prot · GC09104 · 1988-12-31 00:00:00 — Liksom konstaterar jag medlillfredsställelse atl vi i ulskollel har kunnal bli överens om all dra i gångde ulbildningar i , och som vi faktiskt bestämdeoss för . Regeringen ansåg i årels budgetproposition av någonanledning alt de Grundläggande högskoleutbildning, m.m. Grundläggande högskoleutbildning, m.m. inteskulle komma lill stånd. Jag lycker alt det är vikligl all i det härsammanhanget konstalera alt inte ens detta kommer att räcka. Det kommer att blialldeles nödvändigl all ytterligare dimensionera upp lärarutbildningenför alt kunna möla de slora behov som föreligger på grund av pensionsavgångaroch de växande barnkullarna. Vi har faktiskt kraftigt växande barnkullar juslnu. Dä fär man alltid invändningen: Vi har ju svårigheter atlrekrytera redan lill den lärarutbildning som vi har. Det är naturligtvis ingetskäl till all ge upp inför situationen, men del har alltså regeringen gjort. Under de senasle dagarna har vi dessutom kunnatkonstalera, när vi har sett siffrorna på antalet sökande till högskolan, atl vihar fält en glädjande ökning av rekryteringen till lärarutbildningen. Det skallvi naturligtvis vara glada över, men det räcker inte, och ökningen är dessulomojämnt fördelad pä olika utbildningslinjer. Del krävs alllsä ytterligareinsatser. Det krävs betydligt bättre informalionsinsatser som riklarsig lill ungdomarna redan i gymnasieskolan för att få dem att söka tilllärarutbildningarna. När man harklart för sig alt man har behov av arbetskraftkan man ju inte, av del skälet alt man inte har tillräckligt många sökande,göra sig av med utbildningsresurser. Tvärlom måsle man se till, att man päolika sätt fär fler sökande lill lärarutbildningen. Del här med informalionsinsalser är viktigt, men dethandlar naturligtvis också om atl höja läraryrkets status för atl få flermänniskor all inse atl del här med all vara lärare faktiskt är en myckel viktigarbetsuppgift i samhället. Del kan man inle göra med mindre än all man också ärberedd att pä olika säll uppvärdera läraryrkd. Man måsle säga i klartext attdet också innebär atl man måste vara beredd all beiala för att få bättrelärare. Skolan måste vara konkurrenskraftig som arbetsgivare, omvi skall kunna vara med och konkurrera om de bäsla. Vi kan inle ha en lägremålsättning för skolans räkning än att försöka all rekrytera de allra bästastudenterna till lärarutbildningen. Vi behöver ha bra lärare, och att ha enlägre ambitionsnivå än alt försöka fä de bästa skulle vara all svikaframliden. Jag yrkar bifall fill samlliga reservafioner där centernfinns med i olika sammanhang, men jag kommer däremol all bli myckel reslriklivnär det gäller atl begära voteringar om dessa reservationer. 21BIRGER HAGÅRD (m) replik: konslalerar att resurserna inleräcker lill, alt kvaliteten pä våra högskolor inle vad den borde vara. Men inäsla andetag säger han alt han vill utvidga verksamheten med inle mindre änsex nya högskoleenheter. Jag kan inle få den ekvationen atl gä ihop. Vad jag ville framhålla, , var alt detfaktiskt är vår skyldighet all se lill atl de högskoleenheler som finnsockså fungerar. Vidare måste vi få bort den kvalitativa eftersläpning som vi nukan konstalera. Om sex nya högskoleenheler inrällas, varifrån skall vi dåfå forskarutbildade lärare? Hur skall vi på 90-talel, då ungdomskullarnaminskar , kunna få tillräckligt med studenter till högskoleenheterna?Om vi lill äventyrs hade de pengar som behövs - det har vi alltså inle, för depengar som finnskommer alt behövas för invesleringar och för alt lillgodose en mängd olikabehov - skulle det ändå saknas såväl kompetenta lärare som studenter vid de härhögskolorna. 