prot · GC0997 · 1988-12-31 00:00:00 — Man måste väländå politiskt göra någoniing. Socialdemokralerna brukar ju ta åt sig all ära,även om de inle har gjort allting själva. Dä får man väl också stå för delnegativa. Om man har gjort en dålig uppgörelse, så får man nog stå för den inågon män. I handlade det ju om att man skulle fä tid allskapa ersättningsjobb i denna bygd som ABB skulle fä 500 hundra jobbtill i . Det skulle bli en kraftig nettoökning efter en läng tid avnedgång i denna region. Och konstaterar vi alt kräftgången fortsätter medtvä kaiaslrofer på arbetets område. Del är väl bra all alll delta görs. Men om man egenlligenvill la någol krafttag för , borde man ju säga all man satsar minstlika myckel på som man satsade på ABB. Det vore också ganskaklädsamt i del här lägel, när ABB lill synes inte vill uppfylla sitt löfte. All de här arbetarna skulle gä till ABB från -del ger ju inle heller någon neltoökning i regionen. Det är bara fråga om densociala skyldigheten att ta vara pä dem som drabbas i regionen. Men hela regionen behöver som sagt fler arbetstillfällen -för sin framtid och för sina ungdomar. Två av de ansvariga parterna är ABB iLudvika och de som har bedrivit gruvverksamhet. Och det är staten - och direktindustridepariementel - som har hafl hand om gruvverksamheten på senare tid.Regeringen borde alltså ta ett myckel slörre ansvar. Annars faller domen - attdet är frågan om flathet från regeringens sida. Om sysselsällningen i och 103GÖRAN (); Jag vill slryka under del som både i sitt första inlägg och senast - att del finns en hel delposifivt i Västerbergslagen. De insatser man har gjort på detregionalpolitiska området har gell effekt och del finns där en klarl bällreuivecklingsoplimism än . Men när nu förulsällningarna har ändrals- när liden tillnedläggningen har förkortats sä kraftigt - gäller det verkligen alt frånregeringens sida att utnyttja den handlingskraft som man har och användabefintliga regionalpolitiska medel på ett effektivt sätt. När del gäller insatserna i har vi ju sett huroerhört kraftigt man har agerat i fråga om l.ex. Borlängeär en ort som haren Om sysselsättningen i och "självgäende"växtkraft pä ell hell annal sätt än , som är en lilen perifer ort iländ. Därför menar jag att del behövs särskilda åtgärder i . När del sedan gäller utvecklingsbolaget byggerutvecklingsarbetet där i myckel stor utsträckning på den industriellakompetensen. Jag tror att det finns all anledning alt verkligen salsa päulveckling i Lavens regi. Del är bra att man studerar gödningsämnesprojektetlitet närmare. Sä till transportstödet. Personligen är jag mycket otåligpä den punkten. Jag tror all del var 1980 som vi i och Smedjebackenskommuner uppläckte att vi var de enda av kommuner som inte hademöjligheter att fä transportstöd. Den förklaring som jag kunnal finna underårens lopp är all det geografiska avståndet när del gäller marknaderna förföretagen på dessa orter gjorde all ställda krav inle kunde uppfyllas. Men jagtror inle att den förklaringen häller i längden. Vad som senast hänt är att en motion som väckls i fråganavslagils med hänvisning till all den regionalpoliliska kommittén bedriver ellarbete. Det innebär att en fördröjning uppstår. Det dröjer alllsä innan man kanändra på detta förhållande. Därför menar jag att man borde kunna rycka ut dennafråga och behandla den specifikt för alt sedan kunna fatta beslul, trots attden regionalpoliliska kommittén arbetar med dessa frågor. Just den lyp avföretag som har nylokaliserats till och som, det tror jag mig veta,kommer att kunna nylokaliseras dit skulle ha mycket god hjälp av justtransportstödet. Det är anledningen till all jag har betonat viklen av denstödformen så pass kraftigt som jag har gjort. I övrigt tolkar jag arbetsmarknadsministerns svar så, kommer att göra en uppföljning och alt man kommer att se posilivl påenskilda projekt som dyker upp. 104 (): I anslutning till Bergslagsdelegationen finns något somkallas "Kvinnokraft i Bergslagen". Såviit jag