prot · GC09120 · 1988-12-31 00:00:00 — Dessa orler är antingen sådana somredan har högskolor eller slora T4-skolor, Vid valet av orler har dessutom önskemålom en rimlig geografisk spridning över landel varil vägledande. Närhet till ulbildning är viktig både för de sluderandeoch för den regionala ulvecklingen - precis som säger. Om manser på kartan finner man att detta förslag med de 42 orterna kommer att ledatill en ganska hygglig geografisk spridning över landet. som man börförsöka tillgodose önskemålet om spridning, måste kravet på kvalitetupprätthållas. För detta krävs en viss omfattning både när det gäller denna utbildningoch kanske också andra utbildningar på orten. är det förstås självklart all man på vissa orter,särskill där man deltagit i försöksverksamheten, blivit besviken över att maninte får utbildningen permanent. Utifrån ell lokalt belraktelsesätl är besvikelsenockså förståelig. Vi här i har dock att göra en sammanvägning avolika skäl. Anslag tiU utbildning för tekniska yrken m.m. Prot,1988/89:120 därför vi stannat för dessa orler. Om det skulle visasig nödvändigt att ökadimensioneringen, bör utökningen ske så atl samlliga de Anslag tid utbildning för tekniska yrken m.m. orler somfanns med i arbetsgruppens förslag får utbildningen permanent. Det förtjänar härutöver atl påpekas att det står varjehögskola fritt att själv beslämma atl en viss utbildning skall ges på en vissort inom högskolans geografiska sfär, om del finns behov och om man anserövriga förutsättningar föreligga. Med det jag nu sagl, men utan alt i delaljkommentera varje reservation, yrkar jag bifall lill utbildningsutskottetsbelänkande 30 i dess helhet och avslag på de sju reservationerna. Jag övergår till alt något kommenlera betänkande 19 sombehandlar övrig leknisk ulbildning i högskolan. Den del av budgetpropositionensom det här betänkandet behandlar innehåller en slörre nyhet, och det är enomdaning av den matemalisk-naturvdenskapliga utbildningen. Utbildningen skallstrammas upp, fördjupas och förlängas, Ulbildningen blir på 160 poäng, och denskall ges vid universiteten i , , , , Göteborgoch , Den här förändringen har varil efterlängtad och för den delen ocksåunder en lid känd när del gäller dess huvuddrag. En annan viklig åtgärd som aviseras i budgetpropositionenär en översyn av miljö- och hälsoskyddshnjen. De senasle åren har del kommilalt slällas många nya krav på dem som tex, hos kommuner och länsslyrelser skallarbeta med miljöfrågor och miljötillsyn. Också efterfrågan på människor med godmiljöutbildning har ökat, bl,a, genom de beslul vi faltal här i . Regeringen har uppdragil åt UHÄ all genomföra dentidigare aviserade översynen. Översynen skall omfatta dimensionering, innehålloch organisafion av linjeulbildningen samt behovet av forl- ochvidareutbildning. Man skall dessutom med förtur ägna sig åt att la fram eltförslag till kompletteringsutbildning inom det naturvdenskapUga området förpersoner med annan grundutbildning. Man skall också se efler om ulbildningenbehöver ges på fler orler än . Vi i utskottet hälsar den här översynen medtillfredsställelse, och vi ullrycker också en förhoppning om alt det skall gåundan med översynsarbetet. Detta är ell myckel angelägel område. Etl enigl utskott har kommil fram lill att filiföra dentekniska grundutbildningen 19 milj.kr. mer än vad regeringen föreslagil. Viföreslår all medlen filiförs anslaget generellt ulan några särskill medskickadeanvisningar. Enligt budgelproposilionen var del tänkt att en omfördelning inomhögskolan skulle få bidra till alt förstärka AES-seklorn. Vi har redan här ikammaren fattat beslut om all med råge förslärka AES-seklorn, och koslar viockså på oss delta. Jag vill lill sisl hell korl kommentera några av de sexreservationer som är fogade till detta betänkande men som egenlligen inle kansägas innehålla några större stridsfrågor. Sedanganska tillbaka finns vid några av våra högskolor etl s.k. Basåret syflar lill alt göra studenter från gymnasieskolans