prot · GC09106 · 1988-12-31 00:00:00 — Helst skulle spridningenav sädana här tungmetaller förbjudas, men om del av praktiska skäl inte ärmöjligl bör en återvinning komma fill stånd. Etl pantsyslem borde dä vara elteffeklivl styrmedel. Jag upprepar frågan om miljöminislern kan länka sig enrejäl pant på denna lyp av ballerier, kanske . Jag vill också följa upppåsläendd i det sista stycket i svarel, där det slår; "För all underlättaen insamling har lagsliflningen om hanteringen av förbrukade blybatterierändrals pä försök lill ulgängen av ." Vad innebär den ändringen, ochvad är avsiklen med den? Jag har ocksä en iredje följdfråga, som gäller självaorsaken lill att jag slällde frågan från början: Kommer just detta att finnasmed i den proposition om avfallsfrågor som kommer frän regeringen ? 102 Miljö- och energiminister : Jag har varil angelägen om all inle ge enförskönande skildring av silualionen på della område, ulan jag har velalredovisa hur besväriigi del är. och jag kan säkerl vara överens omatl del inle är helt lätt atl hilla ell bra säll all samla in ballerier. Del som prövas är bidraget på . per batteri lillinsamlaren för alt få fart på verksamheten. Del representerar ju ell värde förden som samlar in batterierna, och dä har han förhoppningsvis ell incitament. Ändringen av lagstiftningen innebär alt del kommunalamonopolet pä jusl detta område har brutits upp. För atl uttrycka det myckelenkell är syftet all fä fart pä kommunerna, som inle rikligt har klarat avdetta. får de konkurrens. Det representerar etl värde även för dem. Vi får se hur del går. Jag utesluter inle pant pä dennalyp av ballerier. Hur myckel vi kan lösa i höslens proposifion och hur myckelvi får la i särskild ordning vill jag inle föregripa , ulan jag har baravelal ge en skildring av hur vi försöker atl åstadkomma en förbättring på ellområde där del finns slora bekymmer. 103 (): Jag tackar för de kompletterande upplysningarna. Det varintressant all höra att man bryter upp del kommunala monopolet i syfle allskapa mer konkurrens och på sä sätt få fart pä kommunerna i denna fråga. Det äruppenbarligen nödvändigl all någonting händer. Del förefaller ålminslone mig vara en ganska enkel ålgärdall sälla en rejäl pant pä sådana här ballerier. Jag kan inle se vad den slorasvårigheten med den leknikalitden skulle bestå i. Låt säga all man lägger enpanl på , som konsumenlen får lillbaka när han lämnar in sill batteri.Della borde i hög grad tilltala människor som bor i glesbygd och har litet längretill en tätort. De är kanske lilel lalare och bryr sig inle om atl la med sillbatteri när det är dags all byla. Faklum är all även de flesla i tätorterna harsamma syn. Men får man igen . kanske man länker på all lämna lillbaka delgamla ballerid. Vad är del för slor svärighd med jusl panlsyslemel sommiljöminislern tänker sig, eflersom hon inle vill uttala sig direkt för detta? Överläggningen var härmed avslutad. Om pant på batterier Prot.1988/89:106 19 § Svar på fråga 1988/89:589 om villkoren för rivningslov Om villkoren för riv ningslov har frågat mig omrivningslov kan beviljas för fastigheter belägna inom ell område därdetaljplanen inle är fastställd. Frågan är allmänt hällen. svar är därför en korlredvoisning av gällande beslämmelser i . När kommunen i en ddaljplan eller i områdesbeslämmelserhar meddelal förbud mol rivning av en byggnad, fär rivningslov inle beviljas.Rivningsförbud får ulfärdas för byggnader som är särskill värdefulla frånhislorisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt eller somingår i ell bebyggelseområde av denna karaktär. (3 kap. 12 §, 5 kap. 7 och 16§§) När det inte finns något rivningsförbud i planen ellerområdesbestämmelserna, skall bevilja ansökningar omrivningslov. Nämnden fär dock inle ge rivningslov om byggnaden behövs förbostadsförsörjningen eller bör bevaras på grund av sill egel ellerbegyggelsens hisloriska. kulturhistoriska, miljömässiga eller konslnärligavärde. (8 kap. 16 §) En detaljplan fär inle genomföras innan den har