prot · GC0999 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag tyckte ännu mer illa om alt jag också uppfattade atthon lade orden i munnen på några besökande handläggare från Värmlandskassan.Hon ruskar på huvudet , men jag skall med intresse läsa snabbprolokollel -jag tror att det var så. Del stämmer i så fall. och folkpartisterna vill klara det ökadeantalet arbetsskador med försämrad försäkring. Så är det ju. Moderalerna villgå längst - de vill avskaffa hela försäkringen - men folkpartisterna går påganska bra de med. Det var tur att åberopade folkpartiels molion,för det ger mig ett utsökt tillfälle att läsa upp vilka förslag som finns där: "Alla de problem som vi har diskuteratkräver enligt folkpartiels uppfattning ell långsiktigt och målmedvetet arbeteför att stärka och förbättra socialförsäkringssystemet." Observera att detslår förbätlra! "har framlagt en radförslag med detta syfte. Vi har l.ex. pläderat för lägre kompensationsnivåerinom vissa system (inom sjukförsäkringen för kortfidssjukvaro och inomdelpensionssystemet) och ansett det motiverat att bevara en karensdag inomsjukförsäkringen. Vi har också arbetat för en ökad egen finansiering inomarbetslöshetsförsäkringen, bl.a. i syfte all stärka incitamenten till en mer återhållsamlöneutveckling. Vi har föreslagit en förlängning av samordningsperioden mellansjukförsäkring och arbetsskadeförsäkring. Vi motsatte oss den modell förlimsjukpenningen som infördes ." Del här kallar i sin motion för att förbättraförsäkringen. Jag känner en oerhörd bävan inför de förslag som folkpartietkommer att lägga fram, om man där kommer på att försämra försäkringen, eftersomdet som står i den här motionen skulle vara en förbättring. När det i övrigt gäller folkpartiels molion, somutskottets folkpartister hänvisar fill i reservation 3, tycker jag att det ären alldeles riklig tolkning som vi gör, när vi säger att de frågor som där tasupp skall bearbetas i arbetsmiljökommissionen. Rehabiliteringen är det oerhörtviktigt att förbättra - där håller jag med - och detta finns med idet arbete som rehabiliteringsberedningen nu har redovisat. Jag förstår intevad det skulle behövas för ytterligare utredningar. Man kan väl inle begäraulredning för ulredandds skull. Varför skall man ha parallellulredningar, närdet redan finns dl uppdrag att titta på de här sakerna? Samma sak gäller vpk. Jag har ingen negativ kritik mol desynpunkter som vpk för fram i sin motion och i sin reservation, men man är juinle tvärsäker i vpk:s mofion heller, utan man pratar där ungefär som jaggjorde i mitt inledningsanförande. Det finns ändå en osäkerhet i fråga omvilken arbetsgivare som drabbas, och drabbas inte räll arbetsgivare, då menarjag att man missar en hel del av vilsen med förslagel. Del här är saker somkommissionen får lilla på i sill arbele. Jag tyckerockså all det finns anledning att peka på del som för fram isitt särskilda yttrande, att man inte får utesluta att kostnadsansvaret kanmedföra att arbetsgivaren skaffar ett sorteringssystem, så att han inteanställer andra än dem som är hundraprocentigt friska. 115 (): Jag konstaterar att jag tyvärr inle har fållnågot som helst svar pä de konkreta frågor jag ställde. Däremot gjordeNils-Olof en analys av mill sätt att uttala mig, eller hur del nuhette, alt jag skulle ha uttalat mig negativt om de arbetsskadade. Det har jaginte gjort, men jag anser alt med nuvarande utformning avarbetsskadeförsäkringen och den praxis som har utarbetats är inte försäkringeni överensstämmelse med det vi har menat med en arbetsskadeförsäkring. Så vill jag kommentera alt jag skulle ha lagl orden imunnen på någon besökande från Värmlandskassan. Jag vel alt flera av dem som nuär i kammaren var närvarande när vi fick del besöket, och om jag intemissminner mig var också med vid det tillfället. En av mina kolleger från sade - jagantecknade det - alt han ansåg det vara fullkomligt hopplöst och att han inlelängre orkade fortsätta. Han fann sin arbetsuppgift meningslös och skulledärför sluta. Jag