22 () replik: I stort har jag ingel alt invända mot LarzJohanssons analys av högskolans ekonomi. Om jag sade att vi har varil med omalt "tillföra resurser" borde jag ha sagl alt vi har varil med om alt"tillföra resurser" ulöver vad regeringen föreslagil. förverkligande av högskolepolitik skullemedföra all slagnationen när det gäller reala resurser bröts. Vi harprioriterat tvä områden. Men vi har inle fåll gehör för våra synpunkter. Jagavser dä våra förslag om dels en kraftfull satsning på inredning ochutrustning, dels en betydligt slörre salsning än som sker fallel på eninternationalisering av högskolan. Om dessa yrkanden och även några andra,vilka vi inle heller har fäll gehör för, hade stötts av en majorilel, skulledel ha resulterat i en real ökning av högskolans resurser. 23 () rephk; Till all börja med vill jag ge pä en punkl. Dä och dä kan del nämligen måhända brista i fråga omkvaliteten på högskoleutbildningen. I varje fall verkar del vara sä beiräffandemalemafi-ken. Vad jag talade om var nya högskolor i och - delblir tvä högskolor. Vidare lalade jag om en delning av den befintliga högskolani - någol som möjligen kan uppfattas som elt lillskoll.Dessulom lalade jag om en omfördelning av ulbildningen i Stockholmsområdet.Utbildning skulle alltså kunna flyttas från del nuvarande tillden södra delen av regionen. Jag kan dock inle se atl del här blir fråga om sexnya högskolor, men del kan . Det är möjligl atl det ärförklaringen lill uttalandena om atl det ekonomiska resonemanget inle rikliglgår ihop. Vad jag konstaterade var att regeringen hade föreslagil ganskakrafliga nedskärningar vad gäller högskolans resurser och all en del av depengarna har återförts genom de överenskommelser som träffats iulbildningsulskoltet. Netto blir del dock ändå en besparing pä högskolan, ochdel är inle bra för kvaliteten. När del gäller de regionala saisningar som vi harföreslagit - bäde en ulbyggnad av de små högskolorna och en förslärkning avforskningen vid några av högskolorna - har vi också visat hur delta kanfinansieras. Vi har föreslagil alt ytterligare 50 milj. kr. anslås förregionaliseringen och samma summa för atl forskningsutbyggnaden skall kunnapåbörjas. Dessulom, , pågår del faktiskthögskoleutbildning på de orter som jag här har nämnl. Vid mänga av de mindrehögskolor som är akluella i diskussionen om forskningsresurser pågår delfakliski forskning. Det handlar alllsä om all i della sammanhang få litet merastabila och reguljära former för verksamheten. Jag tror nog alt del finnsresurser för att åstadkomma detta. Grundläggande högskoleutbildning, m.m. Grundläggande högskoleutbildning, m.m. 24BIRGER HAGÅRD (m) replik: Jagmedger gärna, , alt det ärfyra enheter som omnämns i materialet och inte sex, som jag sade. Men iblandförekommer det ju diskussioner frän centerhäll om att det kunde inrättashögskolor på ytterligare några orter. Hur som helst, det skulle ändå kosla en heldel pengar med högskolor på fyra orter. Jag kan inle förslå varför man skallläsa sig vid byråkratiska organisationer. Del är en sak alt utlokalisera såvälforskning som ulbildning. Men del är en annan sak all bygga upp fasta enheter.Jag tror inte att vi är betjänta av sädana, ulan jag tror atl vi hell enkelthar nått taket i del sammanhanget. får vi alltså la del väldigt försiktigtframöver. Om det skulle bli aktuellt atl bygga ell sjundeuniversitet, är jag gärna med på det - men under förutsättning atl del finnsresurser. Men dä skall del vara en ordentlig salsning. Dä måste vi vara bereddaall beiala de 150 eller 200 miljoner som krävs för en sådan salsning. Del är ivarje fall mycket bällre än de halvmesyrer som vi har dragits med alltför längei den svenska utbildningspolitiken. Det talas ju om forskningsanknytning etc.Men i slällel behövs del en ordentlig satsning på forskningen. Vidare har vi enutbildning som inte uppfyller de krav pä kvalilel som ställs. Del är sådant härvi behöver satsa pengar på. Vartenda öre som vi kan skrapa ihop, LarzJohansson, kommer all behövas - ålminslone för invesleringar. Det rör sig härfaktiskl om miljardbelopp inom en myckel snar framlid. 