prot · GC0972 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:72 Förhandlingarnaleddes till en början av tredje vice talmannen. 1§ Justerades protokollet för . 2§ Information m.m. om läget i södra Jag vill ge kammaren en redovisning av några synpunkter på det aktuellaläget i södra , med utgångspunkt från det officiella besök som jag avladei . Underdetta besök hade jag och biståndsministern bl.a. överläggningar med presidentMugabe och medlemmar av hans regering. De bekräftade att förbindelserna mellanvåra länder är både nära och vänskapliga, med flera viktiga samarbetsområden. Ettcentralt sådant område är det svenska utvecklingsbiståndet. Det har två syften- att främja egen sociala och ekonomiska utveckling och att samtidigtminska det historiskt mycket starka beroendet av . Mitt intryck, efterbesök på några av de svenska biståndsprojekten i , är att dettasamarbete fungerar mycket bra. Inte minst känner man en stark beundran för denihärdiga satsning som gör för att ge en god grundläggandeskolutbildning åt alla sina unga och att erbjuda en fungerande hälsovård. Ocksåde kommersiella förbindelserna mellan och utvecklas nupositivt, även om handeln mellan våra länder är begränsad. Detfinns ett klart intresse från zimbabwisk sida av att svenska företag engagerarsig i landet, och diskussioner pågår om ett par projekt. Vidvåra kontakter med ledning var ett huvudämne naturligtvisutvecklingen i södra . Det låg både i vårt eget och i våra värdarsintresse att ägna en stor del av tiden åt detta. Det gavs också godamöjligheter fill det, både under mitt officiella besök och under enefterföljande konferens i som bl.a. Socialisfinternationälenarrangerade. Vid denna konferens deltog flera frontstatsledare - presidenternaChissano från Mogambique, Masire från och Kaunda från - ochdessutom från liksom från -ANC. SödraAfrika är en region där några mycket viktiga förändringar nu är aktuella. Efterdecennier av illegal sydafrikansk ockupation skall om läget i södra Förhandlingarna mellan , och Sydafrikaom trupptillbakadraganden har bidragit till att skapa förutsättningar för enfredlig utveckling i . Detta är värt allt erkännande och stöd. Vadsom däremot uppenbarligen inte har förändrats är förtrycket inne i självaSydafrika. Apartheidär den tydliga roten till det onda i södra . Apartheid fortsätter attvara ett hot mot fred och säkerhet i regionen. Och apartheid består. NelsonMandela och en rad andra politiska fångar är fortfarande berövade sin frihet.Undantagstillståndet befäster övergreppen mot den svarta majoriteten. Defackliga organisationerna utsätts för ständiga trakasserier. Vanligt fredligtdemokrafiskt politiskt arbete betraktas nu t.o.m. som högförräderi ochterrorism i . Vadsom uppenbarligen inte heller har förändrats i grunden är dendestabiliseringspolitik som för mot sina grannar, frontstaterna-direkt, eller genom ombud som terrorgängen i . Jagbesökte flyktinglägret , bara ett par milfrån gränsen till Mogambique. Där fanns över 25 000 flyktingar, i ett läger somursprungligen var tänkt för bara en femtedel så många. De som tvingats ta sinfillflykt till detta läger kunde ge uppskakande berättelser om vad de varit medom. Dessaflyktingar var offer för terror och förstörelse. De hade utsatts för attentatoch mordbränder. De kunde berätta om broar och vägar som sprängts i luften. Dehade fått göra långa fotvandringar, tillsammans med sina barn, fått lämna sitteget land för en oviss framtid i en annan stat. Mende kunde ocksä berätta om de oerhörda övergrepp som utfört - omde barn som fått ge sina unga liv, och också om de barn som tvingats se sinaegna föräldrar berövas sina liv. De kunde vittna om misshandel och utdragnatänder och avklippta fingrar och avskurna bröst. Det står fullkomligt klart för var och en som träffar dessa människoroch får ta del av deras berättelser varför man kallar Renamos folk förbanditer. Det ohyggliga, urskiljningslösa våld som dessa terrorgäng ansvararför - och det stöd som de får från - kan bara fördömas i de mestkraftfulla ordalag. Detär också klart att situationen i Mogambique är allvarligare än många kanskeföreställt sig. President berättade om vad som hade hänt bara sedan1980, då man t.ex. säkert hade önskat att man kunde ha byggt utsina skolor, som i . I Mogambique hade i stället 3 000 skolorförstörts. 