prot · GC09118 · 1988-12-31 00:00:00 — Föräldraförsäkringen bygger på inkomstbortfallsprincipen.Föräldrapenningens storlek avgörs av den inkomsl föräldern går miste om närhan eller hon är hemma och vårdar sina barn. För den som inte har någotinkomstbortfall finns den s.k. garantinivån som ger föräldern rätt tillföräldrapenning med . Föräldraförsäkringens regleri övrigt är så utformade atl de ger möjlighet till ett flexibelt utnyttjandedär föräldrarnas egna beslul är avgörande. Talet om konceptionsdagens avgörande betydelse förersättningens storlek är i allt väsentligt missvisande. De regler som finnsför atl man skall erhålla och även behålla en bra ersällning manär hemma med sina barn är tydliga och klart gynnsamma. Detta gäller inle minstnär familjen får flera barn. antyder altföräldraförsäkringsförmånerna i vissa andra länder skulle var förmånligare än iSverige. är direki felaktigt. Den svenska föräldraförsäkringen har ingenjämförbar motsvarighet i utlandet En seriös jämförelse med andra länder visaratl skillnaderna ofla är mycket stora lill fördel. Det ekonomiska stödd till barnfamiljerna har också andravikliga komponenter. Lål mig här nämna barnbidragen och bosladsbidragen. Dessaslödformer är av slor belydelse, inle minst för familjer med endasl enförvärvsarbetande förälder. När del gäller skallefrågorna arbelar ensärskild parlamentarisk utredning med frågor om den direkla beskattningen. Principen all beskatta individer - inte familjer - kommerdäremot inle alt ändras. Stödet till familjerna kommer även i fortsättningenatt ske via transfereringar. Etl huvudskäl för detta är att etl slöd viaskattesystemet blir kompliceral och kan ge upphov till krångel och byråkrati. måsle utvecklingsarbetet på detfamiljepolitiska områdel inriklas på atl fullfölja ulbyggnaden av barnomsorgenoch föräldraförsäkringen. Då har vi ett fullständigt och sammanhålletfamiljepolitiskt stödsystem, som utgår ifrån barnfamiljernas egna önskemål ochsom ger myckel slor trygghet och valfrihet. Anf.61 (); Fru lalman! Jag tackar för svarel. Statsrådet är belongfast ståndaktignär det gäller den ensidiga socialdemokratiska politiken, trols de konsekvenser den kan få och det tvångden medför för den enskilde. Mininlerpellalion kom lill stånd efler det atl en vän fill mig hade tvingais välja mellan abort eller förstörd ekonomi. Del blev abort, eftersom hon ~. under kärleksakten glömdelänka på statsrådets regler. Hennes föräldrapen- '" barnfamiljernas ningsänktes då hon inle lyckades få barnomsorgsplats i lid. När hon återvände tillarbelel, där hon normalt hade högsta sjukpenningklass, visade det sig atl honvänlade barn. Hon skulle inle hinna få ihop sina barnetföddes. Hon ansökte om dispens från reglerna om konceptionsdagen hosförsäkringskassan. Hon hade nämligen fåll besked alt hennes normalasjukpenningklass inte skulle gälla då konceptionsdagen var fel, dvs. hon varinte tillbaka på arbetet den dag barnet avlades. Del blev avslag. Familjen hadebarn fidigare och därmed ell ekonomiskl ansvar för dem. Del blev abort,eflersom konceplionsdagen gjorde all föräldrapenningen skulle ha reduceratsfill garantibeloppel med en årsförlust på . -skillnaden mellangarantibelopp och högsta föräldrapenning. Fördenna familj motsvarar varken daghemspolitiken eller del ekonomiska slödelfamiljens önskemål. Det gör del inte heller för familjen från som skrevlill samlliga riksdagspartier . Familjen har fyra barn mellan 2 och11 år och en försörjare. Den skriver i sitt brev: "När det nu verkar somom vi skall vara med och dämpa köpfesten, en fest vi aldrig varil bjudna på,och det för oss innebär att vi måste avvara pengar vi inle har, så blir viförlvivlade". Mamman kommenterar vidare en politisk diskussion omtvångssparande i Kanalen på följande sätt: "Del var synnerligen skrämmandeatl höra politikernas nonchalans när det gällde situationen för de enskildas Kanskeett medvetet drag bland många andra atl tvinga sådana som jagoch min familj in i fållan? arbeta svarl." Regeringenföreslår ålslramningar för hushållen, men säger sig utgå frånfamiljernas önskemål. Vi lägger i stället fram fr.