prot · GC09127 · 1988-12-31 00:00:00 — Vi behöver en politik som frigör människors fantasi ochkreativitet, som ger dem utrymme för utveckling, en politik som befrämjar uppkomsten av fungerande kretslopp inom jordbruket och som leder till ett jordbruk väl fördelat över landet. Det vi har inom jordbrukssektorn är en 18 kapitalistisk planhushållning. Detvi skulle behöva är en socialistisk mark- Det pågår i den tillsatta parlamentariskaarbetsgruppen diskussioner om hur vi skall utveckla den svenskajordbrukspolitiken. Jag tror för min del att vi måste inse att det svenskajordbruket inte är enhetligt. Det finns helt olika förutsättningar i olikadelar av landet. Vi kan inte arbeta med en generell jordbrukspolitik. Vi måstearbeta med helt olika förutsättningar, eftersom det råder helt olikaförutsättningar i glesbygden och i de södra delarna av landet. Jordbruket döljer inom sig, skulle jag vilja påstå, storaklasskillnader. Den generella jordbrukspolitiken gynnar de stora jordbruken påde smås bekostnad. Inom spannmålsodlingen skulle de stora spannmålsodlarnaklara sig mycket bra utan det stöd som de får från samhället, men de får ändåden största delen av stödet. Det finns mycket små spannmålsodlare, som får denminsta delen av stödet, men som likväl inte klarar sig utan det stöd de får.Det är uppenbart att det behövs en förändring av detta. Vi har slutit upp'kring den inställningen attsamhället skall ta ansvar för överskottet på spannmål av normalskörden.Det markerar en uppslutning kring det svenska jordbruket i sig, en uppslutningsom vi tycker är nödvändig i den här situafionen, när så många inom jordbruketkänner ett stort hot. Men vi har också krävt, och fått gehör för det iutskottet, att när man beslutar om hur dessa pengar skall fördelas skall detgöras i samråd med regeringen och näringens representanter. Det skall göras påsådant sätt att det bidrar till att minska överskottet på spannmål, att detbidrar till en omställning. Vi anser att det ökade stödet ger utrymme för ettfördjupat och bättre omläggningsstöd t.ex. fill den alternafiva odlingen. Vimenar att vi inte kan ha överdrivna illusioner om hur snabbt en omläggning avden svenska jordbrukspolitiken kan komma. Vi kan inte tro att arbetsgruppentill hösten skall ha kunnat formulera en ny jordbrukspolitik. Enligt minbedömning kommer det säkert att ta att lägga om den svenskajordbrukspolitiken. Vi kan inte under hela den tid som en omställning tar låtat.ex. de regionalpolitiska ambitionerna vila. Vi kan inte lämna åt sidanstödområdesindelning, uppräkning av Norrlandsstöd eller åtgärdsprogram ochsäga att vi skall lösa detta med en helt ny jordbrukspolifik. Vi måste ännu ettbra tag framåt leva med den vi har. Det vi , med det beslut vi fattar, säger tillbönderna om hur vi ser på de regionalpolitiska aspekterna, på glesbygden ochderas behov utgör signaler om hur vi betraktar jordbruket . Därförär vi från vpk:s sida besvikna över att vi inte kunde nå enighet i utskottet omett än kraffigare stöd till stödområdet. Vi är naturligtvis glada över denuppräkning av Norrlandsstödet som utskottet ändå gjorde, men vi anser att manhade behövt gå mycket längre. Jag vill yrka bifall till reservationerna 27, 28och 31, som på olika sätt berör dessa aspekter. Jag skulle i sammanhanget något vilja beröra inlägg. Det vore mig fjärran att vara lika förmäten som han när jagtalar om vem som påverkar jordbrukspolitiken. Jag skulle framför allt inte varadet om jag hade så litet på fötterna som jag tycker att har i dethär fallet. Utöver det som det råder en djup enighet om hos alla, nämligen attvi skall bevara ett gränsskydd, om än i ändrad form, och att vi skall göra enintern avreglering. Prot.1988/89:127 tycks jordbrukspolitik bestå av, som 2juni 1989 uttryckte det, att vi måste ta markur produktion. faktisktockså att man skulle slopa det särskilda åtgärdsprogrammet för Det tycker jag inte ären sådan jordbrukspolitik att man kan stå här italarstolen och slå sig för bröstet. Jag tycker inte heller