prot · GC0997 · 1988-12-31 00:00:00 — Man kan göra jämförelsen med lelefonen.Telefonledningar- 22 na är dragna i husen, och lelefonenkopplas in när man vill ha den. sättet görs installationer av centralantenner förmottagande av TV-program av olika slag, men för del första bestämmer denenskilde själv om han vill ha en TV-apparat, och för det andra skall inle densom har TV-apparaten behöva la emot del utbud som han inle vill ha. Detta skallordnas genom avskärmningarna. Jag vill understryka att det är två olika saker vi talarom, dvs. installationen och mottagandet av programutbudet. Hyresgäslinflylandd,boendeinflytandd, är säkerställt på detta område - det är en mycket viktig saki sammanhanget. Om videofotografering av demonstranter 43 (vpk): Del här blir lätt litet tjatigt, men det har ipraktiken visat sig all del inte går att komma lill rätta med problemen pådetta område, med det nuvarande systemet för boinflytande. Trots atthyresgäströrelsen med tiden har flyttat fram positionerna klarar man inlesituationen. Del beror på att det står så starka kommersiella inlressen bakomen massanslutning av lägenheter till dessa kablar. När den förre bostadsministern hadefrågan uppe, sade han: Vi måste se över del hela, om del visar sig all det intefungerar. fungerar del inte - skulle vi dä inte kunna se över del hela,trots att vi har en ny bostadsminister? Överläggningenvar härmed avslulad. 13 §Svar på fråga 1988/89:547 om videofotografering av demonstranter har frägal vilka åtgärderjuslilieminislern länker vidla för alt stoppa, som han menar, olagligvideofotografering av demonstranter. Han har hänvisat lill händelser vidträdkramardemonstratio-nerna i och i . Arbetet inom regeringenär fördelat så, all del är jag som skall svara på frågan. Jag vill försl nämna alt det inte finns några allmännabestämmelser om förbud mot fotografering. Det är tvärtom sä att varjemedborgare har rätt att fotografera eller filma. undantag gäller i fråga omanvändning av fjärrmanövrerad kameraulrustning. Rätten att fotografera ellerfilma ingår i den grundlagsskyddade informationsfriheten. Denna rätt gällerockså l.ex. i samband med en demonstration. Fotograferingen utgör härvid i ochför sig ingel ingrepp i mötesfriheten eller någon kränkning av förbudet molåsiktsregistrering. Någon särskild bestämmelse om användning av videoteknikenför just polisarbetet finns inle heller. JO har prövatklagomål om all polisen har folograferal eller filmal vid demonslralioner. Delhar då inle riklals någon kritik mol förfarandet som sådant. Sedan delta sagts, vill jag för egen del framhålla att jaganser att fotografering eller filmning som metod i polisarbetet i anslutninglill t.ex. en demonstration i första hand bör användas, om det förekommerbrottslig Omförsvarets kredit-kortsavial med visst oljeförelag verksamheteller orn det finns grundad anledning räkna med att brott kommer att begås.Även i sådant fall bör metoden användas med omdöme, med hänsyn till kraven päskydd för integrilelen. 45 (); Jag tackar statsrådet för svaret. Jag lovaralt försöka få in i ryggraden att polisen har bytt hemvist tillcivildepartementet. Jag har inle direkt i min fråga sagt attvideofolografering i sig skulle vara olaglig, utan del handlar snarare om denkänsla som de människor som ulsälls för delta har av att åsiktsregistreringförsiggår. Jag blev litet slöll när jag såg första sidan av svaret, men denandra sidan tycker jag var hoppfull. Polisen har i elt radioprogram efler del altjag ställde frågan sagl lill Irädkramarna all del handlar om folografering iutbildningssyfle. Men polisen är ganska njugg när det gäller att låta dem seresultatet av sina alster. I samband med andra demonstrationer, bl.a. vid SJ;sgiftbesprutningar i , har det hänl att poliserna har dolt sig, l.ex. iSJ-overaller, och gäll omkring och fotograferat men blivit igenkända. Vi har enganska färgstark landshövding nere i som heter . Han harkallat dessa människor för yrkesdemonstranler. Som svar pä frågan om hur hankan kalla dem för det, säger han att han har fått uppgiften från polisen. Men när jag läser sista delen av det svar som statsrådetger, att metoden bör användas med omdöme med lanke på kraven på skydd föriniegrilelen, blir jag myckel glad. Del innebär all vi har likartadeuppfattningar. Jag hoppas därför alt statsrådet vill, medcirkulalionsskrivelser eller liknande, sprida denna sin uppfattning lillpolisen, så all vi kanske får lite bättre omdöme i fortsättningen. Överläggningenvar härmed avslulad. 