-slag som ger familjernasjälva möjlighel all avgöra. Statsrådet vågar inte go föräldrarna medlen.Skillnaden är pålaghg mellan lilltro lill föräldrarna ochsocialdemokralernas misslro. Eftersom statsrådet vidhåller atl deljämförelsevis ensidiga familjestöd som har är del enda rätta ochomöjhgen kan tänka sig några förändringar - vilket var frågan - äruppenbarligen svaret all statsrådet är beredd att ta de fatala konsekvenser somkan bli effekten för människor som inte passar in i regelsystemet. För mig ärtvärlom varje liv som släcks på grund av stelbenta regler upprörande. Föräldrarskall själva ha medlen att skapa en god uppväxt för barnen ulan att varaberoende av byråkrater och politiker. Vi avvisar enhetsmodellen och har därförlagl fram förslag om vårdnadsbidrag för förskolebarn, räll lill avdrag förbarnomsorgskostnader, neutrala statsbidrag till barnomsorg, ekonomiskIrygghelsgaranti vid vård av egna barn, exlra pensionsskydd, skatteavdrag påkommunalskatten med . per barn som är , höjt garantibeloppfrån 60 till . per dag, en årshöjning på . En familj med treförskolebarn skulle via vårdnadsbidrag och skatteavdrag få . Därlill kommervåra generella skallesänkningar. Jufler komponenter etl system består av, desto mindre beroende bhr man av varje del. Hänsyn skall las lill hur många som skall leva på inkomsten, 61 6Riksdagens protokoU 1988/89:118 Man skall kunna leva påsin lön - även om man har familj. Vi diskuterar nu den generellafamiljepolitiken. Bidrag som prövals mol bruttoinkomsten har kraftigamarginaleffekter och tar inte hänsyn till disponibel inkomst per person. Skulleäven behovsprövade bidrag las med blir jämförelsen med mycketomfattande. I har man t.ex. 24 olika familjebidrag, varav vissa ärbehovsprövade. Familjestöd och ekonomiskl stöd vid barnafödsel finns i deflesta jämförbara länder, men bidragsbehoven är lägre med högre allmänstandard, lägre skattekvot ger naturligtvis utslag. Föräldraslödet ulgår iolika former. I många länder är barnavdragel på skatten viktigast. Stödet vid barnafödsel,föräldrapenningens motsvarighet, är ibland högre än hos oss, men utbetalasunder . Detta har jag särskilt påpekat i interpellationen, IVäsllyskland får man tex, av lönen och sedan 2 100kr. Ledighet är etl år, salsar slorl på positiva skatteeffekter ochbarnbidrag. Barnbidragen är högre än hos oss i flera länder. Delär mytbildning atl göra vår föräldraförsäkring lill familjepolilikens Columbiägg. Fler komponenter behövs, och familjestödet skall ses till barnets helatidsperspektiv. Räknat i procent av disponibel inkomst är stödet i Sverigelägre än i många andra europeiska länder, är bra på välfärd, men inteenastående. Våra pensioner, sjukpenningar och barnbidrag lär ligga undergenomsnittet i EG, Vi sackar efter. Visst kan statsrådet lägga ut dimridåer,men inte ens monopohserad eterinformalion kan i längden dölja desocialdemokratiska svagheterna i i jämförelse med övriga , Tillsist har jag två frågor. Är del rikligt all ha elt så ensidigt regelsystem attdel kan orsaka aborter? Hur tror statsrådet all en enhelsmodell skall kunnalillgodose sä många olika familjers praktiska och emotionella behov? Låt mig först säga att den nedgörande kritik som med mot den svenska familjepohtiken inle är den bild jag möter på otaligamöten med vanligl folk runl om i landet. Del är inle heller den bild jag får närjag möter familjeministrarna i , När vi presenterar vårbarnomsorgsutbyggnad, vår föräldraförsäkring och de övriga delarna i systemettror en del inle att det är sant. Det är för bra för att vara sant är enreaktion jag faktiskt har fått på många håll. Viskall kanske också påminna om atl nu loppar ligan över anlalel föddabarn. Även om jag inte tror att det har sin huvudorsak i ett väl fungerandefamiljepolitiskt system, skall man nog inte underskatta det systemets betydelseför föräldrarnas slällningslagande till fler barn, Frankrikehar elt