att det finns någonanledning att säga att det är den jordbrukspolitiken som har varit vägledandeför utskottet i årets hantering. Det har den tack och lov inte varit. Vi har ireservationer också tagit upp behovet av ett bättre och mer långsiktigtstöd till alternativ odling. Jag skulle också från talarstolen vilja anslutamig till det särskilda yttrande som finns om biotoprestaurering, vilket genom ettolyckligt missförstånd inte har undertecknats även av vpk. tyckerockså att det är viktigt med åtgärder mot kväveläckage, åtgärder för att minskaanvändningen av bekämpningsmedel och konstgödsel. förslaghar behandlats i andra sammanhang och tas inte upp här . Allt detta är oerhört viktiga aspekter: en omläggning tillalternativ odling, en minskning av miljöproblemen i det konventionellajordbruket. Detta är åtgärder i syfte att forma framtidens jordbruk. Detbegränsade stöd för omläggning fill alternativ odling som har införts fr.o.m. iår har bara detta första år lett till att arealen alternativt odlad mark hartredubblats, - som visserligen är mycket litet - till . Det är en bra start för ett omläggningsstöd fill alternativ odling. Med ett fördjupatoch mer omfattande stöd kommer utvecklingen att kunna gå i en oanat snabb takt,enligt min mening. Jag vill också ägna några ord åt det som sägs ipropositionen och betänkandet om genteknik. Regeringens proposifion innehålleren begäran om bemyndigande för regeringen eller för myndighet som regeringenutser att meddela föreskrifter om användande av genteknik på växter. Vi harinte reserverat oss mot detta förslag. Men jag vill påpeka att vi tycker attdet är ett förslag som egentUgen är innehållslöst. Den handlingsförlamning som präglar regeringen i dessafrågor är förödande. Vad hjälper ett bemyndigande när det inte finns någonlagstiftning att stödja sig på? Efter vilka kriterier skall regeringen ellerden myndighet som utses agera? Vad skall bedömningarna grundas på? Det kundevara intressant att få en redogörelse för detta. Gentekniken i sig innebär både löften och hot. Det är inteså att vi som är motståndare till den snabba utvecklingen av gentekniken vill frånhända oss möjligheterna. Men vi anser att utvecklingen av gentekniken i hög grad måste styras av samhället. Grundforskningen måste byggas upp. är det skrämmande nära mellan forskningen och tillämpningen av den. Det är framför allt de företag som tillverkar produkter som är gångbara på en marknad som också engagerar sig i gentekniken. Därför är det oerhört brådskande med en lagstiftning som sätter ramar, styr utvecklingen och som tar upp frågan om ekonomiskt ansvar för dem som använder sig av genteknik. Vi har därför stött kraven på att det tills vidare skall vara stoppför användande av gentekniskt manipulerade organismer och utplacering av dem i naturen. Vi tycker inte heller att patentlagstiftning skall få användas när det gäller genteknik. 20 Herr talman! Det finns till dettabetänkande fogade många reservationer. som vpkhar undertecknat. Tiden medger inte att jag går in på någon djupare redogörelseför dem alla. Jag vill härmed yrka bifall fill de reservationer som vi harundertecknat och som är fogade till betänkandet. I detta anförande instämde MaggiMikaelsson och (båda vpk). Anf.10 () replik; Jag vill göra ett förtydligande. Jag sade skall ta mark ur livsmedelsproduktion, inte mark ur produktion. Jag angavockså olika vägar som man kan gå. Vi tar mark urlivsmedelsproduktion genom Omställning 90 och det som eventuellt kommerefteråt. Jag varnade för att det kan bli en permanent bank. Jag nämnde ordet skogsproduktion. Det är också en form avproduktion. Det är inte att ta mark ur livsmedelsproduktion. När det gäller särskilda stödåtgärder fill jordbruket iNorrland, förutsätter jag att som behärskar detta kan förklaranärmare. Det sägs klart i propositionen, dvs. regeringsförslaget,att de 45 milj. kr. icke skall gå till gängse jordbruksproduktion, utan tillsärskilda stödåtgärder och sådant. Regionalpolitiken bör diskuteras där den hörhemma, inte inom jordbrukspolitiken. 