prot · GC0995 · 1988-12-31 00:00:00 — I har vinaturligtvis vidtagit ganska stora åtgärder, och jag tror vi är överens om attvi har en viss beredskap för att gå in i en sådan här situation. Vi har alltsåminskat volymen av animalieprodukler och vi har vidtagit omslällningsålgärderpå spannmålssidan. Detta innebär att jordbrukarna i redan har fåttvidkännas en del kostnader. När det gäller de långsiktiga frågorna står det iavtalet att man skall kunna tillgodoräknas vidtagna åtgärder som är positivaför överenskommelsen. Inom EG har man l.ex. inte gjort så mycket. Där befinnerman sig nu i ett skede som vi befann oss . Det finns alltsåen risk för att EG inte berörs av detta på samma sätt som vi är berörda. Vi haren hög inflation och en hög kostnadsstegringstakt, som innebär att vi ärkänsliga för ytterligare kostnader. Jag hoppas att jordbruksministern kommeralt medverka lill att jordbrukarna i kompenseras för den ytterligare kostnadsslegringen. Jord- och skogsbruk, m.m. 23 () replik: Jordbruksministern talar om beredskap ochförhandlingar. Del är möjligt att vi har den beredskap som vi så att säga harvarit mäktiga att åstadkomma i ett sådant förhandlingsskede. Vi moderater ärockså beredda att ha en hög beredskap. Vi möter detta problem med oerhört storrespekt. Jag har ingen anledning alt gå i polemik med ministern . Vi kommer säkert att få tillfälle att debattera olika sakfrågor ochvändningar i ärendet. Men jag vill först understryka all jag tycker alt denuppgörelse som är uppnådd och den viljeinriktning som finns är bra. Uppgörelsenhar kommit lill stånd, och jag tror helt enkelt all den är nödvändig. Det jag också vill undersiryka, och som flera med mig hargjort, är att följsamhelen är noggrann och att siktet skall vara inställt påEG. EG:s utveckling skall i detta sammanhang noggrant följas. Det kanske är ettproblem - det vet jag inte. Men jag tror ändå alt det är en fördel att ha någotalt se på. Ministern tar bl.a. upp olika vägar som man kan gå. En minskad kapitalisering kan vara en fördel.Det kan ges ökade möjligheter att underlätta för unga nystartande osv. Men detär problem som vi får se på litet längre fram. Det är vikfigt att vi fåranalysera de Prot.1988/89:95 olika systemen, väga dem mot varandra och verkligen försöka nåfram till det bästa. 7 r~ Jäg är orolig för att det finns en uppenbarrisk för att man, om man gör ° ' något för hastigt och intehar gjort en tillräcklig analys, låser man sig i ett system somgör att det kommer att bli problem längre fram. Man löser de kortsiktigaproblemen för att senare gå in i en långsikfig hantering av frågorna. Jag ärorolig för detta. Omställningen verkar inte få gå fort nog. Det måste få finnastid så att det inte blir en motsatt effekt. Vissa frågeställningar kan missasoch felgrepp kan göras från början. I grunden, herr minister, är vi moderater positiva tillatt medverka i diskussionerna. 24 () replik: Först vill jag kommentera jordbruksministernsredovisning för användningen av statens medel för överskottsarealen. Om vi nulägger huvudansvaret för anpassningsåtgärden för att komma till rätta medöverskotlsarealen på näringen, kan vi inte ha ett system där staten enbartinformerar näringen, utan vi måste återgå till ett system där staten ochnäringen kommer överens om användningen. Så gjorde man när det gälldeträdesersältning och Omställning 90. Det är intressant att lyssna på jordbruksministern när hanredovisar sina intryck från GATT-förhandlingarna. Oppositionspartierna finnsinte med vid förhandlingarna, och de har inte heller några observatörer. Därförär vi mycket angelägna om att få denna information. Det är tillfredsställandeatt höra all jordbruksministern hävdar att vi inte behöver förändra vår syn påde regionalpolitiska satsningar som vi har kommit överens om för det svenskajordbrukets vidkommande. Allmänt kan man säga att samtliga riksdagspartier haren ambition att värna om ett svenskt jordbruk. Vi har litet olika modeller föratt göra det på bästa sätt. Men det finns frågor från