familjeslödssystem som i allt väsentligt utgår från all den enaföräldern, kvinnan, skall slanna hemma. Har man den utgångspunkten och menaratt det är del man vill permanenta är det klart atl man får elt hell annalsystem än det som vi vill åstadkomma. Jagskulle, fru talman, ha lust att ställa en del frågor lill CharlotteCederschiöld, bl,a, om vad hon egentligen vill med föräldraförsäkringen. Vadmoderaterna vill är i varje fall bitvis klarl. De vill bl,a, sänka ersättningenfrån lill , Del är lydligen ett exempel på bra familjepolitik.Moderaterna har sagt nej till utbyggnaden av barnomsorgen. Kortareföräldraförsäkring är uppenbarligen också en bra familjepolitik. Men hur skallvi göra med den del av föräldraförsäkringen som redan är etablerad, CharlotteCederschiöld? Skall den också rivas upp? Med den krilik hon levererar bordeegentligen del vara den logiska följden. Del moderalerna och de andra borgerliga partierna villerbjuda i form av ell vårdnadsbidrag på . är inte ens så högt somden allra lägsta nivån i föräldraförsäkringen. Vi har ganska god erfarenhet ochmånga vittnesbörd om all den inte räcker alt leva på. Så myckel mindre räckernaturligtvis elt vårdnadsbidrag på . lill för delta. Sanningen är egenlligen alt har sagt nej lilldet mesla av ulvecklingsarbetel inom del familjepolitiska området. går vi vidare med två ytterligare förslag. Vi föreslår 900milj. yllerligare i statsbidrag till utbyggnad av barnomsorgen. Vi läggerfram förslag om en kraflig höjning av barnbidraget. Hur kommer attställa sig lill dessa förbättringar? 63 (): Det intressanta är just att de som slalsrådelträffar ule i är familjeministrar. De trycker nämligen mer på familjen iandra länder. Den är inte riktigt sann, bilden som statsrådet ger av lycker att kvinnorna skall vara hemma. Jag delar inte heller den bilden,slalsrådel. Jag tycker alt var och en skall ha en chans alt välja. Faktum äratt det finns bidrag lill hjälp i hemmel i såväl, om jag nu har räll, Frankrikesom Väsllyskland. har ett slags vårdbidrag, och i fårman ell slöd när man skall förvärvsarbeta så atl man kan ordna hemhjälp. IFrankrike har man tagit in detta just för att man vill atl barnen skall haslörre möjlighet att växa upp i hemmiljön och att det skall bli mindre tryck pådaghemmen. Förvärvsfrekvensen bland kvinnor ule i är krafligl ökande. Itvå tredjedelar av ligger frekvensen . 1 de svenskasiffrorna är det faktiskt ganska myckel luft, eftersom föräldraförsäkringenräknas in. utgörs av de kvinnor mellan som har barn och ärföräldralediga. Del är inlressanl atl höra statsrådets förändringbeiräffande synen pä valfriheten. Jag minns tid som ordförande iKvinnoförbundet och när hon sade; Vi har gjort upp med valfrihelen. lalar niom atl ni vill genomföra valfrihet. Men i praktiken har ni inga förslag tillförmån för den. Del är egentligen nyspråk ni sysslar med. Vad vi vill ha, statsrådet, är fler komponenter, vilkelkommer all öka möjligheterna för familjen själv all välja. Med avdrag påskallen för man över beslutanderätten om hur familjen skall leva, hur barnenskall växa upp till familjen från politikerna. Det är det vi vill. Vi vill hamindre politikerinfly-lande och mer föräldrainflytande. Jag skulle vilja slälla några frågor också: Om man varittvungen att utnyttja hela föräldraförsäkringen - 18 månader när den är ulbyggd-, hur klarar statsrådet att ge barnen mellan två och mer tid med sinaföräldrar? Där ökar vårt vårdnadsbidrag valfriheten. Vad är del för fel på altge resurserna lill föräldrarna, så alt de kan bestämma vad som är bäsl förbarnen, är del inle alt utgå från föräldrarnas önskemål? Prot,1988/89:118 Atl jämföra svenska förhållanden med förhållandena i andra länder ifråga om familjepolitiska slödsystem är naturligtvis mycket komplicerat. Menjag skall gärna fortsätta den jämförelsen tillsammans med CharlotteCederschiöld på annal säll. Vi lär inte hinna fördjupa oss så särskilt mycket idel . Men del finns kraffiga incitament i del franska familjeslödssystemettill att en av