400 lärare hade kidnappats, misshandlats eller mördats. 750 000skolbarn hade berövats sin skolgång, till följd av kriget och terrorn. 900sjukstugor eller motsvarande i landsbygden hade bränts ned. Detär verkligheten i dagens Mogambique. Det är en viktig uppgift att berätta merom denna verklighet, och om dem som bär ansvaret för illdåden. Sydafrikaförsöker nu förbättra sitt utrikespolitiska anseende, genom att visaförhandlingsvilja gentemot sina grannar. Men viktigast av allt är att regimenvägrar att tala med ledarna för den egna befolkningsmajoriteten. Dem har man istället satt i fängelse eller drivit i landsflykt. apartheidsystemet bestårkommer aldrig att kunna förbättra sitt verkliga anseende. INamibia skall självständighetsprocessen inledas . Det är sommånga sett fram emot, och med stora förväntningar. Men underbesöket i mötte jag flera som också ville höja ett varningens finger.Kommer verkligen att infria sina förpliktelser och dra sig fillbaka?Och om sedan SWAPO vinner valen, kommer att acceptera och respekteradetta? EUer finns det en risk för att man ger sig in i igen, om manmenar sig ha anledning fill det? Sverigekommer som bekant inte att bli representerat i FN-styrkorna i . Men viskall naturligtvis fortsätta att ge ett helhjärtat politiskt stöd åtsjälvständighetsprocessen. Vi har utlovat att ett framfida fritt ochdemokratiskt skall bli ett samarbetsland för svenskt bistånd. Mendet finns flera andra vikfiga insatser som vi kan göra, för att bidra tillkampen mot apartheid och för fred i södra . Detförsta gäller sanktionerna. Allra störst verkan skulle ett beslut i FN:ssäkerhetsråd om bindande sanktioner få. Men också de begränsade sanktioner somi dag är i kraft börjar få effekt. Det sydafrikanska näringslivet är klartpåverkat av de begränsningar i förbindelserna med som allt fleraländer infört. Det är uppmuntrande - och manar fill att verka för att mängafler skall göra som vi i , och helt förbjuda all handel med ochNamibia. Detandra gäller biståndet. Vi skall fortsätta att rikta hälften av vårt bilateralautvecklingsbistånd fill södra - till befrielserörelserna, och fill frontstaterna,för deras egen utveckling och för att minska deras beroende av . Dettredje gäller att öka trycket på . Det handlar om att inte förtröttasi agitationen mot det vedervärdiga apartheidsystemet, även om dess utövareförsöker förbättra sitt rykte genom att visa utrikespolitisk medgörlighet. Några dagars besök i ger självfallet inte nägon fullständigbild av läget i södra . Men man får ett bättre intryck av allvaret isituationen där och av det lidande som många mäniskor utsätts för. Man fårockså en bild av vad svensk utrikespolifik kan betyda. Zimbabwesledare betonade den samhörighet man känner med vårt land, tackvare det stöd som vi gett deras frihetskamp - bäde före självständigheten, ochdärefter. Det har känts hedrande att få representera i ett sådantsammanhang. om läget i södra Anf.2 (): Först vill jag tacka statsministern för denna redogörelse. Jag hoppasdet bHr en god vana att statsministern lämnar en rapport här i parlamentetefter vikfigare utrikes resor. Detvar en fasansfull beskrivning statsministern gav. Den ger upphov fill några frågorsom kanske är för stora att ge uttömmande svar på, men ytterligare någonkommentar kanske vi kan få. Förstvill jag ta upp detta med sanktionerna. Jag noterar med tacksamhet attstatsministern tar upp det och att det är avsikt att fortsätta driva om läget i södra Hurdana är i dagreaktionerna från ledarna i frontstaterna? Driver de fortfarande på denna frågahelhjärtat, till ett beslut i ? Denandra frågan gäller . Vilken bedömning gör statsministern, efter besöketi södra , av förutsättningarna att verkligen