prot · GC0956 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:56 Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen. 1 § Justerades protokollet för . 2 § vice talmannen meddelade att till kammareninkommit läkarintyg för , som var sjukskriven under fiden den 26januari-den 26 februari. Erforderlig ledighet beviljades. vice talmannen anmälde att (vpk)fr.o.m. skulle tjänstgöra som ersättare för . 3 §Svar på interpellation 1988/89:75 om märkning av miljöfarliga batterier 1 Miljö- och energiminister : har frågat mig om regeringenöverväger att överge den nordiska överenskommelsen om märkning av miljöfariigabatterier till förmån för en EG-anpassning och vad som i så fall motiverarregeringens ändrade inställning. Han har vidare frågat vilka de miljömässigakonsekvenserna blir om väljer EG:s märkningssystem i stället för detnordiska. Jag är tacksam över att frågan har ställts,eftersom det i den offentliga debatten har förekommit en del missförstånd somjag nu kan lägga fill rätta. I regeringens proposition som låg till grund förriksdagens beslut om insamling av miljöfarliga batterier angav jag att jag idet internationella samarbetet, särskilt på det nordiska planet, avsåg attakfivt verka för att en enhetlig märkning skulle kunna införas så snart sommöjligt. Efter ett nordiskt samarbete och efter konsultationer medEG beslöt regeringen om märkning av miljöfarliga batterier den 12 november1987. Beslutet, som skulle träda i kraft , överensstämde medett märkningsförslag som man uppnått enighet om på ett möte i den nordiskaämbetsmannakommittén och med det förslag som vid dentidpunkten behandlades inom EG. Ommärkning av miljöfarliga batterier Enligtbestämmelserna skall slutna torrbatterier med mer än sammanlagt 0,025viktprocent kvicksilver och kadmium märkas med en särskild symbol som utgörs avtre röda pilar mot vit bakgrund. För knappcellsbatterier räcker det omförpackningen är märkt. Symbolen skall i normalfallet täcka avbatteriets yta. Undervåren 1988 kom det önskemål från EG om nya överläggningar om en gemensam symbolför batterimärkningen. Enligt ett nytt förslag som presenterades av EG skulleett batteri märkas med tvä symboler som var och en upptog av batterietsyta. Det ställdes inga andra krav pä pilarnas utformning än att de skulle hasvarta kanter mot en ljus bakgrund. Densvenska regeringen säg det som ett stort framsteg i det internationellamiljösamarbetet att man inom EG var beredd att märka miljöfarliga batterier ochatt anpassa sig till ett märkningssystem som utarbetats av de nordiskaländerna. Från svensk sida förklarade vi oss beredda till nya överläggningarmed EG. Eftersom våra bestämmelser grundade sig på ett nordiskt samarbete, blevEG:s förslag före överläggningarna föremal för samråd mellan de nordiskaländerna. 1princip ansåg man från de andra nordiska länderna vid detta samråd, att man bordestå fast vid resultatet av det nordiska samarbetet. Det ansågs särskilt viktigtatt man höll fast vid gränsen 0,025 viktprocent för märkningsskyldighetensinträde. Däremot var man från flera länder beredd att diskutera utformningen avsymbolen. Den15 beslöt regeringen att skjuta upp ikraftträdandet avmärkningsbestämmelserna med till . Detta hadeföreslagits av - i vars styrelse för övrigt satttills för sedan - och det framstod även av andra skäl som lämpligt attsenarelägga ikraftträdandet av märkningsreglerna. Ioktober förekom sedan överläggningar mellan och om utformningen avden symbol som batterierna skall märkas med. En överenskommelse har diskuteratsmellan och EG på den här punkten. Jagvill dock betona att det inte varit på tal vid överläggningarna mellan Sverigeoch EG att skulle ändra den gräns för tungmetallinnehåll vid vilkenmärkningsskyldigheten inträder. Det är möjligt att EG kommer att ha en högregräns än för denna skyldighet, men i detta avseende har vi inte settnågon anledning att ändra på det värde som man nått enighet om mellan denordiska länderna. Enöverenskommelse meUan och EG innebär att de svenska bestämmelserna omutformningen av symbolen måste ändras. Den symbol som i så fall sedan kommeratt gälla blir givetvis sä tydlig som behövs för insamlingen av de miljöfarligabatterierna. Några miljömässiga nackdelar kommer därför inte att uppstå omSverige och EG har samma märkningssymbol. Tvärtom bekräftar och EG:sgemensamma ståndpunkt i den här frågan den pådrivande roll som sedanflera år har när det gäller att komma till rätta med de miljöproblem som hängersamman med miljöfarliga batterier. 