bl.a. företrädare förnäringen. Det finns en oro för att vi från svensk sida skulle vara angelägna omatt tillse att vår exporfindustri i övrigt, som är framgångsrik, skulle fåytterligare förmåner, och att vi kanske inte skulle vara villiga att sälja utvårt svenska jordbruk men att gå med på uppläggningar som förvärrar situationenför jordbruket. Jag skulle vilja att jordbruksministern deklarerade om hanfortfarande är av uppfattningen att vi inte ensidigt skall företa något somberör gränsskydd och tullar. Omläggningen skall inte vara ensidig, och vi frånsvensk sida avvaktar gemensamma internationella åtgärder. Det vore ocksåintressant alt från jordbruksministern få höra, hur han bedömer i ettinternationellt perspektiv våra möjligheter att få konkurrera på lika villkornär det gäller de djurskydds- och miljöåtgärder som vi har fattat beslut om förjordbrukets del. 25 (vpk) replik: Tyvärr måste jag säga att det efterjordbruksministerns anförande inte har blivit speciellt mycket tydligare förmig vad som väntas för den svenska jordbrukspolitiken. Jordbruksministerntalade om att GATT- förhandlingarnainnebär att och EG lägger ned vapnen, vilket är betydelsefullt även föross. Jordbruksministern sade också att man närmar sig enbalans. I vilken mening då? Såvitt jag kan förstå närmar man sig troligen enomfattande omstruklureringsprocess när det gäller jordbruket i världen. Alldenna skall leda till någon sorls balans i betydelsen balans mellan länder harjag faktiskt svårt alt tro. Man kan i alla fall misslänka att de som gårsegrande ur den omstruktureringsprocessen är de länder som själva har enjordbruksproduktion som vida överstiger del egna behovet och som de måsteöppna andra länders marknader för. Jag anser att det är en hotfullutveckling. Vad jag har kunnat se har GATT-förhandlingarna inteinneburit alt man i någon högre grad har lagt krav på att länderna skall minskapå den jordbruksproduktion som de haft för avsikt att exportera. När del gäller det kortsiktiga säger jordbruksministernatt del belopp som man har kommit överens om får läggas ut på något annat säii- och del är utmärkt. Det betyder att man kommer att stödja jordbruket med 720milj. kr., men man kommer inte att höja priserna för konsumenterna. lyderpå all det finns en oerhörd angelägenhet från socialdemokraterna att mycketsnabbt genomföra denna förändring. Man är ju nu beredd att med hjälp av medelfrån statsbudgeten finansiera kostnaderna - vilket man tidigare inte har varit. Som representant för ett oppositionsparti är det en mycketolillfredställan-de situation att inle eller i den parlamentariskaarbelsgruppen få reda på vad del är för framtid som regeringspartiet tänkersig. Det kan väl inte vara så illa, det vill jag inle ens i mina dystrastestunder föreställa mig, att inle ens socialdemokraterna rikligt vet vart densvenska jordbrukspoliliken är på väg. Det kan väl inle vara så illa att man ide internationella GATT-förhandlingarna har satsat del svenska jordbruket ipotten som ytterligare ett led i att backa upp våra framgångsrikaexportindustrier. Man har alltså inle riktigt i förväg tänkt igenom vilkakonsekvenser det kan bli för det svenska jordbruket. En sådan dysler tanke villjag knappast här ge uttryck för. Men det kan vara intressant alt få den bemöttoch tillbakavisad med någon typ av konkret redogörelse för vad vi har alt väntaför framliden. Jordbruksministern säger att regionalpolitiken fortfarandeär genomförbar. får vi signaler om att del finns andraregionalpolitiska medel som är mer verksamma inom jordbrukspolitiken. Detta äroroande eftersom jordbrukspoliliken enligt min mening är en så grundläggandedel i del regionalpoliliska arbetet. Jordbruksministern säger också att del internationellaarbetet inte kommer alt försvåras. Del tillåter jag mig att betvivla. 