arrangera fria val iNamibia? Kan FN övervaka detta, så att de val som skall arrangeras av Sydafrikaverkligen blir i vår mening hemliga och fria val? Mintredje fråga gäller de tragiska händelser som har lett fill anklagelserna motWinnie . I vilken utsträckning har de skadat anti-apartheidrörelsen iSydafrika? Det kunde vara intressant att höra statsministerns bedömning av densaken. Anf.3 (): Också jag vill uttrycka min uppskattning över att vi fränstatsministern har fått denna redovisning inför av hans resa. Jagtror att det var en betydelsefull resa och ett viktigt sätt att markeraSveriges stöd för frigörelseprocessen i södra . Jag konstaterar att denslutsats som statsministern framför allt har dragit av sina erfarenheter är attSverige skall fortsätta med den politik vi för när det gäller södra . Detråder inget tvivel om att den är ganska framsynt, jämfört med insatser andraländer gör. ligger långt framme när det gäller åtgärder. Inte destomindre skulle jag vilja fråga statsministern om det under detta besök framkomönskemål om ytterligare svenska insatser i fråga om sanktioner, bistånd osv.och om man i regeringen överväger att skärpa den svenska Sydafrikapolitikenytterligare. Det finns ju nu en utredning som sysslar med dessa frågor. Detkunde ändå vara intressant att höra om denna resa givit några nya slutsatser idet avseendet. Enannan fräga handlar om effektiviteten av de sanktioner vi vidtar mot Sydafrika.Det förekommer ju en betydande verksamhet där man genom ommärkning av produktersmugglar in varor. Förmodligen kommer produkter till pä detta sätt ochockså, har det visat sig, till andra länder. Har dessa frågor diskuterats understatsministerns besök i ? Har det förekommit några diskussioner om ivUken mån svenska och andra europeiska regeringar och regeringar i Sydafrikasgrannstater skulle kunna samverka för att försöka förhindra denna typ avsmugglingsverksamhet som förekommer? Entredje fråga gäller i vilken mån det under detta besök framkom några planerfrän frontstaterna pä att skärpa relationerna till . Vi ärnaturligtvis väl medvetna om hur sårbara frontstaterna är i sina relationertill . Det har dock från tid fill annan diskuterats om ocksåfrontstaterna skulle ha möjligheter att vidta några nya sanktionsåtgärder. Detkunde vara intressant att få redovisat om några sådana diskussioner förekommit. Anf.4 (): Jag skulle vilja ställa ett par kompletterande frågor tillstatsministern som rör situation. Såvitt jag har förstått harRenamo-gerillans verksamhet gjort att stora delar av Mogambique lamslagits.Detta för bl.a. med sig att Beirakorridoren och korridoren ner till intefungerar, vilket i sin tur gör att blir beroende av Detta mäste vara en frustrerande situation. Framkom det understatsministerns besök nägon information om när man kan tänka sig att dessakorridorer ner till och kan öppnas igen, så att man kan fätransporter ut till hamnarna? Sä länge man inte kan lösa den situationen kommerZimbabwe att vara i händerna på . Min andra fräga gäller den interna polifiken i Zimbabwe.Efter självständighet utbröt någon form av inbördeskrig mellan ZAPUoch , och opposifionen fick svårigheter att verka. Hur ser situafionen ut för oppositionspartiet med Nkomo i ledningen? Har partiet möjlighet attverka i den interna politiken som ett oppositionsparti? Information m.m. om läget i södra Jag skall försöka svara mycket koncentreratpå dessa frågor. Först vill jag säga följande till : Mittintryck är att ledarna i frontstaterna först och främst önskar ett beslut isankfionsfrågan i . Själva skulle de naturHgtvis utsättas fören oerhörd press det ögonblick de ensidigt skulle besluta sig för sankfionermot och hamna i en nästan omöjHg situafion. Därför måste det vara ensamlad, total aktion, rekommenderad och beslutad av , som frånderas utgångspunkt skulle vara det effektiva och rimliga medlet. Men även däförutsätter detta ett betydande stöd fill frontstaterna, inte bara från denordiska länderna, som ger ett betydande stöd, utan även från