prot · GC0951 · 1988-12-31 00:00:00 — Vem är det som bestämmer här i landet? Kan myndigheter säflagrant bryta mot riksdagsbeslut utan att det ansvariga statsrådet sägernågonting annat än jaså? 39 (): Med anledning av det mycket märkliga svar som jordbruksministern härhar lämnat tycker jag att det finns anledning att något erinra om bakgrundentill det riksdagsbeslut som vi fattade om bl.a. den framtidaälgjakten. sade då bestämt nej till den härda reglering avavskjutning pä de mindre markerna som föreslogs i propositionen. 1propositionen föreslogs att man endast skulle få skjuta kalv på de mindremarkerna. Detfanns flera skäl till att sade nej till detta. Ett av skälen var attSverige är ett av världens älgtätaste länder. av älgstammen finns ivårt land. På den areal på vilken vi i skjuter 1 000 älgar skjuter mani drygt 11 älgar, i knappt 6, i 200 och i 457. Ettannat mycket viktigt skäl var att många mindre markägare och marklösa jägareinte hade ekonomiska möjligheter att ansluta sig till de stora licensområdendär man i fortsättningen bara skulle få fälla vuxet djur. Det,jordbruksministern, var det viktigaste skälet till att jag personligen engagerademig så hårt för att få till stånd en ändring i det ursprungliga förslaget. Meden sä tät älgstam som vi har i har vi råd att vara generösa mot demindre markägarna och de marklösa. Detvar mot den bakgrunden som fattade beslut om att man under vissaomständigheter skulle få fälla ett vuxet eller valfritt djur även på de mindremarkerna under en kort jakttid. De licensomräden som vi beslutade om skulle dåtillåta avskjutning av minst ett vuxet djur . Men som säger gäller naturvärdsverkets anvisningar A-omräden, och därskall man medge avskjutning av minst två älgar. Det strider alltså motriksdagsbeslutet. På det sätt skapar man fler och fler B-omräden, där man fåravskjuta bara ett vuxet djur under en mycket kort och begränsad tid. Dettamissgynnar konsekvent de mindre markområdena. Med andra ord: Dessaanvisningar innebär i realiteten att man bakvägen försöker införa deintenfioner som fanns i den ursprungliga propositionen. Det är naturligtvisfullständigt oacceptabelt. Sedanskall man hälla i minnet att de mindre markerna utgör en mycket liten del avden totala arealen. Vi skall inte tro att man på dessa mindre områden skjuterav full fiUdelning . Man skjuter en mycket liten procent av dentilldelning man får. De generellområden som vi diskuterade i samband med att vifattade riksdagsbeslutet utgjorde av den totala arealen, och manhade en avskjutning på av tilldelningen. Med andra ord har det ingen somhelst betydelse för älgstammens utveckling vilken avskjutning man har på dessamindre områden. Därför är det alldeles fel att man genom anvisningar skärperreglerna för avskjutningen på de stora områdena, allra helst mot bakgrunden avatt vi fortfarande enligt mångas uppfattning har för stor älgstam. Dettainnebär att man i mänga av de här stora licensområdena inte har möjlighet attunder den ordinarie jakttiden fälla det antal djur som man fått fiUdelning på.Man begär i stället extra tilldelning, varför det har blivit mer och mervanligt runt om i att man bedriver vinterjakt pä älg, vilket enligtmitt sätt att se och mänga andras uppfattning är fullständigt vansinnigt. Härtvingas jägarna mot sin vilja att fälla djur som har ofödda fosteri sig. Därför vill jag vädja till jordbruksministern att se till att de beslutsom och regeringen har fattat ocksä fillämpas av de föreskrivandemyndigheterna, och de olika länsstyrelserna. Först vill jag framhålla för vad inte minstjordbruksutskottet har sagt och att man inte bör citera bara andra i och försig viktiga uppgifter. Skillnaden är ju den att och betonar en aspekt, medan riksdagsbeslutet handlar om två aspekter. Denena är föreskriften att ett egentligt licensområde skall kunna tilldelas minsten vuxen älg . Den andra aspekten - och den är mycket viktig - är att viskall ha en produktionsanpassad jakt, för att använda detta litet konsfifikaord som dock