prot · GC0996 · 1988-12-31 00:00:00 — I belänkandet står del faktiskt all försvarels materielverk ochÖCB till regeringen har lämnat över frågan om all köpa tyg lill uniformer. Manförordar att uniformerna skall köpas i , men man har inle pengar. Manbegär att regeringen skall la fram dessa pengar. Beslut ligger alltså hos densvenska regeringen. hoppas jag att man också vågar ta elt beslul i rällriktning. vice talmannen anmälde altReynoldh Furuslrand anhållit alt lill prolokollel få anlecknal att han inteägde rätt till ytterligare replik. Jag får meddela all anslag nu har salts upp om all dellasammanträde skall "fortsälla efter . 47 (): När vi nu behandlar näringsutskotletsbetänkande nr 20 om tekoindustri och lekohandel, vill jag på mina egna ochmedmoiionärernas vägnar ta i anspråk av kammarens dyrbara tid. Budgetpropositionens förslag om fortsall offensivt slödunder den kommande treårsperioden - och nivån på stödet - är bra förlekoinduslrin och gläder oss som kommer från och allalekoarbelare. Vi har ändå lyfl fram några frågor i vår motion N352. avyrkandena har vunnil slöd från utskollels majorilel, och del tackar vi för. Vikan också instämma i utskottets bedömning i övrigt till stora delar. Det finns dock ell yrkande i vår motion - yrkande 4 - sominnebär att vi inle kan dela vare sig utskollels bedömning eller de synpunktersom framförts i reservalion 3. I motionen har vi anfört följande; "Ett värdefullt stöd för teko-och skoinduslrin har varil försörjningsberedskapsstödeisom ulgär via ÖCB. slöd bör utgå .iven i fortsäliningen. Del är dessutomvår uppfallning all den offentliga upphandlingen skall göras så att den kanfungera som en spjutspets för all bidra till en avancerad produktutveckling isvensk industri. är nämligen ell måsle om svensk tekoinduslri i framtidenskall kunna konkurre-la på en världsmarknad där handelsrestriktionerna mellanländer avvecklas." Detta hargell följande yrkande i vår molion; "4. all som sin mening ger regeringen lillkänna vad i motionen anförs om alt den offentliga upphandlingen inom tekoområdetbör användas som en spjutspets för att åstadkomma avanceradproduklulveckling." Ulskollel skriver i belänkandet längst ner på s. 8 ochöverst på s. 9; "Den offentliga upphandlingen måste dock enligt utskottetsuppfattning slyras utifrån affärsmässiga ulgångspunkler, ulom i de fall däålgärder av försörjningsberedskapsskäl är nödvändiga för all en visstillverkningskapacilel på områdel skall kunna bevaras. Ulskollel kan därförinte slälla sig bakom kraven på au slatliga och kommunala myndigheters inköp avlekovaror oavsett prisläge och kvalilel skall göras enbart hos den svenskalekoinduslrin." Ulskollelavstyrker också yrkande 4 i vår motion. Vi har inle framfört något krav på all slatliga ochkommunala myndigheter skall göra sin upphandling enbart hos den svenskalekoinduslrin - del är en misstolkning eller övertolkning av vår motion ochyrkande 4 i denna. Vi kan inle heller slödja reservalion 3. som är alldelesför vidlyftig och luddig i skrivningen. Vi inser att det är lönlöst all nuslälla säryrkande här i kammaren. Därför avser vi molionärer all avslå i denkommande voleringen beiräffande mom. 3. Del får inte tolkas så, att vi skulle nöja oss med della.Nej. vi ger inle upp i den här frågan. Vi avser all ålerkomma och utveckla vårlkrav på all den offentliga upphandlingen inom tekoområdet skall användas som enspjut- spets föratt åstadkomma en avancerad produktutveckling. Detta är i PrOt. 1988/89:96enlighet med god socialdemokralisk iradition på många andra områden 13april 1989 . Överläggningenvar härmed avslutad. Kammaren övergick till att falla beslul i ärendel. Mom. 1 (mål för lekopoliliken) Utskottets hemslällan bifölls med 238 rösler mot 68 förreservation 1 av m.fl. 2 ledamöter avstod frän att rösta. Mom. 2 (försörjningsberedskapen pä lekoområdet) Utskollels hemslällan - som slälldes mol reservalion 2 avPer-Ola m.fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 3 (offenllig upphandling av lekoprodukler) Utskottets