14 §Svar på fråga 1988/89:558 om försvarets kreditkortsavtal med visst oljeföretag har frägal mig om jag ärberedd all vidla några ålgärder för all upphäva beslulalt förse försvarets person- och lastbilar med elt kreditkort som gäller hosShell. Frågan är föranledd av all är utsatt för internationella ochsvenska bojkoltaktioner, eflersom genom sill helägda dotterbolag förser med olja. Försvarels materielverk upphandlar bl.a. drivmedel tillförsvarel. Upphandlingen sker som konkurrenlupphandling och enligtupphandlingsförordningen (1986:366). Härvid är prisel som regel avgörande vidval av leveraniör. Jag har lälit inhämta att materielverket i det nu aktuellafallel har tecknat avtal med Svenska om leverans av rnotorbensin ochdieseolja till enskilda militära fordon i de fall föraren av olika anledningarinte har tillfälle att tanka vid militära förband. Vårnuvarande lagsliflning utesluter inle Svenska som leverantör lill försvarel.Materielverket har i samband med utvärdering av bolagels anbud ochupphandlingen följt gällande lagsliflning. Jag vill emellertid betona all regeringen och jag självdelar den oro som jag tror alla känner över situationen i . Regeringenhar tillsatt en parlamentariskt sammansatt kommitté som utrederfrågan om tjänstehandel med m.m. I uppdraget ingår att utreda - handel med tjänster - handeln mellansvenska bolag utomlands och - de svenskaföretagens verksamhel i . Kommittén förväntas presentera sittbelänkande . Kommitténs betänkande bör avvaklas, innan regeringen vidiarnågra ytterligare åtgärder. Mol denna bakgrund finner jag ingen anledning att förnärvarande vidla några åtgärder med anledning av materielverkels beslul. 47 (vpk): Jag får tacka försvarsministern sä myckel för svaret. Jaglycker att det är myckel beklagligt all försvarsministern inle länker vidtanågra åtgärder med anledning av materielverkets beslut. Jag tycker att del ärdjupt beklagligt, och jag lycker all del visar en dubbelmoral i den här frågansom saknar rnotslycke, måste jag säga. Jag är övertygad om att vi egentligen är överens i den härfrågan, att det gäller alt motarbeta apariheidsystemd på alla upptänkliga sätt.Det har också regeringen i mänga andra sammanhang gett ultryck för. Även omdetta beslul inle strider mot någon lagsliflning, strider del mot en moral.Tycker inle försvarsministern det? Shells handel med är faktiskt inteliten. Det är inle för inte som en samlad opposition i uppmanar tillbojkott av produkter. Den kampanjen stöds av fackföreningar,apartheidrörelser och kyrkor. I drivs den av , , som är en bred samling med dl 60-lal politiska, fackligaoch kyrkliga organisationer. Den kampanjen är säkert försvarsministern ochregeringen medvelna om. Möjligen är de inle medvetna om den på försvaretsmaterielverk. Jag vel inle. Men det finns mycket bra små lappar, försvarsministern,som man kanske kunde länka sig dela ut även pä försvarels materielverk. Pådessa uppmanas man till handling, inte lill överväganden i kommilléer. Bl.a.uppmanas man all klippa sönder sill kontokort och skicka ena halvan till Shelloch den andra lill . Jag lycker all del hade varit bra om försvarsministernhade föreslagil en sådan handling för alt fä stopp pä dessa affärer. blirdet inte sä. Del slår i svaret att kontokorten skall användas om man avolika anledningar inte har tillfälle alt tanka vid militära förband. Jag skullevilja fråga: Varifrån kommer den bensin som finns pä de militära förbanden? Hurhar den handlats upp, försvarsministern? Överläggningen var härmed