnämnderna försvann, ärlägre prioriterade ute i kommunerna. Men skulle man få lill stånd en sådanenhet som föreslås i reservation nr 7, skulle det kunna bli en signal tillkommunerna all föra upp dessa frågor på ett högre plan, så all de där kan mölaell ökal inlresse, någol som såvill vi kan se är alldeles nödvändigl. Med detta, herr talman, ber jag än en gång all få yrkabifall lill reservationerna nr 3 och 7 och i övrigt till utskottets hemställan. 80ANITA (): Det är viktigt all man lar vara på denvårdkapacild som finns inom alternativ medicin. Självfallet skall det ställaskrav på god kvalitet inom denna vårdform, på samma sätt som vi måste slällakrav på den s.k. skolmedicinen. I modern lid har det från början varil munkarna som ståttför den medicinska behandlingen. Den själsliga behandlingen fick patienten påköpet på den fiden. bedrivs vården med skolmedicin och piller, men deträcker inle alllid.