hemslällan - som slälldes mot reservalion 3 avPer-Ola m.fl. - bifölls genom uppresning. Mom. 4 (imporlbegränsningar) Utskottets hemslällan - som slälldes mot dels reservalion4 av m.fl., dels reservafion 5 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom. 5 (licenskrav m.m.) Hemslällan Utskollels hemställan - som ställdes mol hemställan ireservalion 6 av m.fl. - bifölls med acklamafion. Ulskoltets motivering - som ställdes mol utskottetsmotivering med den ändring däri som föreslagits i reservation 7 av Per-OlaEriksson m.fl. -godkändes med acklamation. Mom. 6 (klassificering av lekovarors ursprung) Utskottets hemslällan bifölls med 208 röster mol 96 förreservalion 8 av m.fl. 1 ledamot avstod från all rösla. Mom. 8 (ulvecklingslån) Ulskoilels hemslällan bifölls med273 rösler mol 36 för reservalion 9 av och . Mom. 9 (slöd lill indusiripoliliskaålgärder för lekoinduslrin, m.m.) Försl bilräddes reservation 11 av Hädar Carsoch med 44 röster mot36 för reservation 12 av och . ledamöteravstod från alt rösta. Härefterbilräddes reservalion 10 av Per Weslerberg m.fl. med 60 rösler mol 40 förreservalion 11 av och . avsiodfrån att rösla. Prot.1988/89:96 Slutligen bifölls ulskoltetshemslällan - som slälldes mol reservalion 10 av 13 april1989 Per m.fl. - genomuppresning. Övriga moment Utskottets hemslällanbifölls. 8 § På förslag av andre vice talmannen medgav kammaren attde ärenden som hann debatteras färdigt under återstoden av dagens sammanträdeskulle företas till avgörande i ett sammanhang vid kammarens . 9 § Föredrogs skatleutskoltels belänkande 1988/89;SkU21Sjöfartsbeskallning och 1988/89;TU12 Sjöfart (prop. 1988/89:100 delvis). vice talmannen meddelade allskatleutskoltels betänkande 21 och trafikutskottets belänkande 12 skulledebatteras i ett sammanhang. 48 TOM (): saknar en vettigsjöfartspolitik. har en mängd olika sjöfartspoliliskaförslag sett dagens ljus, men inget har varil av långsiktig karaktär ochacceptabelt för näringen. Trots att vi för vår internationella handel är praktisktlaget helt beroende av sjötransporter har vi en sjöfartspolitik som försvårarverksamheten för rederierna genom ett antal olika bestämmelser och där den långsikligaplaneringen försväras eller omöjliggörs genom alt förutsättningarna ändras frändet ena budgetåret till det andra. Svenskt näringsliv är synnerligen internationelltinriktat. I relation lill sin storlek är del få länder, om ens något annatland, som har elt så omfattande utlandsengagemang som , och del harvaril en förutsättning för svensk industris verksamhet i all mansamiidigi har haft en mycket omfattande utlandsverksamhet. För industrin harutlandsverksamhelen ansetts vara värdefull för landel, och inga speciellasvenska regler har gällt för de utländska elableringarna. Sä är del ej för sjöfarten. Sjöfarten är till sin naturinternationellt verksam och arbetar under hård konkurrens pä fraktmarknaden.För all klara denna hårda marknad måsle svensk sjöfart ha sammakonkurrensförhållanden som andra länders rederier. Industrin har full frihet alt anställa den personal somman anser bäst lämpad för uppgifterna, men för sjöfarten gäller bemanningsbeslämmelser 42 ined rötter i segelsjöfarlensdagar. Del kan konstateras att bemanningskoslnaderna för svenskaskepp är Prot. 1988/89:96 väsentligt högre än motsvarande kostnader förandra länder. Till stor del beror delta pä värt högaskattetryck, som även i detta sammanhang driver de svenska kostnaderna till ennivå som omvärlden inte vill betala. Detta förhållande kan inle forlsälta om vi fortfarandevill ha kvar en svensk handelsflotta, och mot denna bakgrund har moderalasamlingspar-liet, herr lalman, begärt inrättandet av ell svensktinternalionelll regisler. Genom ett sådant register skapas jämförbara förhållandenför svenska och utländska rederier, och vi kan därigenom behålla denrederiverksamhet som i annat fall kommer all försvinna från landet och etablerasig pä annat håll i . På samma sätt som elt stort utlandsengagemang är enförutsättning för den svenska