avslutad. Omförsvarets kreditkortsavtal med visst oljeföretag Prot.1988/89:97 15 § Svar på fråga 1988/89:556 om företagens miljöinvesteringar 48Miljö- och energiminister : har frågat mig vad del berorpå all industrins inlresse för all ulnyttja investeringsfonderna förmiljösatsningar är sä svall, och om del har gjorts något frän regeringens sidaför att fä industrin alt använda fondpengar till miljöinvesteringar. uppger i sin fråga att del finns över 18miljarder kronor i investeringsfonderna. I den allmänna investeringsfondenfanns per enligt uppgift från ca 14,5 miljarderkronor. Enligl uppgifl från statens industriverk har hittillsmiljöinvesteringar för ca 520 milj.kr. Därtill kommer de beslul somfattats av regeringen. Frisläppen av investeringsfonderna gäller, förutom förinvesteringar i stödområden, enbart för miljöinvesteringar.Detta är en mycket tydlig markering frän regeringen av viklen av alt sådanainvesleringar kommer till stånd. Principbeslutet om all utnyttja investeringsfonderna förmiljöinvesteringar fattades i samband med den socialdemokratiskapartikongressen . Beslutet rönte då stor uppmärksamhet i massmedierna.Regeringen har därefter vid ett flertal tillfällen och i olika sammanhanguppmanat industrin all utnyttja sina investeringsfonder för miljöinvesteringar. Jag delar uppfattning att fonderna börutnyttjas i så slor omfattning som möjligl för angelägna miljöinvesteringar,och jag kommer även i fortsäliningen att aklivl verka för att sä sker. 49 (): Jag ber att få tacka miljö- och energiministern försvaret. Visst blir man litet betänksam när det finns 14,5 miljarder, som del nuvar, insatta på , pengar som är befriade från skall ifall de användspä rätt sätt. Samiidigi hör man att företagen klagar pä att miljöinvesteringarkoslar mycket pengar och alt lönsamheten och ibland t.o.m. förelagens existenshotas om man skall leva upp till miljökraven. Investeringsobjekt finns det gottom, del vet vi. Vi kan inle ge avkall pä miljökraven. Miljösilualionen är säallvarlig att miljökraven tvärtom måste skärpas. Att då inle använda pengar somredan finns avsatta för att förbällra miljön är otroligt dumt. Det är inteheller speciellt svårt att fä ansökningar om pengar beviljade avindustriverket. av alla ansökningar beviljades. Ändå lar manbara ut 2 eller ur dessa investeringsfonder. Jag tycker all regeringen och har ett ansvaratt se lill att sädana här bra beslul verkligen följs upp. Jag undrar om kunde länka sig alt genom sill departement skicka en vårhälsning med en uppmaning och en ansökningsblankett till de företag som vi vet bidrar lill miljöförstöring genom utsläpp i luft och . Eftersom beslutet om investeringsfonderna fattades i samband med socialdemokraternas parlikon- gress och då fick stor uppmärksamhet i slor massmedia, kan man också länka sig all massmedia får hjälpa lill även denna gäng och att skriver elt öppet brev lill de företag vi vel verkligen skulle behöva investera i 26 miljöförbällringar. 50Miljö- och energiminister : Prot. och jag är överens om vad sombehöver ske här. Jag är också förvånad över all man inle harulnylijal denna möjlighet bättre. Både vinter, vår, sommar och höst, varjevecka, fattar regeringen och myndigheterna beslut som Ivingar förelagen altgöra invesleringar i mer miljövänlig teknik för all få ner sina utsläpp. Därförär det förvånande all utnyttjandet ännu inte har varit bällre. Jag skall se om vi kan la fasta päInger Schörlings uppmaning. Jag kan också berälla alt jag tillsammansmed industriministern kommer alt ha överläggningar med Industriförbundetsledning. Denna fråga hör självfallet till de frågor som då kommer att las upp. Anf.51 (): Det här låler mycket bra. är gärna med ochskriver under ett öppel brev som kanske förfallas av departementet och BirgiUaDahl. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på fråga 1988/89:565 om 52 Miljö- och energiminister : har frägal mig om regeringen avserskydda det som finns kvar av della efter vägbygget (den nyasträckningen av ;an) eller om man kommer alt tillåta ytterligareexploateringar i det känsliga områdel. Jag besvarade en liknande frågaslälld av partikamrat . Jag vill återigen framhålla alljag är väl medveten om de stora naturvärden som finns vid Indalsälvens delta.Området har av bedömts vara av riksintresse för naturvården,och friluftslivet och i har inlett vissreservalbildning i områdel. Enligt uppgift från pågår inom kommunarbete med en översiktsplan enligl för det aktuellaområdet. En sådan plan skall klara ut den långsiktigt lämpliga mark- ochvallenanvändningen. Planen upprättas i samråd med . Det ingår därvidi uppgift alt beakta all planförslaget tillgodoser bl.a.naturvärdens intressen. Frågor om skydd av värdefulla naturområden prövas ocksåenligl föreskrifter i naturvårdslagen. I samband med tillsättningen av dendelegation som skall leda arbetet med miljöprojekt framhölljag bl.a. vikten av att iaktta varsamhet med områden som är av stor betydelseför naturvård och friluftsliv. Regeringen tillämpar också, i de fall som dennalyp av frågor kommer lill regeringens prövning, en slräng praxis. Jagföruisäller all länsslyrelsen beaklar detta och utnyttjar de möjligheler somlagstiftningen ger alt skydda värdefull naturmiljö. 53ÅSA (); Jag lackar miljöminislern för svärd. Del s.k.Söråkerspro-jektet som drogs i gång av regeringen och kommun i sambandmed att Gullfiberfabriken fick läggas ned pä grund av regeringens energipolitikinnehöll bl.a. en satsning på den s.k. . Man var inom miljörörelsenredan då rädd för att det skulle bli yllerligare exploaleringar, utöver självavägen. Detta är precis vad som håller pä all hända i slörslahavsdelta, som av har betecknats som ett område avriksinlresse. Det finns en projektgrupp. Deltaland, som vill skapanågoniing liknande stad. Däri ingår representanter för induslrin ochkommunen. Frågan är vad som händer där. Del är ingen som har riklig insyn i delarbetet. har sagl nej lill Deltaland. säger härall hon föruisäller att länsslyrelsen beaklar della och utnyttjar demöjligheler som lagstiftningen ger alt skydda värdefull naturmiljö. Jag undrarom man kan tolka del som att regeringen lycker alt bör gå påsamma linje som i delta fall. Jag uppfallar också all , liksom jag, interikligt litar på kommunen när det gäller arbetet med en översiktsplan enliglplan- och bygglagen, eftersom hon här hänvisar till . Del kan berojusl på att kommunen ingår i projektgruppen Deltaland. Eftersom kommunen självarbetar med alt planera för Deltaland, kan man gissa all kommunen inle hellerbeaktar naturvårdsfrägorna så bra i sin översiktsplanering. Anf.54 Miljö- och energiminister : Herr lalman! Som säkertär medveten om finns del regler för i vilken ordning olika samhällsförelrädarehar att beakta naturvårdslagen. När del gäller elt ärende av detta slag är deti detta skede länsslyrelsen och nalurvårdsverkd som skall tillvaratanaturvärdsintressena i samband med planeringen. Självfallet gäller dengrundläggande princip vi skrev in i miljöpropositionen förra årel, nämligen attmiljöhänsynen i fortsättningen skall väga tyngre än den har gjort iförhållande till andra intressen. Elt ärende av detta slag kan i sista instanskomma upp lill regeringen för prövning om beslutet överklagats. Däremot kanregeringen inle i della skede gå in och besluta hur del skall vara. För attregeringen vid ell sådant tillfälle skall kunna ulöva sin makl, måsle jag nuavslå frän alt kommenlera projektet på annal sätt än jag har gjort i svaret,nämligen all jag ulgår frän all länsslyrelsen beaklar naturvårdslagstiftningenoch naturvårdsiniressena med hänsyn lill alt della område förklarats vara avriksinlresse. Jag har också hänvisat till alt regeringen vid bedömningen avärenden av della slag tillämpar en slräng praxis. Tydligare kan man väl inte vara,. 