föräldrarna, nämligen av tradition kvinnan, skall stanna hemma.Det vill jag alldeles bestämt hävda. Då får man etl helt annal ulfall ipolitiken. Sedanvill jag med intresse notera att också tycker attvalfriheten skall omfatta möjlighelen att välja förvärvsarbete och att stannahemma. Då är barnomsorgen och barnomsorgsutbyggnaden av alldeles avgörandebelydelse. Jag vill påslå att ytterhgare månader lagda tillföräldraförsäkringen ökar valfrihelen. Jag har utomordentligt svårl alt förslåhur en ulbyggnad av föräldraförsäkringen på någol som helst sätt skullemotverka valfriheten. Del är naturligtvis precis tvärtom. Attmänniskor för atl kunna vara lediga i sådana här sammanhang behöver ersättningför den inkomst som faller bort, lycker jag är fullständigt naturligt, I självaverket är det en förulsältning för att man skall ha råd atl vara ledig. Därförär en genomsnittlig ersättning i föräldraförsäkringen - den som ulgör avarbetsinkomsten - , . Det är denna avgrund mellanetl sådanl ersättningssystem och del ersättningssystem som värdnadsbidragel medsina , ulgör, som är den stora vägande skillnaden i valfrihet ochvalmöjligheter för föräldrarna. 65CHARLOTTE (): Det är inlressanlatt statsrådet hårdnackat vägrar alt svara på mina frågor. Alt inle få någolsvar är också elt svar till min vän med aborten. Inte heller svarar statsrådetpå hur de skall göra som har tagit ut hela föräldraförsäkringen men ändå villha litet mer lid med barnen mellan två och . På della får vi inga svar. Jaghåller med statsrådet om alt det är oerhört svårt att göra dessa jämförelsermellan olika länder. Därför får man titta på hur myckel stödet utgör ävdisponibel inkomst. Det är det enda vettiga sättet att göra dessa jämförelserpå. Där ligger ganska dåUgl till. siffra är 22,9, har18,9 och har 13,9, ligger alltså ganska långt ned i den härtabellen. Anledningen är att det just är genom reglering av skatten som man germänniskor valfrihet. Statsrådettycks vara alldeles övertygad om unika förträfflighet. Men denuppfattningen delar han inte med , den gamle socialdemokratiske kämpen,som i Metallarbetaren skrev just detta atl hade lägre genomsnittligabidrag, pensioner, sjukpenning och barnbidrag än EG, Även inom socialdemokratinbörjar uppenbarligen ljuset successivi all gå upp, även om del lar htet tid. Delintressanta är att statsrådet heller inte har några svar på hur de familjer somfaktiskl har problem med den förda familjepolitiken, de som har praktiska ochkänslomässiga problem med enhetsmodellen, skall få sin tillvaro atl fungera.Nej, statsrådet, gör i stället upp med enhetslösningarna. 66 StatsrådetBENGT : Prot. Låt mig medstor glädje och tillfredsställelse notera all vi nu i Chariolte ochjag hoppas även i moderata samlingspartiet har--- ~" en förkämpe för ökadeekonomiska satsningar på socialpolitikens område; _ ' nadernafor höjda pensioner, bällreersällning vid sjukdom, osv. glädjande att notera atldetta kan bli en följd av vad vi nu hört av Chariolte Jag begärde egenlligen ordet för attbara med elt par ord kommenlera detta med aborterna. Jaghar faktiskt med förvåning tagit del av den upplysning som fanns iChariolte interpellation om all reglerna förföräldraförsäkringen skulle leda till ökat anlal aborter i . De forskare och deexperler på abortfrågor och abortulveckling jag har kunnat konsullera kännerinte alls igen den bilden. De ser inga som helsl signaler i denriktningen. Det är väl kanske på del sättet atl om en "kärleksnatt",som talar om, ger till resultat en graviditet, är huruvidaman skall ta ansvaret för barnel generelll den stora och helt avgörande frågan.Det är möjhgt att för de allra flesla kommer giltighetstid ochkvalifikationsgränser för föräldraförsäkringen ganska långl ned på listan i detsammanhanget. Ändå vill jag upprepa atl om det är någonting somföräldraförsäkringen är, så är den generös när det gäller både Det är ju faktiskt på dd sättet all efler barnets födelse är man kvar i systemet med samma inkomslborl- fallsersätlning i två ochetl halvl år. Det tror jag är ganska unikl för de stödsystem vi har iSverige. Förste vice talmannen anmälde all CharlotteCederschiöld anhållil all lill protokollet få antecknat att hon inte ägde rälltill ytterligare inlägg. Överläggningenvar härmed avslulad. 