2 PÄRGRANSTEDT (c): Jag ber att få tacka statsrådet svaret på min interpellation. Det var ett utförligt och redovisande svar.Om det kan bidra till att räta ut frågetecken är det naturHgtvis bra. Jag måsteändå säga att jag tycker att det fortfarande finns en del frågetecken kvar. Detär fortfarande litet svårt att förstå tankegångarna bakom denna hantering settur miljösynpunkt. De nordiska länderna, inkl. EG-landet , har lyckatskomma fram till en gemensam märkning, som såvitt jag kan förstå, uppfyller högtställda krav. Det är ett tydligt och bra märke, och det är stort i förhållandetill batteriet. Man har också kommit fram till att rätt så stränga krav skallvara uppfyllda för att ett batteri skall kunna betraktas som bra urmiljösynpunkt. Inom EG utvecklades sedan ett system för märkning, som haren lägre ambitionsnivå än det nordiska. Det är aktuellt med en högre gräns förmiljövänliga batterier och med en mindre tydlig märkning än den nordiska. I detläget spräcker den nordiska överenskommelsen och tar upp diskussionermed EG i stället. Det är således inte EG-landet som tar dettainitiativ, vilket kanske hade varit mera begripligt, utan det är somgör det - uppenbarligen mot de övriga nordiska ländernas önskan. Det är ocksåden bild som svaret ger här. Såvitt jag förstår var det huvudmotivet fill attmärkningen uppsköts. Det förefaller som om en lösning med EG kommer attinnebära en del nackdelar, trots vad som sägs i svaret. I svaret hänvisar till ett förslag frånnaturvärdsverket. Om jag har förstått saken rätt sade man ifrånnaturvårdsverket, att om man skulle införa pant på batterier, är det lämpligtatt samordna tidpunkten för ikraftträdande av märkningsbestämmelserna med ensådan pant och att man i så fall skulle uppskjuta märkningen. Såvitt jagförstår tänker man dock inte införa någon pant fr.o.m. . Därmed blirdet litet svårt att åberopa synpunkter i det här fallet. Detär dock kanske i och för sig en mindre betydelsefull fråga i sammanhanget. Mera bekymmersamt är att det föreligger en risk för attden märkning som blir aktuell kommer att bli mindre iögonfallande än den somman hade kommit överens om på det nordiska planet. I svaret sägs att det bliren tillräcklig märkning. Men, herr talman, det är väl ett nägot diffust sättatt bestämma märkningens karaktär. Vad är egentligen tillräckligt i dettasammanhang? Den nordiska överenskommelsen innebar en bedömning. Jag har intesett att det finns några garantier för att den EG-anpassade märkningen intekommer att bli mindre tydlig än den nordiska. Dessutom förefaller det som om denna märkning kommer attfå olika innebörd beroende på om batterierna är svenska eller kommer frånEG-länderna. Jag vet inte om man har tänkt införa någon gränskontroll vidinförsel av batterier från t.ex. eller . Annars kommer vi attfå en situation där miljömärkningen av svenskproducerade batterier betyder ensak, medan precis samma märkning kommer att betyda en annan sak för batterier iSverige som är köpta utomlands. Det kunde vara bra att få klargjort om mankommer att tillämpa det normala EG-systemet, som innebär att vi har möjlighetatt ställa krav på svenska producenter som är strängare än , men attvi inte kan tillämpa dessa hårdare Om märkning av miljöfarliga batterier Om märkning av miljöfarliga batterier miljökrav på varor importerade från . Det skullei så fall innebära att det var fritt fram att importera miljömärkta batterierfrän EG som inte höll den strängare svenska . Det vore bra med ettklargörande frän statsrådet