brukas både av regeringen, av utskottet, i kammardebatten, avnaturvårdsverket och av andra. Del innebär att man har en avskjutning, som ärså stor att vi kan se till att älgstammen inte blir så omfattande att denåstadkommer stora skador på naturen och skogen, förorsakar trafikolyckor ochannat. Det måste finnas en sådan balans, och det är det som ligger bakom tankenpå produktionsanpassning. Detta framhävdes också mycket starkt i riksdagsbeslutet.Det är dessa två aspekter som man enligt riksdagsbeslutet måste betona, medanAnna och även betonar bara en av dessa aspekter. Vidareanser jag - och det sade jag i mitt svar på den fråga som till mig i interpellationen - att de allmänna råd och instruktioner somnaturvårdsverket utarbetat överensstämmer med riksdagsbeslutet. Riksdagenhar också i sitt beslut om jaktlagen utgått frän att det är viktigt att lagensåvitt möjligt anpassas till lokala förhållanden. Det medför att det blirolikheter beroende på förutsättningarna i de olika delarna av landet. Om systemet för älgjakt olikheternakan faktiskt vara någonting som man eftersträvar, eftersom man därigenom kan fåen anpassning till lokala förhållanden. Att förhållandena är olika på olikahåll är inte någonting konstigt. Det är tvärtom någonting som är ganska bra.Att ha en härd central modell i frågor, där förhållandena skiftar pä olikahåll, vore felaktigt. Men detta medför att man i olika länsstyrelser kan kommafram till olika instruktioner. Det är också förutsett. Men det är inte min sakatt här kommentera beslut av länsstyrelserna i enskilda fall. Det vore fel, vihar inte ministerstyre i det här landet, och det vet . Självfallet avser jag inte att kommentera beslut som länsstyrelserfattat i enskilda fall. Däremot är det naturligt att besluten i olika län kankomma att skilja sig något. Det är ingenting konstigt med det. I en såinflammerad fråga som älgjakten brukar vara är det nog klokt att man har litetlokala anpassningar. Anf.41 (): Jordbruksministern sade att vi inte har nägotministerstyre i det här landet. Det är riktigt, men en viss kunnighet i defrågor som departementet har att behandla tycker jag att vi har rätt attfordra. Det är inte fråga om vad jordbruksministern som person harför uppfattning om älgjakten. Det finns väldigt mänga olika uppfattningar i detsammanhanget. Det är i stället fråga om vad faktiskt beslutat och vadnaturvårdsverket sedan skriver. beslöt att det för ett A-omrädeskulle räcka med en avskjutning av minst en vuxen älg. hargjort om det till att det skall gå åt tvä älgar för att det skall fä vara ettA-område. Dessa allmänna råd har gjort att områden uppe i på 100 eller har blivit utan A-licens. Detta stär helt i strid medriksdagsbeslutet. beslöt att man skulle ha möjlighet att få B-licens,om de som jagade bredvid en i licensomrädet sade ja. Men har naturvårdsverketgjort om det i sina allmänna råd och säger att alla som gränsar till sökandensjaktområde skall vara eniga på den här punkten. Det står det inte ett dugg om iriksdagsbeslutet. 1 ett av de fall jag tog upp har jägaren fått löfte av demsom finns bredvid honom. Han är kommen och har aldrig varit med inågon jaktsamverkan. Ändå fär han inte sin B-licens. 1 riksdagsbeslutet stod det att alla jägare som var med ijaktlaget skulle beredas plats i det nya licensområdet, om det nu var så gick in i licensområdet. Det beslöt precis av det skäl som OlleÖstrand drog upp, nämligen att man ville slå vakt om de marklösa jägarnasmöjlighet att jaga. Det har gjort om till att när det gällerantalet jägare som skall beredas plats i en ny jaktgemenskap bör sökanden inteställa oskäliga krav i syfte att slippa ett samgående. Vad är "oskäligakrav"? Är det min son, min man eller min måg, och var går gränsennågonstans? Det skall inte lägga sig i. Det står att alla somvarit med i jaktgemenskapen skall vara med. Och hur skall man kunna få rätt,när man överklagar till samma verk som utfärdat de felaktiga anvisningarna ochnär landets jordbruksminister, som har det högsta ansvaret för jakten, sägeratt han inte tänker göra någonting åt de felaktiga anvisningarna? Jag måstefaktiskt ha ett svar på den frågan. 