prot · GC09110 · 1988-12-31 00:00:00 — Det är väsentligtockså för framliden. Jag ser med stort intresse fram mol all vi i hösl skalldiskulera vad regionalpoliliska kommittén har kommit fram till. Kan vi enas,eller blir vi oeniga? Det finnsmyckel mer alt göra än vad man kanske kan tänka sig, men låt oss 11 för denskull inte missa fillfälld all verkligen salsa de medel som vissa län faktisktskriker efler. Jag tycker all vi inle kan avstå från det, trols all länsanslagenhöjts rejält, 500 miljoner är ganska myckel pengar, men i den totala budgelenär det en spottstyver som regionerna ändå får hälla till godo riied. Därförborde vi egentligen ha kunnat enas om atl i varje fall salsa 800miljoner, som enligt folkpartiels mening ändå är en för lilen summa. Men vikanske kan lösa frågan i sämja . 13 () replik: Jag vill börja med all undersiryka delKarl-Erik sade, nämligen att blir del moms på bensin och dessulom försämradereseavdrag, är del en mycket allvarlig fråga, som jag ber arbelsmarknadsminislernatl uppmärksamma. Jag vill dessulom tillägga all blir del även inoms påbiobränslen, går flera hundra arbdsfillfällen förlorade. När det gäller EG vill jag inle försöka göra nägon analysav vad som gär för sig eller inle, utan jag menar atl elt närmare EG-samarbeteautomatiskt leder till slörre cenlraliseringstryck. Del måsle mölas med enkraftfullare regionalpolitik, om del inle skall gå ål fel håll. Den analysen undradejag om regeringen hade arbetat sig igenom. 14 (vpk) replik: Jag menar inle alt alla saisningar när delgäller den s.k. pakdpoliliken har varil av ondo, för del hade varit hellförskräckligl. Men det finns exempel som man egentligen borde tala tyst om ochsom jag inte anklagar slalsrådel för. Men regeringen lalade omför kommunerna i stödområde C alt de skulle satsa på turism. Då skulle de fåhjälp och slöd. Man lurade dessa kommuner alt salsa pä lurism. Men lar manborl bidragen för stödområde C. I de aktuella kommunerna står man där med destora turistanläggningar som man har salsal på och som man kommer alt fåproblem med. En representant för regeringen beviljar alltså anslag, medan enannan ser till att anslag försvinner. Men det finns också exempel på andra saker som man hargjorl, l.ex. när det gäller väganslagen. Man har alltså beviljat anslag förbreddning och förbättring av vägar. Men anslagen har bara räckl lill hälften avdet som man hade länkl göra. Även detta har uppfattats som en väldigl konstigpolilik. Det är sådant här som framkallar en viss oro. Det finnssåledes inget samlal grepp om de regionala satsningar och även de långsiktigasaisningar som kan leda till en varaktig sysselsällning i de mest utsattakommunerna. I slällel har man gjorl saisningar som har lettlill en uppgång. Men sedan ändras anslagen på ell sådant säll allsysselsällningen påverkas negativt. Dä blir det kommunerna som är ansvariga.Men dessa bär ju inle skulden lill den dåliga utvecklingen pä arbetsmarknadenoch lill sysselsättningsläget. Ändå är del kommunerna som får dra det tyngstalasset. 15 Arbetsmarknadsminister : Herr talman!Sigge Godin säger atl del är ell myckel härdare iryck pä de riksdagspolilikersom också är aktiva i sina egna regioner på olika sätt. Vissl förstår jag atldiskussionen i hemkommunen eller hemland är väldigl starkt fokuseradtill den egna deballen. Eflersom jag är politiker och ocksä har hafl andrauppdrag förslår jag delta mycket väl. Men jag tror att har fel omhan drar slutsatsen all jag inte upplever del regionalpolitiska trycket likastarkt bara därför all jag är rikspoliliker och för att jag råkar vara fysisklplacerad i . Jag känner fakliski ell lika slort ansvar och eltlika slarkl engagemang för hela landet när del gäller del regionalpolitiskaslödel. Även om vi är överens om principerna, , är detfakfiskt inga lomma ord när jag säger atl jag tycker atl det i vårt land skallfinnas en balans mellan olika regioner. Tilläggsbudgeten och näsla års budgellycker jag visar alt vi i regeringen är beredda alt forlsälta all successivtoch