har flera vittnen på detta, om del nu skulle vara nödvändigl. Sedan vill jag verkligen rätta till en sak. Vi vill inteavskaffa arbetsskadeförsäkringen, . Och ber jagNils-Olof slå upp reservation 1, som finns på s. 16 i betänkandet.Där står det all den ulredning vi har begärt "bör få i uppdrag attundersöka om inle behovet av arbetsskadeförsäkring för dem som får sinarbetsförmåga bestående nedsatt till följd av arbetsskada kan tillgodoses genomen obligatorisk ansvarighels-försäkring för arbetsgivare". Observera attdet står obligatorisk! "En sådan ansvarighetsförsäkring bör kunna tecknas iförsäkringsbolag, och det bör vara möjligt att i avtal mellan parterna reglerahur försäkringen i detalj skall vara uppbyggd. Huvudsaken är all det i bottenfinns en lagstadgad skyldighet för alla arbetsgivare att teckna ansvarighetsförsäkringmot arbetsskada." Dessutom har vi lagt fram förslag om ett ökatarbetsgivaransvar. Jag kan inte anse alt del skulle vara en försämring för deförsäkrade. Däremot skulle det bli en för den allmänna försäkringen betydligtbilligare försäkring. egen finansminister har med stortbekymmer uttalat att vi måsle göra någonfing åt socialförsäkringarnasfruktansvärda kostnadsökning, och senast var det socialministern som yttradeall någol förslag skall presenteras i detta ärende . 116SIGGE GODIN (fp): Det stämmer dåligl det här, fallel säger ni alt vill försämra allt inom den socialasektorn. I andra fallet instämmer i att rehabilitering ärså viktigt. Vi har talat om flera insatser för all komma i gång med ensnabb rehabilitering, för della är så vikfigt för den enskilda människan.Skulle vi inte kunna vara överens om då att det är viktigt att kunnarehabilitera människoroch att del skall kunna göras inom en fid när de har förmåga att klara av ensådan insats? På något sätt vill ni inle redovisa någoniing. Jag har sagt tidigare här i kammaren all det förekommerfaktiskt saker i . Del finns tidningsartiklar, intervjuer medstatssekreterare och alll vad del är, som visar exakt delta, Nils-OlofGustafsson. Min fråga var redan i inledningsanförandel; Varför håller ni påbakom lyckta dörrar? Är inte detta problem så viktigt att vi ålminslone kanlyfta fram del i ljuset och se vad det är man kan göra åt det? Dessutom är berett att ställa upp och medverkalill att försöka lösa en sådan här allvarig fråga. Men ni vel ingenting, och nihar heller ingen lust att göra någoniing. Hur kan det komma sig att socialdemokraterna i ena fallet,i arbdsskadeutredningen, tycker alt man kan förändra samordningsiiden frän 90till , eftersom det skadar den enskilde ytterst marginellt, och att nii det andra fallel över huvud taget inte kan tänka er del? Någon motiveringskulle jag hemskt gärna vilja ha. Jag tycker alt det är en viklig fråga, fördet är en åtgärd som ändå möjliggör att man kan lösa några problem. Sedan tar fram vår motion. Hanredovisar socialförsäkringssektorns alla delar, arbetslöshetsförsäkring ochhela körd, och säger alt del är en kalaslrof för människorna om fårbestämma. Det är inte så, . Men det skulle kanske haskapats exempelvis besparingar på , lägre inflation ochen sundare samhällsekonomi. Och varför vill man ha det? Jo, det vill man hadärför all detta kommer människorna till godo, och det är fakfiskt det som vitycker är vikligl. Låt mig la upp della med limsjukpenningen igen. Vi kaninle acceptera att vissa människor får underkompensaiion och andraöverkompensation, och del var skälel till att vi inle lyckte att förslaget varbra. Vi säger inle nej till allting, men vi vill ha förslag som ger människornaden rätt som de har all kräva. På tal om rätt, , för de människor somhar en gammal livränta och som tvingas till samordning när de blirålderspensionärer: Hur skulle det vara om ni försökte från majoritetens sidaatt redovisa dl rimligt svar på en motion? Vi har inle motsatt oss samordningen,som jag sade, men vi tycker att ett halvl basbelopp skulle kunna undantas frånbeskattning. Den åsikten har ni över huvud laget inte kommenterat. Den