42OLLE ÖSTRAND (s): Jag måste återkomma, jordbruksministern, tilldet faktum att har fattat ett beslut om hur den framtida älgjaktenskall bedrivas. Det är dä naturligt för oss ledamöter att de föreskrivandemyndigheterna skall utfärda anvisningar som stämmer överens med riksdagsbeslutet.Jag häller fullständigt med i det fallet. Faktum är inte har gjort det. Man har gått ifrån riksdagsbeslutet genom att man harutfärdat regler som ensidigt gynnar älgjakten inom de större områdena på demindre områdenas bekostiiad. Det strider emot det riksdagsbeslut vi har fattat.Jag kan inte komma till någon annan uppfattning. Det talas mycket om - jordbruksministern var ocksä inne pådet -produktionsanpassad älgjakt. Det låter mycket fint. Följden av att manstryper jakten på de mindre områdena kommer emellertid att bli att man måsteskjuta desto mer på de större områdena. Det kommer därigenom att bli mer ochmer vanligt att framför allt de stora skogsbolagen lägger in om extratilldelning . har tjuren fällt sina horn. Detfinns dä inga älgar som har horn, och man kommer således att skjuta "överen kam". Jag frågar mig då vad det är för typ av produkfionsan-passadälgjakt. Nej, jordbruksministern, med den täta älgstam vi har i dagoch mot bakgrund av det riksdagsbeslut vi har fattat borde man uppmana deföreskrivande myndigheterna att utfärda regler och anvisningar som stämmeröverens med riksdagsbeslutet. tycker jag att detta än en gång bevisar feletmed den organisation vi har när det gäller jakt. Vi har jaktvärdskonsulenterute på länsstyrelserna, som är avlönade av . Det är denenda experfis som länsstyrelserna har att tillgå. Vilken Jägareförbundetsuppfattning om den framtida älgjakten är, det har jag fullständigt klart förmig. Det är naturligt att jaktvårdskonsulenterna ute i länen kanske merasneglar på uppfattning än på riksdagsbeslutet. Om systemet för älgjakt Jag är förvånad över det tonläge som använder. Jag har dock varit med i ochvet vilka inflammationer som älgjakten ibland brukar åstadkomma i debatten. Jag vill ändock understryka att baratalar om en del av riksdagsbeslutet. Riksdagsbeslutet handlar också omproduktionsanpassad avskjutning. Det betyder att det normalt även måsteskjutas kalvar. Talar man om att minst ett vuxendjur skall skjutas, måste det inormalfallet också innebära att en kalv skall skjutas, om vi inte skall få enälgstam som kommer att orsaka skador av olika slag. Det gäller skador pätrafiken, skador i form av trafikolyckor och skador i skog och natur. Dettaleder kanske till att helt andra inflammationer än sådana som tycks föreliggahär i kammaren just nu kommer att uttryckas i den allmänna debatten. Det är detta som har lett fram till rådoch även till den lokala anpassning som rimligen bör medföra att det kommer attbli litet olika på olika håll i landet. Det måste bli så, eftersombetingelserna är sä skilda. Jag har svarat på den fråga som ställdes. Frågan gällde omjag anser att dessa föreskrifter stär i strid med riksdagsbeslutet. Det anserjag inte att de gör. 44 (): Jag vet inte hur man skall bära sig åt föratt fä jordbruksministern att förstå att de allmänna råden står i strid medriksdagsbeslutet - och detta trots att man läser innanfill ur både det ena ochdet andra. Jordbruksministern säger att har talat omproduktionsanpassad jakt. har i så fall själv dragit sin slutsats avdetta tal genom att "spika" vilka möjligheter de mindre jägarna skallha för att kunna fä fortsätta att jaga på sina generellmarker, alternativtB-licensomräden. Ett statligt verk skall inte i efterhand gå in och korrigeraett riksdagsbeslut, därför att det tycker att beslutet inte var precis sådantsom verket hade tänkt sig. Det måste vara fullständigt fel. Vi har fattat det här beslutet - precis som - för de marklösa jägarnas skull, men också för att slippa allt detelände och alla de konflikter som uppstår när