25 () replik: Jag lar fasta på delsom sade, dvs. alt också är beredda atl salsa päforskning och ulbildning vid våra högskolor. Jag uppfattar inte detta så, vill ha en byräkralisering av organisationen. I slällel finner jag altdella resonemang ganska myckel skiljer sig frän , där han - i varje fall i föriäckla ordalag- lalade om enbanlning av organisationen. Det var del som fick mig att länka på gamlamoderalkrav från mitten av 80-lalel, dä man ville lägga ned regionalahögskolor. Men har vi alltså fält bekräftat atl sä inte är fallet.Moderalerna är således beredda all slödja saisningar och atl bevilja befintligahögskolor fasta forskningsresurser om bara tillräckligt med pengar anslås. Dettycker jag att vi skall arbeia vidare på. 26BJÖRN (vpk): Efler replikrundan här mellan företrädarna förde borgerliga partierna vill jag deklarera all vi i vpk önskar bidra lill allhögskolan får stora möjligheter framöver, så atl en redan god kvalitet kanulvecklas yllerligare. Med della vill jag säga atl den svenska högskolan inteär sä dålig som man ibland gör gällande i debalten. Den svenska högskolan står inför många nya och spännandeuppgifler. Bl.a. måste högskolan kunna möla nya grupper av sluderande. en nödvändighet all den regionala snedrekryleringen kan brytas - pä detsättet kan samhälleliga behov lillgodoses - med högskolan som verklyg. Jaglänker på lärarutbildningen, förskollärarulbildningen och viss vårdutbildning. Densvenska högskolan måste ulveckla sin verksamhel i en mera interna- Den svenska högskolan måste också verka i en ny nalionell, mångkulturellmiljö. Den måste la lill vara de erfarenheler som har gjorls när del gällerkullurlivel saml de sociala och politiska erfarenheler som våra nyarnedmänniskor har gjort. Jag tänker då pä dem som har kommit från andra länderoch bosatt sig här i . Dessulom måste den svenska högskolan medverka till att detnordiska sambandet stärks vad gäller ulbildning och forskning. Del här är ingasmå arbetsuppgifter. Del ankommer på oss här i all se lill allhögskolan har föruisällningar alt uppfylla de krav som ställs på de aktuellaoch delvis nya områdena. Det handlar bl.a. om hur de nya högskolorna skallkunna utvecklas. Jag delar inle uppfallning i denna fråga, all delpä något säu skulle läggas ell naturligt hinder för alt bedriva forskning vidsädana mindre enheter som de nya högskolorna ulgör. Runl om i världen bedrivsdel internationellt erkänd forskning inom mycket sinä organisations-slruklurer.Vi behöver inle ens gä ulanför värt land för atl kunna ta del av sådan forskning.Det räcker med atl åka lill Frykslalaboratorid i . För atl ge de nya högskolorna bästa möjligaulvecklingsmöjlighder bör man bl.a. stärka grundutbildningen och se lill alldessa institutioner får forskningsmöjligheler inom de områden, där de har kompelensall forska. Del förulsälter atl utruslningsstandarden kraftigt förbättras. Jagavser dä inle bara utruslningsstandarden vid de nya högskolorna, som inle harfasla forskningsresurser. Del är lika viktigt för de nya högskolorna, som intehar fasta forskningsresurser, alt utruslningsstandarden förbättras och grundutbildningenförslärks också vid våra universitet, eftersom jag ser universiteten som enresurs för högskolorna alt ulveckla sin möjliga forskningspotenlial. Vi frän vpk anser därför all borde av regeringenha begärt en form av strukturplan för forskningsulbyggnaden vid de nyahögskolorna i samband med forskningspropositionen 1990. vill intemajoriteten i Utskottet gä med pä värl förslag, men efter hyser vi ändå förhoppningar om att det kommer all framläggas eltförslag i denna rikining i samband med forskningsproposilionen. Vi iror atldella är väldigl viktigt för atl höja kvaliteten nationellt selt inomforskning, utvecklingsarbete och utbildning. Det innebär en förslärkning avgrundutbildningen vid de nya högskolorna. Men del handlar också om all vi måste bryla de nyahögskolornas beroende, som tenderar atl bli nästan ensidigt, av finansieringenav deras forskningsprojekt, dvs. de exierna medlen. Vi måste bryta dellaberoende om vi skall kunna hävda rällen till kriliski länkande, forskarnasoväld och all forskningen skall ha en korrektiv funklion osv. Om della inlegenomförs redan i början av 1990-talel, finns det - enligl vår