vunnitlaga krafl. Om del är uppenbart alt överklaganden inte berör en viss del avplanen, kan dock prövningsmyndigheten på kommunens begäran förordna all dendelen får genomföras fidigare. (5 kap. 34 §) Medan del pågår arbete med att ändra en detaljplan ellermedan en antagen planändring avvaktar laga kraft, fär beslutaom anstånd med atl avgöra ansökningar om rivningslov. Anståndet får dock inlebli längre än , om kommunen inte inom den liden hunnil falla beslul iplanärendet Motsvarande möjlighel finns där krav pä rivningslov föreskrivits iområdesbestämmelser. (8 kap. 23 §) Rivningslov krävs endasl inom områden med detaljplan ellermed områdesbeslämmelser om rivningslov (8 kap. 8 §). Saknas plan eller sädanabeslämmelser, erfordras inle rivningslov. 105 (): Min fråga var allmänt hållen. Del skallfrågorna ju vara. har jag fått tvä päringningar frän ,och jag har dä fält förtydliga mig lilel grand. Frågan handlar om atl spaden sätts i jorden, rivningarpåbörjas och grävskoporna börjar arbeia innan fullmäktige i kommunerna harbeslutat om byggd, vägen eller utbyggnaden. Vi har en sådan berömd väg påvästkusten l.ex. Rivningslov ges utan all nytt planförslag ens varit utställt,än mindre fastställt. Hus köps in på områden långl innan beslulsprocessenstartat, med ell enda mål i sikte - den nya byggnationen. bra exempel ärmatematiskt cenlrum i Göleborg, där tillstånd givits atl ulföra saker innanbesluten lagil form, innan överklagandena har vunnil krafl osv. Regeringen gersill tillstånd innan detaljplanen är klar. Dessulom ger den pengar innanriksdagen har anslagit dem. Detta är bara exempel i denna sak. Olika byggen startarocksä innan överklagandena vandrat färdigi i beslutsprocessen. Pä detta säll blir rällssä- 92 kerhden san ur spel. I etl annal fall har kulturenhden på länsslyrelsen ullalalsig för en myckel bevarandevärd byggnation. Del är elt område med30-talskaraklär. Detaljplanen har varil utställd fram t.o.m. i dag.Rivningslov har ändå beviljats för bostäderna inom detta område. Därav kommermin fråga. Överläggningen var härmed avslulad. Om lystnadsplikl inom församlingsvårdande arbete i 20 §Svar på fråga 1988/89:581 om tystnadsplikt inom församlingsvårdande arbete isvenska kyrkan har frågat mig när ell förslagom sekreless inom församlingsvärdande arbele i kan vänlas. Som har frågan om sekreless inomsvenska kyrkans församlingsarbete diskuterats i en deparlemenlspromemoria, somremissbehandlades . Frågan har anknytning till kyrkoförfatlningsulredningensförslag till en ny kyrkolag, som bereds inom regeringskansliet.Den utredningen har bl.a. föreslagil att tystnadsplikten för präster inomsvenska kyrkan skall regleras i kyrkolagen. Det har därför ansetts lämpligl allfrågan om sekreless inom i sin helhel övervägs i samband meddelta förslag. Regeringen räknar med att kunna lägga fram en proposition om enny kyrkolag och hithörande lagändringar tidigast . 107 (); Tack så myckel för svarel. Den fråga jag slällt är myckel viklig, specielll förmänniskor som vänder sig till kyrkans medarbetare med församlingsvårdandearbetsuppgifter. Del är viktigt all man kan känna Irygghd, all man vågarberätta om sina bekymmer. Ofta uppkommer den sortens relalioner i den här lypenav verksamhel att människor naturligt gör det. I församlingar och pastoral arbetar man ofta iarbetslag. Präster, diakoner, församlingssekreterare och församlingsassistenterarbelar tillsammans. Därför kan det kännas onaturligt all man med fullförlröslan skall kunna vända sig lill präster, medan de andra medarbetarna,lill vilka man har samma sorts relation, skall behandlas annorlunda. Dessutomhar vi en slor prästbrist inom . I många slora pastorat finns detalldeles för få präster. Del finns små pastorat som är hell ulan präster, därmänniskor i konsekvens med del är hell hänvisade till all vända sig lill andramedarbetare med församlingsvärdande arbetsuppgifter. Dessulom finns S:tLukas-ulbildningen och annal som gör all många av dessa medarbetare är väl såskickade som präster alt ta