förstår gör man eltmycket bra arbele både när del gäller att förändra attityder och när del gälleratt skapa arbete och projekt. Men del får inte skapas ell projekl vid sidan om,ulan det måste skapas ett projekt som utgör en del av ett slörreregionalpolitiskt projekl. Statsrådet, som har haflansvarel för jämslälldhetsfrågorna, har visat ett mycket stort engagemang ijust dessa frågor. Därför finns del slora möjligheler att se pä detregionalpoliliska arbelel mera i stort, vilket vi sätter värde på. 105 Arbetsmarknadsminister : Herr talman! kanskehörde vad han ville höra. Jag har nämligen inte talat om alt "passivtbevaka", ulan jag sade att vi också förhandlar. Resultatet avförhandlingarna kommer all synas l.ex. nu när vi diskulerar den tidigarestängningen av Grängesbergsgruvan. Del är vikligl att vi bevakar hela den här regionen somarbetsmarknad och även all vi ser den som en gemensam arbetsmarknad. Samtidigtinnebär elt sådanl betraktelsesätt att satsningar måsle göras också iSmedjebacken, , och - där nu kanske någol slörreoch tyngre saisningar kommer att göras. Men del gäller också, somsagl, all salsa på . Där finns del instrument, och dessa skall vianvända oss av. Vi kommer även alt se positivt på förslag och insatser när detgäller , i Lavens regi eller pä annal sätt. Beiräffande Iransporisiödet beklagar jag alt jag inte kange något annal besked än del som har getls i samband med allmolionen i fråga avslogs. Jag tycker också alt man skall vänla med behandlingeni del avseendel lill dess alt man kan beakta iransporisiödet i dess helhet. Om sysselsättningen i och Anf.106 (vpk): Vad vi anser vara passivt eller inle är välen bedömningsfråga, arbetsmarknadsministern! Vad jag har frågat är egenlligenhur det avgivna löftet kan uppfyllas. Vilka instrument har regeringen? Eller,för att tala klarspråk: Man ställer ul ell löfte för alt blidka en politiskopinion. Men när löftet inle kan uppfyllas måsle man fråga hur regeringen kanutkräva dl ansvar när del gäller delta löfte. Arbetsmarknadsministern kan väländå ge elt svar på den frågan. Om förhandlingarna inte är lyckosamma och ABB säger nej,är del då stopp? Man kan ju i så fall fundera över vad det avgivna löftet ärvärt. Del som hillills har framkommit är myckel tvivelaktiga uttalanden frånABB:s ledning. Ändå har myckel prominenta personer i regeringen varil där uppeoch lyssnat pä vad man har all säga. Den reaktion som man kan märka från ABB:sledning visar ju inte pä någon ödmjuk inslällning. Man tycks inte vilja säga;skall vi klara det här. I stället får vi avvakta. Marknaden får avgöra. Mendä frågar man sig, som sagl, vad regeringen kan göra när det gäller kraven påalt nämnda löfte skall infrias. Facken - framför alll gruvfacket ochGruvindustriarbdare-förbundet - ville fortsälla driften. Man hade ettmedlemsmöte och där sade man l.o.m. nej till en nedläggning. Men på grund avregeringens handläggning Ivingas man lill ett accepterande för att över huvudlagd kunna rädda sitt eget skinn. I samma diskussion slälldes frågan om inle detvä hundra miljonerna kunde satsas på . har vi inle fållnågol svar. Inte heller har vi fält något svar på frågan om en särskilddelegation för , som kunde vara en symbol för en satsning. Men jag vet hur socialdemokraterna är. De är ju lacksammaför vilka svar som helst när de är i regeringsställning. Som del nu ser ul fårman lita till regeringens välvilja. Egenlligen skulle man ställa litet merkonkreta krav på regeringen. Man skulle l.ex. kunna kräva all sysselsättningenpå dessa orter skall ordnas och att ersättningsjobb och de fem hundra utlovadenya jobben skall tillskapas. I annat fall får man erkänna all del inle går attlösa del här problemet. Del är ju vad som gäller efler detta med Bergslagspakdd,som från början var ett sådant guldägg. Men, var ju inle den sompresenterade det guldägget. Därför har hon kanske inte huvudansvaret i dettasammanhang. Men hon lillhör ändå den regering som skall göra en uppföljning. Om sysselsättningen i och 107GÖRAN (): Jag