mening- risk föralt del kan uppstå tvä parallella forskningsvärldar inom högskoleväsendet. I den ena världen - som har resurser om vilka delbeslutats i demokratisk ordning - finns det en insyn i verksamheten som bidrarlill all man kan hävda alt del kriliska tänkandet kan ulvecklas. I den andra världen, där del skapas ell beroende mellanbidragsgivare och forkskare, innebär denna beroendeställning att forskarekanske inte kan göra halt och säga att man är inne på fel spår, ulan resultatetkan renl av vara beställt. måsle vara en konfliktfylld situation.Eflersom basen för Grundläggande högskoleutbildning, m.m. 3 protokoll 1988/89:104 Grundläggande högskoleutbildning, m.m. verksamheten- också vid högskolor som skulle hamna i en ensidig externfinansierad situation- utgörs av skattemedel, kan skattebetalare med rätla opponera sig mol sådanverksamhel. Atl förslärka grundutbildningens kvalitet och alt bygga utforskningsorganisationen vid vårt svenska högskoleväsende handlar också om altöka tillgängligheten lill högre sludier, alt försöka arbeta bort onödigaåtervändsgränder eller fysiska hinder för atl kunna la del av ulbildning ochforskning pä högskolenivå. Således handlar del om alt dels demokratisera högskolanoch dess forskningsverksamhet, dels alt söka ge potentialer för ulveckling avforskningens oväld och kontinuerliga krilik. Till detta hör också frågan omhuvudmannaskapet. Vi anser all del är myckel viktigt förforskningsmöjligheler inom områden som värd och omsorg, all man får eltenhetligt huvudmannaskap för den svenska högskolan. Ett statligt huvudmannaskapöver den ökar tillgängligheten till högskolevärlden,framför alll för traditionella kvinnoyrken. Vi ser en poäng och enutvecklingsmöjlighet i atl man med hjälp av en sådan organisalionsslruklur kanverka för en förnyelse av den offeniliga sektorns roll som motor i envälfärdsstat. Jag sade tidigare atl vi inle fär skapa onödiga hinder förde nya grupper som måste rekryteras lill högre sludier. Därför tror vi all enviss uppluckring av linjesystemet är nödvändig. Vi menar inle atl linjesystemetskall slås sönder, eftersom det är nödvändigt atl ha en viss struktur för altriksdag och regeringen skall kunna använda högskolan och forskningen som enform av planeringsinstrument för samhällel, att man med hjälp av della verklygkan formulera vilken typ av samhälle man vill ha i framliden. Däremot anser vi atl man borde införa större block avfritt val inom linjesystemet. Därför hälsar vi med glädje all ulvecklingenockså pekar mol den väg som vi vill gå. Här spelar anslagel lill enstaka kurseren viklig roll. Vi tror atl del går all uveckla linjeanslagel för atlmöjliggöra en slörre valfrihel för de nya grupper som måsle in ihögskolestudier. Det är också bra att använda linjeanslaget som visskompletteringsutbildning för l.ex. lärare som vill vidga och fördjupa sinkompetens. Det är även glädjande atl utskottettillstyrker vpk:s förslag om ökade medel till internationalisering avhögskolan. Vi har fält majoriteten med oss pä alt anslå yllerligare 5 milj. kr.lill sådanl arbele, vilkel är myckel är bra för den fria forskningens frommaoch och också för landets oberoende. Det är viktigt atl högskolan ges möjlighetatl knyia konlakler över hela världen. är vi frän vpk beredda atldiskutera all medel anslås direki lill högskolorna för att öka deras vilja allla inilialiv lill inlernalionella kontakter. När vi talar om internationalisering av högskolan, handlardel inle bara om EG. Vi vill främja och uppmuntra konlakler också med länder,där de akademiska konlakterna ligger pä en låg nivå. Jag är myckel välmedvelen om atl vetenskapligt sett är del mesl intressant alt hakontakter ined och . Menforskning och ulbildning är en motor för mänga länder som det för Sverigefinns elt politiskt och pä sikt även ett veienskaligt inlresse alt knytafastare förbindelser med. För att man skall kunna klara de satsningar och detutvecklingsbehov som finns i högskolan måste, som jag sade tidigare, kvalitetenpå utrustningen