kontinuerligt salsa på regionalpolitiken. Så någol om EG-diskussionen och regionalpolitiken. Det ärinte särskill mänga veckor sedan den franske minislern för regionalpolitik vari för diskussioner om just regionalpolifiken inom EG. Del är klarl althan redovisade en mycket subjektiv uppfattning, dvs. uppfattning.Men man kan ändå dra slutsatsen atl det är betydelsefullt att Sverigebibehåller en mycket akliv regionalpolitik med slark betoning på infrastruktur,ulbildning, teknisk utveckling, kompetens och infraslruklur när del gällerkommunikationer av olika slag. Naturligtvis är del min förhoppning all den diskussion somvi kommer att föra efler det atl den regionalpoliliska kommittén harpresenterat sill förslag också kommer att gå i den här riktningen. Det är minpersonliga uppfallning all della är grundläggande och väldigt viktigt. Del ärsåledes betydelsefullt med selektiva ålgärder från lid till annan. Men de härselektiva ålgärderna måsle vi kunna ompröva, om det skulle visa sig varanödvändigt. Jag kan inle avgöra om någol som finns hell skall tasbort eller förändras. Vad jag menar är att det inle skall vara en dogmatiskbundenhet till selektiva ålgärder. Däremot tror jag alt det är oerhörl viktigtatt de strukturella insalserna och investeringarna är långsiktiga och att deinle är hell bundna till just selektiva insalser. Sedan något om turismen och C-områdena, !Del är ju inle så, att verksamheten har upphörl vid de anläggningar som drogs igäng i della sammanhang. De har fått det stöd som från början var avsell allges. Däremol kan del vara rikligl att nya anläggningar- l.ex. sådanaanläggningar som var tänkta för ett mycket större upptagningsområde - inlelängre får slöd i C-områdena. Men de turistanläggningar som då diskuterades varmera primäranläggningar än sekundäranläggningar. Därför tycker jag inle atl manskall avbryta jusl de insatser för turismen som kom till stånd i samband meddiskussionen om lurismen och indelningen i C-områden. 16TREDJE VICE TALMANNEN: Jag fär meddela all anslag nu har satts upp om att deltasammanträde skall fortsätta efter . Vidare får jag meddela att dagens sammanträde fortsätterutan middagsuppehäll samt alt voteringen äger rum, enligt vad som harmeddelats, fidigast . 17ERIK HOLMKVIST (m): Regionalpolitikens uppgifl är all skapa godaföruisällningar för människor, oavsett var dessa bor i vårt land. Vidare skallregionalpolitiken medverka lill atl människor får arbele, rimlig service,fullgod ulbildning, en levande kultur Och en god miljö. Regionalpolitik ärocksä ell medel när del gäller atl någorlunda medverka lill en rällvisfördelning av vår välfärd inom alla områden. Jag Ivingas konstalera att den socialdemokratiskaregionalpoliliken inle har lyckats. Del gäller renl allmänt men framför allt iinlandskommunerna frän finska gränsen i norr till och saml isydöslra . gav alldeles ullryck för en myckel posifivsyn pä hur regionalpoliliken har utvecklat . Jag skall någol kommenleradetta. I de flesla av inlandskommunerna ökar nu medelåldernmyckel snabbare än i landel i övrigt. Barnen där har för länge sedan flyttat.Jordbruk läggs ned, oflasl beroende pä en alllför dålig lönsamhet.Servicearbden försvinner. Skolor läggs ned, likaså affärer. Poslen dras in.Bussen slular all gä genom de små byarna. Tågen har för länge sedan sluiatslanna vid de nu igenbommade stationshusen. De gamla ivingas alldeles för oflain till centralortens institutionsvård, eftersom det saknas personal till hemvärdeni byarna. Den kommunala barnomsorgen finns-om det nufinns någon sådan - endasti centralorten. Sjukvården "hallar"" på grund av notorisk bristpå läkare och annan sjukvårdspersonal. Läkarslafetterna är legio. Läkarna haren eller tvä veckors tjänstgöring. Sedan byter de igen. Del där med kontinuiteti vården är bara nägol som man har hört alt andra kan glädja sig ål. Det äralltså något som inle gäller för människor i glesbygd. Allt del som jag här harbeskrivit är något som gäller just nu och som händer jusl . Balansen i ungdomsgrupperna