prot · GC09108 · 1988-12-31 00:00:00 — Idagens handelspoliliska deklaration säger slalsrådel all "ingeninslilulionell form för del framlida samarbelel skall uleslulas påförhand". Jag vill fräga vad hon menar med den formuleringen. EFTA-samarbdd bör ocksä ges vidare ambifioner än atlenbarl ijäna ell förhandlingssyfle i överläggningarna med EG. Jag lycker atlEFTA borde fä en cenlral uppgifl i arbelel med atl åstadkomma frihandelsavtalockså med andra länder och ländergrupper än EG. är redan nu näsl efler Väsleuropa vårvikligasle exportmarknad. Del får inle glömmas borl. och de nordiskaländerna eller hela EFTA-blockd bör verka för frihandelsavlal med Nordamerika.Även med och andra dynamiska regioner bör vi eflerslräva en utvidgadhandel. Näringslivets organisation i håller pä allförändras. Slals-handelssyslemel häller på alt mjukas upp. harnu räll atl bedriva handel under vissa faslslällda villkor. Utvecklingen iBaltikum är av stor belydelse. Därför bör vi eftersträva ökade kontakter ochhandelsutbyten mellan l.ex. , sydöslra och del balliska områdel. Hela den nya ulvecklingen i Ösleuropa kan för , somgeografiskl ligger nära, fä ökad betydelse i del längre lidsperspektivet. Jag uppfallar regeringens deklaralion sä, alt regeringen och utrikeshandelsininistern ansluter sig lill de tankegångar som vi i cenlern tidigare presenleral l.ex. i våra motioner om handeln och ett vidgal Europasamarbde. Del är bra all 28 del finns samsyn pä den punklen. EG har upprältal officiella avtal och kontakter medösteuropeiska länder via . Del finns enligl vår uppfallning ingenting sommotsäger atl EFTA-länderna skulle kunna spela en mera akliv roll i handel ochinduslriell ulveckling i samarbete med . Även den dynamiska utvecklingen i olika länder i Ostasienbör öppna för ökad svensk handel med denna del av världen, liksom med Iredjevärldens länder. Deras roll i världshandeln lycks falla i glömska i del korlaEG-perspeklivd, som i alllför hög grad präglar svensk polilisk deball. skall självfallel pröva de olikaförslag lill harmonisering av lagar och förordningar sorn följer i spåren päEG-inlegralionen. Men del får inle innebära all vi villkorslösl går in i ellfördjupai samarbele med EG. EG-harmoniseringen fär inte innebära atl vi göravkall på vikliga miljö-, hälso- och regionalpolitiska ambitioner eller påSveriges neutralildspolilik. Med del sislnämnda har jag också svaral på denandra delen av fräga. Slatsrädd hänvisade i sill anförande lill de 24olika arbetsgrupper som arbetar med och den särskilda redovisningsom lämnals lill . När del gäller den särskilda redovisningen i EG-frägan ärdel - det vill jag betona, och jag ansluter mig här till vad exempelvis NicGrönvall sade -otillfredsställande atl den har lämnats till sä senlall vi inle har hunnil läsa in maleriald lill dagens deball. Likaså är del otillfredsställandeatt regeringen anser det vikiigare atl försl informera massmedierna innan vifär information här i . kan nägon invända all informationen varavsedd för en senare debalt, men dä släller jag frågan: Varför ordna enpresskonferens kl. 8 , om del här dokumentd var avsell för en senaredeball? Det är olillfredsslällande all får slä säoffside i de olika EG-förhandlingarna och när del gäller den EG-information somav alll alt döma finns all ge. Delar av regeringen ingår nu fillsammans med förelrädareför induslrin och de fackliga organisationerna i EG-rådd, som har bildats somett resultat av fjolårets riksdagsbeslut om EG. I de olika arbetsgruppernabedrivs elt arbele som inle har insyn i. Delta är intetillfredsställande ur demokratisk synpunkl. I den allmänna debatten riktas ibland farhågor för attregeringen vill "smyga på" svenska folkel förhandlingsuppgörelser medEG ulan all fåll lillfälle all ytlra sig under förhandlingsarbdd. Delhandlar i sluländan om "lake it or leave it". Det finns anledning altregeringen lar allvarligt pä de här kritiska synpunkterna. mäsle påelt mera aklivl säll än hillills komma lill lals i den pågående EG-processen.Informafionen