höjas. Utrustningens standard tror vi till viss del avgörundervisningens nivå och har en direki inverkan pä hur högskolanlillgängliggörs för de nya sociala grupper som måste rekryteras till högskolan.I det sammanhanget tror vi också all del är vikligl all satsa pä de nyahögskolorna och att del är viktigt all investeringen när del gäller Umeåuniversilel fullföljs. I elt av de belänkanden som vi nu behandlar föreslär enmajoritet i utskollel ytterligare resursförstärkning lill . Därvill jag frän vpk:s sida deklarera att i del fall lägger dessasaisningar pä förslärkning av grundutbildningen, dvs. på kontinuerlig drift,måsle delta följas upp senare av yllerligare beslul om medelsläckning för sådanförslärkning vid universildd i . Jag tror all jag har yrkat bifall lill allavpk-reservalionerna. Om jag inte gjort det, passar jag pä alt göra del . Grundläggande högskoleutbildning, m.m. 27EVA GOÉS (mp): är det den slora utbildningsdagen, såman får försöka vara litet pedagogisk. Försl vill jag säga alt jag kommer atlhålla ell längre anförande än vad som från början var meningen. ,som är suppleanl i utskottet, har nämligen hamnal så långl ner pä talarlistanalt han inte kommer att kunna delta i replikskiftena, och därför kommer jag allockså la upp några av de frågor som han skulle ha lalal om. Del här känns somatl springa maraton - det är ju knappast tjejmilen. Jag kommer att följa ett mönster. Jag skall titta pä hurutskottet har reagerat under det senasle halvåret. Vi har - och del lycker jagär oerhört posilivl - skrivit oss samman i mänga frågor, l.ex. när det gällerförläggningen av journalistutbildningen lill . Det är baramoderalerna som har opponerat sig och menat atl är världsbäst. Jaghärstammar frän och vet att är bra, men måste man ocksådecentralisera lill andra orter. Om vi inle gör del, kommer vi aldrig allförstärka de mindre och medelslora högskolorna. Jag är myckel glad över all vi också har decentraliseratgrundskollärarutbildningen, sä atl man kan rekrytera från näromrädena. Detbelyder oerhört myckel. Vi stödjer också förslaget som gäller fyrsladskrdsen,sä all man där får en bra högskola. All utbilda 20 läkare i är nödvändigl, men man varell lag beredd all i samband därmed slopa läkarutbildningen i . Delmotsatte vi oss i utskollel. Utskollel går alltså här mot regeringens förslag -vi vill även fortsättningsvis satsa på utbildning av 20 läkare i och hakvar forskarresurser där. nämnde värdlärarutbildningen och platsernadär. Jag vet all del var myckel rabalder runt delta. Jag började alt reserveramig till förmän för . Till slut blev det så att alla fem orterna fickvårdlärarul-bildning. Det blev alllsä 30 nya vårdlärarutbildningsplatser. När detgäller 5 milj. kr. lill internationell forskning, , Grundläggande högskoleutbildning, m.m. hade viföreslagil 10 miljoner. Det var alllsä myckel enkell att hänga på ert förslag.Vi tyckte alt det var jältebra atl jobba globall för inlernalionelll samarbete. När det gäller marinbiologisk forskning hade vi föreslagit15 milj. kr., men lyvärr stannade anslagel pä 5 milj. kr. Jag är emellertidglad över all utskottet har kunnal enas om så pass mycket liksom över all manhar ökat antagningen till hälso- och sjukvårdslinjen med 225 elevplatser. Alltdella är positivt. Under mom. 2 man de saker där oppositionen harskrivit sig samman och skapat en ulskollslext. Del gäller l.ex. förslärkning avuniversildd i . Del verkar kanske litet väl lokalpatriotiskt ellerregionalpolitiskt all bara länka pä , men vad del handlar om är atluniversitetet i i sin tur skall försöka decentralisera ul lill övreNorrland. Del är ju så all när man kommil till , sä har man kommillill millen av - söder om har vi bara halva . Vi måsleförsökaatl fördela lilel mer norrut. Vi har dä slällt oss bakom alt Umeåuniversilel /91 skall få 30 miljoner, varav 2 miljoner går inunder /90. Det gäller atl rekrylera studerande frän hela Sverige- inte bara frän . Sedan har vi i oppositionen i utskottet ställt oss bakomförslagen all anslå 1,2 miljoner