mellan pojkar och flickor,vilken är en grundförulsällning för en framlid i byarna, är borta. finnsdel byar eller delar av kommuner där del går upp till fyra pojkar på en flicka.Pajalaaktio-nen var egenlligen inte någol jippo. I slällelskall den aklionen uppfällas som ell rop om uppmärksamhel pä etl mycket slortproblem. Allt fler byar i inlandskommunerna bildar elt slags ingenmanslandsom lever upp . Men även della är på väg allförsvinna lill följd av den alll sämre servicen. Del som för bara någol decennium sedan var en levande bygdär nu en döende bygd med hasligl igenväxande åkrar och en slyskog som irängersig fram och som kommer allt närmare de små gårdarna. Landsbygdens och glesbygdens villkor har blivit alllsvårare all leva med. De regionalpolitiska hänsynen har varil och är klartotillräckliga. I det som hänl har socialdemokralerna etl slorl ansvar. står vi dessulom inför yllerligareförsämringar för människor i glesbygd. Del är försämringar som föreslås ikompldleringspro-posilionen, där honnörsordd är skallehöjningar och äterskaltehöjningar. I glesbygd finns ingen överkonsumtion, ingen överhettning allkyla av - del finns över huvud lagd inle i något av Norrlandslänen,Bergslagslänen eller . I stället slår den lämnade proposilionen undanbenen pä alll vad regionalpoliliska saisningar heter. Denpolilik som socialdemokraterna vill föra är egenlligen absurd. löser viproblemen i glesbygdslänen genom all höja skatterna ytteriigare - nu med ca . per hushåll och år. Inle skapar vi några jobb genom att pungslåsmåföretagen med allt högre arbdsgivarskatler. Jag måsle frägautskottsmajoritetens representant: Vad är det som driver socialdemokraternaatt föra en sä destruktiv politik, med den effekt som jag här har skisserat?Regional politik måsle ta hänsyn. Vi moderater säger nej till altsocialdemokrater genom skatte- och avgiftshöjningar gör det än svårare förmänniskor all leva kvar i sin hembygd. Det är en otillständig polilik. Låt mig,herr lalman, ge några exempel: - Skallepolilikenmodell s är ett verkningsfullt hinder för människor all leva i en kombinationsekonomipå landsbygden. - Densocialdemokratiska jordbrukspolitiken har tagit livet av all nyfördag-samhet.Del etableras prakliskl taget inte några nya jordbruksföretag . - Energibeskattningeninnebär etl hinder för människor i glesbygd. Det blir bl.a. allt dyrare altanvända bilen-som är oumbärlig och ell livsvillkor där kollektivtrafik är någotman bara kan läsa om. - Reseavdragensförsämringar kommer all ivinga människor från landsbygden. - Bostadspolitikeninnebär alll större svårigheter att få bygga på landsbygden. - Småföretagensroll i framför allt inlandskommunerna har försl nu uppmärksammats avsocialdemokralerna i riksdag. säger de sig vilja värna om de mindreförelagens möjligheler all ulvecklas - en läpparnas bekännelse. I handlingvisar de en helt annan sida, exempelvis genom etl skattesystem som ärdiskriminerande för de små förelagen, som är misstänksamt och andas elt stortmisstroende mot företagaren, hans familj och andra närstående. - Del är endaslgenom de mindre företagens inlresse och tro pä framtiden, genom deras vilja attutvecklas, att dablera och att expandera, som inlandskommunerna kan räddaskvar. Saknas dessa incitament blir del ingen ulveckling. Vi måste - omglesbygden skall kunna räddas - slödja och främja, inle hindra, som densocialdemokratiska politiken alldeles för ofta har gjorl och fortfarande gör. Moderala samlingspartiets förslagom sänkla arbdsgivarskatler - löneskatter - i stödområde A och istödområde B skulle ge alll inland samma kick som förelagen i Norrbollen harfält genom sänkla avgifter. Socialdemokraternas ovillighd härvidlag är ellhinder för inlandet all leva vidare. Den samlade borgerligheten har i arbetsmarknadsutskottetdrivit igenom en höjning av länsanslagen med 110 milj. kr. - motsocialdemokralernas vilja. Därigenom har vi gett länsslyrelserna ell handtagför all de skall kunna hjälpa framför alll inlandskommunerna. Samma sak händeför ell år