prot · GC09105 · 1988-12-31 00:00:00 — Vi skulle komma med moderata hälsocheckar och betala för densjukvård som är nödvändig. Jag lycker inte alt vi skall ha den uppdelningen.Jag tycker all del här är fråga om solidaritet, alt del är fråga om attuppvärdera det kvinnoarbete som görs . Vadsom sker är en flykt från vård och omsorg. Det skulle vara myckel störrerubriker om man såg på detta som en ren demonstration. Om folk säger upp sig iså här slor utsträckning från ett varv eller en industri, då blir del storarubriker. är del kvinnornas protest som gäller, och jag lycker att vi skallla den på allvar. 33 PER STENMARCK (m)replik: Jag lägger speciellt märke till att inte svarar på denfråga jag ställde om vad hon vill göra ål de stora köerna som finns på en långrad områden när det gäller sjukvården. Låtmig då bara erinra om all vi moderater har ålminslone ell svar pä den frågan,och del är atl vi skall införa den s.k. vårdgarantin. Den innebär atl om manråkar bo i ett landsting där köerna är väldigt långa - och så är det på mångaolika håll - skall man ha möjlighet att få vården någon annanslans, privaleller inom elt annal landsting, eller egentligen var som helst. Och sedan skallman få det egna all beiala för detta. Men solidariteten som ser denär uppenbarligen: Stå du kvar i din kö, tvä eller ! Det är det endasom vpk kan erbjuda. Jag är lill viss del beredd atl hälla med om attsjuksköterskor skall ha ordenlligl betalt. Om man ser pä de löner somsjuksköterskorna har finner man atl de vid en internationell jämförelseligger skapligt fill när det gäller lönen före skatt, men när skallen är dragenligger sjuksköterskelönerna i väldigl lågt jämfört med andra länder iEuropa. Jag är inle säker pä all är beredd all av detta drasamma slutsats som jag. Under detta anförande övertoglalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 34 (vpk) rephk: Nej, det är alldeles riktigl, Per Stenmarck -jag är inte beredd att dra den slutsatsen all vi skall subventioneramarginalskaltesänkningar för högavlönade. Jag tror inle atl vare sigsjuksköterskorna eller värdbiträdena är särskilt betjänta av det. Jag tycker atl jag gav etl svar. Jag lycker atl elt av devikligasle sätten atl få ned värdköerna är att se lill alt del finnspersonal som kan utföra det arbete som behöver göras. Del är ju en av despringande punkterna när del gäller orsakerna till alt det blir köer. Vi har i ulskollel talat om att det behövs åtgärderför atl fä flei ; i c. Mer ulbildningsplalser, har vi sagl; det tycker jagockså är etl bra förslag. Behöver visedan bygga ul sä atl vi fär fler plalser kan vi väl göra del. Jag tror alt det finns en mängd steg pä vägen som inlealls handlar om privatisering utan om att behålla solidariteten i synen påvården. De marginalskattesänkningar som moderalerna vill ha ochsom ger 30 000-40 000 ät dem som tjänar över 200 000 och några tusenlappar ätdem som har en ganska normal inkomst är inle vårdbiträdena vare sig inomhemtjänsten eller inom sjukvården eller ens sjuksköterskorna särskilt betjäntaav, särskill inle när de sedan kanske får beiala höjd kommunalskatt för altkommunerna fär höjda arbetsgivaravgifter eller när de sedan kanske skall betala2 % mer i moms, när de kanske skall betala moms på biobiljdterna,dagstidningarna och vet alll vad som kommer ul ur den eländigaskatteuppgörelse som är på väg! Talmannen anmälde all Per Stenmarckanhållit alt till protokollet få anlecknal att han inle ägde rätt lillytterligare replik. Jag får meddela all anslag nu harsatts upp om atl detta sammanträde skall fortsälla efler . 