exportindustrins verksamhet i , är eninternationell livskraftig rederinäring en förutsättning för rederiernasverksamhet här och för möjligheterna att skaffa bra arbetsplatser åt svensktsjöfolk. Utvecklingen i visar med all önskvärd tydlighetdetta samband. På samma sätt som sker i höll den norskarederinäringen på all dö soldöden. Med höga koslnader och dålig framlidstrominskade tonnaget , och en omfattande utflyttning av rederiverksamhelägde rum. Bara under förslå halvårel 1987 minskade den norska handelsflolianmed 64 skepp om 1,8 miljoner lon. inrättades det norska internationellaregistret, och den positiva utvecklingen har därefter varit dramatisk. fanns 441 skepp om 20,6 miljoner lon, ochlolall har den norska handelsflottan ökat med sedan regislrelstillkomst. Sjöfartsnäringens optimism och framlidstro har återvänt iNorge i och med all handelsflolian har återfått sin gamla betydelse, och Osloär en av de ledande sjöfarlssläderna i världen. En blomstrande näring gerockså möjlighet lill goda jobb, och del är typiskt för utvecklingen all anlalelnorska sjömän för förslå gången har ökal i anlal under förra årel. Kravel på ell motsvarande svenskt regisler har ytterligarestärkts genom ell par beslut som har fattats under detta år. Den svenskaregeringen tillåter numera NIS-regisirerade skepp alt gå i svensk kustfart, ochhell har också den norska lagstiftningen ändrats sä att även norskkustfart är tillgänglig för delta tonnage. innebär allkonkurrensvillkoren har ändrats för den svenska närsjöfarten, och om vi iframliden skall ha en fungerande närsjöfart måste motsvarande konkurrensreglergälla för svenska rederier som för deras NIS-regislrerade kolleger. Regeringen väljer en annan väg. Man inser visserligenproblemel, men i slällel för all skapa vettiga förutsättningar för näringenväljer man återigen subventioner och skattebefrielse som en lösning påproblemel. Skailemässig särbehandling har dock aldrig lösl någraproblem - det skapar bara nya. Del finns olaliga exempel, inte minst från vårtland, på de förödande effekter som subsidiepolitiken har på en näringsgren. Istället för att utveckla sin verksamhet flockas förelagarna kringregeringskansliet för alt tigga nya lån och bidrag. Genom regeringens förslag om konlantsiöd ochskallebefrielse lockas de svenska redarna nu in i subsidiefällan, och vi kommer alt finna att sländigl 43 Prot.1988/89:96 nya bidrag krävs för all hålla en åldrande flotta och en alll sämre verksamhet vid liv under kommande är. Den Iror alt lönsamma företag ochvälstånd kan lagsliflas fram. ulmärkt exempel pä denna övertro pä regleringär flagglagen. Lagen har motverkat sill syfte, och som en konsekvens avlagen blir den svenskflaggade handelsflottan nu allt äldre och allt sämre. Av 266 svenska lastfartyg är hälften , och varfjärde tanker och var tredje lorrlastare är över 25. Denna åldrande flottakommer aldrig att ersättas under svensk flagg, och de rederier som ännu någraär kämpar vidare med subsidieberoende och föråldrat tonnage kommer alt finnaatt förutsäll-ningarna för lönsam drift är obefintliga och deras möjligheteralt förnya flollan är uttömda. I stark kontrast till delta kan konstateras att densvenskägda utlandsregi-slrerade flottan har en annan sammansällning. I ullandelfinns en relativt stor handelsflolla av moderna länk- och bulkfarlyg -inget är -, uteliggande beställningar om ochytterligare lika myckel i planerade nybyggen. Med hjälp av flagglagen driver regeringen en braverksamhet ul ur landet. Till vad nytta, kan man fråga. Med regleringar av dentyp som flagglagen innebär skapas inget välstånd, inga bra arbetsplatser ochinget fungerande näringsliv. Lagen bör i tysthet försvinna närdess lid är till ända, för något golt har den inte medfört för svensksjöfart. Sjöfarten drabbas också av diverse slatliga kostnader, somonödigt fördyrar verksamheten. Kravel pä lolsning är ell sådanl. Kusllonnagels personal har ofia bällre kännedom om olikaleder än de lotsar som man måste anlita. I vissa fall saknas lotsar mederfarenhet av