emol förtroenden. Jag lycker alt del är viktigt all det snarasl kommer eltlagförslag. Jag beklagar all del skall behöva dröja så länge som lill 1990,vilkel jag fän reda pä genom svaret. Jag ulgär från all, ulan atl del för denskull skall behöva ta längre lid, kyrkomötet bereds tillfälle att ha en åsiklom huruvida detta är del bäsla säilel all reglera denna fråga. Överläggningen var härmed avslutad. Om straffregler för kvinnomisshandel 21 §Svar på frågorna 1988/89:582 och 598 om straffregler för kvinnomisshandel Margö och har, motbakgrund av ett konkrel fall, ställt frågor lill mig. Margö har frågat mig om jag avser alt vidtanågra åtgärder för all en misshandlad kvinna inle skall anses ha någon egenskuld till misshandeln på grund av exempelvis provokativt politisktuppträdande, medan Slina har frågat mig om jag avser all övervägaerforderliga lagändringar i syfle alt vid straffmälning begränsa betydelsen av offretsevenluelll provokativa uppträdande. Jagbesvarar frågorna i etl sammanhang. Som både Margö och nalurliglvisväl känner till, kan jag inle kommentera del konkreta fallel. Lål mig emellertid säga all man självfallel måste se allvarliglpä den kvinnomisshandel sorn dess värre förekommer här i landet. Våld molkvinnor är elt allvarligl samhällsproblem som måste angripas pä olika sätt.Under senare är har ocksä problemet med misshandlade och förföljda kvinnor fällstor uppmärksamhet i samhällsdebatten. Regeringen ser allvarligt på problemeloch har också vidtagit en rad åtgärder för alt slärka dessa kvinnors ställning. Jag vill i del sammanhanget peka på den ändring avbeslämmelserna om grov misshandel som gjordes . I den proposition somligger bakom lagändringen framhölls atl kvinnomisshandel i regel riklar sig moten fysiskt svagare person och ofla - även om de synliga skadorna kan varabegränsade -kan framstå som utslag av en sådan särskild brutalitet som gör altbroltel bör bedömas som grovl. ulesluier inle all en provokalion, på samma säll somvid andra broll, nägon gång kan vara av betydelse för bedömningen avkvinnomisshandel. I den proposition som jag berörde talas om allbedömningen måste ske med hänsyn till l.ex. all brottet har förövats underprovokalion som en okontrollerad impulshandling. Även enligl de nyabeslämmelserna om slraffmätning, som trädde i kraft , kan detvara en förmildrande omständighet om brottet föranldls av någon annans, som delheler, grovl kränkande beleende. I förarbetena framhålls del särskill atl denregeln är avsedd atl fillämpas med slor försiktighet. Jag vill också nämna alt frågan om förekomsten avprovokalion i etl sådanl här sammanhang har behandlals i ell rättsfall frånhögsla domstolen förra årel. Högsla domstolen fann i del fallet all brottenvisserligen var impulshandlingar som kunde tillskrivas bristande behärskning isamband med meningsbrytningar mellan makarna, men någol slöd för all delförekommil någon sådan provokalion som kunde påverka bedömningen av brolienansåg man dock inle all del fanns. Högsla domstolen framhöll i slällel somförsvårande bl.a. all misshandeln förövals mol en nära anhörig och fysisklsvagare person. Jag anser atl det finns en restriktiv hållning ilagförarbetena och i högsla domstolens dom som är väl motiverad. Enligl minmening finns det inle något behov avlagändringar för fall som det här akluella. Jag är därför inle beredd atl la inilialiv lill sådanaåtgärder som frågorna avser. Omstraff regler för kvinnomisshandel 109MARGO (vpk); Jag lackar justitieministern för svarel päfrågan. Frågan är, precis som justitieministern sade, ställd med anledning avell konkrel fall, ett domslut i en tingsrätt i etl kvinnomisshandelsmäl.Domslutet säger atl kvinnan inte var ulan egen skuld pä grund av provokativtpolitiskt uppträdande. Jag är inle lagkunnig i del ordetsbemärkelse, utan enbart lekman. Men jag blev verkligen upprörd och förvånadöver all vår lagsliflning ger ulrymme för alt påföra kvinnor i misshandelsmälegen skuld på grund av provokativt uppträdande, saml över all framförandel