11 (vpk) replik: Jag vet inte om jag blev så mycket klokare omhur tänker sig framtiden när det gäller livsmedelsprodukfionen medhjälp av replik. När säger att man tänker sig ta markur livsmedelsproduktion, skulle jag ändå vilja ha förtydligat var i landetdenna mark skall tas. Var skall vi bevara livsmedelsproduktionen? Är det iglesbygderna? Är det i stödområdet som vill vara med och bevara ettjordbruk som producerar livsmedel? Eller vilka andra delar av landet tänker manpå? 12 () replik: Det är möjligt om man fittar på denkapitalistiska planhushållningen att det går att bestämma vilka arealer somskall tas ut. Men om man tillämpar den socialistiska marknadshushållningen, somvi kan göra här, kommer det att regleras av sig självt. Det finns ingenpolitiker i detta land som kan tala om vilka marker som skall tas ur produktionjust . 13 (vpk) replik: Det finns ändå en ganska bred uppslutningbåde bland politiska partier och bland människor i allmänhet om att det ärsärskilt viktigt, t.ex. vid en ökad internationell jordbrukshandel, att bevaralivsmedelsproduktionen i det som vi kallar glesbygderna i vårt land. Därförtycker jag att det är intressant att veta hur tänker sig dennaomställning, dvs. vilka delar av landet som skall minska sin livsmedelsproduktion.Det kanske inte går att komma längre i denna diskussion just . Prot.1988/89:127 Anf. 14 (): 2 juni1989 Herr talman! I det nu aktuellabetänkandet tas en lång rad frågor upp som rörjordbruket, och då främst de statliga stöden och prisregleringarna. De har enrelativt kortsiktig karaktär med hänsyn till den övergripande omprövning avhela jordbrukspolitiken som förbereds bl.a. i denparlamentariskt sammansatta arbetsgruppen för jordbrukspolitiska frågor. Frånmiljöpartiet de grönas sida vill vi framhålla tre särskilt viktigautgångspunkter för våra ställningstaganden : Detmiljövänliga och naturanpassadc jordbruket måste utvecklas ytterligare.Målsättningen bör vara att användning av kemiska bekämpningsmedel ochkonstgödning med lättlösliga salter i stort sett skall upphöra. Kväveläckagetfrån jordbruket måste begränsas kraftigt. Det ställer bl.a. stora krav påbättre balans mellan växtodling och djurhållning, och innebär även attnaturliga våtmarker längs kusterna, vattendrag och sjöar skall lämnas i fredeller återställas. Alla landetsregioner bör ha en tillfredsställande självförsörjningsgrad av baslivsmedel,och även i övrigt ett balanserat jordbruk. Det främjar såväl miljöskyddet somen förbättrad beredskap. Det innebär att Norrlandsstöden måste räknas upp, ochatt även viss spannmålsodling erhåller produktionsstöd i dessa landsdelar. Jordbrukspolitikenbör i möjligaste mån avregleras. Det nuvarande systemet är extremtsvåröverskådligt och medför dessvärre också att jordbruket inte alltidanpassats till de behov och krav som konsumenterna och samhället ställer.Återkopplingen mellan produktion och konsumtion är helt enkelt för dålig. Ettexempel på detta är att överproduktion av spannmål stimulerats av bl.a. enavsättningsgaranti som garanterar samma pris oavsett om varan går att säljaeller inte. Effekten har blivit att bl.a. mängder av vete dumpats påvärldsmarknaden och att skattemedel används till att betala mellanskillnaden. Naturligtvis har vi en rad andra målsättningar imiljöpartiet de grönas jordbrukspolitik, t.ex. krav på bättre kvalitet pålivsmedlen, bättre djurskydd och en sundare ägarstruktur osv. Men de har inteaktualiserats på samma sätt i det nu aktuella betänkandet. Vi har 13 reservationer och 6 särskilda yttranden fogadetill utskottets betänkande. De mer övergripande frågorna som togs upp i vårpartimotion i anslutning till propositionen har dock lämnats över tilljordbrukspolitiska arbetsgruppen. Jag skall i fortsättningen kommenterareservationerna. Inledningsvis vill jag, herr talman, yrka bifall till samtligareservationer där de gröna finns med bland undertecknarna. 