sedan. Preslige får inle vara en hinder för allhjälpa glesbygden. Människor i glesbygd accepterar ofta långapendelavstånd lill sina jobb för atl kunna leva kvar i sin hembygd och sininvanda hemmiljö. Då får inle skatlelagstiflning eller annan lagsliflning bliett hinder. Prot.1988/89:110 vunnit på att vi har avfolkat inlandskommunerna? Vad har vivunnit på att landsbygden inle har gettsmöjligheler alt överleva? Vad har värl land vunnil pä allmänniskor har tvingats från inlandskommunerna, mol sin ullryckliga vilja? Del är socialdemokralerna i denna kammare som är svarelskyldiga. Del är deras polilik som har lagt grunden för utvecklingen. För atl vi i skall kunnafalla beslut om en bra regionalpolitik mäsle viförslå människorna. Gör vi inle det blir del inle några bra beslut - dåmisslyckas vi. Varför vill människor i glesbygd slanna kvar trolssvärighelerna? Det är egentligen en fråga som vi måste ställa oss, om vi intehar gjorl det. Jag vill något skissera vad del är som gör alt människor ogärnavill flylla. Del är inte bara jobbet. Människor i glesbygd och på landsbygd lever i en långlbältre livsmiljö än människor i storstadsområden. De har tillgäng till friskluft, friska vatten och en livsbejakande natur, med närhet till fjäll och hav. Vad är alternativet lill delta? Vad blir del för enlillvaro om de tvingas flytta? Ja, oflasl är alternativet att leva långl frånsina närmaste, sin släkt och sina vänner, i ett boende som näst intill ruinerardem - när det över huvud taget finns en lägenhet att tillgå - långt frän denlivsbejakande natur som för de flesla glesbygdsbor är omistlig, i en miljö somalltför ofta saknar frisk luft och friska vatten, en tillvaro präglad av köerpå tunnelbana, i butiker och i irafik på gator och torg, med trängsel i deflesla vardagssituationer - detta som präglar storstadsmänniskornas stress ivardagslivet. Det är också de näst intill oöverstigliga hindren i försöken attfinna en plats för de mindre barnen på ett dagis, en sjukvård som inger oro förframliden, en äldrevård som skrämmer och skapar otrygghet, etl livsmönster däralkohol- och narkofika-missbruk har fått som följd ett accelererande våld ochen kraftigt ökande brolislighel. Vem vill utan kraftiga protester flytta tilldetta? Vem vill lämna möjligheterna atl få leva i harmoni med sin natur, medandra människor och med sig själv? Del är alll delta som vi i våra riksdagsbeslut skall lahänsyn lill-dd är detta som skall vara vägledande. Våra beslut i fårinte fortsättningsvis bli hinder, utan de skall vara stödjande - och det ärbråttom om inlandet inle helt skall tömmas på folk. Riksdagsmajoritelenstidigare beslul har medverkat till den nuvarande situationen ute i glesbygden.Socialdemokralerna måsle ompröva sin regionalpolitik. Jag yrkar bifall till de moderatareservalionerna fill betänkandena 13 och 19. 18 () replik: Den svartmålning som gjordehär i kamma ren är helt oigenkännlig för det svenska folket. Som jag berättade i mitt inledningsanförande , finns del en slark framtidstro i glesbygden, inte minst i inlandet. Jag berättade då all länsarbetsnämnderna i Norrlandskommunerna numera reser runl lill storstadsregionerna för atl 16 försöka få lag i duglig arbetskrafteller arbetskraft över huvud taget. ensilualion som vi inte har haft på inånga år, om ens någonsin, i Norrlandslänen. pläderade mycket varmt för sänktaarbetsgivaravgifter. Jag tycker att vi skall vänla pä den regionalpoliliskakommilléns ullalande. Den lillar jusl pä hur del har gåll i Norrbollen. Enligldet jag hillills har sell av del som har hänl i Norrbollen under de är de harhafl sänkla arbdsgivaravgifter har företagen visserligen blivii solidare, mende har inle invesleral mer. Det har fakliski inveslerals mer i Västerbollenunder de här åren än vad som har skelt i Norrbollen. Jag lycker nog, med lankepä hur mycket pengar sänkta arbetsgivaravgifter kostar - ungefär 400 milj. kr.om ärel - alt man försl skall begrunda om denna minskade avgifl verkligenkommer rätt ställe till godo eller om det finns