aven polilisk mening av domslol kan bedömas som en polilisk provokalion. Varanser juslilieminislern atl gränsen går för denna politiska provokalion? Jag äröverlygad om alt jag som kommunistisk kvinna kanske inle ens behöver öppnamunnen, ulan enbarl det faklum all jag är kommunist kan verka provocerande påen del män, precis som motsatsen, atl en kvinna som är djupl konservativ, kanverka provocerande pä en man på den politiska vänsterkanten. Det kan inle vararimligt all lagstiftningen på delta sätt ger utrymme för bedömningen altkvinnan i sådana här fall har egen skuld lill misshandeln. Om det inte gär all ändralagstiftningen måste justitieministern se till atl öka kunskapen hos dem i våradomstolar som har alt döma i kvinnomisshandelsmål. Är justitieministern bereddall göra delta, eller skall vi som arbetar politiskt behöva vara rädda för atthamna i en sådan här situation? 110STINA (); Liksom Margö är jag besviken översvaret, dvs. att justitieministern inle är beredd att ta initiativ lillåtgärder av det slag som föreslås i våra frågor. Min fråga är föranledd av ett särskill mäl som del slättmycket om i tidningarna. En kvinna hade misshandlats svårt av sin sambo.Misshandlaren dömdes, men del ansågs vara en förmildrande omständighet attkvinnan varil provocerande. Kvinnomisshandel är fruktansvärt förnedrande förden som misshandlas men också för den som misshandlar. gäller även omoffrel anses ha upplräll provokalivl. Om gällande lagstiftning ger möjlighellill lägre straff på grund av påstått provokalivl upplrädande, måsle enligl minmening en översyn av lagen ske. Vetenskapliga sludier visar atl misshandladekvinnor inle uppträder provokativt. De olika yrkesgrupper som har atl hanterakvinnomisshandelsmäl har kanhända inle alltid den sakkunskap som behövs för atlrätt kunna förslå och döma i sådana mål. Därför borde domstolar, polis,åklagare osv. tillföras nödvändig sakkunskap och/eller vidareutbildning. Ärjustitieministern beredd all lill atl börja med verka för delta? Det är sammafråga som Margö ställde. Är delrikligt alt kalla en handling för impulshandling om den får som Prot.1988/89:106 resultat att man efteråt inte känner igen den människa som blevoffer för den? Läkaren i det omnämnda fallelbeskrev de fruktansvärda, synliga Om slraff regler för kvinnomisshandel bevisen pä misshandeln, och kvinnan var långl efteråt, ochär antagligen forlfarande, dödsförskräckl för vidare misshandel. Jag beklagar atl riksdagsledamöterna på della sätt vill diskutera etl konkret,enskilt fall som en domstol har tagit ställning lill. I vad gäller frågorna omhuruvida vår lagstiftning behöver ändras, därför atl den ger för stort utrymmeför hänsynstagande till provokalivl beleende hos den som blivit ulsalt förmisshandel, tror jag all del klart framgår av min svar vilken inslällninglagsliflningen har. Slina sade atl hon var besviken över svaret; jaghade snarare trott alt hon skulle vara glad över svaret, som visar all värlagstiftning har en myckel restriktiv hållning i vad gäller hänsynstagande lillprovokalivl beleende hos offrel. Jag underströk ocksä i milt svar vilkenbetydelse som skall tillmätas att den som ulsälls för misshandel är näraanhörig till gärningsmannen och fysiskt svagare än denne. I vad gäller frågan om ulbildning och informalion för demsom arbelar i rättsväsendel med denna lyp av frågor är del givetvis något somnoga övervägs. Det finns utbildning av olika slag som siktar in sig påsåväl polis och åklagare som domstolarna. När det gäller behovel av ulbildningför dem som är verksamma inom rättsväsendel, är del i första hand domstolsverketsom har atl avgöra inriktningen av denna. Jag förulsälter all man i sittplaneringsarbete beaktar den här typen av frågor, där man vet att informationsbehovetär slorl. 