1 reservation 2 kräver vi att användningen av kemiskabekämpningsmedel i jordbruket skall minskas snabbare och effektivare än vad som är fallet. Vi menar att regeringens löfte att användningen skall halveras skall fullföljas. Eftersom den hittillsvarande minskningen av giftspridningen på landets jordbruksmarker varit obetydlig, innebär regeringens löfte en halvering redan till odlingssäsongen 1990 räknat från . Det skulle kunna ske genom någon form av kvotering baserad på genomsnitt av de inköp som har skett under de närmast föregående odlingssäsongerna. Vi menar också 22 att användningen avbekämpningsmedel bör kunna minskas fram Trots att denna minskning av bekämpningsmedel var ettframträdande Prot. 1988/89:127 vallöfte från socialdemokratin redan i valet , är det endastmiljöpartiet som vågat driva frågan fill sin spets i utskottet. Jag hoppas verkligen att ~ ~ " '. riksdagsmajoriteten, däremot, inser att det är orimligt att år vräkaut P 8 8 tonvis medkemiska medel på landets jordar i avsikt att döda växter och djur. Dettaekologiska och miljömässiga vansinne måste minskas till ett minimum! När det gäller konstgödningen med lättlösliga kvävesalterså har vi i reservation 3 krävt att denna skall minskas , ochmed . För att uppnå detta bör miljöavgiften på detta konstgödselhöjas kraftigt - vi har i andra sammanhang krävt en höjning i storleksordningen300 % räknat på priset. Intäkterna från denna avgift, som för övrigt också böromfatta de kemiska bekämpningsmedlen, skall återföras jordbruket i sin helhetgenom t.ex. arealbidrag. Avsikten är bl.a. att kväveläckaget från jordbruksmarkmåste minskas snabbt. En lämplig målsättning vore att halvera läckaget inom treår. Det förutsätter en rad ytterligare åtgärder, bl.a. vad gällerstallgödselhanteringen. Sålunda bör lagringskapaciteten väsentligt förbättras. Fosforgödslet är i stor utsträckning förorenat med detallvarliga miljögiftet kadmium. Därför måste även denna form av konstgödningminskas drastiskt. Målet bör vara att , räknat års nivå, skallbort. Däremot bör kalkningen öka med hänsyn fill den fortgåendeförsurning som flera luftföroreningar ger upphov till. Regeringen bör initieraen utökad kalkningsverksamhet av främst de svårast försurade markerna. I reservation 5 uppmärksammar vi att gårdar med ett stortantal djur i Områden med stort kväveläckage är att betrakta som miljöfarligverksamhet. Därför hävdar vi att koncessionsplikt enligt miljöskyddslagen börinföras för gårdar med över 50 djurenheter i dessa problemområden. Därigenomkan antalet djur i förhållande till odlingsarealen, lagringskapaciteten förstallgödsel, ammoniakavgången, ensilagehanteringen, m,m, kontrolleras på ettmiljömässigt godtagbart sätt, vilket inte är fallet . Reningsverkens rötslam utgör ett speciellt problem genomatt det är ett avfall bemängt med giftiga ämnen och ett alldelesutmärkt gödningsmedel. Principen att återföra växtnäringen från reningsverkentill jordarna är naturligtvis viktig att fullfölja, men det får icke ske tillpriset av att vi förgiftar jordarna. Vi kräver därför i tvåreservationer, nr 9 och 10, att gränsvärdena för miljögifter i rötslam skallskärpas avsevärt. Ett lämpligt gränsvärde för kadmium vore /kgtorrsubstans. Skall jordbruket i alla avseenden bli verkligt miljövänligtoch naturanpas-sat räcker det inte med enbart åtgärder riktade motmiljöproblemen. De miljövänliga alternativen måste också stimuleras och gynnas.Till att börja med är det vikfigt att rådgivningen förbättras ordentligt. I dagär den bristande rådgivningen något av ett nålsöga för den alternativaodlingens utveckling. I reservation 12 kräver vi därför att det skallfinnas en rådgivare i alternativ odling tillgänglig på varje lantbruksnämnd. I reservation 13 kräver vi att samhällets stöd för den alternativaodlingen skall vara kraftfullt, långsiktigt och välorganiserat. En särskild plan för utvecklingen av den alternativa odlingen bör utarbetas, och särskilt stöd bör utgå till de enskilda jordbruksföretag som går över fill alternativ odling. Prot.1988/89:127 Skälet till detta sista är