26 () replik: Det är svårt all debattera hur regeringenskall hantera resultatet av GATT-förhandlingarna, eftersom ingen av oss vet hurregeringen tänker hantera denna fråga. Det är många som känner samma oro förall regeringen helt enkelt inte bryr sig om jordbruket, livsmedelsförsörjningeni landet samt de globala miljöfrågorna, och att man inle har diskuterat sigfram till någon klar principiell linje. Detta kan faktiskt lätt leda till - precis Jord- och skogsbruk, m.m. Jord- och skogsbruk, m.m. som AnnikaÅhnberg log upp - säger alt vi i inle framför så hårda krav när detgäller jordbrukssidan, bara vi får igenom bra villkor i fråga om exporten frånindustrin. Men detta vet vi ingenting om, eftersom regeringen inte har framlagtsitt förslag. Jag hade tänkt la upp en inlressanl fråga somjordbruksministern nämnde i sitt anförande, nämligen att driver enlinje i GATT-förhandlingarna när det gäller genteknik. Jag vill då gärna hareda på vilken linje man driver. Det drivs ju inte någon linje i närdet gäller genteknik. Det låter intressant att ulformar en politikutomlands, innan man över huvud tagel har utformat någon i . Så sent som vid införandel av den nyadjurskyddslagen uttalade vi all del av skäl inle skall vara tillåtet allgenom konstlade medel såsom gentekniska ingrepp förändra djur så, att de l.ex.växer på ett onormalt sätt. På mitt inilialiv har också jordbruksdeparlemenielunder våren föreslagit all motsvarande regler skall gälla beträffande växter.Vi återkommer till detta i en proposition om växter som läggs på riksdagensbord . Vi har starial en ulredning som skall arbeia medforskningsfronten över huvud laget, bioteknik och även genteknik. Motsvarandefrågor har också tagits upp internationellt. Jag vill rikta en fråga lill angåendedelansvarspengar -medel som skall hjälpa till vid en omställning för bönderna.Han insisterade på all det är fel att inle hysa förståelse för altomställningen kanske inle hinns med under ell år, ulan man kan behöva göraulbetalningar -utbetalningar som jordbrukarna inle förlorar på,därför all pengarna finns inneslående på elt räntebärande konto till dess deskall betalas ul. Vad har då att säga om uttalande1986 om delansvaret, att det var angeläget att mer långsiktiga åtgärder skullevidtas för att lösa överskoltsproblemen också när det gällerdelansvarspengarna? uttryckte också en oro för att vi.eftersom EG ännu inle har påbörjal någon omslällning, kommer att hamna i olikafaser. Men detta är olika för olika områden. Närdetgäller del som frysningenspecificerar, har ju EG - lill skillnad från - under de två senasteåren börjat sänka jordbrukspriserna oberoende av GATT-förhandlingarna.Prissänkningarna slår litet olika i olika länder - mindre för än förVästtyskland. Visserligen går del inle alt förutse slutresultatet, menkommissionens förslag beträffande spannmål och innebär ensänkning oberoende av GATT-förhandlingarna. I de avseenden som berörjust det som frysningen omfattar, nämligen producentpriserna, har EG valt enannan väg. Vi har höjt våra prisstöd medan EG faktiskt har börjat sänka sinaprisstöd. Jag anser därför all jämförelse hallar något. Svaret på fråga om regeringen avser allensidigt sänka tullar eller gränsskydd är nej. Vi står fast vid del som vitidigare sagt, att detta blir aktuellt endast i GATT-sammanhang när andraländer gör motsvarande prestationer. Del kommer inte att bli någon ändring allspå den punkten. Till vill jag säga all när jag nämnde altfrysningen kan vara inledning till att man börjar närma sig balans också på delinlernationel- lajordbruksområdet, handlar det ju inle om balans mellan länder ulan att de Prot. 1988/89:95 olika länderna skall gå ifrån prissänkande överskott tillbalans. Därmed får vi en lättnad också för bönder närdel gäller det som är viktigt för dem, nämligenatt lönsamheten inle skall gröpas ur av förlustbringande överskotts- ' ''"'ogsbruk, finansiering. Detta är innebörden av del jag sade om att gåfrån överskoll till balans, vilket beslutet om frysning också bidrar lill,eftersom exporlsubven-tionerna skall frysas. Avsikten med all frysa justproducentpriserna är att man inte skall driva fram den typ av överskoll där USAoch EG - för alt anknyta lill oro - har slagils mot