vill bara poänglera attutgångspunkten för del fortsatta arbetet nog måste vara att skallbestå som en levande ort. Det tror jag innebär signaler om vilken karaktär somslödel i forlsätiningen skall ha. Jag tror all del har brustit något i kontakternamellan slalsmakierna och de direki berörda - l.ex. de som arbelar i Laven ochde fackliga organisationerna. Man har uttryckt sig pä följande sätt: Vi känneross ganska ensamma i fråga om detta arbele. Men trots denna känsla och trots ganska blygsamma medelhar man lyckals över förväntan. Del gäller därför all verkligen tatill vara den arbetsvilja och den utvecklingsoptimism som människorna visar pådessa orter. Jag skulle faktiskt vilja rekommendera arbetsmarknadsministernall la den här direkta kontakten. Det skulle säkerl främja det fortsattaarbetet i della sammanhang. något om iransporisiödet. Del har ändå skett såpass många utvärderingar av denna stödform att vi vel att denhär stödformen är bra och verkningsfull. En ändring av gällande regler skullesåledes innebära ett lyft för hela regionen och bidra lill en förnyelse avnäringslivet i . Det är klart att man frän kan spetsa till frågan. Men behöver ju aldrigriskera all hamna i en silualion där del gäller all konkret arbeta för alt vidtade aktiva insatser som ABB skall stå för och även de aktiva insatser som detövriga näringslivet och industrin har ett ansvar för. Däremot kommer jag allriskera alt hamna i en sådan situation, men naturligtvis kommer jag attfullfölja det hela. Jag har elt ansvar i del avseendet, oavsett vem det var somfrån början lade fram förslaget. Del har varil personliga kontakter med utvecklingsbolagetLaven. Jag har alltså haft direkla och konkreta kontakter med bolaget. När det gäller kvinnodelegationen är det min uppfattningall Bergslagsdelegationen med sin kvinnosalsning har elt ansvar för allnågonting händer i samlliga dessa kommuner. I fråga om konkreta investeringsmedel har viBergslagsteknik. För iredje gången säger jag alt vi kommer att betrakta de konkretaförslag som lämnas om Bergslagskommunen lika positivt som när delgällde , och . Överläggningen var härmed avslutad. 27 § Svar på interpellation 1988/89:149 om kollektivahemförsäkringar har frågat civilministern vilkaålgärder han avser att vidla dels för alt såväl individuellt som kollektivttecknade hemförsäkringar på lika villkor skall omfattas av skälighetsprincipen,dels för att såväl marknadsföringslagen som konsumentförsäkringslagen skallgälla också för kollektivt tecknade försäkringar, dels för all förhindra alldubbelförsäkring uppslår vid kollektiv hemförsäkring. Arbelel inom regeringen är sä fördelat all det är jag somskall svara pä inierpellalionen. I ell beslul uttalade regeringen all detinle finns något generellt hinder mot gruppsakförsäkringar medreservationsrätt. Regeringen utgick därvid frän alt framtida försäkringar avdet slaget skulle komma att hanteras på ett sätt som låg i linje med vissauttalanden i försäkringsverksam-hetskommitténs belänkande (SOU 1985:34)Gruppförsäkring. Kommittén hade utgått frän att den som väljer all slå utanfören gruppsakförsäkring inte belastas med koslnader för försäkringen. Kommillénhade också understru-kil viklen av att gruppmedlemmarna får tillfredsställandeinformalion i frågor som rör försäkringen liksom viklen av att villkoren itillämpliga delar anpassas till konsumentförsäkringslagen. Regeringenförklarade att den senare skulle ta slutlig ställning lill kommitténsöverväganden. Efter regeringsbeslutet har inlerpellalioner och frågorrörande kollekliv sakförsäkring besvarats av statsrådetJohansson. flertal motioner i ämnet har avslagits av , som inlehafl någol att erinra mot regeringens preliminära ställningstagande (NU1987/88:1 och 14). har fillfinansdepartementet överlämnat en undersökning av de olika försäkringsbolagensgruppförsäkringslösningar. Inspektionen har inle funnit anledning all frångåsin i princip positiva inställning till att grupplösningar används även påsakförsäkringsområdet. Jag