att initialsvårigheterna kan varabetydande. Vi vill också framhålla att denalternativa odlingen även medför stora fördelarnär det gäller att få fram högkvalitativ mat, att förbättra resurshushållningenoch att uppfylla de regionalpolitiska målen. När man ställer en rad krav på det inhemska jordbruketfinns alltid risken att konkurrenskraften försämras gentemot jordbruk i andraländer, där kraven är lägre eller obefintliga. Den internationella handeln medlivsmedel och jordbruksprodukter är ju mycket omfattande. Om vi inte ställersamma krav på importerade jordbruksprodukter som på de inhemskt producerade,såväl när det gäller kvalitet som produktionsform, riskerar vi dessutom atthelt enkelt exportera bl.a. miljöproblem till andra länder. Det måste, som viskriver i reservation 20, vara möjligt att förbjuda import av livsmedelproducerade med metoder eller tillsatser som inte är tillåtna i den inhemskaproduktionen. När vi behandlade denna fråga vad gällde äpplenoch päron röstade för en sådan linje. Men tvingas vikonstatera att inte finns med bland reservanterna. Jag hoppasverkligen att ändå kommer att stödja reservationen vid den kommandevoteringen - om inte annat så för den politiska ärlighetens skull! En bra och allsidig livsmedelsproduktion i norra viktig för hela landets försörjning och jordbrukspolitik. att jordbruket i kan bedrivas med lägre intensitet, vilketär till stor fördel för bibehållande av såväl miljö som ett riktkulturlandskap. Beredskapsskälet talar också för ett kraftfullt stöd tillNorrlandsjordbruket. Det är med stor tillfredsställelse som jag konstaterar attutskottsmajoriteten kunnat acceptera vårt krav att inte, som regeringen begärti sin proposition, försämra Norrlandsstödet. Dessutom har vi i utskottet fåttgehör för vårt synsätt att produktionen i jordbruket i är av storbetydelse. Regeringen betraktar däremot i sin proposition frågan omNorrlandsjordbruket endast som en regionalpolitisk fråga. Vi anser följaktligen att Norrlandsstödet i första handbör utgå som produktionsstöd även i fortsättningen och att produktionsvolymenskall bibehållas. Vitsen med produktionsstöd är att det håller uppe självaproduktionen, vilket är viktigt att göra just i . Vi anser inte, somresten av utskottet, att GATT-överenskommelsen skulle hindra ett stöd enligtdenna nu gällande ordning. Vi har därför tvingats reservera oss på den punkten. I reservation 28 kräver vi dessutom att anslaget tillsärskilda åtgärder för jordbruket i norra skall höjas från föreslagna45 miljoner till 100 miljoner. Med hänsyn till att jordbruksproduktionen i norrfaktiskt sjunker och att jordbruket där till stor del tyvärr måste betraktassom en krisbransch torde detta vara nödvändigt. Tyvärr har inteutskottsmajoriteten insett detta . Däremot har utskottsmajoriteten, tillskillnad från regeringen, insett att detta anslag även i fortsättningen skallha en flexibel användning. En stordel av jordbrukarna i norra är äldre människor som snart går ipension, om de inte redan har gjort det. jordbrukaregår mycket trögt. Vi menar därför-och framför det i reservation 24 30 - att ett etableringsstöd börinföras . skulleockså kunna få en viktig positiv psykologisk effekt. har föreslagit en justering avstödområdesindelningen i och som vi funnitbefogad, och därför har vi i vår partimotion föreslagit att den genomförs. Eftersomutskottsmajoriteten inte vill acceptera det heller har vi tvingats reserveraoss även på den punkten -det är reservation 31. Vi har i olika sammanhang, bl.a. i en partimotion tillriksdagen som kommer att behandlas , krävt att en gentekniklag införs iSverige. Vi finner det djupt otillfredsställande att detta område ärpraktiskt taget helt oreglerat, trots att riskerna med genmanipulation av mångaseriösa bedömare anses vara mycket stora. I betänkandet föreslås att regeringen skall bemyndigas attföreskriva förbud mot eller villkor för användning av genteknik vid växtodling,m.m. Det förslaget har vi tillstyrkt, eftersom det ändå förhoppningsvis medfören viss kontroll. Vi framhåller dock i ett särskilt yttrande att detta kangodtas endast som en temporär åtgärd och att det krävs lagstöd för attdet skall få någon egentlig effekt. 