samhällsvetenskapligaoch ekonomiska hnjer behöriga för studier inom 24 teknisk och naturvetenskaplighögskoleutbildning. Cenlern vill nu att etl sådantbasår skall etableras på ytterligare ell par orter, och man vill också benägetskicka med pengar fill del. Jag vill försl och främsl slå fast atl detta tekniskabasår har varil bra, eftersom det hjälpt till alt trygga rekryteringen lillteknisk utbildning. har emellertid påbyggnadsutbildningar av ohka slag medtiden kommit att bli en ganska vildvuxen flora. Utbildningarna förekommer igymnasieskolan, komvux och högskolan. Detta faktum indikerar alt både deenskilda studenterna och arbetsmarknaden har ell behov av sådan ulbildning. Det har blivit uppenbarl all det behövs en upprensning ochen städning saml atl ansvarsfördelningen mellan olika ulbildningsanordnarebehöver klargöras. Förre överdirektören har därför förutbildningsdepartementets räkning gjort en genomlysning av problemel ochkommil med vissa förslag. Skölds arbete övervägs iutbildningsdepartementet. Ulskoltsmajorileten yrkar därför avslag på centernsreservafion med förslag om ell leknisk basår, men vi har inle någol emol elltekniskt basår som sådanl. När vi i utskottet vel alt vi skall få möjlighel atlgöra en samlad bedömning av etl problemkomplex, brukar vi kunna enas om ellställningstagande av formell natur, vilket utskottsmajoriieten nu vill göra.Centerpartiet och brukar enligl min erfarenhet för del mestaacceplera den sorlens beslut. Cenlern och vpk föreslår, i olika reservafioner, enutökning av arkitektutbildningen. Cenlern vill att utbildningen skalletableras med 30 plalser i och all regeringen i nästa budgetpropositionskall ålerkomma med elt sådanl förslag. Vpk vill slå till på en gång ochetablera arkitektutbildning med 30 plalser i . Del är mycket möjligl att en ulökning avarkitektutbildningen behövs. Det är också möjligt alt det vore bra atl ha ensådan ulbildning placerad någonslans norröver, men vi saknar ordentiigtunderlag för att falla elt sådanl beslul här . Mer grundhga analyser avsjälva behovet behöver nog göras. Om en ulökning skulle bedömas erforderlig,borde nog också lokaliseringen granskas htet närmare. Skall dessutom utbildningetableras på en ort som inte redan har arkitektutbildning, behövs en rejälgenomgång av resursbehov i form av lärare, lokaler och ulmstning. Vi utgår frånatt regeringen gör en samlad bedömning av denna och andra angelägna frågorinför nästa års mer långsiktigt inriklade proposition om budgelen förhögskolan. Jag vill slutiigen säga några ord om önskan ireservalion 6 om en sludie av per capita-tilldelningens ulveckling avseendeleknisk ulbildning. Inför mer långsikliga beslul om 90-lalelshögskola behöver vi ett både omfattande och bra underlag. Utskottet ulgår frånatt vi får ett sådanl. Del är därför kanske lilel onödigl atl peka ut jusl enstudie av per capita-tilldelningen till tekniska ulbildningar. Del är en studieav många som kan behövas för alt vi skall få ett bättre beslutsunderlag. Med det jag nu sagl yrkar jag bifall tillutbildningsutskottets betänkande 19 i dess helhel och avslag påreservationerna. Prot,1988/89:120 Anslag lill ulbildning för tekniska yrken m.m. Under detta anförande övertog andre vice lalmannenledningen av kammarens förhandhngar. Prot,1988/89:120 Anf. lO roxbergh(mp) rephk: Anslag tid utbildning för tekniska yrken m.m. Till all börja medvill jag göra elt förtydligande vad gäller mellaningenjörsulbildningen.Miljöpartiet föreslår en långsammare utbyggnadstakt. Vi menar att den förstaperioden, innan staten lar över lill fullo, faktiskt är ganska viktig. Det ärunder nödvändigt att staten har ett totalt kostnadsansvar. Vimenar all inlegralionen med den övriga högskolan underlättas, liksomsamutnyttjande av lokaler och annat, om man så all säga sorterar under sammahatt redan från början. 