andraeuropeiska länder. Jag tror att man mycket noggrant måste följa det som nusker i . Som jag redovisade i mitt förra inlägg och som jag utförligthar redovisat i utrikesnämnden finns det de som hyser stark oro för attSydafrika på olika sätt skall försöka sabotera fredsprocessen. I dettasammanhang har naturligtvis FN en viktig funktion att fylla. Men ävenfrivilliga organisationer, som kan ta sig in i och där följautvecklingen, skulle kanske kunna göra en insats. Det finns alltså anledningfill största möjliga vaksamhet på den punkten för att valen skall bli fria,hemliga och rättvisa. Frågan om har jag mycket svårt att nu hanågon säker uppfattning om. Jag tror att det behövs fler uppgifter, innan vieller andra kan göra en säker bedömning av vad som har hänt och pä vilket sättdet eventuellt skulle kunna skada anti-apartheid-rörelsen. frågade om det behövs några ytterligaresvenska insatser. Jag anser inte att det behövs några radikalt nya insatser,men vi behöver fortsätta att vinna fler länder för tanken pä sanktioner, helstsådana sanktioner som har fattat beslut om. Jag måsteemellertid säga att jag är positivt överraskad av de uppgifter och besked somjag har fått om de nuvarande sankfionernas effekt. Deär inte sä obetydliga som man kanske kan inbilla sig. Men jag tror att om vikan få ytterligare länder som ansluter sig till nationella sanktioner iavvaktan pä ett beslut i är det utomordentligt värdefullt. Effekterna av sanktionerna har varit större än jag hadevågat hoppas. Det finns naturligtvis en rad exempel på att försökerkringgå sankfio-nerna, bl.a. genom att länder som ,och inte har vidtagit sanktioner, åtminstone intenågra som är Informationom regeringsbeslut om märkning av miljöfarliga batterier Dessutomutnyttjas den situation som frontstaterna befinner sig i för att kringgåsanktionerna. Sammantaget är effekterna på ekonomi emellerfid inteobetydliga. Jagtror inte att vi kan begära att frontstaterna på egen hand i betydande gradskall kunna skärpa sina åtgärder mot . Men genom att hjälpafrontstaterna att långsiktigt bygga upp sin ekonomi och struktur i olikaavseenden, kan vi göra dem starkare. Då blir de också mer motståndskraffiga motpåtryckningsåtgärder från sida. TUlslut vill jag till säga att Beirakorridoren nu är öppenoch fungerar ganska tillfredsställande. Det är ett resultat av internafionellaåtgärder. och har fattat beslut om en partisammanslagning. Såvittjag kan bedöma har den gått förvånansvärt smärtfritt. Vid våra överläggningarträffade jag vid flera fillfällen Nkomo som deltog. Han har både inom partietoch i sin officiella funkfion som representant för regeringen en viktig rollatt spela. Jag tror alltså att man på ett ganska bra sätt har kommit till rättamed den mycket inflammerade situationen. Men jag gör naturligtvis denreservafionen att det när man är på ett officiellt besök ärsvårt att få en fullständig insyn och ett grepp om en inrikespolitisksituation. Överläggningen var härmedavslutad. 3§ Information om regeringsbeslut om märkning av miyöfarliga batterier Anf.6 Miljö- och energiminister : Regeringen har beslutat om hur miljöfarliga batterier skall varamärkta fr.o.m. . Påett batteri som innehåller mer än sammanlagt 0,025 viktprocent kvicksilver ochkadmium skall det finnas två symboler i form av pilar som skall ha svartakanter mot en ljus bakgrund. Varje symbol skall enligt huvudregeln uppta minst3 % av batteriets mantelyta. Fr.o.m.den 1 juli 1990 kommer märkningsbestämmelserna enligt regeringsbeslutet attomfatta också varor med fast monterade nickel-kadmiumbatterier. Beslutetinnebär en ändring av fidigare antagna bestämmelser om utformningen avbatterimärkning och bygger på överläggningar med EG. Beslutet innebär däremotinte någon ändring när det gäller innehållet. Ifråga om miljöfarliga batterier har regeringen också lämnat uppdrag fillkommerskoUegium att inom ramen för internationella åtaganden omtekniska handelshinder notifiera ett kommande regeringsbeslut om förbud motförsäljning av de vanligaste typerna