13§ Svar på interpellation 1988/89:232 om kostnaderna för bilismen har frågat mig om jag är beredd, atl innan något av de iinterpellationen diskulerade förslagen genomförs, ta initiativ till en samladöversyn av konsekvenserna vid en eventuell kraftig ökning av bilisternaskostnader. Principenför olika iransporlgrenai-s kostnadsansvar har lagls fast av för etlår sedan i den Irafikpolitiska proposifionen. I den anges att Irafiken skall lafulll kostnadsansvar för de kostnader som den ger upphov fill. Det gäller inleminsl miljöeffekterna, och som bekanl bidrar bilismen lill den miljöförsämringsom pågår. led i alt la fram beslutsunderlag för slällningslagande i denna frågaarbetar ett flertal utredningar inom skilda delområden. Blanddessa är, som anger, den s.k. storsladstrafikutredningen ochulredningen om vägavgifter på befintliga vägar. Vi vet atlbehovel av ålgärder på våra vägar är stort Det krävs 55 Prot, 1988/89:118 Om kostnaderna för bilismen dock storaresurser för atl komma lill rätta med dessa problem. Regeringen har inte funnildel möjligt atl över statsbudgeten finansiera alla de nödvändiga ålgärder somföreligger ulan föreslår, i linje med den trafikpolitiska propositionen, atlväghållningsresurserna på längre sikl mäsle förslärkas genom alternativfinansiering. Bilisternas koslnader kommer sannolikl att öka i framtidenom bilismen skall bära sin del av kostnadsansvaret inom trafiken, och olikaformer av avgifier kan bli akluella. Regeringen kommer dock att beakla desamlade effekterna av olika ålgärder och se till att en rimlig och rättvisfördelning av kostnadsansvaret kommer lill stånd. 68JAN (): Jag vill börja med att tackakommunikationsministern för svarel. Orsaken lill denna interpellation är de alll fler olikaförslag som diskuleras i syfte att öka de svenska bilisternas kostnader.Ökningarna kan sammantaget bli mycket slora. Om alla dessa förslag eller delar av dem blir realitetkommer konsekvenserna atl bli mycket negativa för slora delar av vårl avlångaland. Bilen behövs och är nödvändig. Åtta av lio resor sker med bil. Bilberoendd är mycket stort, inte minsl bland de människor som bori glesbefolkade delarna av vårl land. De som är mesl beroende av bilen ärbarnfamiljer. av alla dessa hushåll har tillgång lill bil, men beroendelär mycket stort bland alla befolkningsgrupper. Jag har ställt denna interpellation lillkommunikationsministern bl.a. därför att vi redan tidigare kunnal se allsocialdemokraterna ofla och gärna höjer skatter och pålagor för bilisterna. Sedan den socialdemokratiska regeringen tillträdde 1982har en formlig bombmatta av skattehöjningar drabbat den svenske bilislen. Sedan1982 har nämligen bl.a. följande skatter höjts. Bensinskatten har höjls med merän en krona per liter. Fordonsskatten har höjls. Accisen, dvs.försäljningsskatten på nya bilar, har höjts med mer än 100 %.Därulöver harIjänstebilsbeskall-ningen skärpts, som reseavdragsmöjligheternabegränsats. Regeringen har också infört bilkredilförordningen, som gör delännu svårare att bekosla bilinköp. Ulöver delta har en mängd olika nya skatte- ochavgiftshöjningar börjal diskuteras, några av dem l.o.m. på initiativ avkommunikationsministern själv. Några exempel på delta är etl forceratframtagande av möjligheten atl la ul nya avgifier från bilisterna istorstadsområdena och etl uppdrag lill alt ta fram förslag lillavgiftsbeläggningar av inte nya utan befinlliga vägar. Förslag har framlagts ommiljöavgifter och om moms pä bensin, som lill råga på alll skall beräknas somen skall på den skall man redan belalar, nämligen bensinskallen. Del har ocksåframskymtat förslag om en försämring av reseavdragen, som i vissa fall skullemedföra ökade kostnader på . för etl hushåll som har tillgångtill bil. Det är