sida. vill jag säga att det alltid är olyckligt om manspräcker en framförhandlad nordisk överenskommelse. Jag tycker att det var enstyrka att man hade nått fram till en gemensam nordisk märkning. Jag tycker attdet var starkt att man också hade fått att ställa upp pä den nordiskalösningen, att i detta fall hade valt den högre, nordiska ambitionsnivån, trots att man arbetade med frågan ocksä inom EG. Ur den synpunkten framstårdet ocksä som beklagligt att stjälper denna nordiska överenskommelse. Jag har med ljus och lykta sökt efter de miljömässigafördelarna med den modell som regeringen nu tycks vilja välja. På vad sättskulle den främja en mer miljövänlig hantering av batterier? På den punkten ärjag fortfarande mycket osäker. 3 ROYOTTOSSON (mp): Detta är en intressant debatt. förmiljöfarliga batterier är ungefär tio gånger högre än den norm som diskuteras iNorden. I EG talar man om 0,3 viktprocent kvicksilver och kadmium mot 0,025viktprocent, som är den gräns som diskuteras i de nordiska länderna.EG-länderna har tydligt sagt ifrån att de betraktar 0,025 viktprocentsom ett tekniskt handelshinder. Det är underligt att höra här att det inteskulle vara något handelshinder. Statsrådet antyder dessutom att man skullekunna ha samma märkning för olika gränser i olika länder i . Det är intekonsekvent. På det sättet kan det inte fungera. Skall man ha samma utformningpå märket, skall man naturligtvis ha precis samma gräns, och den gränsen kommeratt sättas av EG, nämligen tio gånger högre än den gräns vi vill ha i Sverige.Det är vad det handlar om. Det pantsystem som det talas om skulle förhoppningsviskomma i gång . Det handlar om en pant på . perbatteri, om jag är rätt informerad. Detta system är också kopplat till halten.Det är samma sak där -man kan inte anpassa sig till EG, om man inte får helapaketet med 0,025 viktprocent, en märkning som är konsekvent och som intebetyder något annat i ett annat land. Allt detta gör att jag vill ställa en del följdfrågor tillstatsrådet . Jag undrar om den anser att detta är etttekniskt handelshinder, att ha strängare krav när det gällertungmetallinnehållet i batterier i än man har i EG. Det anser mantydligen inom EG. Jag undrar ocksä om regeringen anser att det nordiskasamarbetet på miljöområdet är mindre viktigt än EG-samarbetet, ellerEG-harmoniseringen, som det numera heter. Bedömer statsrådet att ett gemensamtmiljökrav i , och på 0,025 viktprocent skulle kunna fånägra handelspolitiska effekter gentemot EG? Om man struntar i vad EG säger,nämligen att vi bör besluta oss för 0,3 viktprocent i stället för 0,025, skulledet fä nägra handelspolitiska effekter? Är regeringen beredd att driva dennafräga. sä att vi verkligen får denna märkning och pant från ? 4Miljö- och energiminister : Jag vill gärna upprepa att jag tycker att detär bra att vi fär denna debatt. Det är uppenbart att det finns en delmissförstånd som behöver redas ut. För det första vill jag säga att det inte bara är aktuelltatt införa pant utan också förbud mot vissa typer av batterier. Detta ingår ide överväganden som regeringen gör. För det andra vill jag säga alldeles klart att vi inte harsålt ut det nordiska samarbetet för EG-diskussionerna. Tvärtom har denna frågadiskuterats mellan de nordiska miljöministrarna kontinuerligt. Vi är heltöverens om tillvägagångssättet. Vi diskuterade detta i . Vidiskuterade det i . Jag har också per brev noggrantinformerat mina kolleger steg för steg om arbetet. Vi kommer att diskuteradetta i när vi träffas i samband med möte om någraveckor. Vi är helt överens om tillvägagångssättet också i detta skede, nämligenatt vi benhårt skall hålla fast vid våra egna riktvärden för en gräns. Det ärinte fråga om att vi skall överge dem. Vi betraktar det icke som etthandelshinder. Det har inte heller i våra diskussioner med EG framställts somnågot handelshinder. Däremot kommer vi att i de fortsatta diskussionerna medEG försöka förmå EG att anpassa sig till våra krav. De diskussionerna är inteavslutade. Man kan