11LARZ () replik: Jag efterlyste litet mer argumenl frånmajoriteten. Del jag har kunnal vaska fram av det nu har sagt ärföljande: Del hela är ej möjligl all genomföra. Men min fråga kvarslår: Varförär det inle möjligl atl genomföra? Vidare sade : 1 ulskollelmåste man göra en sammanvägning av olika skäl. Vilka skäl handlar del orn?Dessa frågor vill jag ha svar på. Möjligen kan man säga atl det av anförandekom fram två synpunkler. Den ena rör kvalitetsaspekten och den andra tillgängenpä lärare. Del är enligt vikligl alt höja kvaliteten iulbildningen. Då kvarstår min fråga: Är inte kvaliteten tillräckligt god i deulbildningar i , och , där del nu bedrivs enförsöksverksamhet? Om så är fallel, säg dä i klartext atl del är fråga om endålig utbildning. I så fall skall den naturligtvis avbrytas. Om kvaliteten ärtillräckligt god och uppfyller de krav man kan ställa pä ulbildningen på andraorler, skall den nalurliglvis fortsätta. andra argument rörde fillgången på lärare.Men det är faktiskl så all del bevisligen vid de orter som bedriverförsöksverksamhel finns tillgång på kompetenta lärare. I och med detta återstårinle del argumentet längre. Om man lar som exempel ser man all dessa lärare har en delad tjänst mellan försöksverksamheten och. Denna ulbildning kommer ju för övrigt att finnas kvar,även om den blir treårig. Om man har förhoppningar om att dessa lärare skallsöka sig någon annanstans, till exempelvis och , därmellaningenjörsulbildningen kommer all bedrivas, så leder detta i så fall baralill all man utarmar gymnasieskolan på lärarkapacild. Om man ser på kan man konstatera all merparlen avde lärare som ingår i den försöksverksamhet som bedrivs där också är verksammai den lokala induslrin. Dessa lärare kommer ju inle att försvinna någon annanstans,utan det innebär att ingenjörsutbildningen blir av med den lärarkapacild som finns all tillgå. Vi har rätt alt kräva klara besked. Är utbildningen inomde nu pågående försöksverksamheterna av tillräckligt god kvalitet? Finns del,enligl utskotlsmajoritetens uppfattning, inom ramarna för försöksverksamhelentillgång på lärare av tillräcklig kompetens? Dessa frågor skulle jag myckelgärna vilja ha svar på. 12BIRGER HAGÅRD (m) replik; Jag finner diskussionen rörande vilka ortersom bör ha den tvååriga högskoleutbildningen relativt nalurlig mol bakgrund avvad majoriteten har sagt i utskottsbelänkandet Men diskussionen är likafullthell onödig enligt moderala samlingspartiets förmenande. Jag skulle vilja frågaBerit och utskottsmajoritelen över huvud taget: Varför göra ellundanlag när del gäller denna tvååriga högskoleutbildning och peka ut jusl ellanlal orter? Varför följer man inle den allmänna princip som gäller i allaandra sammanhang, nämligen alt det är de lokala högskolestyrelserna som beslämmervart man vill utlokalisera ulbildningen? På detta sätt skulle man slippa dennaddaljdiskussion, för vilken jag anser all vi har relativt dålig kompetens.Vidare skulle vi slippa frågor av typen: Varför får och Hässleholmulbildningen men inte , etc? Dessa frågor kan bältre avgöras avde lokala högskolestyrelserna. Ytterligare en anmärkning med anledning av vad BeritLöfstedt har sagt: Okej, alt höja kvaliteten är något som vi har varil överensom. Det är ell av syftena med utbildningsreformen. Men hur skall vi kunnagarantera all vi får en höjd kvalitet? Vi hyser en gemensam oro införlärarsiluaiionen, och detta manifesteras i ulskotlsbetänkandet. Hur skall vikunna klara detta? Framför alll: en ökning av dimensioneringen i dettasammanhang är väl knappast något vi kan länka pä innan vi har lösl de problemvi nu står inför. Just kvalitetsproblemen tror jag kommer all vara väldiglbesvärliga under . Ett problem vi inle ens har nuddal vid är hur man skall förmågymnasielärare på den tekniska sidan alt gå över fill högskolan, när det, delvet vi, ges löneförmåner och andra garantier på gymnasieskolan vilka man inleens skulle kunna drömma om inom högskolan. Jag skulle nästan vilja spetsa lilldel och säga, all för många gymnasieleklorer är det inle särskill angeläget allbli högskolelektor, eftersom del ger ordentligt försämrade villkor ocharbetsförhållanden. Anslag tdl