därför myckel inlressanl all få hörakommunikationsministerns syn på hur myckel bilisternas koslnader kan tillåtasöka även . Ikommunikationsministerns svar får man ganska nedslående besked. Jag Prot.1988/89:118 vill citera ell exempel på del: "Bilisternaskostnader kommer sannolikl alt öka om bilismen skall bära sin delav koslnadsansvarel inom Irafiken, och olika former av avgifier kan bliaktuella." Tydligenär kommunikationsministern inte medveten om all bilisterna med rågabelalar sina egna koslnader, och har så gjorl under en lång rad år. Denstatliga trafikpolifiska utredningen, , presenterade enberäkning av bihsmens utgifter och inläkler. Den visade alt bilisterna mer änväl betalar sina kostnader. Om man ser på inkomster och utgifter skulleinkomsterna enbart innevarande budgelår översliga kostnaderna med mer än 12miljarder kronor. Jagnämnde tidigare att kostnaderna för bilisterna har ökal belydligt sedan densocialdemokratiska regeringen lilllrädde 1982, Faktumär all koslnaderna är så stora att många av hushållen har svårigheler altklara sin hushållsekonomi på grund härav. En forskningsrapport som för någraår sedan framlades vid universilel visade att många barnfamiljerkunde tvingas avstå från ell mål mal för all ha råd all behålla dennödvändiga bilen; Ikommunikationsministerns svar kan man utläsa atl han myckel väl kan tänka sigatl bilisterna skall tvingas betala ännu mer för sitt bilinnehav. Denintressanta frågan är dock hur mycket. Jag har i min inlerpellalion nämnl ensiffra som anlyder vad kostnadshöjningen kan bh om de olika diskuleradeförslagen genomförs. Den ökade koslnaden skulle då bli perkörda mil. Jagvill därför fråga kommunikationsministern: grund har kommunikationsministernför sitt svar all bihsternas "kostnader kommer sannolikt att öka iframtiden om bilismen skall bära sin del av kostnadsansvaret"? Samiidigiskulle del vara intressant atl höra vad kommunikationsministern har all sägalill den barnfamilj som tvingas avslå från ett mål mat föratt ha råd atl behålla sin nödvändiga bil, Jag har hafl tillfällen all här i diskuterabilismen och konsekvenserna av bilismen. Då har del varit angrepp från detandra hållet, där man menal alt vi är för generösa mol bilismen och all bilismenhar alldeles för goda villkor. var del ett annat ljud i skällan i kritikenmot regeringen, som ansågs vara alllför negaliv lill bilismen. Vid någottillfälle har jag i en intervju uttryckt den meningen att bilen ger ökad frihetför många. Det väckte på sina håll krafliga reaktioner för all vi intog enalltför positiv attityd till bilismen. Jagtror all del är viktigt att hålla en god balans i den här diskussionen. Jaginslämmer med i att bilen behövs. För många är den naturligtvis omistlig;den behövs för atl man skall komma till jobbet och för atl tillgodose detransportbehov i övrigl som man kan ha, särskilt i glesbygd. Mendet är också så alt bilismen ökar myckel kraftigt: Anlalel bilar har ökal, och anlalel körda mil med bil har ökal mycket kraftigt. Detta inger å 67 andra sidan en mycket stororo, därför att bilen och bilismen medverkar till en kraftig miljöförstöring.Det måste vi komma till rätta med. Till syvende och sist måste man då förhlasig lill prisinstrumenid, tror jag. Vi kan inle på administrativ väg förbjudamänniskor all köra bil. Vi kan kanske lägga hinder i vägen för att köra i vissaområden, men generelll är dd prisinstru-menlet som måste användas. Idet perspektivet får vi som politiker inte tveka. Om de utredningar som jaghänvisat lill kommer fram till atl man för alt hejda en ohämmad ulveckling avbilismen - nu uttrycker jag mig myckel försiktigt - måste öka kostnaderna förbilismen, får vi som politiker vara beredda alt vidla den åtgärden, även om dennaturligtvis stöter på motstånd hos många. Det erfor vi när vi senasl höjdebensinskatten med . Då ville ju de borgerliga partierna inle vara med. Låtmig ändå tillägga att bensinpriset i reala termer har sjunkit ganska kraftigtunder senare år, låt vara att bensinskatten har höjts.