inte utesluta att det kommer att finnas ettintresse hos branschen att tillverka och sälja samma batterier på hela denmarknad man har. kommer man åtminstone, det har man lovat i våradiskussioner, att göra en särskild satsning på och , som är deländer som har de strängaste reglerna. Branschen har ett intresse av att slippahålla på med olika sorters fillverkning. Skälet till att har tagit dessa inifiafiv är attvi är det enda land i som har fattat detta beslut för vår egendel. Då måste vi nofifiera . Det var vi som gjorde det. Det har t.ex. inteDanmark gjort, för där har man inte konkret på hemmaplan fattat samma beslut.EG svarade då med att inleda en diskussion. EG har under diskussionens gångändrat sig i riktning mot det svenska beslutet också när det gällerutformningen. Den diskussionen är inte heller avslutad . Vi använder dennaprocess som en metod att försöka få så bra regler som möjligt, att driva påockså inom EG. Det är skälet till att vi gör detta. Vi gör det i mycket närasamförstånd med våra nordiska grannar, och det kommer vi att fortsätta att göra.Vi tar också in i bilden möjligheten att få dessa regler utsträckta till attgälla och och några andra viktiga marknader. Det rör sig omtransnationella företag. Vi har alltså en mycket klar strategi för vårt sättatt arbeta internationellt med dessa frågor. Men i grunden finns det faktum attvi inte ger upp vår egen kravnivå. Vi betraktar den inte som ett handelshinder,och vi säljer inte ut den. Och vi bedriver detta arbete tillsammans med våranordiska grannar. Om märkning av miljöfarliga batterier 5 PÄRGRANSTEDT (c): Jag ber att få tacka för synpunkter. Jag tycker att det var intressant att höra dem, och jagskulle faktiskt vilja få dem ännu mer preciserade. Om märkning av miljöfarliga batterier säger att de nordiska ministrarna är överensom tagen. Jag vill gärna ha reda på vad det innebär exakt. Det enda jaghittills har fått klart för mig är nämligen, att när tog upp dennafräga, vilket ocksä framgår av interpellationssvaret, med de övriga nordiskaländerna, var de i princip för att man skulle vidhålla den nordiska märkningen.Jag har också en uppgift om att har lämnat in en notifikation som byggerpå den nordiska märkningen. Och det stämmer inte riktigt med bilden av att manär överens om tagen. Jag skulle därför gärna vilja att miljöministern gör enprecisering. Är de nordiska miljöministrarna nu helt ense om att man skallavstå från den nordiska märkningen och ansluta sig till EG:s märkning? Det vorebra att få detta mycket tydligt redovisat från talarstolen. säger att inte kommer att frångå denkravnivå som den nordiska märkningen skulle innebära. Vad innebär det ipraktiken? Innebär det att kommer att införa förbud mot import från EGav batterier som är miljömärkta, om kraven på denna miljömärkning intemotsvarar svenska krav? Det vore värdefullt att få också detta tydligt ochentydigt markerat från talarstolen, eftersom det naturligtvis påverkarbedömningen i mycket hög grad. En annan fråga som inte berörde i sitt svargäller märkets utformning. Kan försäkra att det märke som manslutligen kommer att enas med EG om - om förhandlingarna går i lås - kommer attvara minst lika tydligt som det märke som man enades om vid den nordiskaöverenskommelsen? Detta tycker jag ocksä är viktigt om man vill hävda att denmed EG gemensamma modellen inte kommer att innebära några försämringar urmiljösynpunkt jämfört med den nordiska. Anf.6 (): EG betraktar det nordiska initiativet om att slutnatorrbatterier med mer än sammanlagt 0,025 viktprocent kvicksilver och kadmiumskall märkas med en särskild symbol som ett handelshinder. Detta finns detsvart pä vitt på framför mig i form av ett telex från EG till Norgesutrikesdepartement. Därför stämmer inte det som för fram. Manmåste alltså ha samma gränsvärden och samma märkning i alla länder, om det inteskall utgöra ett handelshinder. Man kan ju inte ha samma märkning men olikagränsvärden, vilket aiitydde. Skall vi hålla på gränsvärdet 0,025viktprocent