återkommer strax till inspektionens undersökning. första fråga rör den s.k.skälighetsprincipen. Innebörden av den kan sägas vara att försäkringspremiernaskall vara skäliga i förhållande till den risk som försäkringen täcker och altpremierna skall fördelas på ell skäligt säll mellan försäkringslagarna. Denfråga som främsl diskuterats i samband med gruppsakförsäkring - och som BrittaBjelle berör i inlerpella-tionen - gäller i vilken män man skall kräva enriskklassindelning när del är fråga om en gruppförsäkring där gruppen som sådansluter avtalet med försäkringsbolaget. Försäkringsverksamhdskommilténsuppfattning - som delas av försäkringsinspeklionen - är altskälighetsbedömningen får begränsas lill alt avse den totalpremie som gruppensom sådan skall betala. Hur premiekostnaden sedan skall behandlas inom gruppenär en fråga för gruppens medlemmar alt besluta om. För övrigl har jag erfaritall nu har infört en längre gående riskklassindelning för flertalet avsina kollekliva hemförsäkringar. betänkande (SOU 1986:8)Soliditet och skälighet i försäkringsverksamheten, där skälighdsfrågorna meraallmänt tas upp, har remis.sbehandlats och bereds nu inom . andra fråga rör marknadsföringslagen ochkonsumentförsäkringslagen. I den delen vill jag erinra om alt regeringensställningstagande byggde på kommitténs uttalanden om tillfredsställandeinformalion till gruppmedlemmarna och om en anpassning av villkoren tillkonsumentförsäkringslagen. Del är och KO och i sista hand marknadsdomstolensom skall pröva i vad mån marknadsföringslagen i ett visst fall är lillämpligoch om det finns skäl alt ingripa med stöd av lagen. Ulvecklingen hiltills pågruppförsäkringsområdet har inle motiverat några åtgärder frän regeringenssida. När del gäller konsumentförsäkringslagen harförsäkringsinspeklionen i sin undersökning funnit att försäkringsbolagen ipraktiken tillämpar den lagens regler också på gruppförsäkringar. Inspektionenhar emellertid också uttalat att man i det fortsatta lagstiftningsarbetet börse till alt den enskilde gruppmedlemmen vid äkta gruppförsäkring även formelltfår ett konsumentskydd som är likvärdigt med del som enligtkonsumentförsäkringslagen gäller för individuella försäkringar. Den frågan fårtas upp vid behandlingen av försäkringsrätlskommitténs (Ju 1974:09) kommandebetänkande om ny lagstiftning på skadeförsäkringens område. fråga rör dubbelförsäkring. BrittaBjelle har pä en motsvarande fråga 1987 fåll svaret på attrisken för dubbelförsäkring var elt av skälen till regeringens avståndstagandefrän den obligatoriska gruppsakförsäkringen. Det ankommer pä försäkringsinspektionen i samråd medkonsumentverket alt bevaka att del vid gruppförsäkringar med reservationsrättlämnas tillfredsställande informafion om bl.a. försäkringsvillkoren ochreservationsmöjligheten. Inspektionen har av sin undersökning inte kunnat dra någrasäkra slutsatser om hur många gruppmedlemmar som blir dubbelförsäkrade på grundav att de inte reserverat sig men antar att det har skett i åtskilliga fall. Imånga fall kan man dock anta alt det har varil fråga om en tillfällig situationi samband med att en person har gått över frän individuell försäkring lillgruppförsäkring. Inspektionen kommer även i fortsättningen all bevaka frågan,och del finns inle anledning för regeringen att nu vidta någon åtgärd. Jagförutsätter att inspektionen kommer att underrätta regeringen om del finns skälatt ompröva anslulningsmeloden. Del är enligl min mening lämpligt alt gruppföreträdarenåterkommande - l.ex. en gäng om årel -informerar gruppmedlemmarna omförsäkringen och reservationsmöjligheten, så att den som är med i försäkringenpå grund av dl förbiseende eller liknande får möjlighet att reservera sig. Enligl min mening finns det inte anledning att troatt problemet är så omfattande att det inte uppvägs av de fördelar förkonsumenterna som billiga hemförsäkringar av denna lyp erbjuder. 