1 betänkandets sista reservation, som bär nr 34, begär viatt returförpackningar för mjölk skall införas. Försök med returförpackningari bl.a. och har slagit väl ut. 1 harreturförpackningarna ungefär halva marknaden. Det blir billigare ochresursslöseriet kan minskas liksom avfallsproblemet. I samma reservation föreslår vi att småbrukare i glesbygdskall ges rätten att leverera mjölk, eftersom lantbrukskooperationen harmonopol och det inte är tillåtet att sälja från gården. Jag vill också, avslutningsvis, visa på att miljöpartietde gröna har ytterligare några särskilda yttranden som gäller naturvården ijordbrukslandskapet, fårskötseln, prisregleringen för ägg, m.m., fogade tilldet här betänkandet. Jag avser dock inte att gå närmare in på dem i dettaanförande. I detta anförande instämde och (båda mp). 15 (vpk) replik: Jag vill göra uppmärksam på attvänsterpartiet kommunisterna inte tolkar så, att det skulleutesluta ett produktionsinriktat stöd. Vi har faktiskt en reservation på justden punkten. Även om utskottet inte har delat den uppfattningen har utskottet ialla fall tillstyrkt ett vpk-krav i anslutning till detta, nämligen attregeringen skall återkomma med en redogörelse för hur man i andraländer tolkar , just för att vi skall kunna göra en rimligjämförelse mellan vår tolkning och den som görs i andra länder. Vi delar den uppfattning som framfört att ettproduktionsstöd även fortsättningsvis kommer att vara nödvändigt, särskilt iNorrland och glesbygderna. Det var just det som jag avsäg när jag sade att viinte kan arbeta med en, generell, jordbrukspolitik utan att det behövs olikatyper av åtgärder i olika delar av landet, beroende på skilda förutsättningar. Prot..1988/89:127 Anf. 16 () replik: 2 juni1989 Herr talman! Jag får tacka förstödet för vår uppfattning att det behövs ett produktionsstödi just norra . Det hänger ihop med att just spannmålsproduktionen ärrelativt olönsam i norr. Det kan alltså vara billigare att köpa spannmålsöderifrån. Det behövs ett stöd till just den delen av odlingen för attjordbruket där uppe skall vara balanserat. Jag konstaterar att GATT-överenskommelsen faktiskt lämnarmöjHghet för denna typ av regionalpolitiskt stöd och inte alls stänger dörrenpå det sätt som utskottsmajoriteten vill antyda. 17 (): Det är aldrig någon lätt uppgift att taställning till prisavtalet inom jordbruket när parterna, jordbruketsförhandlingsdelegation och konsumentdelegationen, inte har kunnat enas, vilketblev fallet vid de senaste förhandlingarna. Lyckligtvis är detta mycketovanligt; som regel har man kommit överens om ett avtal. Reglerna säger att det då ankommer på jordbruksnämnden attför regeringen framlägga ett förslag om prisavtal som skall utgöra underlagtill den proposition som alltså nu har att ta ställning till. Situationen blev ännu mer komplicerad då det förslag somjordbruksnämnden först utarbetat inte stod i överensstämmelse med detGATT-avtal som undertecknades . Det avtalet innebär att ökadepriser till jordbrukarna inte skall stimulera ökad livsmedelsproduktion för attproblemet med stigande livsmedelsöverskott därigenom inte skall förvärras. Detvar därför som ett förslag till nytt avtal framlades som syftade till attproduktionen inte skulle öka. Utskottets ordförande, , har sagt att det har riktats mycket hård kritik mot detta förslag frånjordbrukets sida , och det är riktigt. Då kan man ställa sig fråganvilka orsakerna var till att jordbrukarna slog ut mjölk till ett värde . När jordbrukets representanter preciserade sina krav visadedet sig att de ville träffa regeringen. De fick den framställan bifallen ochträffade regeringens företrädare. En annan fråga som kan ställas är: Vad gör vi medOmställning 90? Under innevarande år pågår ett arbete, och vi bör förstutvärdera det program som framställs innan vi föreslår ett nytt.