man tvingar in folk i sammalicensområde. Det är egentligen mycket dumt att tala omproduktionsanpassad jakt. Ingen vet ju om älgen har ätit sig mätt på min havreeller på grannens skog. Jag kan ha havre, och den kan älgen äta sigmätt på. Min granne kan ett är ha nyplanterad skog, och den kanskeälgen låter bli . Det är ingen som vet det. Om talade om produktionsanpassad jakt, så drogriksdagen konsekvensen av sitt tal och slog fast hur många djur av olikastorlekar man skall skjuta. Det kan inte under nägra omständigheter vararimligt att ett statligt verk sedan sätter sig över riksdagsbeslutet. Det är sant att jordbruksministern har svarat på min frågagenom att säga att han inte tänker göra någonting åt saken. Det är också santatt jag är upprörd. Jag är väldigt upprörd över det svaret eftersom jag inteförstår hur dessa människor skall fä sin rätt. De får den inte avnaturvårdsverket som har utfärdat de felaktiga anvisningarna och de får deninte av landets jordbruksminister. Talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare inlägg. Överläggningen var härmed avslutad. 7§ Meddelande om svar på interpellation 1988/89:97 Utbildningsministern hade för avsikt att besvara UlfMelins interpellation om ökade resurser fill grundvux för flyktingar ochinvandrare . Sedan jag uttryckt önskemål om attinterpellationssvar bör undvikas , medger jag efter hemställan avstatsrådet att svaret på interpellationen lämnas . 8 § Anmäldes och bordlades medanledning av prop. 1988/89:63 om ändring i lagen (1974:191) om bevakningsföretag m.m. 1988/89:N21 av (båda c) 1988/89:N22 av och (båda s) 9 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1988/89:105 av () till utbildningsministern omgrundskollärarutbildningen: började de förstastuderandena pä den nya grundskollärarutbildningen. När beslutet om den nyautbildningen fattades av var åsikterna delade. Riksdagensbeslut innebar i korthet att man skulle ha en ny grundskollärarutbildning medtvå inriktningar, en mot tidigare årskurser, 1-7, samt en mot senare årskurser,4-9. Moderata samlingspartiet avvisade förslaget och förordade i stället att manskulle ha två utbildningslinjer, en klasslärarlinje som innehåller tvåvarianter årskurs 1-4 och årskurs 3-6, samt en ämneslärarlinje för högstadietoch gymnasieskolan. Starten för den nya grundskollärarutbildningen har varit,milt uttryckt, trög. Det gäller både de höjda förkunskapskraven och antaletsökande. Studerar man siffrorna på antalet sökande och på antalet intagna, blirman fundersam. av platserna är obesatta! På några ställen har inteens hälften av platserna blivit besatta. Lika allvarligt är att mänga av destuderande pä dessa besatta platser icke är behöriga utan intagna på s.k.villkorlig dispens. Det totala antalet nybörjarplatser var ht 1988 2 592 ochav dessa var 1 755 besatta . Av dessa 1 755 studerande var 291icke behöriga i ett eller flera ämnen. 159 i ma/no-ämnen och 132 i övrigaämnen. Antalet dispenser är 500. Dessa siffror tycker jag är alarmerande. Jagfrågar mig om avsikten med den nya lärarutbildningen, som påstods skulle höjakunskaperna hos nya lärare, kommer att uppfyllas. Behovet av lärare som har just fördjupningsalternativetmatematik och naturorienterande ämnen kommer att vara störst åtminstone dennärmaste fiden. Mer än hälften av de drygt 800 obesatta platserna hör tillfördjupningen ma/no, trots den omfattande kompletteringsutbildning, som mangivit till de icke behöriga. Det kommer sannolikt inte att hjälpa medkompletteringsutbildning, ens i större skala, för att klara behoven iframtiden, utan det kommer att krävas andra åtgärder. Kompletteringsutbildningen har givits som denstuderande har följt grundutbildningen, och redan där har man minskat på kravenom de höjda förkunskaperna. En studerande kan omöjligt fillgodogöra sig undervisningensamtidigt som han eller hon läser bredvid för att nå behörighet. minsta mankan kräva är att kompletteringsutbildningen skall vara klar före terminsstart.Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande frågor tillutbildningsministern: Vad tänkerstatsrådet vidta för åtgärder för att minska antalet villkoriiga dispenser? Vad tänkerstatsrådet vidta för åtgärder för att få fler sökande till fördjupningsalternativetmatematik och naturorienterande ämnen? Vad tänkerstatsrådet vidta för åtgärder för att få fler sökande tillgrundskollärarutbildningen? 1988/89:106 av i (m) tillbostadsministern om flyktingars rätt fill bostad: Den felinriktade svenska asyl- ochflyktingpolitiken får negativa konsekvenser även på bostadsmarknaden iSverige. Enligt revisorers förslag om flyktinginvandringentill m.m. 1986/87:18 var nettotillskottet av lägenheter 1986 mellan 10000 och 15 000. Behovet av bostäder som kunde hänföras fillfiyktinginvandringen uppgavs vara 8 000, alltså betydligt mer änhälften av nettoproduktionen. har antalet beviljade asyler ökat ochdärmed pressen på bostadsmarknaden. Dessutom har beslutat, fullt riktigt, attmänniskor med olika form av handikapp inte skall vistas på institution, utan sålångt möjligt bo i egen lägenhet. Frågan blir då: Vilka bostäder kommerframöver att stå till buds för övriga sökande, t.ex. ungdomar, päbostadsmarknaden? Visst är det viktigt att vi skall ge asyl och åtdem som verkligen är flyktingar, dvs. till dem vilka kan definieras som sådanaenligt Genévekon-ventionen. Så som den svenska fiyktingpolitiken tilämpasär nämnda kategori endast en minoritet. Enligt uppgift i en tidning sägerinvandrarverkets chef att av dem som beviljats asyl i är1987, efter det att de själva har kommit hit, var fiyktingar enligtGenévekonventionens definiering. En stor del av de asylsökande, och som senare erhållerasyl i , är utlänningar vilka bevisligen visat pass och biljetter underresan hit men som strax före ankomsten till kastat bort dessahandlingar. 1988 hade bara 2 632 av de asylsökandeiranierna som kom hit pass. 2 456 saknade pass. Det råder kaos på bostadsmarknaden i mänga störreorter, och problemet accelererar. Den flyktingpolitik som vi nu tillämpar, ochsom är osolidarisk och omänsklig, gör att människors förståelse för vikten avatt vi tar emot verkliga flyktingar riskerar att minska. Att vi ger bostäderoch uppehälle ät verkliga flyktingar borde inte ifrågasättas. Däremot finns detinga skäl att låta ungdomar i stå tillbaka på bostadsmarknaden förutlänningar som medvetet vilseleder myndigheterna! Vill statsrådet medverka fill attdet inte blir svårare för bostadssökande i att erhålla bostad än fördem som inte vill tala om sin identitet? 10§ Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1988/89:375av () till socialministern om den rättsmedicinskaverksamheten: Den rättsmedicinska organisationen har i många århaft en bekymmersam situation med resursbrist och rekryteringssvårigheter.Budgetprognosen för verksamheten visade på ett betydandeunderskott: 2,5 milj. kr. för /89. Därför har anställningsstoppinförts och personal varslats om uppsägning. Av uttalanden i pressen framgåratt verksamheten inom rättsmedicinen kan upprätthållas på godtagbarnivå och att rättssäkerheten därmed hotas. Jag vill därför fråga socialministern vadregeringen avser göra för att den rättsmedicinska verksamheten inte skalläventyras. 1988/89:376av () till justitieministern om beivran av narkofikabrott: Enligt pressuppgifter har det inomStockholmspolisen utfärdats riktHnjer enligt vilka gränsen för hur mycketnarkotika en person kan inneha för att narkofikabrottet ändå skall behandlassom ringa höjts betydligt. Det innebär att tiUämpningen i bliravsevärt Hberalare än den är i övriga landet. Detta står knappast i samklangmed intentioner och kan också ses som oHkhet inför lagen. Vilkaåtgärder avser statsrådet att vidta med anledning av det inträffade? 1988/89:377 av () till försvarsministern om FFV:s verksamhet iArboga: FFV Aerotech har nära 2000 anställda i , somär en kommun med något över 14 000 invånare. tillbaka pågårdiskussioner om det fortsatta underhållet av RM 8-motorn. Över 400arbetsfillfällen kan bli berörda. Oron växer bland anställda ochkommuninvånare. Med hänvisning till detanförda vUl jag fråga följande: Vilken tidsplan och vilken beslutsgång gäller förhandläggningen av ärendet? 