110BRITTA BJELLE (fp): meddelades att de flesta storaförsäkringsbolagen hade för avsikt alt ändra på zonindelningen när del gällerstölddelen i bilförsäkringen. Försäkringsbolagen skulle införa 30 olikapremienivåer. mot detidigare sju. De bilägare som finns i områden med ungdomsvårdsskolor eller harfängelser lill grannar kan räkna med krafligl höjda , medan det blirbilligare i andra områden. Bakgrunden lill denna förändring är försäkringsrörelselagensprincip om skälig premiesältning. Tanken är att premien skall vara skäligtavvägd med hänsyn till den risk försäkringen är avsedd att täcka. Här harförsäkringsbolagen konstaterat alt del i områden med l.ex. enungdomsvårdsskola uppenbarligen är större risk för stölder, ochskadeersättningen ökar i dessa områden jämfört med andra. Därför görförsäkringsbolagen med hjälp av skälighetsprincipen en omfördelning avpremierna. När del gäller individuella hemförsäkringar gäller sammasak. Där varierar försäkringspremien beroende pä vilken risk försäkringen ärulsatt för. En sådan riskfaktor som tillmätts slor belydelse är var ilandet hushållet som skall försäkras är beläget. Om jag enbart häller mig lillStockholmsområdet, är detta indelat i flera olika riskzoner, och premienvarierar för l.ex. och 1 400 kr.För kollekliva hemförsäkringar varierar premien oberoende avförsäkringsbeloppet mellan . i landsorten och . Detta betyder, alt om tvä konsumenter bor grannar iStockholm och båda har behov av ett försäkringsskydd pä , så betalarden ene, som har tecknat en individuell hemförsäkring, en premie på 1 400 kr.och den andre, som har en kollektiv hemförsäkring, betalar . Man kan dåfråga sig: Vem betalar för mycket och vem belalar för lilel? Hemförsäkringarna är ingen god affär förförsäkringsbolagen. Förlusten för hemförsäkringar var 193 milj. kr. är 1986 och196 milj. kr. Med hänsyn till den utvecklingen måste man slälla frågan:Vem betalar egentligen de kollektiva hemförsäkringarna? Subventioneras de av deindividuellt tecknade hemförsäkringarna? Eller finns det dl slags affärsidébakom kollektiva hemförsäkringar som går ut pä att premierna kommeratt rusa i höjden när tillräckligt många fackförbund har tecknat kollektivahemförsäkringar och man som försäkringstagare sitter fast i försäkringen ochinle längre kan välja? Genom regeringens acceplans av kollektiva försäkringarmedverkar regeringen till att sätta både skälighetsprincipen och konkurrensenur spel. Påståendet all skälighetsprincipen bara gäller den som tecknarförsäkring enskilt och all kravel på skälighetsprincipen skulle avse gruppensom sådan och inte individen, om en grupp utses till försäkringstagare - jagtänker då pä äkta gruppförsäkringar - är ologiskt. Elt sådant synsätt är bara regeringens eftergift åtFolksam. Det är enbart till för att kringgå skälighetsprincipen och göra delmöjligt för att bedriva verksamhel med kollekliva hemförsäkringar. Om man, som regeringen gör, accepterar de kolleklivahemförsäkringarna borde fri konkurrens råda vid tecknandet av dessaförsäkringar, men sä är del inle heller. I prakfiken håller på attskaffa sig en dominerande ställning på hemförsäkringsmarknaden genom sinasamband med fackföreningsrörelsen. diskuterade möjligheten avalt införa villkor om anbudsförfarandet, och det pekade på risken med enomfattande strukturförändringpä hemförsäkringsmarknaden, som i sin lur får lill följd att konkurrensförutsättningarnaförsämras. Delta strider hell mol en sund ulveckling av försäkringsväsendet.Jag vill fråga finansministern om han inte har för avsikt att vidta någon typav lagstiftning för att få till stånd åtminstone dl anbudsförfarande när det gällerkollektiva hemförsäkringar. Beträffande dubbelförsäkring säger försäkringsinspeklionenalt om dub-belförsäkringsproblemen inte kan bemästras bör frågan om tillätandeav reservationsrältsmeloden las upp till förnyad prövning. Det lär finnas mellan45 000 och 65 000 hushåll som är dubbelförsäkrade. Då frågar jag; Är inle dellaskäl nog för en lagstiftning? Eller, sett ur finansministerns synpunkt, var gårgränsen, hur många hushåll skall vara dubbelförsäkrade innan del vidtas