112 MARGÖ (vpk): Det är skillnad pä atl här i kammarendiskulera elt konkrel fall och all slälla frågor utifrån delta konkreta fall.Jag vill diskulera principen. Del är hell tydligt atl vår lagstiftning gerulrymme för all en kvinna kan anses ha egen skuld i ett misshandelsmål, om honhar upplräll politiskt provokalivl. Del är den principen jag vill diskutera. Det är fastslaget atl lagen ger ulrymme för en sådan tolkning.I så fall måsle ju våra domstolar ha fillräcklig kunskap om vad som händer imisshandelsfall för atl de skall kunna avgöra vad som är provokativt och inle.Del domslul som föreligger visar alt domstolen inte har den kunskapen. Justitieministern tycker all utbildningen för inomdomstolsväsendet verksamma personer är tillräcklig , men jag hävdar medbestämdhet, alt om det finns sådana här domslut, är domslolarna inle kunniganog all döma i misshandelsmål! Det måsle bli en ändring, juslilieminislern! 113 (): Jag ulgår från det enskilda fallet för att diskutera om lagen är bra idessa avseenden - inte del enskilda fallet som sådant. Det jag blev glad över isvarel jag fick var del första som sägs om regeringensinställning och att man ser allvarligt på det fruktansvärda som händer dåkvinnor misshandlas. Jag är också glad över de åtgärder som regeringen fidigarehar vidtagit för att slärka dessa kvinnors ställning. Jag är dock forlfarande lilel undrande och förvånad över,om jag får kalla del sä, atl justitieministern inte vill ta initiativ tillsådana ålgärder som min fråga avser. Om misshandlade och misshandelsholade kvinnor och barn Överläggningen var härmed avslulad. 22§ Svar på frågorna 1988/89:588, 591, 593, 595 och 597 om misshandlade ochmisshandelsholade kvinnor och barn Ingbrill Irhammar har frågat mig om jag ärberedd atl i avvaktan på en genomgripande utvärdering av lagen om besöksförbudföreslå några ålgärder för atl förbätlra skyddel och slödet åt misshandlade kvinnoroch barn. Margö har frågat mig om regeringen, i väntanpå utvärderingen av lagen om besöksförbud, har för avsikl all göra någol åtdel brislande samhällsskyddet för kvinnor som utsätts för hotelser av män. har frågat mig om jag länker föreslåändringar i lagen om besöksförbud i syfle att förbällra skyddel förmisshandlade och förföljda kvinnor. har frågat mig om jag är beredd all nula inilialiv lill en ändring i lagen om besöksförbud som innebär atl det blirmöjligl alt frihetsberöva den som överträder etl meddelalbesöksförbud. har frågat mig vilka åtgärder jag avser attvidta med anledning av del förhållandel atl anhållande och häktning i regelinle kan användas som tvångsmedel för överträdelser av lagen om besöksförbud. Jagbesvarar frågorna i etl sammanhang. All människor utsätts för våld, hot och andra trakasserierär ell allvarligl problem i vårt samhälle. Särskill utsatta grupper är kvinnoroch barn. De frågor som jag nu har fått kretsar alla kring lagen ombesöksförbud. Jag vill genast säga atl den lagen bara är en av mängakomponenter i skyddel för dessa grupper. Alla är nog överens om att del inle ärmöjligl att enbart med hjälp av den lagen komma lill rätla med de här problemen.De måste angripas på bred front, där lagstiftning bara är en del, men enväsentlig sådan. Viktiga uppgifler i del sammanhanget har framför alllåklagare, polis och socialljänsi. På de orler där del finns kvinnojourer ulfördessa också ell engagerat och värdefullt arbele pä ideell grund. Lagen om besöksförbud trädde i kraft . Denanvisade - som komplement lill annan lagstiftning - en i dittillsoprövad väg alt hjälpa kvinnor och andra som utsätts för övergrepp ochIrakasserier. I propositionen angavs alt det var angelägel att noga följalillämpningen av lagen. Regeringen uppdrog därför samma är ätbrottsförebyggande rådd - BRÅ - att undersöka hur lagen har tillämpats ochvilka 7 protokod 1988/89:106 Om misshandlade och misshandelsholade kvinnor och barn problemsom kan ha uppställ i praktiken. Uppdraget skulle ha redovisats senasl vid marsmånads utgång, men BRÅ har begärt och fåll anstånd med redovisningen tillbörjan av juni. Vi kommer alltså all få ett underlag för attnärmare bedöma hur lagen om besöksförbud har fungerat och vilka ändringar somkan behövas i den. Materialet kan ocksä komma alt ge yllerligare underlag