lill informalionsleknologiska forskningen iUmeå samt 5 miljoner lill förslärkning av lokala, individuella och friståendekurser. ligger hell i linje med miljöparliels politik. Vi anser all detär mycket vikligl alt man börjar lösa upp dessa linjer och alt man kankomponera egna kurser. Vi står också bakom förslagel att skall fåen förslärkning. Givelvis har vi inle fält med oss alla oppositionspartierpå våra reservationer, utan en del andra reservationer kvarstår, och jaglänker inle gå in pä dem. Jag tror atl det finns fyra olika reservationer omforskning vid mindre och medelstora högskolor. och anseratl del skall vara fasla resurser pä de mindre högskolorna, medan moderaternaoch folkpartisterna har nästan identiskt lika reservationer. De har ändåskrivit reservationer pä tvä olika platser - jag förslär inte vilsen.Reservationerna gäller forskning i ijänsten. stödjer ocksåforskning i tjänsten, men del finns en del skrivningar där som vi opponerar ossmot. Jag kan återkomma lill del . kommer alt ta upp frågan om Chalmersutbyggnad i cenlrala . Här har tänkt all köra över en lokalopinion. har några egna motioner, l.ex. om päbyggnadsutbildning iorlopedisk medicin. Jag tror atl ytterst få har hört talas om vad orlopediskmedicin är för någol. Orlopedisk medicin handlar om all man inte tar tillkirurgiska ingrepp utan använder sig av orlopedisk medicin, manipulering. Dellatror jag all fler behöver få insikt om för att de skall vela vad de röstar pä.Del finns få internationellt kända ortopediska medicinare, men jag hoppas alldessa behandlingsmetoder skall sprida sig även till . Vad jag sedan reagerar mot är alt så få tar upp frågan omhälso- och sjukvärden. Vi i har flera reservationer som går ul påalt vi vill permanenta försöksverksamheten inom hälso- och sjukvårdslinjen, altvi anser all man skall kunna komma lill hälso- och sjukvärden på alternativavägar, dvs. all man skall kunna rekrytera frän andra yrkesområden än vårdsektorn,atl livserfarenhet och individuell studiegång skall räknas. Vi vill förlängalaboralorieassistentulbildningen. Vi ser som elt mönster all man som vanligt missgynnar detraditionella kvinnoyrkena, som har en central roll inom värden. Vi villförstärka den här delen. Sedan vill jag slå ett slag för all permanenlabiblioiekarieulbildningen i liksom den religionsvelenskapliga ulbildningendär, som man har "länai" frän . Den betyderoerhört mycket för rekryteringen av präster i övre . Vi har också ställt oss bakom några jämställdhetsmotioner,en under della moment och ytterligare någon. Dessa motioner handlar bl.a. omforskning angående pojkar och flickor i skolan. Som lärare vet jag att det ärstor skillnad pä hur man behandlar flickor och pojkar. En viktig sak som vi vänder oss emot är det europeiskaforskningssamver-kansomrädet fusion. Om man skall kunna la beslutet omavveckling av kärnkraften på allvar, dä måste man börja salsa på alternativenergi och på andra typer av lösningar. Därför vill vi dra in anslagel tillforskningssamverkan om fusion inom EG. Varför vill vi då satsa på regionala högskolor? avhögskoleanslagen går lill de 11 största högskolorna med fastaforskningsresurser. De övriga regionala högskolorna fär därför sina profilerdominerade av del lokala näringslivet, eftersom uppdragsfinansieringen är såstor. Uppdragsutbildningen skräddarsys då för arbetsgivaren. Vi larprincipiellt avstånd från den typen av uppdragsutbildning. I den männäringslivet vill hjälpa till att finansiera högskolan, skall det ske sä atldel utesluter slyrning av innehållet i kurserna. Vi vill alt det ekonomiskaslödel lill regionala högskolor ökar genom atl de fasta forskningsresursernabyggs ul. Regionala högskolor saknar läng tradition, och det kan göra detlättare atl pröva nya idéer som l.ex. tvärvetenskapliga projekt och småskaligekologisk teknik. Med hänvisning till det jag har anfört yrkarjag bifall till samlliga reservationer som står bakom eller ärdelaktigt i tillsammans med andra partier. Grundläggande högskoleutbildning, m.m. 28 ();