varandra ommarknadsandelar ute i världen på ett sätt som också skadar svenska bönder. Vad beträffar målen för jordbrukspolitiken har det saglsav flera all del är svårt alt veta hur man skall kunna hanlera den härsituationen, eftersom den uppträder så plötsligt. Man säger alt man inte harhaft möjlighet att följa med och ta reda på vad utvecklingen verkligen innebär,och man vet inte vad regeringen vill. Jag anser nog alt den beskrivningen inteär riktig. Jag menar alt vi från regeringens sida har gjort precis tvärtom. Vi harförsökt se fill att alla skall ha en god möjlighet att delta vid utformningenav en ny framtida jordbrukspolitik. Det var därför som vi, inte nu plötsligtulan , gav direktiv lill en arbetsgrupp som har att arbeia med treområden: skall inrikta sig på ettlägre gränsskydd , men inte genom ensidiga neddragningar utan iGATT-sammanhang. Det gäller alltså att tidigt ta med denna aspekt för att viinle skall överrumplas av delta. Vi skall gå igenom våra internamarknadsregleringar i syfte alt ompröva dem, förenkla en del och avskaffa endel - särskilt avsätlningsgaranlierna har nämnts som elt problematiskt område. Nya och mer direkta medel skallutvecklas som stöd för bonden - medel som bättre än de nuvarande kan bidra tillatt stödja det miljöpolitiska målet, det beredskapspolitiska målet och detregionalpolitiska målet. Glädjande nog deltar alla partier iden parlamentariska arbetsgruppens arbele. Genom denna grupp, till vilken ocksåkonsumenterna och lantbrukarna är adjungerade, finns det möjlighet att ta delav information om vad som sker internationellt, just för alt man inte skallöverrumplas av det som händer utomlands. Man har också möjlighel att vara medom utformningen av de nya medlen. Regeringen har uttryckt målen, att den villatt regionalpolitiken och miljöpolitiken skall ges mer stöd än i dag.Beredskapsmålen ges fullt stöd, men kanske på ett felaktigt sätt. När detgäller dessa områden är det viktigt för oss all utarbeta medel som gör alljordbrukspolitiken bättre stöder regionalpolitiken ochmiljöpolitiken. Jag är glad över att alla partier finns representerade iden här arbelsgrup pen. Jag utgår också ifrån alt man där har goda möjligheter all kunna fungera och arbeta så att vi - även om uppfattningarna säkert kommer att vara olika mellan partierna - får ett gemensamt beslutsunderlag för att vi på bästa sätt skall kunna utforma konkreta medel, som är till nytta för bönder och samiidigi siöder miljö- och regionalpoliliska mål i en omvärld som kommer all bli myckel annorlunda, eftersom omvärlden - precis som vi själva - måsle anpassa sig lill ett sjunkande lotalstöd för sådant som är produktionsdrivan de, l.ex. producenlprishöjningar och exporlsubvenfioner. Prot.1988/89:95 Anf. 28 () replik: 12 april1989 Fru talman! Det är intressant attgentekniken logs upp till diskussion, Jord- och skogsbruk m.m. eftersomden verkligen är en jordbruksfråga. Jordbruksnäringen är kanske det område somallra mest kommer att beröras genom de ställningstaganden som framöver görs utei världen. Nyss fick vi reda på att regeringen försöker utforma enlinje beträffande gentekniken. Jag skulle gärna vilja höra litet grand om vadsom är på gång, l.ex. hur man ser på utplanlering av genmanipulerade växter,dvs. växtsorler som är framtagna med hjälp av genmanipulation. Vidare skulle jag vilja ha reda på hur man frånregeringens sida ser på patentering av sådana liv som är framtagna med hjälp avgenmanipulering. Kommer det att bli möjligt för storföretag inomjordbruksområdet att ta patent på olika växlsorter som har tagils fram viagenteknik? Om det blir möjligt, kommer det all skapa ett väldigtberoendeförhållande mellan bönder och storföretag och även mellan konsumenteroch storförelag. Utplanlering av gen-etiskt manipulerade organismer ärnågonting som i allra högsta grad för med sig ekologiska risker. Jag skullegärna vilja ha reda på om vill verka för ell förbud mot utplanlering avgen-eliskl manipulerade organismer . Är det någonting som i så fallkommer att framföras i GATT-förhandlingarna om livsmedelsimporien? 