anledning atl använda pengarnapä något annal sätt. Men som sagt var vill vi avvakla den regionalpolitiskaulredningen. När del gäller moderal regionalpolitik lycker jag inle allErik Holmkvisl har sä myckel atl komma med. Moderalerna föreslår neddragningarav de flesla anslagen. Del är enbart länsanslagel som de, fillsammans med deandra borgerliga parfierna, försöker all höja. Jag tycker all del är etl braanslag. Men vi har frän socialdemokralernas sida sagl all skulle del visa sigbli kärvi och fallas pengar, finns del möjligheler för regeringen, precis somman har gjort nu , atl återkomma och begära mer pengar. Länsstyrelsernafår nu 690 milj. kr. Del lycker vi räcker . Blir delkärvl går del bra atl återkomma. Anf.19 () replik: Socialdemokrater använder sig ofla av precis del grepp somMarianne Slålberg använde sig av, man rubricerar en verklighetsbeskrivning somsvartmålning. Den bild jag redovisade upplever somsvartmålning. Ändå är del en beskrivning av situationen . Sänkta arbetsgivaravgifter för företagen i harinneburit, precis som sade, att man där har fält siarkaförelag som har möjlighet atl stå pall om del börjar blåsa litet extra. harvi en högkonjunktur, sä nu kanske del inle märks särskill myckel. Men den dagkonjunkturen vänder, och del gör den förr eller senare, är del bra all vi iNorrbotten äntligen har fält förelag som orkar stå rycken när del behövs, somkan forlsälta atl expandera och ulvecklas. Sänkla arbetsgivaravgifter har varilbra, men egenlligen, enligt det förslag som vi har lagl fram, skulle alllnäringsliv omfallas av detta. Sedan frågar vad moderat regionalpolifikär. Jo, det är inte i första hand bidrag. Del har aldrig varit det.Socialdemokralernas förslag och socialdemokralernas regionalpolitik har alllidgäll ul pä all höja bidragen, ge mera pengar. Men del har ändå inte löslproblemen, som vi har selt. är forlfarande många lusen ulan arbete iNorrbottens län. Jag vill ocksä något knyta an lill milt första inlägg idenna debalt. Hur kan säga alt . mer i skall perhushåll hjälper glesbygden, när vi har så slora svårigheter? Påvilket säll hjälper detta glesbygden? Jag vill ha svar på den frågan och pä enfråga lill: På vilket sätt, , hjälper socialdemokraternasökade skaller på 2 protokoll 1988/89:110 Prot.1988/89:110 småförelag småförelagarna att expandera och utvecklas iinlandskommuner- na, frånfinska gränsen ned lill , och sydöslra ? På vilket sättkan det hjälpa dem? Socialdemokralisk regionalpolitik är ingen braregionalpolitik. behöver bara svara på de tvä frågor jag harställt, så kanske vi får ell klarl besked. 20 () replik: Förslagen i kompldleringspropositionen har vianledning att diskulera längre fram, därför svarar jag inle på den frågan förnärvarande. 200 000 nya jobb har lillkommil i sedan 1982.Arbetslösheten är . Jag kan inte lycka all del är ell dåliglresultat i . Jag minns all del kom flera rapporler om småföretagarnaunder valrörelsen, som inte är så avlägsen. Alla de rapporterna, som kom frånde egna småföretagarföreningarna, berättade all småföretagarna aldrig hadeinvesterat så myckel, alt de aldrig hade tyckt all del var så bra i Sverigesom del var , . Den trenden fortsätter . Jag förslårfortfarande inle den oro som pratar om och den svartmålning somhan ägnar sig åt. 21 () replik: ville inte svara pä de tväfrågor som jag har slälll om på vilket sätt inlandet hjälps av alt man höjerskatten med . per hushåll eller av alt man belastar småföretagen medytterligare skatter. Jag frågade på vad sätt detta hjälper inlandet. Dä sägerMarianne : Del svarar jag inte på. Det tror jag del. Det är en orimligfråga atl svara på, . Jag vill bara konstalera all vi har hafl enutomordentligt lång högkonjunklur, som har hjälpt allt svenskt näringsliv, ochinle bara vårl lands näringsliv ulan även näringslivet ulanför våra gränser.Del har varil en ulveckling som också vi har dragit nytta av. Det har inlevarit socialdemokratisk politik eller regionalpolitik som har givit dellaresullal, utan del har varil den internationella högkonjunkluren som hjälpt uppulvecklingen. avslulade med atl säga att svartmålningär vad jag har givit uttryck för. När socialdemokrater får höra hur del ser uli vårt land , hur situationen ler sig för, i della fall,inlandskommunerna, vilka hastigt avfolkas, då är del svartmålning. I självaverkel är det en beskrivning av verkligheten. , delta varegentligen ganska avslöjande för socialdemokralisk regionalpolitik. Tredje vice talmannen anmälde all all lill prolokollel få antecknat atl hon inte ägde rätt tillytterligare replik. 