55ÅSA (); Del är väl känt alt naturvärdslagstiftningenär myckel svag; del är ju därför ni själva håller pä med en översyn avnaturvårdslagen. Jag undrar om man kan uppfälla det här som ell ganskanegativt besked lill dem i de här trakterna som arbetar med Deltaprojekiet inomkommunen och inom induslrin. Jag tycker att miljöministern verkar vara sånegaliv lill en sådan exploatering att projekiei knappast skulle godkännasom det skulle Prot. 1988/89:97 komma upp till prövning hos regeringen. Överläggningen var härmed avslutad. Omvissa förslag till ändringar i terrängkörningsförordningen 17 § Svarpå fråga 1988/89:566 om vissa förslag till ändringar i terrängkörningsförordningen 56 Miljö- och energiminister : har frågat jordbruksministern omregeringen kommer att införa de förändringar i terrängkörningsförordningen somnaturvårdsverket har föreslagit. Arbelel inom regeringen är sä fördelat att detär jag som skall svara på frågan. har bl.a. föreslagil att terrängkörningsförordningenändras sä alt barmarkskörning i samband med renskötsel inle längre får ske ikalfjällsområdena. Motsvarande begränsning föreslås gälla för statliga ochkommunala tjänstemäns rätt till barmarkskörning. Den pågående ulredningen med uppgifl all göra en översynav naturvärdslagen behandlar frågor som berör olika metoder för renskötseln inationalparker och andra nalurskyddade områden. Såsom framgår av den i fråganåberopade propositionen har regeringen funnit det lämpligt all la ställningtill förslag om begränsning av barmarkskörning pä kalfjälletsedan ulredningen har fullgjort sill uppdrag, vilkel kommer att ske senast den1 . Jag anser det vara en fördel frän nalurvärdssynpunkt attfå en samlad bedömning av dessa frågor inom ramen för den nyanaturvårdslagstiftning som enligt utredningsdirektiven skall förslärkanalurvårdens inlressen. 57 (); Jag tackar miljöministern för svaret. Jag har litet svårt alt förslå logiken i svaret. Iproposilionen föreslär ni ändringar av lerrängkörningslagen. Varför dä inlesamtidigt göra ändringar i förordningen? Båda tas upp i de förslag somnaturvärdsverket har lagt fram. Jag förslår inle varför man skulle vänla medjusl de ändringarna lills utredningen är färdig. Dem borde man lika gärna kunnagenomföra . Jag förstår inte att jusl ändringarna av förordningen skall varasä svära all göra och behöva utredas myckel mer än ändringen av själva lagen.Jag har själv bott i och därför pä nära häll sett hur svära skadorden här typen av körning orsakar på kalfjället. Del är skador som det taroerhört läng tid att läka. Det finns ingen anledning, ens för renägare elleroffentliga tjänstemän, att köra på kalfjället . Man kan l.ex.planera sitt arbete på annat sätt. Om någon transport skulle behöva komma fram vid någotexlra vikligl tillfälle kan man för det ändamålet ha mycket begränsadedispensmöjligheter. Det skulle gå alt lösa den vägen. Varför vänta här när niinte väntar med att ändra lagen? Prot.1988/89:97 Anf. 58 Miljö- och energiministerBIRGITTA ; 14 april1989 Herr talman! Naturvårdsverketsförslag omfattade två saker. Om vissa förslag till ändringar i terrängkörningsförordningen attutvidga tillämpningen sä all den omfattar alla slags motordrivna fordon -del ärdel som vi nu lagl fram förslag om i en särskild proposifion. Den andra var desärskilda regler som gäller för samerna och för vissa offeniligabefattningshavare, för nyttotrafik som del kallas. Jag delar uppfattningen i största möjliga utsträckning bör begränsas i de myckel skyddsvärdaområden som del här är fråga om. Det rikligl slora problemel är faktiskl samerna. Del sitteren särskild ulredning om samernas rättigheter som kommer alt lägga fram sittbelänkande . Det finns här olika uppfattningar. Vi har bedömt detsom vikligl alt pä ell från nalurvärdssynpunkt bra sätt kunna komma fram lillgemensamma lösningar eller lösa de konflikter som finns på del här området -sådana finns, som vel. Del är skälet till all vi ännu inle gårvidare. Därtill kommer att nalurvårdsrällsutredningen har fält i särskiltuppdrag att försöka hitta goda lösningar pä de här problemen, med särskillbeaktande av nalurvårdens intressen. 