någonålgärd? Jag tycker alt syn påförsäkringsmarknaden inle precis präglas av några liberala instinkter. Honulgår frän, all om skulle börja skörta upp medlemmarna i ett anlalfackförbund genom alt driva upp premierna lill orimliga nivåer, skulle de fördet första inle reagera, och för det andra skulle det inte dyka upp någol annalförsäkringsbolag. Vi har trots alll dl anlal sakförsäkringsbolag i landel, somskulle vara beredda all erbjuda försäkringar lill rimligare . Finns delingen konkurrens på marknaden, , eller ulesluier Brilla Bjelle allförsäkringsbolag över huvud taget skulle vilja konkurrera med varandra? Jag förslår inle poängen med alt anbudsförfarande skulleföreskrivas i lag. Det är fullt möjligl för övriga försäkringsbolag att ta uppkonkurrensen med om de kollektiva sakförsäkringarna. Del står faktiskthell öppel för dem. Hela den diskussionen är oförståelig för mig. Antingen trorBritta Bjelle all konkurrensen på försäkringsmarknaden har upphört, dä är delfråga om vad övriga försäkringsbolag egenlligen sysslar med, eller också är delmesl hjärnspöken när hon länker att skulle göra delta som ett led i enlångsiktig konspiration för att bemäktiga sig sakförsäkringsmark-naden. Del är, herr lalman, ganska grova anklagelser som riktasmot försäkringsinspeklionen. Det är den som har alt övervaka att del råderskälighet i premiesältningen och att förhållandena i övrigt päförsäkringsmarknaden svarar mot försäkringslagens krav. Hon må gärna tro attregeringen myglar ihop med i syfte att kringgå skälighetsprincipen, somhon säger. Sådana politiska förolämpningar har vi fält lära oss all låla. Menhur hon kan hävda att försäkringsinspektionen i sä fall inle skulle ha upptäcktalt man på ett allvarligt sätt har frångått skälighetsprincipen, det förvånarmig. Inspektionen har gjort rätt ingående undersökningar av vad som har ägtrum pä del områdel och har inle funnit att något föranlell ingripanden ellerförändringar i lagsliflningen. Om inte delar den uppfattningenfår hon verkligen la upp en grundläggande diskussion om vad del är förallvarliga fel som försäkringsinspektionen begår. Men innan hon börjar riktaanklagelser mol våra ämbetsmän, tycker jag all hon bör använda en annan form änden som brukas i en riksdagsdebatt. Del äruppenbart alt dubbelförsäkring äger rum, och det är inte bra. kan detvara fråga om tillfälliga historier. Man har en individuell försäkring Prot.1988/89:97 men upptäcker att en kollekliv försäkring blir billigare. Därför larman en sådan, även om man en period forlfarande har kvar denindividuella försäkringen. Men del problemel kan finnas alt människor inle ärhell medvetna om alt de har försäkrat sill hus två gånger. Om pä del jag sade i mitt interpellationssvar, vet hon att jag villuppmana dem som företräder de försäkrade grupperna att utvidga informationenså all man tillställer gruppmedlemmarna, de som är med igruppsakförsäkringen, information om alt nu är de försäkrade via gruppförsäkringen.Någon möjlighel att själva granska sina försäkringsförhållanden och bedöma sinekonomi borde man ändå tilltro löntagarna i värt land. Över huvud lagd ärBritta Bjelles aggressivitet mot dessa gruppsakförsäkringar lilel svår attförstå. Del är väl uppenbart all en gruppförsäkring blir billigare änindividuella försäkringar. Del gäller på sjukförsäkringsomrädei och det gälleräven på andra områden där man tillämpar kollekliva försäkringar. Jag måstefråga mig huruvida Brilla Bjelle hade varit lika upprörd om det hade varil ellprivatägt försäkringsbolag som hade ingått avtal av delta slag. 112BRITTA BJELLE (fp); Jag börjar bakifrån. Andra områden har ocksågrupplösningar, som finansministern talar om. Ja, om finansministern med delmenar personförsäkringar vill jag påpeka att del är en väldig skillnad mellanpersonförsäkringar och sakförsäkringar. Har man tre personförsäkringar utfallerockså tre belopp, men har man tre hemförsäkringar utfaller bara dl belopp, menman betalar för tre. Alltså tycker jag att det inte är riktigt jämförbart.