22CHARLOTTE (): Onsdagens och dagens regionalpoliliska debatthar fält sin alldeles speciella prägel av all regionalpoliliska kommillén inomen snar framlid skall avlämna sitt betänkande, och alla ser fram emol det. ändå alldel är yllersl vikligl alt nolera atl opposifionen än en gång har lyckasena sig om ett förstärkt länsanslag. Det är faktiskt en stor seger överregeringen. Det är märkvärdigt all regeringen inle har lärl sig alt del är eltrejält länsanslag som vill ha. Frän sida har vi varitberedda att gä ännu högre. Värt förslag var, som har sagt,etl plus på 170 milj. kr. räknat från propositionens 690 milj. kr. har allapolitiska parlier, utom socialdemokraterna, enats om elt tillägg på 110miljoner, dvs. 800 milj. kr. Det är elt sleg i räll rikining.Därför har vi från folkpartiels sida accepterat del. Denna ökning ger ocksåmöjlighet för regeringen all plussa på länsanslagen i , där deofta är mycket små. har sydöstra , eller sydostlandet,som ulredningen säger, så lydligl markerals som elt regionalpoliliskl problemområdesom . Det framgår l.ex. av den forskningsrapport som ERU har ularbetal. Andraproblemområden, l.ex. Bergslagen och , harfält sina specialpaket, så inte sydöstra . Men det har sinaförklaringar. Del finns många ljusglimtar i del ljusa . Men vad jag ändåsärskill vill plädera för är en salsning på elt ökal länsanslag tillsydöslra . Mänga har sagl all jusl länsanslagen är en effekfivanslagsform, som kan mäta aktiva behov och som när ut till de orler och områdensom har del specielll svårl regionall selt. Också inom mitt hemlän - som i del slora helahar hafl en god ulveckling under de senasle åren, framför alll genom en högsysselsättning och kraflig dynamik i näringslivei - finns del regionalaproblem. Del gäller främsl kommunerna , , ochMarkaryd. har /88 beviljat 13 företag 1,1milj. som har givit 50 arbetstillfällen till en insats av , perarbetstillfälle. Det har skapats 50 årsarbeten i länds glesbygdsområden lill enkoslnad av 1,8 milj. kr. En lovande projektverksamhet har byggts upp, men redani februari månad tog länsanslaget slul. Långsikliga insalser för industriell ulveckling ochmarknadsföring gär inle atl genomföra om vi inte fär ell rejäll ökallänsanslag. Vi har l.ex. i länsslyrelsen i tvingais säga nejlill ire ansökningar om investeringsbidrag från förelag i Tingsryds- ochMarkarydsområdet. Detta är ändå områden som vi har beslutat all specielllprioritera. Jag har föreslagit en fördubbling av del nuvarandelänsanslaget lill från 5 milj. kr. till 10 milj. kr. Eflersomdet nu förmodligen blir ell ökat D 4-anslag borde regeringen ha möjlighel atlfölja förslagel. Del finns annars en risk för alt intresset för den lovandeprojektverksamheten dämpas. Länds anslag för regionala utvecklingsinsatser harinte höjts, och länsslyrelsen tvingades säga nej lill en hel del goda projekl,också en del projekl som landsbygdskampanjen föreslagil. Det som upprört mig och andra folkpartister är det onödigakrånglet. Pä länsnivå borde man vela hur medlen bäsl skall användas - lillprojektsatsningar, till glesbygdsstöd eller till förelagen. Jag vägar påslåall mänga gånger känner till länens behov bättre än regeringenoch . Vi folkpartister menar därför atl maximiregeln för projektmedel bort. Jag vill också säga några ord om tilläggsbudget 11, som behandlasi betänkande 1988/89: AU19, och de reservationer som folkparliel har avgivillill belänkandel. Folkparliel återupprepar här kravel pä all offertsiödei skallborl.