59 (): Miljöminstern var litet klarare nu i andraomgången. Det är alltså egentligen inle översynen av naturvårdslagen somregeringen väntar på, utan del är alt samrättsulredningen skall bli färdig. Menvad jag förstår dröjer resultatet av samrättsulredningen också ell lag till. Jag har ändå svårt att förslå alt frågan om renägarnasrätt att få köra pä barmark på kalfjället skall vara så svår all man inte skullekunna genomföra denna ändring . Del här är trots alll av myckel slorbetydelse för naturvården. Körningen på kalfjället innebär helt enkelt att detblir nya vägar. Speciellt i flacka områden där det är lält all la sig fram blirskadorna mycket slora. 60 Miljö- och energiminister : Herrlalman! Samerna anser att detta är en myckel slor fråga. Regeringen och jaganser all del är en mycket slor fråga alt kunna skydda kalfjället - den körningsom nu pågår är icke förenlig med naturvårdsiniressena. 61 (): Vi riksdagsledamöter har i alla fall chansenall väcka motioner i samband med att lerrängkörningslagen ändras. Vi får väl sehur det går vid behandlingen i ulskollel, om vi framlägger en sådan motion. Överläggningen var härmed avslutad. 18 §Svar på fråga 1988/89:567 om sammansättningen av delegation för miljöprojekt iSundsvallsområdet 62 Miljö- och energiminister ; har frågat mig varförmiljörörelsen inte får någon plats i delegationen för miljöprojektSundsvall-Timrå och varför den så starkt domineras av dokumenteradeexploationeringsinlressen. Lät mig försl slå fasl att jag har gjort allt för alt setill att de personer som ingår i delegationen representerar både en betydandeerfarenhet och ett starkt engagemang på miljöområdet. Flera av dem har ellmiljöansvar inom sitt verksamhetsområde. Några har också, parallellt med sittpolitiska eller professionella engagemang, deltagit aktivt i miljörörelsen. Jagkan efler överläggningar med delegalionen försäkra att den har enhelt annan inställning lill sin arbetsuppgift än vad hon tycks tro. Delegationens ledamöter känntecknas därtill av all de kanomsätta tankar och ideér i praktisk handling. Och det är som bekant viktigt attmiljöarbetet blir någol mer än bara fagert lal. Jag kan inte förslå den nedlåtande beskrivning avdelegationens sammansällning som ger i sin fråga. Jag lycker all vibör avhålla oss frän alt i förväg döma ut delegationens insatser. Låt oss i ställd innan vi fäller våra omdömen se hurdelegationen kommer att förvalta sitt viktiga uppdrag: all initiera ochsamordna åtgärder som kan förbällra miljön väsentligt iSundsvall-Timrå-regionen . 63 (): Jag lackar miljöminislern för svaret. Jag kan nalurliglvis inle döma ut arbetet innan jag harsen vad som kommer all hända, men när man drar i gäng en sådan här projeklgruppär del ju vikligl vilka människor man tillsätter för all få elt gott resultat.Jag lycker fakliski alt del är konstigt alt exploaleringsinlressena är såstarkt företrädda i en sådan här grupp. Jag länker då pä tungasocialdemokratiska namn som har dåligt rykte i miljösammanhang, fackligaföreträdare och industrirepresentanter som starkt driverindustriintressena och inte miljöintressena. Ordförande är den person som hardrivit igenom . kommuns policy är hela liden att tona nedmiljöproblemen och mer beskriva vad som har gjorts än vad som behöver göras.Här ingår l.ex. miljö- och hälsoskyddsnämndens ordförande i , somockså tonar ned de här frågorna. Varför inte i stället plocka in l.ex. densparkade, gamle ordföranden? Överläggningen var härmed avslulad. Om sammansättningen av delegation för miljöprojekt iSundsvallsområdet Om regeringens beslul i ärende om en motocrossbana iLidingö 19 §Svar på fråga 1988/89:569 om regeringens beslut motocrossbana i 64Miljö- och energiminister : har med anledning av regeringensbeslut i ett överklagat miljöskyddsärende om en motocrossbana pä frågatmig Prot.1988/89:97 om det bör ställas högre krav vid bedrivande avmotorsporlverksamhet än 14 april1989 vad lagar och förordningar kräver. Om regeringens beslut i ärende om en motocrossbana i Min svar är: Nej, del anser jag inte. Regeringens beslutinnebär inle heller något sådant.