varalltså inte intressant. Men frågan är intressant för de små, enskildamänniskorna som aldrig har hafl en förutsättning att tjäna in ATP-poäng och fåen rejäl pension. De tycker alt della är intressant, men till dem har niingenting all säga. Jag hoppas att det inte är därför att det arenfolkpartimotion som ni inte har någonting alt säga till dem, för de väntar ialla fall på svar. Det viktiga är faktiskt alt man gör någonting förmänniskorna. Som avslutning vill jag säga alt vi måste göra någontingåt arbetsskadeproblemet, vi måste göra någol ål väntetiderna. Det somarbetsmiljökommissionen gör skapar inte kortare väntetider och inte hellerförutsättningar för all lösa det här problemet pä mänga, . Del är braall del jobbet har satts i gäng, men vi måste föra till någonting yllerligare. Låt mighoppas att det inle är bara och de övriga borgeriiga partiernahksom och försäkringskassornas personal som tycker attdet är en oroväckande framlid som vi går lill mötes. Ni måste väl också börjaoroa er, . 117 (): Nej, , jag log aldrig ordetkalaslrof i min mun när jag läsle högt ur motion; det ordet harSigge Godin själv tagit till . Vad jag sade stämmer inte alls dåligt, utan det stämmerbra. Det som ni säger om rehabilitering är bra, men det jag läsle upp ur ermotion om den ganska märkbara försämring av socialförsäkringen som ni vill haär dåligt. Det här om lyckta dörrar har jag hört säganågra gånger. Han hänvisar lill en artikel i , tror jag; jag hari alla fall läst den i någon tidning. Jag begriper inte att gör ettnummer av del här. Varje regering som fungerar måsle väl göra en ständigöversyn av sin verksamhet, och socialförsäkringen är en stor och dyrverksamhet. Jag förutsätter faktiskt att man har en rullande översyn, och jagkan inte begripa att del skulle vara att gömma sig bakom lyckta dörrar. Jagförstår inle dugg av det där. , del var inle alls av nonchalans som jaginte svarade på frågor. Del är svårt alt vara ensam när ni är så många. För altbörja med den andra frågan är jag inle involverad i budgetarbetet sä fill dengrad alt jag kan säga vad som är pä gång när det gäller avgiftshöjningar och sådant.Där måsle jag bli svaret skyldig. På den första frågan, om vi inser att vi måste göranågonting, är svaret: Självfallet gör vi det. Jag blir faktiskl litet irriteradnär vi blir anklagade att slå med armarna i kors och inte göra någoniing. Justvi av alla begriper inte hur allvarligt det här är och vill ingenting göra. Jaghåller naturligtvissrjed om alt det är otillfredsställande medkostnadsutvecklingen. Att vi har en resulsfcrä vande administration är delingel tvivel om. Och visst är det nödvändigl att väntetiderna kortas, lacka fördet. Del här måste vi ju ta på allvar. Men vad jag försöker säga är att detriktigt vikfiga ändå är de bakomliggande faktorerna. Det riktigt allvarliga äratt det är så många människor som slits ut. Del mest alarmerande tycker intejag är alt arbetsskadeförsäkringens kostnader ökar, även om jag finner detoroande i sig. Slörre delen av den kostnaden skulle för övrigl annars komma päsjukförsäkringen, för de här människorna är ju sjuka och inte antingenarbetsskadade eller friska. Det verkligt alarmerande tycker jag är all alla tregrupperna - arbetsskadade, långtidssjuka och förtidspensionärer - ökarsamtidigt. Då är det inte fråga om all flytta människan från den enaförsäkringsgruppen fill den andra, utan vad det gäller är att göra någoniingverkligt bra ål människornas förhållanden i arbetslivet. Sedan åberopade någonting somfinansminislern skall ha sagt om socialförsäkringen och hänvisade till honomsom en klok man. Del lycker jag också alt han är, och jag skall citera vad hansade i finansdebalten i dl meningsutbyte med : "Hennes endarecept är att skära ner förmånerna. Men då har vi inle kommit åt delgrundläggande problemet, som är elt annal, nämligen varför människor blir sjukskrivnalånga lider. 