utbildning för tekniska yrken m.m. Anf.13 () replik: Miljöparfiets lalade om enlångsammare utbyggnadstakt. Jag tror all majoriteten av oss anser atl del ärangelägel att handla , atl få i gång denna ulbildning på så bred front sommöjligt. Del som skall utredas och bearbetas vidare hinns med underförsöksperioden fram lill 1993, när reformen skall vara färdig. Vi är-förungdomarnas skull-faktiskl ganska angelägna om alt ge alll fler möjlighet attta del av denna breda och bättre ulbildning. När det gäller pengarna vill jag säga, att detförhållandet all kommunerna får la på sig en del av kostnadsansvaret underförsöksperioden beror på atl man får en minskad kostnad i samband medneddragningen av antalet elevplalser på den tekniska linjens fjärde år. Den slörsta skillnaden mellan mig och äregenlligen inle synen på vad man presterar på varje orl. Skillnaden är snarareatt laborerar med 8 000 inlagningsplalser medan vi har känt ossöverlygade om atl 6 250, såvitt vi nu kan se, är tillräckligt Om man delar uppdessa inlagningsplalser på yllerligare orter blir det dessutom färre på varje Prot,1988/89:120 Anslag till utbildning för tekniska yrken m.m. Förkvalitetens skull anser jag att man har glädje av alt omfattningen ändå ärbegränsad. Det är ju alldeles oslridigt atl det skulle gå åt mer resurser,totalt sett, lill atl la hand om 8 000 elever än 6 250. Vad detta resulterar ifår vi se framöver. Det kan ju bli så lyckosamt alt man faktiskl klarar av atlhanlera fler elever. Om det kan tillskapas nya resurser, kommer vi inle allvara istadiga i denna fråga. Vi har ocksä sagl all i så fall kan också de andraorterna komma i fråga. Det är inte något fel på dem i jämförelse med andraorter, det handlar endast om att se till en vettig geografisk spridning utanatl det för den skull blir alltför utspritl. Kvalitetsfrågorna, , är ingel som vi kanfalla beslul om över Del måsle bli fråga om atl på olika sälltillskjuta resurser. Detta är ett långsikligl arbele, och målel måste vara allfå fram en god ulbildning. hgger i både nationens och ungdomarnasintresse. 14 () replik: Alla är uppenbarligenense om problemen. Dessa har bl.a. atl göra med kvalildsfrägorna. Då kan manfråga sig: Varför inte ha en långsammare utbyggnadstakt? Det vore egentligendet logiska sättet alt möta dessa farhågor. På sä vis skulle vi åstadkomma enbra utbildning som lillgodoser de krav som finns. Risken är nämligen att vi, omvi går för snabbt fram, fakfiskt inle får den utbildning vi ville ha. 15LARZ () replik: Då har vi alltså fått bekräftat att deargument som använde i sitt första inlägg inte gäller.Kvaliteten är fillräcklig och del finns fillgång till lärare på de orter somdiskussionen gäller, och den bedömning som gjorls är hell godtyckhg. Det nya argumenl som fördes in var all resurserna inleräcker lill. Tror ulskollsmajorilelen all resurserna i lokaler och utrustning,t.ex. vid del alldeles förträffliga resurscenlrel i , skall flytta ifrånorten lill någon högskoleort eller någon annanstans och användas där? Möjhgen är det så alt utskottsmajoriteten funderar ungefärså här; Om vi nu snävar in antalet orler litet grand, blir del förhoppningsvisfärre sökande, eftersom vi vel atl ungdomar inle gärna åker så långt utanhellre väljer en annan ulbildning närmare hemorten. Då kan det hända alt delnågol snävare lalel slår sig. Del vikfiga är inle, , att bestämmahur många ungdomar som skall delta i den här utbildningen . Det vikliga äratt ge dem möjligheter, om de vill ha ulbildningen. Jag försäkrar all alla desom i så fall skulle vara inlresserade av alt skaffa sigmellaningenjörsutbildning kommer all vara efterfrågade. De kommer alt gå ål påarbelsmarknaden. Så del finns inte någol skäl fill all försöka snäva inulbildningen utan tvärlom: Utnyttja de resurser som finns, och de finnsbevisligen framför alll på de orler där del bedrivs försöksverksamhel! Utnyttja de resurserna och utbilda de ungdomar som villskaffa sig en mellaningenjörsutbildning. Del skulle vara etl betydhgl