lill om harmoniseringen med EG måste förbällras. Annarsverkar del som om regeringen smyger omkring med EG-frågorna som en ljuv omnallen, och del var kanske inte meningen. får exempelvis och fackliga förelrädare i EG-rådd mer information än riksdagensledamöter. Frän sida har vi aktualiserat att det behövs ellparlamentariskt organ. Det räcker inle med EFTA-delegationen. Jag vill frägaAnita : Prot.1988/89:108 Vad avser den socialdemokratiska regeringen alt vidla för åtgärderför all på ett mera aklivl sällskall kunna följa och ta del av förhandlingar- H d 1 It' kH h " Eller skall riksdagenförst i sisla slund fä informalion? I sluiel av sill anförande log slalsrådel upphandeln med och deras situation. I alllför hög grad har och deras silualionkommit i skuggan av den Europadeball som förs alllmera iniensivl bäde i värlland och i hela . Det är olyckligt. Det är också allvarligt näru-ländernas andel av den svenska utrikeshandeln - med undantag av - harminskat, som utrikeshandelsminislern påpekade. har anledning atl aktivt arbeta för all förbätlrau-ländernas situation och inle medverka lill all resa nya murar mol dessaländer. Den risken är påtaglig, om vi koncentrerar vårl arbele inomulrikeshandeln pä enbarl EG och . Flera olika skäl lalar för alt vi aktivt måste arbeia förall slödja bl.a. genom att underlätta deras exporl. måsleexportera för atl kunna köpa för sin utveckling nödvändiga varor, men ocksä föratl klara av sin ofta svåra skuldbörda. En öppen och fri handel fungerar bäst när parterna pävärldsmarknaden agerar ulifrån likartade förutsättningar. Införande avhandelshinder mellan utvecklade och industrialiserade länder bör inteaccepteras, inte heller mellan och industriländer. Frihandelssyslemd kan dess värre leda till negativaeffekter vad beträffar fördelningen av ekonomiska resurser mellan induslri- ochulvecklingsländer. Del är därför angelägel all en öppen och fri världsmarknadinle förslärker obalansen som råder mellan falliga och rika länder. Avslutningsvis, herr lalman, dagens handelspolitiskadebatt förs - som flera talare har påpekat i debalten - i ljuset av den ökadefixeringen till EG. För de som håller på atl stirra sig blinda pä EG finnsdel anledning all påminna om all är slörre än EG. Världen är slörre änEuropa! Del skall vi utnyttja, eflersom del öppnar möjligheter för ekonomisktmycket intressanta perspektiv i handelspolitiska sammanhang. Under della anförande överlogiredje vice lalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 6 (vpk): Till all börja med vill jag ullala lillfredsslällelse överdel fillkännagivande som riklat lill regeringen om behovel av elthandelskonlor i . Det tillmötesgår delvis det gamla vpk-kravet ominrättandet av ell statligt handels- och bytesbolag riklat molÖsleuropamark-naden. Del ligger också i linje med vårl parlis vilja all Sverigeskall föra en mer alleuropeisk politik. Del är ur flera utgångspunkter önskvärt att vår handel medSovjetunionen utvecklas. I det sammanhanget är ju lysta medgivande lill all medverka i leknikembargopolilik oerhörl skadligi. Den skadar våra möjligheter till export och kringskär vårt nationella oberoende. Är ministern 30 beredd att ta initiativ lillåtgärder som pä sikt bringar teknikembargoi att Vpk kämpar för ell ekonomiskl syslem som upphäverrovdrifien pä människor och natur, hejdar krisen i ekosystemen och försonarnalur och industrialism. Vi kämpar för fred, nedruslning och upplösning avmilitärblocken. Dessa utgångspunkter bestämmer vårl slällningslagande lillEG och lill den slörre frågan om . Vpk försvarar alliansfrihet och neutralitet. EG ären sammanslutning styrd av länder som ingår i NATO, en av världens sloramilitärallianser. Alliansfrihet omöjliggör därför medlemskap i . Alliansfrihet kan dock inle heller förenas med en näraanpassning lill EG ekonomiskl eller rättsligt. En sådan anpassning skaparberoenden och bindningar som inkräktar pä den utrikespolitiskasjälvständigheten. Sådana beroenden är skadliga för säkerhetspolitikoch skulle