fördet fortlöpande arbetet atl slärka skyddel för särskill utsatta grupper. Det skulle mol den här bakgrunden var olämpligl av mig altnu ta upp frågan om ändringar i lagen om besöksförbud, i all synnerhet somriksdagen ändå inte skulle hinna la slällning till en evenluell propositionförrän tidigast under höslen. Jag tror emellertid att del finns behov även av andraåtgärder än lagstiftning, och så fort jag har fåll en klarare bild av vilkabrister som finns är jag beredd att pröva vad man kan göra för atl förbätlrasituationen. Ju förr BRÅ kan presenlera sina resultat, desto snabbare kan dellaske. Utan all veta vad BRÅ kommer att föreslå, kan jagföreställa mig att del handlar om sådana saker som samverkan,informationsutbyte, arbetsmetoder och ulbildning. Del är många som måslesamarbela för all man skall kunna nå målet: atl bättre skydda människor som ärutsatta för hot och irakasserier. Del kan säkerligen bli akluelll all övervägabäde författningsändringar och ålgärder som kan vidtas ute på fältet, bl.a.direkla skyddsåtgärder. Så snarl vi har fått , kommer jag atl ta itumed frågan vilka insatser som kan behövas inom justitiedeparlementets område.Jag vill emellertid stryka under atl de här frågorna måsle ses i elt brettperspektiv. Jag kommer därför självfallel alt med olika kolleger inomregeringen diskutera vad som kan göras. 115INGBRITT IRHAMMAR (c); Jag vill tacka för svaret. Jag tror att vi äröverens om att väldet måsle angripas på bred front, och många grupper isamhällel är berörda. Jusl misshandlade kvinnor är en svag grupp i samhällel.Forlfarande misshandlas i genomsnitt en kvinna lill döds . Ett parlusen män döms för kvinnomisshandel - ändå tror man atl della bara ärloppen på ett ! Så visst behövs det göras mycket, både på läng sikl ochpå mycket kort sikt. Vi har upptäckt atl det kommer all bli svårl all ulvärderalagen om besöksförbud, eftersom bara elt fåtal fall berörs. I avvaktanpä alt denna lag ändras behöver saker ske. Framför allt är det vikligl allkunna anhålla och häkta de män som överträder besöksförbudet. På korl sikt hoppas jag faktiskl all justitieministern ärberedd atl innan propositionen behandlas föreslå andra ålgärder som skullekunna fä effekl mycket snabbare. Jag tänker på informationsåtgärder, som ocksånämndes i svaret. Jag skulle gärna vilja få höra justitieministerns synpunktpå frågan om del inle vore möjligl alt polisen alllid informerade kvinnor omatt de har rätt lill målsägandebiträdeom de anmäler någon för misshandel. Nägon sådan information lämnas inteentydigt . På samma sätt fungerar det lydliglvis inle med informafionlill de misshandlade kvinnorna om när våldsverkaren släpps. Uppenbarligen harinle kriminalvärden fåll ordentlig infoimation i alla fall då besöksförbud hardömts ut. Likaså skulle man myckel snabbi kunna vidta trygghetsåtgärder i formav trygghetslarm hos misshandlade kvinnor, förbättrad kommunikationsradiol.ex. som kunde lånas ul. Jag skulle vilja höra justitieministerns synpunkt på dessaförslag lill åtgärder. Om misshandlade och misshandelsholade kvinnor och barn 116 (vpk): Jag lackar justitieministern för svarel på våra frågor. Försl vill jag säga att jag jgivdvis lycker det är bra atlbrottsförebyggande rådet sä snabbi fick ell uppdrag atl göra en utvärdering avlagen om besöksförbud. Tyvärr måste jag precis som konstateraatt uppdraget kanske kom för snabbi. Också jag tror all del blir svårl all göraen fullständig ulvärdering på den korla lid som stått lill buds. Justitieministern hänvisar lill ulredningen och skalldärefter ålerkomma med förslag lill åtgärder, för justitieministern vill ha enklarare bild av vilka brister som finns. Justitieministern, jag anser all vi har kunskapom vilken vedervärdig situation som hotade kvinnor upplever. Vi har redankunskaper om della! Och skulle del vara så alt vi lycker all det finns någrabrister i denna kunskap, så kan vi lätt vända oss till kvinnojourerna och tareda på hur det är, för där har man en stor kunskap om bristerna i samhällelsskydd.