lär vi få ha ett eget märke som avviker från EG:s, eftersom EGställer andra krav. Vi lär inte få EG att gå med på något annat inom detnärmaste året. Om man skall försöka få EG att ansluta sig till strängare kravkommer det att ta , och det kommer att leda till att utsläppen avkvicksilver och kadmium i ökar eller fortsätter att vara höga. Dekommer sannolikt att öka, eftersom användningen av dessa batterier ökar i taktmed att fler och fler bärbara apparater med laddningsbara batterier tillkommer.Jag anser att det är mycket angeläget att vi i får till stånd dettakrav på märkningen . Det bästa kan göra om vill drivapå EG är alldeles säkert att gå hårt fram tillsammans med och Danmark.Men framför allt måste man i göra det för att visa att det är möjligt.Då följer nog EG efter vad det lider. Vi vet attett av de mest effektiva sätten att förhindra en skärpning av miljökravenär att förhandla, ifrågasätta, trassla med detaljer när det gäller märkningen,osv. Och det är precis vad tillverkarna av batterier i vill. Detta äregentligen ett sätt att sabotera den skärpning av kraven som vi i villha och som statsrådet säger att hon också vill ha. Det här är ett exempelpå hur EG försämrar miljöarbetet i . Finns det flera sådana exempel somvi ännu inte upptäckt, där den här harmoniseringen med EG innebär att vi iSverige luckrar upp våra egna miljöambitioner? Jag vill ha ett klart besked avBirgitta . Är regeringen beredd att gå fram med kravet på 0,025 viktprocentoch se till att det genomförs alldeles oavsett om EG ansluter sigtill det eller inte? Om märkning av miljöfarliga batterier 7Miljö- och energiminister : Den sista frågan var egentligen onödigeftersom jag redan i mitt svar deklarerade den svenska inställningen ochupprepade den i ett annat inlägg. Regeringen kommer inte under någraförhållanden att ge efter när det gäller kravnivån, och denna kravnivå skallinföras under detta år. EG har inte till oss sagt att detta innebär etthandelshinder, men även om EG gjorde det skulle vi i hälla fast viddenna kravnivå. Vi har faktiskt stöd för detta i , där det sägs attom vi anser att något är nödvändigt av hänsyn till hälsan och miljön har virätt att ha särregler. Vi kominer inte att falla undan. Det är alldeles riktigt att har notifieratpå samma sätt som . När denna diskussion sedan togs upp uppstod ettmissförstånd. Och jag vet att en tjänsteman vid den norska miljöstyrelsenuttalade sig i ett Ekoinslag på den grunden att han trodde att vi var på vägatt förändra kravnivån. Det missförståndet har retts ut i de diskussioner somhar förts mellan miljöministrarna i och . Vi är alltsåöverens om att det är en fördel att kunna påverka EG i riktning mot bättresystem. Vi har redan påverkat EG i fråga om den märkning som EG nu är bereddatt diskutera, vilket innebär att EG arbetar för ett märkningssystem inom EGsom är bättre än det som EG själv frän början var inställd pä. Dessadiskussioner är inte slutförda. Självfallet skall det som vi kommer fram tillvara tillräckligt tydligt för att tjäna syftet. På den svenska marknaden kommer inga andra batterier medmiljömärkning att få förekomma än de som uppfyller våra krav. Vi har ocksåingått en överenskommelse med branschen om att det är dessa batterier somkommer att säljas i . Självfallet kommer vi med uppmärksamhet att följautvecklingen om och EG kommer att hamna på olika nivåer. Det vet viännu inte säkert. Vi har dock uppmärksamheten riktad på risken för missbruk ochandra bekymmer. Men jag delar inte alls bedömning att det härskulle vara ett exempel pä att EG lyckas sabotera. EG har nämligen inte lyckatsfå oss att ändra vår inställning, däremot har vi lyckats flytta på den därkolossen en bra bit i riktning mot vad vi tycker är bättre . Vikommer inte att försumma något tillfälle i samarbetet med EG och resten avvärlden att försöka påverka dem som vill mindre än vi. Det sämsta vi kunde göraför miljön vore att isolera oss frän omvärlden och sitta heliga och ensamma härhemma. Vi skall gå hårt fram här hemma och vara föregångare, men vi skall ocksäge oss i kast med uppgiften att försöka påverka omvärlden. Om märkning av miljöfarliga batterier vice talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare inlägg. 8 (): När det gäller märkningen upprepar BirgittaDahl formuleringen "tillräckligt tydligt". Det oroar mig litetgrand, eftersom det är nägot mycket subjektivt. Det kan ju hända att det blirett märke som tycker är tillräckligt tydligt men som exempelvisjag och andra inte tycker är tillräckligt tydligt. Den fråga jag ställde gällde om här kundeförsäkra att den märkning vi kommer att få efter försöket till EG-harmoniseringblir minst lika tydlig som den i den nordiska överenskommelsen. Jag fick intesvar pä den frågan, men jag kanske kan få det. Det som säger om att det inte kommer att fäförekomma batterier som har miljömärkning men som inte fyller de svenska kravenpå den svenska marknaden är mycket viktigt. Om vi nu skall ha harmonisering idenna fräga, är detta en mycket viktig ståndpunkt. Tyvärr går det kanske interiktigt att få det stöd i som åberopade.Tillämpningen av är att ett enskilt land inom EG visst fär ställahögre krav på producenterna i det egna landet, men fär inte åberopa de högrekraven för att vägra import av varor från andra som fyller de kravsom EG allmänt sett har accepterat. Det är därför som det är så viktigt att enhögre svensk kravnivå verkligen tillämpas sä att det blir förbud att importerabatterier som är märkta med detta miljömärke och som inte fyller de svenskakraven - då får vi inte denna förvirring. Risken är annars stor att på densvenska marknaden en stor del av batterierna med miljömärkning bara kommer attfylla EG-kraven, vilka kan visa sig vara betydligt svagare än de svenska. Omdet går att ytterligare bekräfta att den inte skall vika pådenna punkt, tycker jag att denna interpellationsdebatt verkligen har tjänatett konstruktivt syfte - även om det kvarstår en del farhågor framför allt närdet gäller märkets utformning. hävdar fortfarande att man nu är enig iNorden. Det tycker jag också är viktigt. 1 svaret står att "i principansåg man från de andra nordiska länderna vid detta samråd, att man borde ståfast vid resultatet av det nordiska samarbetet". Får jag förstå detBirgitta nu säger så, att de övriga nordiska länderna har frångått denståndpunkt man hade vid samrådet och anslutit sig till den svenska linjen inte skall fillämpa den nordiska överenskommelsen och i stället harmoniseramed EG? 9Miljö- och energiminister : Herr talman! Vi alla här i Sverigetyckte att vårt ursprungliga förslag var allra bäst. Det är vad jag menar medformuleringen "i princip". Vi vägde detta mot fördelen av att kunnapåverka EG i positiv riktning, och vi tyckte att vi inte kunde frångåkravnivån, men vi kan diskutera utformningen av symbolen. Det är vår gemensammaståndpunkt. Vi är beredda att löpa linan ut. I sä fall,liksom gjorde i ett annat ärende, prövar vi vad det till slutleder till. vann i sitt ärende. Jag har goda förhoppningar om att viskulle kunna vinna helhjärtade stöd i den matchen. Överläggningen var härmed avslutad. Jag utgår från att vi får de andra riksdagspartiernas Prot.1988/89:56 Omskärpta restriktioner för användning av terrängfordon 4 §Svar på interpellation 1988/89:93 om skärpta restriktioner för användning avterrängfordon 10 Miljö- och energiminister : har frågat mig om regeringenavser dels att vidta åtgärder mot det ökande bruket av terrängfordon förbarmark, dels skärpa regleringen av snöskotertrafik i relativt orördanaturområden. Jag kan inte hålla med när han säger attterrängfordon får användas praktiskt taget helt fritt. Den i interpellationennämnda användningen av sädana fordon för nöjesjakt på bl.a. lodjur samt förkörning pä gran- och tallplanteringar, är exempel på terrängkörning som ärförbjuden enligt gällande lagstiftning. Terrängkörningslagen sågs över dåregeringen för redovisade en översyn av hela lagstiftningen omterrängkörning. Redovisningen föranledde ingen åtgärd från sida.