öka spänningen i . Den pågående anpassningen till EG ger ensådan typ av beroende. Ett självständigt kan däremol spela en akliv ochskapande roll för avspänningen och samverkan mellan länder. Vpk slär vakl om nalionella självbestämmanderättoch kämpar för en utvidgning av folkels demokratiska rättigheter på allasamhällsområden. Ökal beroende av EG är etl hol mot demokratin. Elt sådanlberoende ökar de slora kapitalens makt och ger EG-byråkralin etl bestämmandeöver vår nalionella utveckling. Det försvårar en omgestaltning av del svenskasamhällel i demokratisk, socialistisk och ekologisk rikining. EG befäster också privilegierna och klyftorna ivärldsekonomin. Med sin protektionistiska hållning utåt och sina anspråk på allstyra andras handelsvillkor motverkar EG en handel på verkligt fria ochrällvisa villkor. EG är redan en föråldrad typ av formation och hämmardärmed etl globalt tänkande. För etl avancerat industriland som liggerframtiden i atl ha elt öppet förhållande lill världen i dess helhet. I den politiska kampen står EG på de slora kapilalenssida. De s.k. fyra friheler EG proklamerar handlar hell om frihden all förfogaöver produk-lionsresurser, inkl. människor. Arbdarnas och folkmajoritdenspolifiska och sociala fri- och rältigheter ingår inle. EG:s övernalionella myndigheter står inte under nägondemokratisk kontroll från medborgarna. Dessa organ banar väg förprivatintressen och begränsar offentligt inflylande och insyn. De står för enkommersiell ideologi, oförmögen alt ge lösningar pä vär tids miljökris,krigshot och sociala problem. Därför är en svensk EG-anpassning etl allvariiglhot mot progressiva slrävanden. gäller irafik och miljö, regionalulveckling och livsmedelsprodukfion, liksom också arbdsliv och jämslälldheimellan könen. De ledande krafterna inom EG intar en konservativ hållning igrundläggande samhällsfrågor. visar sig lydligl i kvinnosyn och kvinnorslevnadsförhållanden. Del tar sig även uttryck i passivitet inför massarbetslösheten,inför framväxten av ell stort underproletariat i Väsleuropa och inför invandrarnasrätissilualion. En kritisk och självständig hållning lill EG får dock inteutesluta en livlig och öppen relation lill länder och folk. Deulgör vikliga och nalurliga partner för , ekonomiskl och kullurelli.Däremol bör beroende inle drivas längre än nu eller fä hämma samverkanmed Prot.1988/89:108 andra länder. Denna samverkan bör tvärtom utvecklas. minst det nordiska samarbelel. ,, ,, ,..,., Vpk är ell inlernalionalistisktparli. Vi lar fasta på den ursprungliga, HandelspoUtiskdeball k k & t klassiskatanken på ett fredens och folkförsoningens . vi för ellnyll alternaliv i Europapolitiken. Yllerligare regionalisering av mäsle undvikas. Ellalleuropeiskl samarbele mäsle organiseras. Del kan ske genom ell nyll, vidgalEuroparåd, omfaiiande världsdelens alla slaler. En sådan organiserad alleuropeisk samverkan mäsle formasufifrän ömsesidig respeki för de enskilda ländernas självbestämmanderäll ochmed erkännande av all del i exislerar olika sociala och ekonomiskasystem. Etl alleuropeiskl råd bör samla staterna till gemensamtarbele för atl lösa de svåra problem som tynger . Program börutarbetas mot massarbetslösheten, rnot rniljökrisen och för nedrustning ochkärnvapenfria zoner. Ett särskill program för humanisering av lagar ochreducering av rese-och gränshinder för eriskilda personer bör utarbetas.Vetenskapligt och kullurellt samarbete bör byggas ut på basis av friakulturskapares och forskares kontakter. Inriktningen skall vara etl folkensömsesidiga berikande genom utnyttjande av kulturella mångfald. Detta äralternativet till kommersiella standardkulturer och uppbindning av forskningeni teknokratiska projekt, styrda av storfinans och NATO-militär. Handeln med varor och ijänsler, liksom andra ekonomiskarelalioner mellan länder bör formas pä grundval av nalionellsjälvständighet, likaberättigande och ömsesidiga fördelar. Nationer i Europafår inle pålvinga varandra reslriklioner gentemot tredje land, ej helleracceptera sädana krav frän slormakler ulanför . Den urskillningslösa friheten för de stora kapitalen färinle slyra villkoren för del ekonomiska ulbylet. Frihandel enbarl pä kapilalensvillkor leder lill extrem, osund specialisering. Varje land bör kunnaförbehålla sig en rimlig grad av mångsidighet i sin ekonomiska struktur. Deltaleder till bättre ekonomisk balans, motståndskraft mot kriser samt tillsnabbare ekonomiska och tekniska framsleg. Integreringen inom länder ärvikiigare än integreringen mellan länder. I högl utvecklade industriländer ökar sländigl sambanden mellansamhällets olika delar och funktioner. Därmed växer ocksä betydelsen av deoffentliga verksamheterna och av insatser på sociala och kulturella fäll.Tillväxlen i sociala och kunskapsmässiga termer fär därför långt slörrebetydelse än lillväxl i flödel av kommersiella produkter. EG som maklslruklur representerar överklassens ochdel mullinalio- nelll orienlerade kapilalels inlresse. Mol della dablissemang mäsle de breda folklagren mobilisera. En kamp måsle föras i alleuropeisk skala för allas räll lill arbele saml för likaberälligande mellan kvinnor och män liksom mellan alla etniska grupper. Kampen måste la sikle på all slärka de breda folklagrens slällning i och pä all vidga de ännu svaga medborgerliga och demokraliska rällighelerna. Kampen mäsle dessulom inriklas mol den ansvarslöshel inför miljöförslöringen som kännetecknar hela del indu- 32 slrialiserade . Under deballen har frågorna om ochskuldkrisen lagils upp. Jag menar att måste gå i spetsen för att få deenorma skuldbelopp som utvecklingsländerna lånat upp avskrivna. U-ländernabetalar långl mer i skuldljänsl än vad de fär i bistånd och nya län fränOECD-länderna. 1982-1988 mjölkades de på . Del molsvarar4-5 Marshallplaner. Därlill kommer de vinster som de transnalionella förelagenlar hem, de exportförlusler som gjort till följd av drastisktförsämrade råvarupriser, deras utbetalningar för licenser och palenl och en heldel annat. sjunker alll djupare ner i skuldlräskd. När deinle kan beiala skuldljänsten - räntor och avbetalningar på lånen - kommerInternationella valutafonden, IMF, med sin medicin: strukturanpassning.Devalvera och strama ät kreditmarknaden! Minskasocialulgiflerna och slopa subventionerna pä livsmedel och tjänster! Aldrig att IMF föreslär en jordreform, som skulle kunna gemal ål folk. I ställd blir resullald av exporldriven atl ännu mer jord tas ibruk för exportgrödor. Aldrig alt IMF kräver nedskärning av militärutgifterna.Man vet alt förlryckarapparaten behövs för atl Ivinga ner den beska medicinen. När de skuldsalla länderna ivingas skära ner pä hälsovårdoch ulbildning, ökar barnadödlighet och analfabetism. Undernäringen blir alllvärre bland gravida och ammande kvinnor. Fler barn föds underviktiga - avde nyfödda väger under i - och mänga fär bestående hjärnskador.1988 dog en halv miljon barn i u-världen lill följd av del som kallas"skuldkrisen" - 1 400 . kallar delta"en illgärning mot en stor del av mänskligheten". När exporten forceras, härdexploaleras naturresurserna. ICentralamerika har av skogen skövlats för all producera kött förNordamerika. I norra används grundvaltnd för alt odla grönsaker för USA.I har maniokodlingarna 30-dubblals och skogen krympt från lill av landels yta. 1 avverkas ' regnskog. Timretexporteras huvudsakligen till . har satsat på köttexporl tillEG. Det har lell lill överbetning och ökenspridning. Befolkningen livnärs medutländsk livsmedelshjälp. Detta är ett exempel på likvidering av viktigt nalurkapital.Det är också exempel på alt handel och exporlframgångar inle är lillväxl iordels verkliga bemärkelse. Del kan också vara ren skövling, ren rovdrifl.Olika siffror cirkulerar, men den akluella uppgifl som jag känner lill är all 1 ha Iropisk regnskog försvinner var iredje sekund. är elt slorskaligl, globalt miljöproblem,som innebär all man håller på alt utarma jordens skogsresurser och får enenorm ökenutbredning som följd. I har spenderat drygt 300 milj. kr. påbekämpningsmedel för all skydda bomullsskörden mol skadedjur. Dessa blevresistenta, så kostnaderna sleg och närmar sig värdet av den skördade bomullen.Del är exempel på misshushållning. Haven fiskas ul - alll för alt mätta lMF:sheliga ko, exporlen. Detta kaninte kallas "kris". Del är en kalaslrof för , ell krig. 3 protokoll 1988/89:108 Prot.1988/89:108 om man som Clausewilz definierar krig som en våldshandling medmäl all tvingamotparten all göra som man vill. Del är en kontrarevolulion. , , , Iredje världentillkämpat sig sedan länderna blev självständiga, lar imperia- Handelspolitisk deban ,. Imperialismens nya erövringskrig går inte ul pä all läggaunder sig lerrilorier. Del räcker all erövra resurser. De iransnalionella förelagenhar ingel inlresse av all administrera besillningar "över haven". Medskuldljäns-len som piska och Inlernalionella valulafonden som domplör fär manskuldländernas regeringar all upplräda som man önskar. Och del gäller förövrigl inle bara . , , och har ocksåfåll smaka på IMF:s piska. Länder som vill pröva andra vägar avslängs frän lån.Effekten förslärks när också de bilaterala biståndsgivarna kräver allmottagarlandets regering kommer överens med IMF, vilket även tycks hagjort. De tror mer pä IMF:s sakkunskap än sina egna biståndsorgan. I Sverigehar denna tilltro lill finansexperlernas överlägsenhet lett till attskuldförhandlingarna med överförts lill . Bankerna har insett att de aldrig kan driva in helaskulden, och därför säljer de skuldbreven till reapris. kallas för"kapitalisering" av skulder. Ett rikligare namn vore rekolonisering,för köparna löser in skuldsedlarna till fulla värdet i skuldlandets valuta ochtill myckel förmånlig kurs, efter alla av IMF framtvingade devalveringar. Förde pengarna köper de aktier och andra tillgångar. Bankerna tjänar trotsnerskrivningar mer pä dessa län än om de hade placerat pengar i engelska elleramerikanska statspapper. Man socialiserar skulderna och privatiserar tillgångarna.U-länderna hamnar i ell nytt beroende. Deras tillgångar återgår i utländsk ägo.Pä sikl hotas folksuveräniteten. I de mesl skuldlyngda länderna börjar inanfrukta alt bli uppköpt. Ur miljö-, malförsörjnings- och solidarildsaspekt ärföljderna av skulderna hell oacceptabla. Inom vpk anser vi, som jag tidigareframhållit, atl borde la initiativ för atl få dessa skulder avskrivna.Jag vill fräga minislern: Är ministern beredd all arbeia för en sådaninternationell avskrivningslinje? Som internationalisler kämpar vpk för internationellsolidarilel och för en grundläggande förändring i den ekonomiska och politiskavärldsordningen. Det framlida, samverkande måste förändra sin roll ivärlden. EG är ägnat alt befästa imperialistiska roll. De ledandeEG-länderna dellar aklivl i konspirationer och väpnad aggression mot folk itredje världen. De saboterar FN;s slrävanden i bl.a. Sydafrikafrägan. Deförsvarar iredje världens ekonomiska underordning. Kampen för del nya , folkens , måsle bryladenna maklslällning och självcenlrering. Detta fordrar atl ocksä EG:s nuvarandemaktstrukturer bryts sönder. Vägen mäsle öppnas för en europeisk självprövningoch elt nytt europeiskt medvetande om vär världsdels ansvar för en sociallrättvis och ekologiskt ansvarig värld. Kampen mot de multinationella kapitalenmåsle föras upp pä internationella organisationers nivå. Så kan äntligen göra upp med sin destruktiva roll ivärlden. Sä kan 34 den europeiska kommersialismenersättas med del som är vår världsdels beslåendeinsats för mänskligheten: den europeiska humanismen. Slulligen vill jaginstämma i den allmänna kritik som riktals mol del hellotillständiga i atl regeringen, som jag anser, inte gett oss etltillräckligt bra informationsmaterial och underlag för debatten. Själv fick jagregeringsdeklarationen när jag salt här i kammaren dä debatten skulle inledas.Delta är helt otillfredsställande. 7HÄDAR () replik: Del är bra atl vi genom fälten kalalogaria över alla de giftighder den svenska anti-EG-rörelsen har altkomma med. Det finns anledning att återkomma till de olika punkterna i denkatalogarian; del går inle inom ramen för en korl replik. Men jag nolerar ändåPaul Lestanders myckel grova förolämpningar mot de människor av olika politiskfärg, liberaler, socialdemokrater, konservativa, kristna - och kommunisier, somaklivl arbelar inom EG för atl med EG som medel främja freden, demokralin,respekten för mänskliga rättigheter, socialt välstånd och en bättre miljö iEuropas alla delar. inlägg är också en förolämpning mot allade u-landsmed-borgare som i nära samarbele med Gemenskapen ser ett hopp omulveckling och därigenom om resurser atl komma lill rätta med bl.a.miljöproblemen. Det är, herr lalman, fattigdomen i - en fattigdom somofta fördjupas genom saisningar på misslyckad socialism - som är grund bådetill skuldkrisen och lill miljöförslörelsen. Detta kan hävas genom skuldavskrivningar,ekonomisk ulveckling och öppen handel. Allt della kräver samverkan med EG. I detta anförande instämde (). 8 (vpk) replik: Om vore medlem i EG, vilkel i varjefall inle jag vill alt vi skall bli, skulle naturligtvis både folkparlisler ochkommunisier inom den politiska ramen arbeta med EG-frågorna. Del är ensjälvklar polilisk utvecklingsväg att de partier som verkar i de härparlamenten inom EG ocksä arbetar med EG-frågorna, eftersom dessa länder redanär anslutna. Men när det gäller frågan om anslutning måsle det i enfungerande polilisk demokrati som vår vara självklarl atl även kommunisier päsamma villkor som andra framlägger sin syn på verkningarna för del aven anslutning. Del har i denna deball förekommil inslag av en oerhördindignation över all del i finns kritiker mol olika graderav associering eller anslulning till EG. Del tycker jag är ett antidemokratiskttänkande. Atl vi anser alt inle skall vara ansluld lill EG innebär inleatl vi förolämpar människor i de länder som redan lillhör Gemenskapen. Viframför endasl vår synpunkl på hur bör förhälla sig lill EG. Det är ellpoliliskt förhållningssätt och ingenting annat. 9HÄDAR () replik: Jag vill försl korrigera pä enpunkt. Han sade i sitt anförande atl EG var slark motståndare till sanktionermot . Den av honom sä förkättrade kommissionen har ju uttalat sig förall man skall införa fullständiga sanktioner mol . Sedan, herr lalman, vill jag säga all myckel väl vel all del slörsla kommunistiska partid i någondemokrati, det ilalienska, inle av nödtvång utan av fri vilja och med storentusiasm arbetar för atl slärka den Europeiska gemenskapen, därför all man harlilltro denna. När som företrädare för ell svenskl kommunistisktparti spyr sin galla över människor som arbetar poliliskt inom EG, träffar delinle minsl hans egna partikamrater i och i andra länder inomGemenskapen. 10 (vpk) replik: Jag känner till det italienska kommunistiskapartiets hållning i denna fräga, men kommunisterna i Sverigeförbehåller sig naturligtvis rätlen både all ha sin egen åsikl om EG oberoendeav de ilalienska kamralernas äsikler och all hell självsländigi formulera sinaåsikter. Det är möjligt atl folkparliel har etl annat förhållningssätt tillinternationella frågor, dvs. atl man följer nägon form av s.k. falsk inlernalionaleller all man har mer nivellerade möjligheler all ullrycka sina äsikler. Menför oss i vänslerpartid kommunislerna är det som vanligt hedervärt attframhålla vär åsikt och själva formulera oss i allvarliga politiska samarbetsfrågor. Tredje vice lalmannen anmälde allHädar anhållit alt lill protokollet få antecknat alt han inle ägde rälllill ytterligare replik. 11 (): Som nytillkommet lillskoll i denna kammarehar vi inle erfarenhet av alla sedvanor. Sedvanan - om del nu är en sedvana -all som en handelspolilisk debalt skall äga rum lill kammarenöverlämna väsenlligl underlag för deballen lycker vi, liksom alla övrigaoppositionspartier, innebär ett klandervärt beteende av regeringen, 1 dettaavseende instämmer vi i vad inledningsvis sade. Jag skall inle beröra EG-frågan i stort - Per Gahrtonkommer senare i debalten att uppehålla sig vid den.