en aktuell farled, men loispengarna måsle ändå betalas. Reglerna om lolsning i svenska är alltförschablonarlade och motsvarar inte sjöfartens eller sjösäkerhetens krav. Enöversyn av bestämmelserna är därför önskvärd. En översyn bör också göras av farledsavgifterna. För vissafartygstyper blir anlöp av svensk hamn en mycket kostsam affär, och även om denlokala hamnen har gjort stora egna åtaganden och svarar för väsentliga delar avdriftskostnaderna, tilläts inle delta inverka på den statliga taxesältningen. Slutligen, herr talman, frilidsbåtsregistret. Själva idénmed detta regisler är felaktig från början till slut. Man får lätt misstankenall registrel är första steget till elt införande av båtskatt. Det var enkeltalt införa registrel, eftersom man samiidigi kunde utnyttja ledig kapacitet ibilregistret i . redovisade ändamål är något krystade. Man skallha ell bålregisler för att hjälpa kommunerna all planera för frilidsbåtarnasverksamhel, heler del. Den planeringen klarar man nog regislret förutan.Registrel är snarasl ell utslag av en regislreringsiver hos sädana som i detaljvill slyra och konlrollera medborgarna. I dagarnahar direkfiv gåli ut till alla enheter om all skärpakonlrollen av denna registrering. Man kommer säkert all lyckas böifällaen hel hop med obsiinala medborgare. Men är del rimligi alt den svenskakustbevakningens kapacitet skall koncentreras pä all förmå fritids- 44 bälsägarna att betala . ibåtskatt till svenska staten? Fä regler har varit så ovälkomna som bålregistret, och frånmoderat sida PrOt. 1988/89:96 har vi aldrig ansett all del är vare sig nödvändigt eller önskvärt. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall lill de moderalareservalionerna i trafikutskollels belänkande och avslag på propositionensförslag i motsvarande delar. 49 (): Jag vill inleda med alt yrka bifall tillreservationerna 2, 4, 8, 12, 15 och 21 i belänkandel om sjöfarten. Sjöfarten och sjöfartsnäringens problem i har iolika sammanhang varit ett återkommande debattämne här i . avregeringens och vikligasle arbetsuppgifter är all skapa sådanabetingelser för näringslivet all med sin produktion ochkonkurrensförmåga kan hävda sig mot andra länder och kontinenter. På mångaområden har vi lyckats myckel väl. Del gällerverkstadsindustrin, skogsindustrin och många andra näringsgrenar. Men, herrtalman, på ell område har regering och riksdag misslyckats när det gällernäringspolitiken, nämligen beiräffande den svenska sjöfarten. Sjöfartsnäringenhar i hela världen under en lång följd av år genomgått en kris. Utan överdriftkan man säga alt man i alla sjöfartsnationer i vår närhet vilka konkurrerar medoss har lyckals lösa de här problemen. Sjöfartsnäringen är bokstavligt talat pärätt köl. Här i måsle vi tyvärr konstatera all vi harmisslyckals med all lösa våra problem på sjöfartens område. Ansvarel förmisslyckandei faller hell på den socialdemokratiska regeringen. Denna haralllför länge varil passiv. Vi har hafl en socialdemokralisk regering undermånga år, och del är under dessa är som problemen inom den svenskasjöfartsnäringen har växt fram. har föreslagit lösningar, mensocialdemokralerna har i alla lägen konsekvent sagt nej lill lösningar somskulle ha varil till stort gagn för sjöfartsnäringen. Jag säger delta molbakgrund av del beslul som vi fattade . kanvi se de negativa följderna av all vi inle tog riktigt rejäla tag utan nöjdeoss med en halvmesyr. Frågar någon varför vi i har misslyckats med altvända på sjöfartsnäringens kräftgång kan man helt kort svara: internalionelllfartygsregister. Internationella fartygsregister är nu införda i samlligavästeuropeiska sjöfarlsländer av någon belydelse. Socialdemokralerna har i delläget valt att fjärma sig från de nämnda lösningarna. , och de andraicke-socialistiska partierna, har under en följd av år krävt all ett internationelltfartygsregister införs även för den svenska sjöfarten. Socialdemokralerna harmed kommunislernas benägna bistånd sagt nej lill denna lösning. Dessa tvåpartier har i sant