av alkaliska batterier i den månbatterierna innehåller mer än sammanlagt 0,025 viktprocent kadmium ochkvicksilver. Avsikten är att förbudetskall träda i kraft . Anf, 7HÅKAN (): Jag har givetvis inte någon invändning motförslaget till märkning av miljöfarliga batterier. har ju mångagånger efterlyst ett pantsystem för miljöfarliga batterier som ett led ibesluten om insamlingssystem för batterier. Beslutet om märkning fiUgodoser juinte detta. Möjligen kan man säga att förslaget fill förbud mot vissa typer avbatterier skulle kunna ersätta ett pantsystem. Men det framgår inte avmiljöministerns inlägg hur många batterityper som kommer att täckas av dettaförbud. Jag tycker därför att det är befogat att ställa följande fräga: När kanvi se fram emot ett förslag till pantsystem då det gäller miljöfarligabatterier, och när fär vi ett förslag till pantsystem när det gällerbilbatterier, som, såvitt jag förstår, inte omfattas av beslutet ? Information om regeringsbeslut om märkning avmiljöfarliga batterier 8 (): Det besked som vi har fått från miljö-och energiministern om ett nytt märkningssystem som överensstämmer med andraländers är mycket bra. Men i likhet med föregående talare efterlyser jagåtgärder med anledning av det beslut som vi har fattat här i om ettpantsystem för batterier. Det vore mycket bra om kunde tala omför oss hur långt man har kommit i detta arbete, eftersom det är ganskaväsentligt för att minska antalet batterier som hamnar ute i naturen och isoporna. De bidrar nämligen fill en stor de) av kvicksilver- ochkadmiumutsläppen i vår luft. Det är mycket angeläget att ett sä heltäckandesystem som möjligt för omhändertagande av begagnade batterier införs. 9 Miljö- och energiminister : Jag vill för det första upplysa kammaren omatt det resultat som regeringen och har uppnått är att hela EG nu hargått med på ett förslag om märkning av miljöfarliga batterier. Det är ettutomordentUgt bra exempel på hur vi i i samarbete med andra länder kan utnyttjaharmoniseringen för att driva pä i miljöfrågan. För det andra vill jag upplysa kammaren om att det förbudsom vi nu har fattat beslut om omfattar av de miljöfariiga batterierna,dvs. De som inte innefattas av detta förbud är den minstastorleken av stavbatterier, knappceller, industribatterier ochnickel-kadmiumbatterier, men de svarar alltså för . När det gäller bilbatterier har regeringen nyligenbeslutat om en försöksverksamhet med förstärkt stöd till kommuner som bidrartill att samla in dessa. Slutligen vill jag säga attregeringen har för avsikt att under detta är, sannoHkt , återkommatill avfallshanteringsfrågorna. Vi har alltså gått på en betydligt hårdarelinje än pant. Vi förbjuder av de miljöfarliga batterierna. 10HÅKAN (): En naturlig följdfråga, när , blir förstås: av vad? Det framgick inte om det är av demiljöfarliga utsläppen som man kommer åt eller om det är av antalet såldabatterier. Det betyder en del för bedömningen av innehållet i beslutet. Utökning av antalet suppleanter i vissa utskott Meddelande om val av ytterligare suppleanter i vissautskott Om ökade medel för vissa regionalpolitiska satsningar 11Miljö- och energiminister : Herr talman! Det är av dealkaliska batterier som har en sammanlagd halt av kadmium ochkvicksilver. Därmed kommer vi åt en mycket stor del av det storamiljöproblem som de kvicksilver- och kadmiumhaltiga batterierna innebär. 12 (): Det var alltså av antalet försåldabatterier och inte av de totala utsläppen. Hur mycket av de totalautsläppen vi kommer åt är alltså oklart. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Utökning av antalet suppleanter i vissa utskott Tredje vice talmannen meddelade attvalberedningen enligt ett fill kammaren inkommet protokollsutdrag föreslagitatt antalet suppleanter i finansutskottet skulle utökas från 22 till 23, iutrikesutskottet från 23 till 24, i trafikutskottet från 21 fill 22, iarbetsmarknadsutskottet från 22 fill 23 och i bostadsutskottet från 21 till 22. Kammaren biföll valberedningens förslag. 