1988/89:378av () till statsrådet om fillämpningen avreglerna om uppehållsfiUstånd: Ett fall rörande utvisning av en chilensk kvinnahar rönt stor uppmärksamhet i pressen. I detta fall beror uppmärksamhetendelvis på att sonen är känd och att han på grund av stor tillgivenhet förmodern gjorde motstånd mot polis. Den tragiska händelsen har engagerat många. Prot.1988/89:51 Enligt 31 § utlänningsförordningen får uppehållsfiUstånd lämnas till utlänning om vederbörande haranknytning till en person som är bosatt här. .. ,, , ~, 7"[ Enligt praxis tashänsyn till bl.a. humanitära skäl, som familjesituafion och Meddelande om jragor o r j ' j I anledning av det inträffade vill jag frågainvandrarministern: Har tillämpningen av principerna omuppehållstillstånd för anhöriga blivit mer restriktiv ? 1988/89:379 av () till civilministern omökade polisresurser för flygplatskontroller: Personalsituationen inom polisen ärmycket bekymmersam. Otillräcklig nyrekrytering i kombination med ökad avgångfrån yrket har medfört att bristen på poliser är påtaglig i mångapolisdistrikt. Dessutom filiförs polisen nya arbetsuppgifter, bl.a. den ökandeflygplatskontrollen. Regeringens oförmåga att se fill behovet av antaletpoliser kommer exempelvis till uttryck när nya flygplatser får utrikestrafik.Tillstånd ges för denna, men utan att resurser ges försäkerhetskontrollen. Ett exempel är Trollhättan-Vänersborgs flygplats, somfr.o.m. får reguljär trafik till . Förflygplatskontrollen erfordras då fem poliser som arbetar i tvåskift. Trollhättepolisen, som redan har fem vakanser inomdistriktet, har hos begärt resurser för att klara dentillkommande arbetsuppgiften. Som en möjlighet ser man också att få ianspråktamedel från vakanta polistjänster. Situafionen är inte unik för ochrikspolisstyrelsen har i en skrivelse till regeringen den 22 december 1988riktat en begäran med Hkartat innehåll. Regeringen har ännu inte lämnat någotsvar. 15 till budgetpropositionen 1988/89 uttalarcivilministern att han kommer att föreslå att vakansmedel skall fåtas i anspråk för förstärkning på det administrativa området. På annan platssäger han beträffande flygplatskontrollen: "Som jag ser saken måsteresursfrågorna ges en mera långsikfig lösning." Detta är en ringa tröst för ett polisdistrikt, somexempelvis , som står inför en akut situation. Där ställer mannu frågan vilka andra angelägna uppgifter man skall tvingas dra in på för attklara flygplatskontrollen. Jag vill därför frågacivilministern om han är beredd att snabbt medverka till att lönemedel förvakanta polistjänster - i avvaktan på en permanent lösning - kan användas ifall som detta. 1988/89:380 av () tillkommunikationsministern om trafikförbindelserna med : kommer SJ att dra insamtliga sowagnsförbindelser med . Linjeflyg har redan dragit in detsena kvällsflyget. E 66, som är pulsådern genom länet, har ett stort antals.k. 50- och 70-sträckor. En vägsträcka som varit föremål för breddning och 46 förhöjning har efter verkställdinvestering fått hastighetsbegränsningen 70 km/tim.Kustbanans framtid är oviss. Vad ämnar regeringen vidta för åtgärder för att i grundenförändra den u-landsliknande utveckling som råder inom kommunikationsområdet iBlekinge? 1988/89:381 av () till socialministern omluftburna sjuktransporter: har vid skilda tillfällenunder behandlat frågan om luftburna sjuktransporter. Här kan erinrasom att försvarsutskottet anfört att det inte kunde anses tillfredsställande attfrågan om sjuktransporter med helikopter bearbetas så utan resultat.En redovisning borde därför lämnas under /87. Detta gavockså som sin mening regeringen till känna. Frågan har därefter behandlats av en inomsocialdepartementet tillkallad arbetsgrupp som avgav en rapporti ärendet. Enligt vad jag erfarit pågår förhandlingar i frågan mellanstaten och landstingsförbundet.