bättresätt att hantera den här frågan än atl bara säga all vi har gjort en bedömning- det skall inle vara för tunt, men utbildningen skall ändå vara geografisklfördelad. Det finns alltså egenthgen inte några argument för detbeslul som utskollsmajorilden har kommil fram till. 16 () replik; Till en gång till då:Ungdomarna och nationen behöver den här ulbildningen, och vi är överens om atldet gär atl klara den utbyggnadslakt som föreslås. Så några ord till . Det jag sadeinledningsvis gäller. Ingen får särskilt långt lill de 42 orler som ärföreslagna. Jag tror faktiskt all de Hgger hyggligt fill för atl ungdomar skallkunna åka dit och skaffa sig ulbildning på högskolenivå. Jag är fullständigtmedveten om alt närhet är vikfig, och del är också därför som ulbildningenföreslås bli utspridd i så pass stor utsträckning. 17 (): Jag inleder med atl citera ur en skriftsom gavs ut i början av det här årel: "Del är angelägel alt åstadkomma en högkvalitalivutbildning på alla nivåer och ell flexibelt utbildningssystem. Del behövs flerhögl utbildade ingenjörer och forskare. Svenskl näringsliv har en högforsknings- och ulvecklingsandel, men den borde kunna omsättas i störreproduktivitetsförbättringar och fler innovationer. Åtgärder för all stimuleraen bred användning av ny teknik inom näringslivet är därför viktiga. Samtidigtmåste den unikt svenska formen av breddulbildning av de anslällda i ny teknikdrivas vidare och kvaliteten i den grundläggande utbildningen i skolanhävdas." Citatet kommer från regerings finansplan, bil. 1fill budgetproposifionen 1989. I en uppräkning av angelägna uppgifter för den ekonomiskapolitiken är det som jag cilerade del enda som direkiexempHfierar insatser inom utbildningsområdet. Man väntar sig att utbildningens specialutgåva - bil. 10fill budgetpropositionen - därför skall redovisa en uppföljning avintentionerna i finansplanen och satsa pä just det som i finansplanen ärexempel på angelägna uppgifter. Visst blir man förvånad, när man ser allutbildningsdepartementet i ställd föreslär en besparing på mer än 18 milj. kr.i anslagel fill ulbildning för tekniska yrken. har ulbildningsulskoltet rättat lill det här. 1belänkande UbU19 föreslär ulbildningsutskottet atl anslagel lill ulbildningarinom seklorn för tekniska yrken ökas med 19 milj. kr. i förhållande lillregeringens förslag. Det är klart att utbildningsutskottets socialdemokraterhade räknal med all följa regeringens förslag om minskning av satsningen på detekniska yrkena. När socialdemokraterna märkte alt oppositionen var enig om alti stället förslärka teknikerutbildningen, var det bara atl acceptera atl delfanns majorilel för höjningen med de 19 miljonerna. kan man alltså räknamed, atl mot regeringens vilja följer intenfionerna i formuleringarnai regeringens finansplan ... Ibelänkande UbU30 föreslår utbildningsulskotlel atl beslular Anslag tid utbildning för tekniska yrken m.m. Anslag tid utbildning för tekniska yrken m.m. inrätta entvåårig ingenjörsutbildning pä högskolenivå enligt regeringens proposition1988/89:90. Den nya ingenjörsutbildningen skall ersälla och förslärka denutbildning som hiltills givils i årskurs fyra av gymnasieskolans fyraårigatekniska linje - och motsvarande vuxenulbildning. Det är väl dokumenterat att det finns ett stort behov avingenjörer med en sådan utbildning. Därför är det värdefulll atl vi nu kanfalla beslut om del. Jag yrkar bifall tillutbildningsulskollds hemslällan i betänkandena 19 och 30. 18KARIN (); Kunskap ger ökad framtidstro och ökadeutvecklingsmöjligheter. Den reform som behandlas i utbildningsutskottetsbelänkande 30 Och som vi nu är beredda att fatta beslut om ger ökade kunskaper.Alltså skapar den en ökad framtidstro. 