36ANITA (): Jag börjar med all vad beträffar betänkandeSoU 15 yrka bifall till reservalion 10, som innebär ell bifall lillmiljöparlimolionen Värdig värd. Den beskriver vår syn pä vården i . beskrivithär i vid ell tidigare tillfälle; del länkle jag faktiskt inte la uppliden med atl göra en gäng lill. Skall vi ha en god vård måsle vi ha en god personalvård.Därför yrkar jag bifall lill reservalion 12 angående vårdpersonalensarbetstider. Genom att sänka arbetsgivaravgiften inom värden,äldreomsorgen och handikappomsorgen med en fjärdedel fr,o,m. 1990 får viekonomiskt utrymme för landsting och kommuner att genomföra de förbällringarinom personalvården som är nödvändiga om vi skall fä folk att arbeia i värden.Jag yrkar bifall till reservation 14. I reservation 16 talas det om atl ge invandrare ochflyktingar med utländsk värdexamen möjlighel all efter fortbildning få arbete iSverige. Jag yrkar bifall till den. Jag yrkar också bifall till reservation 17, som gällersamhällsijänsi. Dessulom yrkar jag bifall lill alla övriga reservationer somundertecknats av miljöparliels represenlanl i de belänkanden som vi jusl nubehandlar. Jag vill markera hur glad jag är alt rätlsläkarstationernaföreslås få en förbällring. Vid ell tidigare lillfälle klagade jag påräitsodontologens situation, och jag blev så glad när jag uppläckte allutskollel skriver: "Ulskollel finner det angelägel alt denrättsmedicinska verksamhelen får sådana resurser all den även i framliden kanlillgodose högl ställda krav. Det finns enligl ulskollel också skäl alt erinraom personalsituationen för rättsmedicinen. Personalen måsle kunna känna trygghet i sin anställning. Denframlida rekryteringen av kompetent personal lill del rättsmedicinska områdetmåste också tryggas. Delta gäller även den rätlsodonlologiskaverksamheten." Som har sagls tidigare; Del är lönt att arbeia poliliskt!Det är så härligt all känna all det gär att göra det. Sedan villjag tala om ideologi när del gäller vård och omsorg. Omlanke och omsorg om människor som av olika skäl behöverhjälp och slöd av andra människor är etl mål som vi tycker är belydliglvikiigare än forlsall materiell tillväxt. Atl sälla omsorgen om människanfrämst kanske i förstone inte alls upplevs som något särskilt originellt. Säsäger naturligtvis alla partier. Vad är det då som är speciellt förmiljöpartiet? Jo, vi menar atl del finns en motsättning mellan en godomsorg om människor och materiell tillväxt. Andra partier hävdar ofta attforlsatl ekonomisk tillväxt är en förutsättning för en god omsorg i framfiden. Del som kännetecknar alll vård- och omsorgsarbete är alldet tar tid - nu kommer jag tillbaka till tiden igen. Del gäller vare sig delrör sig om rent fysisk omvårdnad eller om socialt stöd eller vanlig medmänskligsamvaro. Sådant arbete kan inte nämnvärt rationaliseras ulan alt insalsen tillstor del förfelar sill syfle. Jusl del faklum all en god omsorg lar så myckel lid ianspråk är huvudorsaken lill atl den siller sä trängt i värt samhälle, som ärså starkt inriktat på materiell lillväxl. Tiden för andra människor riskerarhell enkelt att konkurreras ut av annan, mer lidseffektiv verksamhet, framförallt en varuproduktion som hela liden kan rationaliseras, och så den tid dettar alt sedan konsumera alla de varor som vi har producerat. TV,video och all den lid del tar all ulnyttja dem! var värd och omsorg om utsatta människor lill stordel ett ansvar för de enskilda familjerna. De förväntades ta hand orn ochfostra sina barn, vårda sina gamla och sköta dem som var sjuka ochhandikappade. Samhällels insatser var mycket små. Det finns mycket gott i dentäta fainiljekontaklen och den naturliga, ömsesidiga hjälpen mellan grannar, ibyalag, osv., men det var inte bara en idyll. Beroendet av andrafamiljemedlemmar kunde ibland utvecklas lill renl psykiskt förtryck. Om trycketpä familjerna blev för stort kunde del utvecklas fill vanvärd och ibland rentav till ätleslupa, och något samhälle som skyddsnät fanns del inle. håller vård och omsorg på att bli professionelltarbete, som utförs mol belalning. Den ulvecklingen är en följd av allmännaulvecklingslendenser i det industrialiserade samhällel, men den är ocksåresultatet av en medvelen polilik. I är den förkroppsligad av densocialdemokratiska politiken atl bygga det starka samhället. Drivkrafterna harfaktiskl varil vällovliga: trygghet åt alla människor, oberoende av om de haren familj som ställer upp för dem, kvinnans jämställdhet, osv. Men frågan är ompendeln inle häller pä att slå för långl. Den offentliga