socialistisk anda valt subventionsmeloden. Allt lalar förall denna lösning ganska snarl visar sig bli ett slorl misslyckande. Del senaste beviset på alt den svenska bidragsmodellen,jämförd med norrmännens, danskarnas och flera andra nationers internationella sjöfarts- register, har misslyckals är delta all regeringen ivingades all släppain de norska och danska inlernalionella farlygsregislren för alt konkurrera med den svenska kustsjöfarlen. Den svenska kustsjöfarlen konkurrerar lillbaka på hell speciella villkor. Min fråga lillirafikulskotlels ordförande blir denna; Hur rimmar denna för vår kuslsjöfarl så negativa 45 Prot.1988/89:96 utveckling med de löften som regeringen gav sä sent som för någramånader sedan? När vi fattade beslut om altanslå drygl till den svenskasjöfarten sade man från den socialdemokratiska regeringens och trafikutskottetssida alt alla problem skulle vara lösta på del här området. Hur är del,trafikutskollels ordförande, möjligt för den svenska sjöfarten all medbetydligt högre kostnadsnivå än den norska och den danska sjöfarten, vilka harinternalionelll fartygsregister, klara av konkurrensen? Till all börja med kanman tänka på den svenska kustsjöfarlen. I längden är det omöjligt. Att Sverigesnart är den enda sjöfarlsnalion av någon belydelse som inle har ell egetinternationellt fartygsregister är ell uttryck för all regeringen isjöfartspolitiken valt att avlägsna sig från den inriktning som man undersenare år har slagit in på i många andra länder. är att beklaga. Deldrabbar i första hand sjöfartsnäringen men också nationen i dess helhel. Del här har fått till följd all regeringen iförhållande till danska och norska sjöfarlsinlressen hamnal i enförhandlingssituation som den inle har kunnal ta sig ur utan all göra avstegfrån egna principer och utan alt skada svenska sjöfarlsinlressen. Detta leder bl.a. till att man hamnar i samma omöjligaförhandlingssituation i förhållande lill exempelvis och medvilka också har överenskommelser om ömsesidig rätt till varandraskustfart. I förlängningen kommer läget sannolikt att bli ohållbarl även iförhällandel lill EG, och det är en olycklig ulveckling med tanke på att vi förvarje dag alltmer närmar oss EG-marknaden. Del finns bara ell säll alt ta sig ur knipan, och del ärall införa ell inlernalionelll fartygsregister i . Jag har använt huvuddelen av min lid lill attbelysa sjöfartspolitikens vikligasle fråga, nämligen om vi skall ha ell svensktinternationellt fartygsregister eller inte. Jag är övertygad om all svensksjöfart inte kommer all kunna lösa sina problem om regeringen inte länker om pädella område. Kräftgången kommer att fortsälla. Jag vill avslutningsvis kort kommenterareservalion 2 som handlar om fritidsbålsregister. Jag konstaterar altinförandet av ell frilids-bålsregisler är ytterligare elt bevis pä hursocialdemokrater gör tillvaron mer byråkratisk för människorna än vad som bordevara nödvändigt. Del är, som också sägs i vår reservalion, inte rimligt attpolisen, som har betydligt angelägnare arbetsuppgifter, måste avsälta en sästor del av sina resurser för att jaga försumliga båtägare och få dem allbetala . En proposition i vilken man föreslär ettupphävande av båtregistret är del enda rikliga. Med del anförda, herr lalman, vill jag än en gäng yrkabifall lill de reservationer som undertecknats av folkpartister. 50 (); Jag vill börja med att beklaga allkommunikalionsminislern inle sig ha lid eller möjlighel all varanärvarande här i kammaren. är del land som har den längsta kusten av ländernai . är ett av de mest export- och importberoende länderna ivärlden, och har ända sedan rospiggen grundlade varilen Att segla är för och svensk industri en nödvändig- Prot.1988/89:96 het. Varför anser då att frakten i myckel slörre utsträckning bör ske på svenska båtar under svensk flagg? För det första; Den dag omvärlden vet alt vi i Sverigeinte längre har någon svensk sjöfart som vi kan konkurrera med kommerfraktpriserna för den svenska industrin att verkligen stiga. För det andra: Den dagen vi inle längre har några båtar ifjärrfart under svensk flagg kommer vi verkligen all vara utlandsberoende ochsårbara. För det tredje: Beredskapssynpunkten måste beaktasbetydligt mer. Existensen av en svensk handelsflolla är avgörande för våramöjligheler all klara av en försörjningskris i oroslider. För det fjärde; En svensk handelsflotta av någorlundastorlek är betydelsefull för att skall kunna bevaras och ulvecklassom cenlralhamn. För det femte: Sjöfartspolitiken måste syfta till all deintäkter sjöfarten ger det svenska nationalhushållet inle får minska.Sjöfartsnettol beräknas uppgå lill . går av sjöfarten fill och från påutländska kölar eller med lill utlandet ulflaggade svenska fartyg. Cenlern kan inte se all det finns något annat säll all bevara ochutveckla en livskraftig handelsflolla under svensk flagg än att inrätta ellöppet svenskt sjöfarlsregis-ler. Men regeringen säger nej, förmodligen därföralt Sjöfolksförbundel säger nej, nej och åter nej. Jag vill här ta upp de skäl som nejsägarna anför ochförsöka bemöta dem. Man säger att ett internationellt regisler skulle görasvenska sjömän arbetslösa. För det första har den hittillsvarande utvecklingeninneburit all antalet svenska sjömän ständigt minskat. måsteväl inse all om man låter utvecklingen få fortsätta, sä forlsäller minskningenav svenskt sjöfolk. För del andra visar erfarenheterna från att antaletnorska sjöarbetstillfällen visserligen minskade den efter det attNIS inrättades, men stiger antalet igen. Statistiken, som gäller allakategorier av sjömän, ser ut så här: 1/1 1987 15 000 1/9 1987 13 200 1/1 1988 12 600 1/9 198812 900 1/1 1989 13 500 Antalet sjömän är alltså på väg uppåt. Socialdemokralerna säger att elt internationellt registerär oförenligt med svensk rättsuppfattning. Då måsle jag fråga: Är det oförenligtmed svensk rättsuppfattning att ha fabriker i länder där det landels avtalgäller? Om så är fallet är en stor del av den svenska industrins verksamhetoförenlig med svensk rättsuppfattning. Är det så, ? Socialdemokraterna säger all ett internationellt registerär en oacceptabel utsugning av arbetskraft från fatliga länder. Del lycker jag är eltfruktansvärt dåligt argumenl. Det är som om skulle gå förbi en hungrande människa och säga; Eftersom du inte kan fä lika mycket mat som vi i , 47 Prot.1988/89:96 så får du ingenting. tror jag aldrig alt säga det. 13 april1989 for den utländska arbetskraft somskulle ansiällas om ell öppel sjöfarlsregis- ... ler infördes, skulle den lön denfår vara sior i förhållande till kostnadsnivån i Vilket allernaiiv vill socialdemokraterna ge dessa Jag har talat om ell svenskl öppel regislerför fjärrfarl. mening har hela liden varit all kuslsjöfarlen inteskulle behöva tillhöra della register. Det var därför vi var så angelägna omatt få till stånd en återbetalning av skatter och avgifter etc. harregeringen lill stor del fördärvat det positiva genom all säga ja tillNlS-farlyg och DIS-farlyg i svensk kuslfarl. Vi riskerar nu återigen det viverkligen ville slippa, nämligen att vår kustsjöfart flaggar ut lill del öppnanorska registrel. har elt golt rykte i sjöfarlskrelsar och ligger inlelångt från , den svenska kustsjöfartens . Med anledning av det som hänt och det som inte hänt villjag ställa fyra frågor till socialdemokraternas talesman. Jag blir innerligllacksam om jag får svar på dem. Anser ni detviktigt att vi har en större svenskflaggad handelsflotta än den vi har ? -ja eller nej. Om ni svarar japå den frågan, hur vill ni åstadkomma detta om ni fortsätter att säga nej tillett öppet svenskt register? Varför gällerinle talet om utsugning av arbetskraft, talet om den svenska arbetsrätten ochtalet om alt slå vakt om svenska sjömäns arbele när ni säger ja till att båtarfrån det öppna norska registret, många av dem med lägkoslnadsbesällningar, fårgå i fraktfart utefter svenska kusten och mellan svenska hamnar? Vilka åtgärdervill socialdemokraterna vidta nu för att rädda den svenska kusisjöfartsfloltan? Så lill frågan om flagglagen.