1988/89:99 19apriri989 varförantalet arbetsskador växer så snabbi och varför vi har så många förtidspensionerade.Det enda de borgerliga partierna kan länka sig är alt försämra förmånerna fördem som drabbats. I ställd måste vi söka lösningar som innebär att vi kanminska sjukskrivningsperiodernas längd, minska antalet arbetsskador och minskaantalet förtidspensioneringar. Det kan vi åsladkomma l.ex. genom att skärpaincitamenten för arbetsgivarna alt förbättra arbetsmiljön och för samhällel attförbällra folkhälsan och ge sig i kast med rehabilitering av dem som skadats.Om vi kunde minska förtidspensionering och långtidssjukskrivning skulle det gebåde lägre kostnader och och därmed högre produktion samt enbättre tillvaro för de enskilda människor det gäller. För densom har ett socialt samvete, , är svaret givet: Det är den vägen Det är del social-humana sätlel alt både minska kostnaderna och förbätlramänniskors situation." Det ärsocialdemokraternas hållning i de här frågorna. 118 (): Del var ju skönt att hitlal ett citat från finansminislern som kunde användas i del härsammanhanget. Jag har sett andra uttalanden, och jag har också haft eninterpellationsdebatt med socialministern där han menade all man faktiskt måsleåtgärda försäkringarna i sig. Jag håller med om all del är litet egendomligtatt så litet sipprar ut från fill utskoltsmajoriteten och attni faktiskt inte har något som helst förslag i de här frågorna. Är det inte eländigt ändå att nimed världens bästa arbetsmiljöer, som jag förstår , med enförelagshälsovård som är mycket väl utvecklad och med världens kanske starkastefackorganisationer inte har kommit längre än att det ser ut på det här sättet?Kostnadsexplosionen är ju nättopp katastrofal; det tycker jag all den är närmiljarderna fullständigt rinner bort. Men allra värst är att del finns massorav verkligt sjuka människor som får vänla på hjälp därför att - dethävdar jag - man sysslar med en försäkring som ändå omspänner en väldigl lilendel av hela sjukförsäkringskomplexel. 119SIGGE GODIN (fp): Jag skall inte förlänga debalten specielltmycket, men jag blir faktiskl irriterad när citerarfinansministern, för vad han ville ha sagt var: "Ni bara försämrarförmånerna." Låt mig som avslutning på min insats i den här debattensäga att kan tala med finansminislern och undervisa honomom all det inte går att klara rehabiliteringen, om man har sådana väntetidersom man har - 11,12 och kanske upp emot 20 månader för vissa människor.Det är en omöjlighet. Som vi från sida säger är det ju viktigt förden lilla enskilda människan all hon får ett värdigare liv, vilkel man inle fårnär man inte har en chans som alla andra att återgå i arbele, all kännaarbetsgemenskap, att känna tillfredsställelsen av att man kan försörja sigsjälv och att man kan utnyttja alla möjligheler i vårt samhälle. med dessaväntetider, och det är det som är problemet, . Jag harunder hela denna deball vänlat på svar på mina frågor. Men det har inte kommilnågra svar - det är därför, herr talman, som jag vänder . Han svarar ju ändå inle, så därför lalar jag till talmannen och deövriga. 120 (); Också jag insåg del meningslösa i altfortsätta denna diskussion. Inledningsvis sade jag faktiskl all uppfattningarnaär olika, hur man nu skall komma till rätla med detta problem. Diskussionen harvisat att jag hade rätt. Jag begärde ordet för att något kommentera det som GullanLindblad sade om våra arbetsmiljöer. Jag vet inte, men det är möjligt att vihar världens bästa arbetsmiljö. Detta säger nog mer om hur dåligl del är ute iden övriga världen än om hur bra vi har det här. Vi har i många fall dåligaarbetsmiljöer. Folk far illa och blir utslitna av belastningsskador i unga är.Människor mår inte bra, och vi måste göra någoniing ål detta. Jag vet att delär sä, eftersom jag träffar dem. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendel skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) socialförsäkringsutskotletsbetänkande /89:SfU15 Studiestöd (prop. 1988/89:100 delvis). 121HANS (); läste jag i en av den s.k.rörelsens tidningar -det var - en rubrik som löd: "Vihar inle lyckats med skolan." När man läser vem som sagt della, hajar mantill litet grand. Det var nämligen vår statsminister, , och dethandlade om den sociala snedrekryteringen till våra högskolor. Trots att vi försökl, måsle vi vara självkritiska ocherkänna ett misslyckande, sade statsministern. Han konstaterar alt förutom denbristande sludietra-ditionen och påverkan i hemmet har de slora studieskuldernaavskräckt ungdomar från arbetarhem mer än ungdomar från andra hem all studeravid högskolan. Som mycket riktigt observerat ärrekryteringen till högre ulbildning forlfarande mycket sned och missgynnarsåväl vissa sociala grupper som vissa regioner i landet. I mitt hemlän. Västerbollen, kan man se delta väldigttydligt om man jämför med en sådan glesbydskommun som . Skillnadenmellan hur mänga som går vidare lill studieförberedande gymnasieutbildning ochhur många som går vidare till högskola är enorm. trots all målsättningensedan länge varil all få alla socialgrupper så likvärdigt som Prot.1988/89:99 möjligt representerade vid läroanstalterna. Men det är ettfaktum att ungdomar från familjer med svageller ingen studidradifion är mycket lägre studiemoliverade.Ungdomar från glesbygden har framför alll avsevärt större kostnader. Det ärmycket besvärligare för dem att komma lill högskolorna. Därför finns det intesamma intresse, i synnerhet som man på dagens arbetsmarknad kan få storainkomster relativt snabbt ulan att sätta sig i skuld. Studiestödet är inte den enda orsaken. Densocialdemokratiska skaltepoli-fiken är kanske också en bidragande orsak, menden skall vi inte diskulera . förslag och beslut - somi övrigt tagit fasta på många moderata förslag - innebär en väsentligförbättring av de högskolestuderandes villkor, men detta är på intet sätttillräckligt för att vi skall komma till rätla med problemen. Även i denbudgetproposifion som ligger fill grund för detta betänkande föreslås en delförbättringar i den av oss föreslagna riktningen, vilket vi välkomnar. Det är också vikfigt att man tar hänsyn till den fortsattainternationaliseringen inom näringslivet och närmandet till . Den snabbatekniska utvecklingen ställer stora krav på förändringar och utveckling avstudiestödet, om inte skall halka efter och för att inte stora grupperav svenska ungdomar skall ställas utanför det som händer i världen. Därför lägger vi moderater i vår motion Sf413 fram ettanlal förslag som skall leda till att fler sludiebegåvade ungdomar söker sigtill våra högskolor, en bättre social och geografisk fördelning och störrestudiesocial rättvisa. Dessa förslag inriktas på att befrämja elt vidareinternationellt samarbete och dt större internafionellt engagemang. Jag avser att kommentera några av de reservationer som ärfogade lill betänkandet. I reservafion nr 1 tas frågan om inackorderingstilläggetupp. Enligl förslaget i budgetpropositionen kommer del att höjas, vilkel vivälkomnar. Vi vill bara betona och få stöd för att detta bara är ellsteg på vägen och att vi måste fortsätta i denna riktning. I reservation nr 2 tar vi upp frågan ominackorderingstillägget vid regionala idrottsgymnasier. Den frågan kommer UlfMelin alt behandla , varför jag går förbi den. Gymnasieelevers resor är också dl vikligl inslag för allutjämna de regionala ojämlikhderna. CSN har fått i uppdrag att se över delta.Vi betonar att man framför allt måsle la hänsyn fill vad som gäller inomgrundskolan för alt det skall bli en rättvis och acceptabel samordning på dettaområde. Reservafion nr 4 handlar om studiebidrag vidutlandsstudier och anslag lill studiehjälp. har varit ell krav från CSN. Även vi har framförl detta krav i motioner, och vi vill nu upprepa det. Detta är ell område där plånboken verkligen lalar. Om man vill kan man skicka sina barn utomlands för sludier på gymnasienivå. Man kan få studiehjälp om denna utbildning inle finns i . I övrigt får man betala allting själv, och man går misteom sin studiehjälp. 138 Jag har fått ett brev från enförtvivlad mamma som är ensamstående med Hon hade tänktgöra en uppoffring och skicka sin sludiebegåvade och spräkintresserade son lillUSA . Hon var beredd att avstå ifrån studiehjälpen. Men då blev sonenegentligen obefintlig i och med alt han for utomlands. Plötsligt hade hon ett barn mindre, men även delta kundehon tänka sig att gå med på. Men droppen som fick bägaren att rinna över ochsom gjorde att hon inte kunde genomföra detta var att hon dessutom gick misteom bidragsförskottet. Då gick del inte längre. Hennes ekonomi stoppade inte.Jag tycker att sådana här orättvisor borde rättas fill snabbi. För att kommafill rätla med detta föreslår vi att man anslår ytterligare 20 milj. kr. föratt förbätlra den här situafionen. Ireservation nr 7 lar vi upp inkomstprövningen. Vi lycker alt prövning mot egeninkomst om rätt till studiemedel bör upphöra . Del skulle visa attsystemet verkligen är generellt. Förslaget skulle innebära administrafivabesparingar och underlätta hanteringen för den enskilde. Men man skulle framförallt få borl de slora marginaleffekter som man nu har. Om man tjänar mer än vadfribeloppet tillåter, får man mindre bidrag-del är ju bidraget som reducerasförst -, högre barnomsorgskoslnader, om man har sådana, lägre bostadstilläggoch högre skall. Detta går ju tvärtemot vår målsättning, att man skall försökaatt få en lägre skuldbörda för de högskolestuderande. Som sadei den här tidningsinlervjun utgör ju detta ett hinder för slora grupper allstudera vidare. Därför föreslår vi att man av kostnadsskäl genomför det härsuccessivi, genom all som första etapp minska fribelopps-gränserna med 10 %eller höja dem vardera halvåret fr.o.m. . Ireservafion nr 9 har vi också tagit upp frågan om inkomstbeskattning. Vi tyckeratt det är orättvist. I utskollsbetänkandet sägs det att det är orättvist altgenomföra den ändring som vi föreslår. Vi anser att det är orättvist att ha delkvar som det är. Del drabbar framför allt unga barnfamiljer som bor i villa ochvissa nydablerade företagare. Fråganom avskrivning av studielån lar vi upp i reservation nr 10. Vi lycker att desom gör uppoffringen att genomgå en lång utbildning bör befrias från någon delav den exlra skuldbörda som de drar på sig på del viset. Vi tycker också attden som avlägger doktorsexamen skall få denna belöning. Det blir ytterligare enbelastning på ekonomin genom att man lar bort elt basbelopp av studieskulden.Vi har också en del förslag som gäller vuxensiudieslödd. Vi ifrågasätter bl.a.om reglerna för koritidssludieslöd verkligen innebär att slödet går lillavsedda målgrupper. Tillsisl, i reservalion nr 23 föreslår vi alt reserabatterna fill studerande skallförbättras. Man skall inte bara kunna åka med SJ, eftersom SJ faktiskt intefinns i l.ex. slora delar av . Del förstärker den snedfördelning somfinns på det regionala områdel. Närman läser betänkandet finner man att utskoltsmajoriteten skriver positivt omvissa saker. Man skriver l.ex. positivt om inackorderingstillägget och om endel andra saker som vi lycker är bra. När det gäller gymnasiestudier utomlandsgår man t.o.m. längre än vad vi har föreslagit i motionen. Del intressanta ärdock att CSN har fått nolldirekliv i sitt budgetarbete, vilkel gör alt det intefinns pengar för detta ändamål. Vad är det för glädje med all skriva positivtom man inte anvisar medel? Vi anser därför att utskollel i 1988/89:99 stället skulle ha bifallit våra förslag och anvisat medel till det här området. Meddet anförda, herr talman, vill jag yrka bifall till de moderata ~ 7 '. reservationernamed som första namn. Anf.122 (): Vårl samhälle har blivit alltmer komplicerat. Vi måsle sökaoch bearbeta mängder av informalion. Vi måste också vara beredda alt ta störreansvar för oss själva och andra, både pä arbetet och . I arbetslivetkan del gälla alt själva upptäcka säkerhetsrisker och sedan formulera krav pååtgärder. kan det l.ex. gälla förändringar i del egna bostadsområdetsom man vill ha gjorda. I bägge fallen krävs det att man kan tillgodogöra sigden information som finns och all man sedan kan formulera sina krav ellersynpunkter.