sekiorns snabbaöverlagande av alltmer ansvar för vård och omsorg från de enskilda människornaskapar också nya problem och hol, som har blivit alltmer uppenbara under desenasle åren. Vad händer med samhället när människor kan känna sig friafrån personligt ansvar för sin närmiljö och sina medmänniskor? Jag har betalatmin skatt - då kräver jag alt samhällel lar hand om gamla mormor, om denutslagne alkoholisten i trappuppgången, om ungdomarna som vandaliserar i millbostadsområde. De tendenserna finns klart och lydligl i dagens samhälle, och deförstärks ytterligare av reklamens bedövande köpbudskap, som lockar oss atlanvända vår lid, vår omsorg och våra pengar lill andra akliviteler än ät våramedmänniskor. I ell fragmenlerat samhälle är det personligaansvarslagandel och människors naturliga band pä väg alt upplösas och ersättasav slrikl ekonomiska relationer mellan människor. Är det det samhället som vivill ha? För atl hinna med varandra behöver vi, som sagl, korlarearbetsdagar. Jag skulle önska all vi kunde hjälpas ät all få det. Biträdandesocialministern sade pä landstingskongressen - enligt radion ialla fall - all sexlimmars arbetsdag inle bör införas . Del är egenlligen ellhårt slag mol de kvinnor, kvinnorörelser och vårdarbetare som så länge harkrävt en kortare arbetsdag. Jag tror all vi måste ha mer tid för varandra om viskall kunna klara sjukvård och omvårdnad. 37 BOHOLMBERG (s): Planeringen inför den här debatten var attkammarens diskussioner skall koncentreras på tre frågor, rättsmedicin,rättspsykiatri och allmänt om hälso- och sjukvård. Jag skall börja med detförsta: rättsmedicinen. När utskoltd mötte den här frågan inför sina skrivningarlill möltes vi också av rubriker om atl verksamheten var försummad,den var i kris. Därför har utskollel gjort en grundlig beredning av den härfrågan genom all besöka socialslyrelsen, där vi diskulerade silualionen inomrälismedicinen. Ulskottd besökte också rällsläkarsiaiionen i . vi enmyckel bra bild av verksamhelen. Med oss frän diskussionerna medsocialstyrelsen och vid rättsläkarslationen i fick vi den beslämdauppfattningen alt verksamheten var i akut behov av ytterligare pengar. Det varnödvändigl för alt förhindra personalavskedanden man stod inför, varvidverksamheten skulle försättas i en allvarlig silualion. Med oss från besöket vid rätisläkarslalionen i fickvi också bilden av en engagerad och kunnig personal. Den personalen får lägganed mycken överlid för all över huvud laget kunna klara den löpandeverksamheten. Sedan kom en rapport lill regeringen - den kom efter del altregeringen hade avlämnat sill budgetförslag till . Rapporten kom fränsocialslyrelsen och helte Rällsläkarslationernas budgel och verksamhetskris.Rapporten bekräftade utskotlels iakttagelser vid besöket, nämligen atträtlsläkarstationerna har stora problem, inle bara i ulan i hela landel.Förändringar måste med andra ord komma till sländ. För en lid sedan medgav regeringen att innevarande årsbudget fick överskridas med 2,7 milj. kr. föreslår nu en ökningmed 2,2 milj. kr. ulöver budgetpropositionen och utöver det medgivnaöverskridandel om 2,7 milj. kr. Sammanfattningsvis kan jag för egen del notera alt rättsmedicinensannolikl är underskattad i förhållande till dess värde för rättssäkerheten ochsjukvården och atl en lilen myndighet som rättsläkarslationen inte under fleraår kan klara av oslhyvelsprincipen och en minskning av sin budgel ochsamtidigt klara målen för verksamheten. Med utskotlels förslag kanrättsläkarstalionerna fä en tydlig och positiv signal om verksamhetens vikt ochbelydelse för framtiden. Den träffade har också gjortall landslingen är beredda alt la över enklare obduktioner. För framtiden pekarockså utskottet på bdydelsen av att den nuvarande verksamheten får tillräckligtmed personal och pengar för att kunna utveckla kvalilel i verksamheten. Brottsutvecklingen fortsätter i vårt land, och som bekanlblir advokaterna skickligare på all försvara broilsmisslänkta personer. Del äri del sammanhanget följdriktigt atl samhällels forskning