29 () replik: Bioteknik är ett svårt område, somjordbruksministern nu tar tag i inom departementet. Det är också en miljöfråga,som jag faktiskt hade tänkt debattera litet med , såjag skall inte tala om del . Däremot vill jag när det gällerdelansvarspengarna säga alt om pengarna ligger hos jordbruksnämnden, så finnsde inle hos bönderna. Så enkell är det. De kan visserligen behövas , mende pengar som är avsedda att utbetalas borde utgå. Omdet inte räcker och det i så fall behövs mer pengar, som jordbruksministernantydde, får man väl ordna del i en kommande budget. Man kan inte både ha kakanoch äta upp den. borde vi ha ätit upp kakan, men jordbruksministern villspara på den för att spara pengar. Det kan ju vara elt syfte i sig men det ärinte bra i del här sammanhängd och inte i överensstämmelse med vad vi harbesiäml. Får jag sedan säga att milt resonemang om EG kontraSverige inte hallar. I har vi tagit ansvar för att minska volymernalångt tidigare än vad man har gjort inom EG. EG har ett högre spannmålspris änvi har i . Man har inom EG kommit till insikten om all del måste sänkas.Man är medveten om alt man blir tvungen att frysa eller sänka priset i allafall. Det kommer naturligtvis för svenskt vidkommande i viss mån som elt extra påbröd. Jag vill inle misstro regeringen för att så att säga spelabort jordbruket mot industrin. Men jag tycker att det är angelägel att manförsvarar jordbruket. Jag tror att regeringen behöver en uppmaning och enuppmuntran till alt göra det. Vi vet att man gör det i de andra länderna, såvälinom EG som i . Där värnar man om jordbruket och de förmåner som det egnajordbruket har. 30 (vpk) replik; PrOt. Jag måste ställa frågan: Tror jordbruksministern verkligen att 12april 1989 de storaproducenterna av jordbruksöverskott har för avsikt all upphöra att . , , , , , Tror jordbruksministern att GATT- förhandlingarnaförs utifrån någon sorls ideella syften alt i största allmänhet skapabalans mellan efterfrågan och tillgång på livsmedel i världen? Jag harvisserligen en mycket optimistisk människosyn men riktigt så optimistisk är jagfaktiskt inle. Jag tror att de länder som producerar elt stort överskottäven vill göra det. De önskar finna nya marknader och finnaavsättning för sina jordbruksprodukter. I takt med att de nuvarandesubventionerna regleras anstränger de sig allt vad orkar för att hitta nyametoder att backa upp sitt jordbruk, metoder som inte omfattas av de regler ochförordningar som man nu har kommit överens om inom ramen för . trorjag att del är ett hot mot det svenska jordbruket. Jag är övertygad om all Sverigeär en av de marknader som de gärna vill komma åt med sin livsmedelsexport.Därför tycker jag all det behövs konkretiseringar av hur jordbruksministern idet perspektivet ser på den framfida svenska jordbrukspolifiken. Vad hjälperdet att vi startade en arbetsgrupp när tiden har gått och vifortfarande är lika dåligl informerade om vad regeringen tänker sig? Vi harägnat den här vintern ål lassa runt den heta gröten men vet inte mera änvad vi visste när arbetsgruppen startades. När del gäller del internationellaarbetet med l.ex. livsmedelskvalilel och efiska frågor gläder det mig alt höraatt jordbruksministern anser att del inte kommer att försvåras och att Sverigeskall vara pådrivande. Det tycker jag är mycket bra. Men på det väldigtkonkreta planet, något som vi så ofta har diskuterat här, är det självklart alten ökad internationalisering av jordbruks-handeln innebär problem, därför attvi inte har metoder för att mäta vilka hormonfillsatser som finns i denslutliga produkten. Detsamma gäller bestrålning. Alltså blir det mycket svårtför oss att vela vilka metoder och tillsatser som har använts. Dessutom kommerju billigare importerade livsmedel att verka prispressande på det svenskajordbruket, vilket till en viss del kan vara bra - det kan jag hålla med om -men också få mindre önskvärda konsekvenser. 