1 , del landskap som jag kommer ifrån, ökadeframfidslron . Varför påslår jag det? Jo, del var då man beslulade omatt vi skulle fä den stora glädjen atl ha tvä av försöksorterna -ingenjörsutbildning skulle bedrivas på försök både i och i Hudiksvall.Det satte i gång engagemang, skall ni vela. Näringslivet har verkligen efterlyst ökal antalingenjörer. För att upprätthålla kompetensen och klara konkurrensen behöverförelagen bällre ulbildad personal, och de såg att det finns ell stort behov avden utbildning del här är fråga om. Lärarna stöttade försöksverksamheten, SSA-sekreterarna jobbade för högtryck, och polifikerna stödde också del helagenom all tillåta exlra kostnader för investeringar etc. Sä fär vi nu läsa förslaget här i betänkandet, altförsöksverksamhelen skall upphöra näslan innan den har startat. Tyvärr kan jaginte ställa någon fråga till , eflersom hon har gåll ul urkammaren, men jag lycker all det är fräckt all upphöra med en försöksverksamhelinnan man har utvärderat den. Alla tror väl atl försöksverksamhet skall få pågåunder den tid som är bestämd och utvärderas . Vad händer nu? Jo, man fattar beslut om att verksamhetenskall upphöra innan man ens har hunnit påbörja någon ulvärdering. Hur tror niall människorna kring och reagerar på det som sker? De kanju inte uppfatta det på annal sätt än atl det är elt stort svek. Elevernatycker inte heller all del ger någon speciellt stor tilltro till oss politiker.Vi måste skapa oss ell bältre rykte, och det gör vi definitivt inte på det härsättet, genom atl försl påbörja en ulbildning och sedan upphöra med den. menar atl om man finner alt det är värdefulllmed en fortsättning på verksamhelen skall dessa försöksorter försl komma ifråga. Del häller ju inle heller! Först skall vi lydligen upphöra med dennaverksamhel. Sedan skall vi också, ifall vi vill, kunna fortsätta. Detta ingerinte heller nägon vidare framtidstro. Jag vill absolul inle acceplera detta beslut. bifalltill den reservalion vi har avgetl från sida, reservation nr 6, anserjag är det rätta beslutet. Jag yrkar bifall till den reservationen. 19SONIA (): I motion Ubl7 har vi molionärer framförlbehovet av atl den nya ingenjörsutbildningen lokaliseras till ochMjölby. Önskemålet är atl lill få en elteknisk linje och lill enmaskinteknisk linje. Både och är myckel beroende av sina verkstadsföretagoch industrier. Flera av våra fördag har framfört behovel av en lekniskulbildning på orten. Som det nu är förlorar och många av deungdomar som går det fjärde året på teknisk linje i , eftersom mångaav dem stannar kvar på utbildningsorten efler utbildningen. Bl.a. harfill kommunledningen i framfört alt den ofullständigagymnasieutbildningen inom teknikområdet är ett hinder för en slörre salsning pådess dotterbolag . Det är särskilt den eltekniska grenen som Nokiaefterfrågar. anför i sill betänkandeföljande svar på vår molion; "Utskollel vill i sammanhanget erinra om att det åligger varje ansvarig högskoleenhet atl - inom ramen för givna resurser - noga pröva den geografiska förläggningen av utbildningen med hänsyn till de lokala förut sättningarna och samhällets behov ." Vi motionärer anser all del ur Motalasoch perspektiv föreligger etl sådant samhälleligt behov. Vår förhoppning är atl högskolan i vidbehandling av detta ärende noga prövar den möjlighet som ges i propositionenoch som också anförs i utbildningsutskottels belänkande, nämligen att inom sittverksamhetsområde planera utbildningens geografiska förläggning med hänsynlill lokala förutsättningar och samhällets behov. Anslag tiU utbildning för tekniska yrken m.m. 20STINA (): När man läser ulbildningsutskottelsbetänkande om den nya ingenjörsutbildningen finner man att hänsyn lill dentekniska ulbildning som bedrivs på ell flerlal orler inte hell hartagils. Därmed löper också några orler stor risk alt få en sämre tekniskulbildning än den man har . Delta kan väl knappast vara meningen när en nyutbildning lanseras. Jag skall här endast ta upp en av dessa orler som, omutbildningsulskollds majoritets förslag går igenom, riskerar atl hamna i sämreläge än . Den orten är i . I finns en rad medelstora och mindre förelag somär slarkl exportinriklade. Kunskapsutvecklingen, teknikanvändningen och rekryteringentill förelagen är i hög grad konkurrensutsatla.