och rättsmedicin ärav hög kvalilel. Framför oss ligger också uppgiften att prövahuvudmannaskapet för rättsläkarstationerna. Här pågår redan etl arbete inomregeringskansliet. Därmed över lill frågan om rättspsykiatrin. Även på detområdel har utskottet diskuterat frågan med . Vi har ocksåbesökt rätlspsy-kiatriska anstalten i . Utskottet har tidigare påtalat de brister som råder inomrättspsykiatrin . Utskottet återkommer till problemet och framhåller dealllför långa väntetiderna, de långa undersökningstiderna och de onödigaväntetiderna i avvaktan på ulplacering lill landstingens psykialriska sjukhus. Del vi kunde konstatera är atl rättspsykiatrin står införmolsvarande problem som dem som gäller äldrevården , dvs. alt del finnsetl anlal klinikfärdiga patienter som blir kvar vid verksamheten i brist på attandra alternativ skall ordnas. Jag kan inte förslå all orsaken är någon annanän brist på fungerande samverkan mellan staten och landstingen. Del är uppenbart atl också en sä liten organisation somden som rättspsykiatrin ulgör är en sårbar verksamhel. Den rättspsykialriskaverksamhelen kan inle nå de fördelar som del skulle innebära att arbetanärmare landslingen. Det gäller alt bäde kunna ulnyttja administration,personal och lokaler. Del intryck jag fick när utskottet besökterällsläkarsiaiionen och rättspsykialriska anstalten var all del förrättspsykialriska anstalten inle är en fråga om pengar. Det är snarare en frågaom att förändra organisationen och att göra ell närmande till landstingetspsykiatriska verksamhet. En huvudmannaskapsförändring som innebär allverksamhelen överförs till landstingen bör därför prövas av regeringen vid detlagstiftningsarbete som pågår på den rättspsykiatriska verksamhetens område. Jag är mycket väl medveten om atl rättspsykiatrin kräveren särskild, oberoende ställning vid en evenluell övergång tilllandstingskommunalt huvudmannaskap. I gengäld har rättspsykiatrin genomgått enulveckling från arbete i dåtida fängelsehålor till etl nära förhållande meddagens psykiatriska vård. , herr talman, vill jag ge etl par allmännasynpunkter om hälso- och sjukvården. Den första handlar om betydelsen av alt finna en merkraflfull hälsopolitik i . Vi har diskuterat denna fråga under hand isamtliga politiska partier inom socialutskottet. Vi kan konstatera alt delfinns ell väl genomarbetat faktamaterial som beskriver levnadsvanornasbetydelse för vår hälsa. Vi vet också alt förebyggande insatser, lyckadesådana, skulle frigöra värdefulla pengar inom sjukvården. De kan gå till annanviktig verksamhet. har också antagit mäl allminska alkoholkonsumtionen . Enligl mitt sätt atl se är den seklorisering somkännetecknar förvaltning och politik på det här områdel elt problem.Sekloriseringen gör atl folkhälsoarbetel inle har tillräcklig gemensampolitisk slyrning och inte heller den samverkan mellan myndigheter, kommuneroch landsting som är önskvärd. Det skulle därför vara intressant atl mellan de politiskapartierna pröva viljan lill en gemensam satsning på folkhälsan. Finns den, ochvad skulle den i sä fall kunna åstadkomma? Den andra fråga jag vill diskulera lilel kort gäller deetiska frågorna inom sjukvården. Det är frågor som alltmer och allt närmarekommer atl beröra alla medborgare i vårl land. De etiska frågorna kommer därföralt kräva särskild uppmärksamhet. Jag länker främsl på att vi kommer atlställas inför frågor fill följd av den nya biotekniken och gentekniken. Med genteknikens hjälp kommer vi tidigt alt kunnadiagnostisera fostren. Del innebär att föräldrarna i vårl land möts avinformation om eventuella skador på fostrel. Den moraliska fråga som här möteross alla och ytterst föräldrarna blir om barnet skall födas eller inle. Elt annat frågeområde blir genetiska sjukdomar och derasbehandling hos människorna. Det omfattar två områden: dels manipulation av desomatiska cellerna, dels manipulation av könsceller. Manipulation av könscellerär en Hälso upp lysn ing, m.m. särskiltallvarlig frågeställning som fordrar särskilda ställningstaganden frän osspolitiker. Den