31 Jordbruksminister : Fru talman! Växternas roll i gentekniken är en av de frågor som vi från regeringens sida kommer att ta upp i den proposition som jag förhoppnings vis kan presentera efter . Där berörs en del av de frågor som nämnde här. Patent på liv är en av de frågor där i olika sammanhang har drivit linjen alt man inle skall tillåta delta. tog upp problemet med att det finns tekniker inom livsmedelsområdet som vi inte kommer åt. Naturligtvis är det ell problem vid importen. Det är också därför som vi ger resurser - jag återkommer till detta när vi skall diskutera livsmedelskontrollen - för att vi skall kunna finna metoder som gör att vi bättre än kan lokalisera bestrålning och hormoner i livsmedelsprodukterna. Men detta är inte ett ensidigt imporlpro- blem. EG har haft en stor konflikt med om importen. Men det som kanske mest har upprört människorna och gjort dem oroliga inom EG är att 43 Jord- och skogsbruk, m.m. man iVästtyskland olagligt använt hormoner just därför alt de är svåra att spåra.Den stora debatten om hormoner sker i de enskilda länderna. är ett stortproblem som jag tycker att det finns allt skäl att diskutera, och låt oss göradet i samband med att vi diskuterar livsmedelskontrollen. Men detta är, somsagt, inte ett problem specifikt för importen. Del är ell problem i ländernainternt att man olagligt tyvärr kan använda metoder som är svåra att spåra. Till ; Det är kanske bättre för en bondesom skall göra en omställning alt veta att del finns pengar anslagna föromställningen, att det finns en budget som man får använda under ,än att ha den fromma förhoppningen alt det visserligen kan delas ut pengar justdet året men att det kanske kommer mer pengar . Skall man göra enomställning är det viktigt att få vela på vilka villkor omställningen skallske. Man brukar ju tala om att det är viktigt med långsikliga besked. Det vorenog bra att ha pengarna i handen snarare än att svagt hoppas på framlidaresurser i en budget som inte finns. Del är lätt att lova pengar för framtiden.Skulle jag vara bonde och vilja göra en omställning, skulle jag nog föredra attveta att pengarna faktiskt är anslagna. Till slut till ; Jag tror inle att detnödvändigtvis är någon sorts idealistisk optimism all dra de slutsatser som jaggör om GATT-förhandlingarna. Precis som sade har del pågått enutomordentligt bitter kamp om marknader mellan framför allt och EG men ävenmellan andra länder, där överskottsfinansieringen, dumpningen, har varit encentral fråga. Det har i de olika länderna internt lett till attjordbrukspolitiken har blivit ohållbar. Del är inte bara i somjordbrukspolitiken diskuteras, ulan runt om i världen anser man all systemet ärohållbart och driver fram överskott som dumpas. Dumpningen skadar bönderna i deländer som driver en sådan politik. Böndernas inkomster urgröps, och de blirmissnöjda med den försämrade lönsamhet som denna förlustbringande verksamhetleder lill. Dumpningen skadar också bönderna i som genom dumpningfår det svårt att för sin del få i gång jordbruksproduktion, eftersom det finnstillgång till billiga importerade livsmedel därför alt gränsskyddet är så lågt. tycker man alltså i de olika länderna att systemet ärohållbart. Men det internationella systemet har också blivit så inflammerat,att dessa jordbrukskonflikter är den dominerande konflikten mellan de tvåekonomiska stormakterna därvidlag, precis som sade. Det finnsalltså goda självintressen i de olika länderna för att lösa problemet på ettvettigt sätt. Jag tycker inte att man behöver vara överoptimistisk. Manbehöver heller inle vara så pessimistisk i fråga om det internationellasamfundet att man alldeles utesluter tanken att man kan komma fram till förnuffigalösningar i internationella förhandlingar. Då säger : Men de kommer ändå alt ha kvarintresset av att driva fram den här överskotlsproduklionen. De kommer altförsöka disponera om sina medel så att de kan göra delta. De vill i alla fallha sina marknadsandelar. Ja, det äralldeles rikligt all man kommer alt vilja det, och det är just därför