5 § Meddelande om val av ytterligare suppleanter i vissautskott Tredje vice talmannen meddelade attval av ytterligare suppleanter i utskott skulle ske vid morgondagenssammanträde. 6 § Till kammarkansliet hade inkommit följande ansökan omenfiedigande: Avsäger mig härmed uppdraget somriksdagsledamot att gälla fr.o.m. . Framställningen bifölls av kammaren. 7§ Svar på fråga 1988/89:454 om ökade medel för vissa regionalpolitiskasatsningar 13Arbetsmarknadsminister : Herr talman! har frågatmig om regeringen är beredd att fillskjuta ytterligare medel alternativt vidtaandra åtgärder för att stödja regionalpolitiska satsningar i utsatta kommuneroch orter i syfte att utnyttja de posifiva möjligheterfill utveckling som den rådande konjunkturen innebär. Jagbesvarade här i kammaren en interpellafion av om jag ärberedd att lägga förslag om ytterligare regionalpolifiska medel. Jag svarade dåja, och svaret på likartade fråga är givetvis också ja! Anf.14 (): Jag ber attfå tacka arbetsmarknadsministern för svaret. Riksdagenuttalade som sin mening mycket bestämt, med en centermotion somunderlag, att regeringen skulle återkomma till i dessa viktigafrågor. Jag noterar att arbetsmarknadsministern har respekt för det. Enligt vårmening behöver länsanslagen ökas med minst 200 milj. kr. och SIND erhålla minst100 miljoner. Högkonjunkturenhar äntligen nått stora delar av och andra utsatta län. Jag anser attdet i det här läget skall vara en rättighet för företagen att få den lillauppmuntran som regionalpolitiskt stöd innebär. Det är just nu känslan finns däruppe, och det gäller att utnyttja högkonjunkturen till fullo. Det rör sig omrelativt små belopp, men de gör stor nytta. Om arbetsmarknadsministern harsvårt med finansministern när det gäller att få fram de erforderliga beloppen,kan jag ge ett litet tips. Påminn honom om att erbjudandet när det gäller defyra stora akfieemissionerna från fyra statliga företag i stor utsträckningriktades fill redan förmögna och välmående institutioner. Enbart denkursuppgången har inneburit att staten har överlämnat en och en halv miljardkronor. Med tanke på att det rör sig om så stora belopp är det som behövs tilldet utsatta företagen relativt litet; de andra företagen har ju inte varithotade. Därför hoppas jag att det här kan bli en rättighet framöver. Det behövsverkligen, för det har inte varit sä bra , och gäller det attpassa på. Överläggningenvar härmed avslutad. 8 § Svar på fråga1988/89:458 om handeln med sälskinn har frågat mig om det har förekommit ellerförekommer nägon handel med sälskinn i eller genom sedan beslutet togsår 1983 och vilken kontroll som finns. Någrabeslut i denna fråga togs inte . Frågan om ett eventuellt importförbudför skinn från kutar av grönlandssäl, s.k. whitecoat, och av storsal, s.k.blueback, aktualiserades . Eftersom inga omständighetertalade för att det över huvud taget förekom import till av sådanaskinn, avstod regeringen från att införa ett särskilt förbud. Detta redovisaderegeringen för i budgetpropositionen 1986. Förhållandena torde inteha förändrats . Närdet gäller handeln med sälskinn generellt har denna minskat kraftigt under1980-talet. Handelsstatistiken visar att 43 000 oberedda skinn impor- Om handeln med sälskinn terades år1980 och att 6 000 infördes . Den uppgift som föreligger för år 1988gäller och visar att endast 7 skinn har importerats. Exporten från av beredda skinn visar enligtstatistiken liknande minskning. exporterades fill ett värde av 7 milj.kr. Motsvarande siffra för var . Uppskattningsvis motsvarardessa värden ca 40 000 resp. ca 2 000 beredda skinn. Regler för handel med sälskinn finns i den s.k.Washingtonkonventionen om internationell handel med utrotningshotade arter avdjur och växter. Konventionen omfattar vissa sälarter, men långt ifrån alla. En bidragande orsak till den kraffiga minskningen avhandeln med sälskinn kan vara, förutom den allmänna opinionen, att den svenskapälsbranschen har tagit avstånd frän all handel med skinn från kutar avgrönlandssäl och storsal.