nya biotekniken innebär både möjligheter och risker.Båda sidorna måsle vi ha med i bilden. Men också en kriliskdiskussion om tillämpningen. Särskilt viktigt är delta inom biotekniken, dä denytterst släller oss inför frågor om mänskligt liv. Sammanfattningsvis är silualionen när del gällerbiotekniken i den, all del brister i informalion, lagstiftning ochpolilik. De här brisierna har socialutskottet ett, särskilt ansvar attuppmärksamma i det arbele som förestår om bioteknik och genteknik. Till sisl yrkandena. Jag ber alt få yrka bifall fillhemställan i SoU 15, med undanlag för reservalion 18, som jag yrkar bifalllill. Jag yrkar bifall lill alla delar i betänkandet 16. Jag yrkar bifall fillhemslällan i belänkandel 14, med undantag för reservation 7, som jag yrkarbifall lill. I övrigl yrkar jag bifall till alla moment i betänkandena 22 och19. 38 PER STENMARCK (m): Jag har inle särskill mycket att invända motdet sade, bara några korta kommentarer. När det gäller rättsmedicinen delar jag, efler alt ilikhel med ha försökt all sälta mig in i denna fråga rätt nogaunder de senasle månaderna, bedömningen atl delta är en verksamhet som har en underskattad betydelse för den svenska rättsstaten och som i längden inteklarar de besparingar som har lagts på den. Därför tror jag att det är rikligloch bra alt man nu har gjort klara förslärkningar bäde för det innevarande åretoch för del kommande. När del sedan gäller rättspsykiatrin säger atldel nu är dags att pröva ell närmande till landstingen. Visst kan det ligga endel i elt sådanl resonemang. är det bara sä atl det, som han själv säger, finns en bristande samverkan mellan landsfing och stal. började man uireda frågan att lägga överhuvudmannaskapet på landslingen i ställd. Det är bara att konstatera alt dettanu har uirelts under en följd av är. Man skall nog inte utesluta att just deltautredande, denna ständiga osäkerhet om vem som skall vara den verkligehuvudmannen, kan vara en av orsakerna lill atl verksamheten har fungerat på eltbristfälligt sätt under en följd av år. Del har lell oss moderater framtill den andra slutsatsen: Låt i slällel slalen ha kvar huvudmannaskapet. Sedankan man ju diskulera varifrån i slalen della huvudmannaskap skall utgå. Vimenar atl ett logiskt resonemang visar att denna verksamhel är en del av densvenska rättsstaten och följaktligen skall vara slallig. 39ULLA TILLÄNDER (c): Jag har inte heller så myckel atl invända moldet har framfört. Jag vill bara understryka att vi i vårreservation om huvudmannaskapet för rättspsykiatrin betonar atl del pågåendeberedningsarbetet snart måste vara klart men att vi ännu inle har lagilslällning till huvudmannaskapsfrågan. Jag håller också med om atl en av de storafrågorna framöver Prot. 1988/89:105 kommer all ligga pä det diska området.Frän cenlerns sida lade vi fram en omfattande parlimolion om biotekniken. Detta är emellertidfrågor som vi får återkomma till . har vi också några etiska frågor alt la slällninglill. Del gäller l.ex. aborlfrågan, där vi har en ganska angelägen reservalion.Det finns utrymme atl slödja den! För min del vill jag än en gång peka på den reservalion ibelänkandet 19 som alla tecken nu lyder pä atl vi får majorilel för och älerundersiryka bifallsyrkandet till denna. Det är vi i , vpk ochmiljöpartiet som slår bakom den, men eflersom vi nu också fär slöd av moderaleroch folkpartister blir det majoritet. Reservationen betonar detnödvändiga i all staten lar ansvarel för gymnasieelever, som juockså är gravl rörelsehindrade. Del här tycker jag är en etisk fråga av högdignitet, och jag skulle därför vilja fråga om socialdemokraterna verkligenskall ställa sig ulanför denna uppslutning bakom dessa ungdomar, som behöver alltslöd. 40 BOHOLMBERG (s): Låt mig bara kort säga om rättspsykiatrin,atl del föreligger delade uppfattningar om huvudmannaskapet. Pä en punkl råderdel dock gemensam uppslutning i socialutskottet, nämligen om all deförhandlingar mellan staten och landstingen som har lagls ned genast bör lasupp och leda till elt slutresultat. Del är viktigt alt vi understryker detta iden här diskussionen. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren övergick till atl fatta beslut i ärendena. Mom. 1(rikllinjer för hälso- och sjukvården m.m.) Utskottets hemslällan bifölls med 238 rösler mol 62 förreservation 1 av Slen m.fl. Mom. 2 (nedläggning av enskilda sjuk- och vårdhem) Utskotlels hemställan - som ställdes mol reservalion 2 avDaniel Tarschys m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3 (översyn av stadgan för enskilda vårdhem) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservafion 3 avSten m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5 (ändring i hälso- och sjukvårdslagen) Ulskollds hemslällan - som slälldes mot reservalion 4 avSten m.fl. - bifölls med acklamation. Prot.1988/89:105 Mom. 6 (frin läkarval) Utskottets hemslällan bifölls med 264 rösler mol 36 förreservation 5 av och . Mom. 7 (husläkare) Utskottets hemställan - som slälldes mol reservalion 6 avDaniel Tarschys och - bifölls med acklamation. Mom. 8 (särskill stalsbidrag för insatser mot vissa köer) Utskollels hemslällan bifölls med 266 rösler mol 36 förreservalion 7 av och . Mom. 9 (lagfäst rätt fill vård inom annal landsting) Utskollels hemställan - som ställdes mot reservalion 8 avSten m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 10 (sjukvärdens resurser m.m.) Utskottets hemslällan - som slälldes mol reservalion 9 avUlla Tilländer och - bifölls med acklamation. Mom. 12 (åtgärder för en god vård) Ulskoltets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avAnila - bifölls med acklamation. Mom. 14 (vårdpersonalens arbetstider m.m.) Försl bilräddes reservation 11 av och med 36 röster mot 34 för reservation 12 av och . 226 ledamöter avstod från att rösta. Härefler bifölls utskottets hemslällan med 235 rösler mot66 för reservalion 11 av och . 1 ledamot avsiod fränatt rösta. Mom. 15 (stalsbidrag till minskad helgtjänstgöring ochandra personalpolitiska ålgärder) Ulskoltets hemställan - som slälldes mot dels reservalion13 av , dels reservalion 14 av - bifölls medacklamation. Mom. 16 (äigärdsprogram för sjuksköterskor m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 265 rösler mot 36 förreservalion 15 av och . Mom. 17 (invandrare med utländsk vårdutbildning) Utskottels hemställan - somslälldes mol reservalion 16 av m.fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 18(samhällstjänst) Utskollels hemställan - som ställdes mol reservation 17 avAnila - bifölls med acklamation. Mom. 19(läkarförsörjning) Prot. Ulskoltets hemslällan - som ställdes mol reservation 18 avBo Holmberg m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 20(åtgärder mol läkemedelsmissbruk m.m.) Utskottets hemslällan - som ställdes mol reservalion 19 avDaniel Tarschys m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 24 (värden av svårt hjärnskadade) . Utskottets hemställan bifölls med 265 röster mot 36 förreservalion 20 av och . 1 ledamot avstod frånalt rösla. Mom. 29 (mammografi) Utskottetshemslällan - som slälldes mot reservalion 21 av - bifölls med acklamation. Mom. 30 (åtgärder mol sjukdomen loxoplasmos) Utskottels hemslällan - som ställdes mot reservalion 22 avDaniel Tarschys m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 31 (förlossningsvårdens utformning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservalion 23 avGudrun och - bifölls med acklamation. Mom. 34 (signering av patientjournaler) Utskotlels hemslällan bifölls med 155 rösler mot 144 förreservalion 24 av m.fl. (() anmälde alt han avsett all rösla jamen markerats ha röstat nej;) Mom 36 (dataregistrering av vaccinationer) Ulskoltets hemställan - som slälldes mol reservation 25 avGudrun - bifölls med acklamation. Mom. 37 (värnpliktigas blodgivning)Utskottets hemslällan - som slälldes mol reservalion 26 av - bifölls med acklamation. Mom. 38 (omstrukturering av den psykialriska vården) Utskollels hemslällan - som ställdes mol reservalion 27 avGudrun - bifölls med acklamafion. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls.