prot · GC0987 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:87 § Justerades protokollet för den 15 rnars. 1 § Återkallelse av motion Talmannen meddelade atl GötheKnutson m.fl. i skrivelse älerkallat den av dem väckta mofionen1988/89:Sk381 Beräkningen av bilförmån för företagare. Talmannen anmälde att han hade avskrivit denna motion. Skrivelsen lades lill handlingarna. 3 8 Pä grund av atl konslituiionsutskottets offentligautfrågning av staismi-nisler lagit längre lid i anspråk änberäknat beslöt kammaren , pä förslag av talmannen, att ajourneraförhandlingarna till . 4 § Förhandlingarna återupptogs . 5 8 Svar på frågorna 1988/89:501, 504, 505, 506och 536 samt interpellationerna 1988/89:163 och 165 om , EG och EFTA Per Gahrlon har ställt etl anlal frågor lillmig orn innebörden av en ramöverenskommelse med EG. om EG som valfråga 1991,orn EG-anpassningen och svensk energipolitik och om tillgången till vissahandlingar inom rörande EG. har frågat ominnebörden av elt uttalande av mig i TV:s nyhetsprogram om en svensk anpassning till EG.Lennart har interpellerat om . framlagt en interpellafion om EFTA-överenskommelsen om handel med fisk. Jagbesvarar dessa frågor och interpellationer i ett sammanhang. Jag vill först påminna om alt för etl knappt ärsedan med bred majoritet beslöl alt inorn ramen för ell brett västeuropeisktsamarbete arbeta 1988/89:8723 mars 1989 Om , EG och EFTA föromfattande, nära och varaktiga förbindelser med EG:s olika inslilutioner päalla områden utanför utrikes- och säkerhetspolitiken. 1 Luxemburgdeklarationen lades grunden för ettutvidgat samarbete mellan EG:s och EFTA:s medlemsländer. Del yttersta mälet varalt skapa elt dynamiskt europeiskt ekonomiskt samarbelsomräde - förkortalEES-som omfattar hela . i skapadeförutsättningar för ett ytterligare fördjupat samarbete. Således är Oslodeklarationen ell viktigt steg framåt, iden riklning förordat. Jag vill här särskilt betona följande punkteri deklara-lionstexten: - EFTA-ländernager elt klart stöd till kommissionspresidenten initiativ. EFTA förordarsåledes det mer långtgående av hans två alternativ, dvs. en mycket bred och merfast strukturerad relation med gemensam beslutsordning och gemensammainstitutioner. - EFTA-ländernaär överens om all mälel för förhandlingarna med EG är största möjliga medverkani den interna marknadens s.k. fyra friheter. - Vidare belönasbetydelsen, i ett vidare allmänpolitiskt perspektiv, av ett utökat samarbetemed forskning, utbildning, miljöskydd, samt pä det ekonomiska och monetära området. - Inlegralionsarbetetssociala dimension framhålls särskilt. - EFTA-ländernaklargör sin principiella syn pä samarbetets uppläggning i . Viklen aven balans mellan rättigheter och skyldigheter understryks särskilt. Samråd,ömsesidigt erkännande av likvärdig lagstiftning och gemensamt fattade beslutlyfts fram som särskilt vikliga uppgifler. - EFTA-ländernaförklarar sig beredda att skapa en ordning för rättslig övervakning ochtillämpning av gjorda åtaganden. 1 deklarationen slås fast alt EFTA är den huvudsakligaförhandlingsplatlfor-men. Vidare framhålls all EFTA-regeringarna avser allstärka EFTA:s beslutsprocess och kollektiva förhandlingskapacitet. För min del hälsar jag med tillfredsställelse atl EFTA-ländernagemensamt lagl fast denna ambitiösa plattform för del fortsatta arbetet. EFTA-ländernas krav pä en breddning avLuxemburgprocessen bidrog till atl utlösa Delors initiativ. GenomOslodeklarationen har EG nu fåll ell klart och posilivl svar. Dialogen ärdärmed i gäng. Vid det ministermöte sorn hölls sä sent som beslölEFTA-länderna och EG gemensamt att inleda samtal om del framtida sarnarbeletsomfattning och struktur. Etl nytt minislermöte planeras . Därmedbekräftades att dialogen mellan de båda ländergrupperna nu går in i en ny ochintensivare fas. annal element i Oslodeklaralionen är all EFTA-ländernauttalar sig för en liberalisering av sin handel med fisk och andra marinaprodukter. I del sammanhanget vill jag påminna om alt det redan i EFTAS:sstadgar släs fast att man skall verka för en utveckling av denna handel. Det ärföresiåeligt att , med sitt slora exportberoende av fisk ochfiskprodukler. nu vill se resultat i della avseende. Ocksä EFTA:s parlanientarikerkoininiltéhar enhälligt gett uttryck för denna uppfattning. Vid Oslomölel, liksom fidigare, har besläml hävdat alt en Prot.1988/89:87 förutsättning för frihandel inom EFTA med fisk är all detråder likartade konkurrensförhålianden inom fiskerinäringarna. Frågan omstatsstöd till 'Z I '. Om , EG och fisket liksom andra konkurrensregler,exempelvis transilenng och rnark- cpxA nadsföringav fisk, kommer att behandlas vidare i EFTA:s särskilda För svensk del gäller vidare - vilkelinte framgår av Oslodeklaralionen - att vi vid risk för allvarliga marknadsstörningarkan införa importrestriktioner fram till 1994.Detta underlättar givetvis branschens anpassning lill den kommande Jag är mot denna bakgrund övertygad om alt pä fiskeomrädelskall kunna konkurrera med de andra EFTA-länderna pä En annan sak är alt naturliga förutsättningar och tillgänglill fiskevatten varierar mellan EFTA-länderna. Därför kankonkurrensförhällandena aldrig bli identiska. pägär en utredning för alt bl.a. utvärderaprisregleringen på fisk. Utredningen skall i är redovisa sinaresultat. De förslag som läggs fram skall, enligt direktiven, bl.a. främja densamlade fiskerinäringen genom att skapa förutsättningar för rationalisering avyrkesfisket och fiskberedningsindustrin, främja avsättningen av svenskfång-adfisk och produkter bäde pä den inhemska marknaden och päexportmarknaden, samt öka förutsättningarna för ell bättre utnyttjande avsvenska fiskekvoter. Härmed fär vi en samlad bedömning av vilka åtgärder somkrävs för atl förbättra förutsättningarna för det svenska yrkesfisket.Regeringen kommer även fortsättningsvis att slå vakt om denna näring. Delgäller givetvis även i samband med inlernationella överenskommelser. Vad gäller Per fräga om EG-anpassningen och svenskenergipolitik vill jag framhålla att energifrågorna hitintills inte stått pädagordningen för EFTA/EG-samarbetet. Del är inte heller elt ämne som berörs iOslodeklaralionen. Energifrågornas vikl inorn EG förväntas öka , meni de förslag som ryms i om den inre marknaden och de s.k. fyrafriheterna finns inget direktiv som berör energipolitiken. Jag vill påminna PerGahrlon om att fem av EG :s tolv medlemsstater vall att inte ha kärnkraft,nägot som inte ifrågasätts av eller andra . vill jag erinra om all uttalade sigför ell breddat och fördjupat samarbete med EG på alla samhällsområden så längtdet är förenligt med neulraliletspolitiken. Jag vill därför inle utesluta att elt samarbete med EGkommer att inledas ocksä pä energiområdet. Men detta betyder inle att Sverigeav denna anledning skulle frångå beslutet om en kärnkraftsavveckling, fattat avriksdagen. har i sin fråga hänvisat lill elt uttalandeav mig i etl av TV:s nyhetsprogram. När jag där sade all det var en fräga om all "ge ochla" syfiade jag pä diskussionerna om den slutliga utformningen av Oslodeklara lionen. Jag svarade pä en fråga om varför inte ordet "lullunion"uttryckligen förekommer i texten. Prot.1988/89:87 Till detia vill jag fogakommentaren atl del i en förhandling alltid gäller atl 23 mars1989 finna en kompromiss. Vi är inleinriktade pä all "plocka russinen ur kakan". Men, ochdel vill jag belöna, det innebär inle atl vi behöver göra avkall pä värderingarsom är centrala för oss. Social nedrustning, en försämrad yllre miljö ellerarbetsmiljö, ell sämre konsumentskydd, en urholkad arbetsrätt eller eftergifterpä jämställdhelsområdel är pris som vi inle är beredda alt belala iförhandlingarna. Mälet för den harmonisering som pågår inom EG är förövrigt i de flesta fall en anpassning till högre skyddsnormer, där ingelmedlemsland skall behöva sänka sin skyddsnivå. Per har frägal om rätten för riksdagsledamöter attfä ta del av handlingar hos regeringskansliel som rör EG. Som tidigareframhållits pägär ell omfattande arbete medinlegrationsfrägorna i elt drygl tjugotal arbetsgrupper, där underlag las framför regeringens ställningstaganden i olika frågor. EnligtIryckfrihetsförordningen blir sådant material i allmänhet inte allmännahandlingar. Detta gäller ocksä exempelvis material som en tjänsteman vid någonstatlig myndighet, i sin egenskap av ledamol av någon av arbetsgrupperna, tarfram. Rådel för Europafrågor är knutet lill regeringskansliel.För handlingar som berör rädet gäller således samma regler om offentlighet ochsekretess som belräffande andra handlingar inom . I sammanhangetvill jag ocksä erinra om all regeringen i niånadsskiftel kommer attpresentera en utförlig redogörelse för läget i inlegrationsarbetet. InförOslomölel hade jag också överläggningar med partiledarna, som fick la del avetl detaljerat malerial om EFTA/EG-samarbelel. Beträffande vän fortsatta arbete anser jag.sammanfattningsvis, att den konsolidering av EFTA-samarbelet soni vi beslutadeom i kommer alt underlätta strävanden atl fä lill ständ detlångtgående samarbete som uilalal sig för. Som framhålls iOslodeklaralionen ulesluts inga valmöjligheter vad belräffar de institufionellaformerna för samarbetet. Således är det naturligl all ocksä en tullunionslösning -bland andra lösningar - diskuteras med EG. Under förutsättning all bl.a.neulralilels-och medinflylandeaspekterna kan tillgodoses kan en tullunion varaen del av ett brett upplagt samarbete. Den närmare utformningen ochomfattningen av en eventuell lullunion mäsle ocksä preciseras. Således blir delförst efter ingående diskussioner med EG möjligt alt ta ställning till dennasamarbels-form. Diskussionerna mellan EFTA-länderna och EG är en del av enpågående process. Det är för tidigt all uttala sig om slutresullatel. Medbeaktande av våra förbehåll belräffande utrikes- och säkerhetspolitiken har vivalt atl förutsättningslöst undersöka vilken grad av och vilka former för delvästeuropeiska integrationsarbetet som för del är mest ändamålsenliga.De förslag till lösningar vi frän regeringens sida kommer fram lill kommer allföreläggas för debatt och beslut i sedvanlig demokratisk ordning. Bakgrunden till mitt uttalande om alt jag hoppas kunnaundvika att EG-frägan blir elt huvudtema i nästa valrörelse är följande:Regeringen har uppdrag all verka för ell närmare samarbete med EG.Jag ser med stortillförsikt på våra möjligheter atl nå goda Prot.1988/89:87 resultat i delta avseende. Ingen har någonting att vinnapå en uppslitande partipolitisk strid som rör den för landet sä centralaneulraliietspoliiiken. Om , EG och Del är av stort värde för somnation om det även fortsättningsvis kan ccta råda bredenighet om riktlinjerna för vårt dellagande i Europasamarbetel. 2 PER (): Jag tackar för att statsministern nu äntligenvärdigas svara pä frågor om EG här i kammaren. Det är kanske inte bara min ochandras ringa personer som har orsakat det ulan mullret frän den egna rörelsen,t.ex. Blommans kärnfulla utbrott i Metallarbetaren: "Var fan är IngvarCarlsson i EG-deballen?" Del var Blommans uttryckssätt. Statsministern träder alllsä in på EG-scenen. Men i vilken skepnad kommer han? Är det som demokratisk folkledare,som vill inleda en demokratisk debatt om EG-politiken som en förberedelse förett demokratiskt avgörande av folkel i val? Knappast, tyvärr. Snarare tyckerjag del låter som en auktoritär mästrare som manar till rättning i leden. Undvik "upprivande partipolitisk strid" om EG!säger han. Demonstrera "bred enighet om riktlinjerna för vårt dellagande iEuropa-samarbelel"! Vad är detta för auktoritärt språkbruk i en demokrati? Hurkan man, , kalla öppen demokratisk debatt för "upprivandepartipolitisk strid"? Allvarligt talat: Försöker statsministern skrämmaoss till tystnad om EG-anpassningens obehagliga sanningar? vidhåller alllsä all han vill undvikadebatt om EG-frägan inför valet . Och sannerligen - regeringen gör vad denkan för atl omöjliggöra sakdiskussion. När jag via begärdetillgäng till material från pågående utredningar om de konkreta effekterna aven EG-anpassning, fick jag utförliga promemorior frän livsmedelsverket,, kemikalieinspektionen, arbetarskyddsstyrelsen. Det resulteradei en rad riksdagsmotioner och en debattartikel i . När jag ifebruari försökte fä tillgång till ytterligare malerial av samma slag,tvingades ulredningsljänsl rapportera atl "del skrivna malerialsom finns inom ISEK" - integrationssekretariatel - "ochBeredningsgruppen för Europafrågor samt arbetsgruppernas malerial anses sominternt arbetsmaterial och lämnas därför inle ul". Och när jag för eltpar veckor sedan vände mig direkt till 35 myndigheter, blev svaret magert. Bara12 har över huvud laget svarat på hänvändelsen; sammanlagt har jag fåtttillgång till en tidskriftsartikel. När jag här i kammaren har frågat , och om detta hemlighetsmakeri med EG-fakta, har dehänvisat till formalia. gav däremot i utrikesdebatten löfle omatt vi skulle fä den nödvändiga informationen. Men återgår statsministernalltså till formalia och vidhåller alt den sorts material som jag tidigare fickav myndigheterna inte skall lämnas ul. Då frågarjag för det första: Var det alllsä fel av de myndigheter som Prot.1988/89:87 lämnade ul sädana handlingar ? Eller har det hänt nägolsedan 23 mars 1989 januari som gör att sädanl materialnu har blivit hemligt? Om , EG och EFTA Fördet andra: Jag begär dessa handlingar i min egenskap avriksdagsman. Vad är det som gör att jag - senast - kan fä sädanahär luntor med röda hemligstämplar pä om allt möjligt, om utrikes- ochsäkerhetspolitik, men alltså inte kan fä läsa l.ex. utredningom EG-anpassningens negativa effekter för svenskt konsumentskydd? Jag har också frågat vad slatsministern menarrned att regeringens målsättning är en "heltäckanderamöverenskommelse" med EG. Stalsminislern svarar genom att referera vadsom sägas pä nägra punkler i Oslodeklaralionen. Han säger atl EG och EFTA skallskapa en "gemensam beslutsordning och gemensamma institutioner" och"en ordning för rättslig övervakning och tillämpning av gjordaåtaganden". Då vill jag fråga: Vad betyder "gemensammainstitutioner"? Det är väl inle sä, all ni funderar pä någon sorlsgemensamt ministerråd när del gäller EFTA och EG? Vad belyder "en ordning för rättsligövervakning"? Skall underordnas jurisdiktion? Är stalsminislern medveten om att varje överföring avsvensk beslutsrätt lill överstatlig organisation, exempelvis EG, enligtgrundlagen kräver tvä beslut med mellankommande val (regeringsformen 10 kap., 58)? Hur, , skall kunna medverka i en"gemensam beslutsordning" av överstatlig karaktär ulan all det bliren fräga för valrörelsen ? Sanningen är väl alt eventuella beslut om en"gemensam beslutsordning", "gemensamma inslilulioner" och"gemensam rättsordning" med EG enligt grundlagen måste underställasfolkel i val. Regeringen funderar väl inte på atl försöka kringgå grundlagenför atl forcera en anslutning till EG via EFTA. Vidare har jag frägal om energin. Den sakenkommer att närmare gä in på. Jag kan bara konstatera alt del ärett sakfel all säga all EG inle rekommenderar kärnkraft. Del är ju vadEG-kornrnissionen har gjort bl.a. när det gäller . Statsministern klamrar sig fasl vid fjolåretsriksdagsbeslut om EG. Men har det varit val. I det valet vann demest EG-kritiska partierna, och de mest EG-positiva förlorade. Tror verkligenIngvar all del gär alt förföra befolkning med hjälp avhemligstämplar och auktorilära sialsministermaningar? Varför inte i stället,, inbjuda hela folkel till en öppen debatt? Varför inle lyfta påalla lock, öppna alla lyckta dörrar och ge fri tillgäng lill alla fakla omEG-anpassningens konsekvenser? Varför ställer inle upp pä om glasnost i EG-debatten? Statsministern vill väl inte gå lillhislorien som . 3 (): Jag vill lacka stalsminislern för svaret och pärninnahonörn om atl han i den allmänpolitiska debatten i är sade: "I västvärlden blomstrar kapitalismen. Men inle föralla. Slora öar av ofärd breder ut sig i framför allt de slora städerna.Arbetslösheten är hög, de socialaklyftorna ökar och slora stadsdelar förslummas. I vissa länder verkar det somom man inte ens bryr sig om de arbetslösa, de hemlösa, de allra svagaste." Jag skulle inle kunna beskriva den här räamarknadsliberalismen särskilt mycket bättre än slatsminislern. Men vi skiljeross ät pä en punkl: Jag inser all man, om man harmoniserar sill samhällsbyggemed den typ av samhälle soni beskriver, naturliglvis också färacceptera att del för nägot negativt med sig. Statsministern anser tydligen atl en harmonisering tilldet som han sä målatide beskriver inte innebär nägon försämring. Ä andra sidanhävdar statsministern i svaret alt en harmonisering innebär ett givande och etllagande. 1 svaret säger nämligen stalsminislern alt del "alllid gäller attfinna en kompromiss". Vidare säger han: "Vi är inle inriktade på atl'plocka russinen ur kakan"." Men vad skall vi kompromissa bort? Det är helt riktigt atlvi inte bara kan plocka russinen ur kakan. Vi rnäsle ocksä häva nägra bägareättika. Men vad är del som är ättikan, ? lovar all del inle skall bli någon socialnedruslning. Men det är ju en viss skillnad mellan total social nedruslning ochförsämringar inom vissa områden. Vilka blir försämringarna? Del finns säkerl ocksä vissa fördelar med enEG-harmonisering -exempelvis sänkt matmoms. Men när skall vi få höra talas omnackdelarna? Vad är del som blir ättikan i det sammanhanget? Hur kommer det sig atl man inte vill utreda ell alternafivtill den totala EG-anpassning som föreligger? Socialdemokraterna hävdar ju isamband med arbetet i atl nägra alternativa utvecklingsvägar inle färutredas - jag tänker dä bl.a. pä skalleutskottet. Nägon försämrad arbetsmiljö skall det inte bli enligtIngvar . Men kan dä lala om för mig hur det kommer sig?Kan lala om varför Nordiska rädeis ministerråd hell nyligenvägrade all skriva in i den nya arbelsmiljökonvenlionen all nägon försämring avarbetsmiljön inle fär ske som ett led i EG-anpassningen? Varför kunde man inleskriva in delta? Har del möjligen med ättikan alt göra? , som ju är medlem i EG, har tvingats plocka boncancerrnärk-ningen när del gäller l.ex. Jag tog upp detta faktum fleragånger under Nordiska rädeis senaste session. Men inle en enda danskproiesterade mol min beskrivning av saken. Arbelarskyddsstyrelsen skriver i sintidning all en anpassning lill för arbetsmiljön skullemedföra kraftiga försämringar vid bl.a. hanteringen av lösningsmedel och asbest- del är ungefär vad har fäti uppleva. Är del här bara fria fantasier.Ingvar ? Har man i pä pin kiv försämrat arbetsmiljön när manplockade bort cancerniärkningen? Eller har det här möjliglvis med EG alt göra?Vad är russinen för del? del kanske är en fri marknad förkapitalet. Och vad är del som är ättikan? del är en sämre arbetsniiljö.eller - om jag nu skall använda mig av språk - fier mord päarbetsplatserna. Egentligen lycker jagatl del är fräga orn etl ganska usellbyte. Mendet här byiel leder kanske till ökad ekonomisk lillväxl. och det är jumålet för den Otn , EG och EFTA Om , EG och EFTA ekonomiskapolitik - modell - som socialdemokraterna vill föratillsammans med och . Sä till energipolitiken. Här ger slatsminislern eltintressant besked: En harmonisering till EG innebär ocksä elt s.k. samarbete päenergiområdet. Men, säger , det här innebär nalurligtvis inleall vi skall frångå kärnkraftsavvecklingen. Nej, det hade jag inle ens funderatöver. Statsministern har - det är helt klan - faktiskt väckt den björn som sov. Men det finns ocksä väldigt mycket annal ikärnkraflscykeln. 1 del nummer av som korn ul kanman läsa: Efter påtryckningar frän den inlernalionella jordbruks- ochkärnkraftslobbyn har EG beslutat all man efter nästa kärnkraflsolycka skallgodkänna tio gånger sä hög radioaktivitet i livsmedel som eflerTjernobylolyckan. Skall vi acceplera det sorn ell led i harmoniseringen ochför att inle vara den sorn sätter upp handelshinder? Kan sittakvar som statsminister i en regering som accepterar någonfing sådant? I , 80 §, hävdar man att det skall skapas engemensam nukleär marknad. Innebär det atl vi skall köpa fransk kärnkraftsell.ex.? Kan sitta kvar som statsminister i en regering som villavveckla kärnkraften sorn vi importerar fransk kärnkraftsel? Skall vi ta emot och deponera kärnkraftsavfall från EG:sinre marknad i samband med en harmonisering omkring 1995? Kan kvar som statsminister i en regering som filialer atl vi tar emotkärnkraftsavfall? Vi skall ju själva avveckla kärnkraften. Jag skullevilja ha konkreta svar pä de frågor som jag här har ställt. När jag i gär som hastigast träffade Per i enkorridor här i huset berättade han alt slatsminislern i elt svar pä en frägasom Per ställt hävdade att EG-frägan inte bör komma upp i nästavalrörelse. Jag trodde atl Per skämlade. Men han förklarade för mig allhan inle gjorde del. Det var alltså allvar. slatsminister sade inådens är 1988 på fulll allvar all en sådan här fräga, som berör helasamhällsutvecklingen, inte bör las upp vid näsla val. Det tycker jag ärfullsländigi osannolikt. Vad menar egentligen med elt sådantuttalande? Anf.4 (): Jag tackar för svaret pä mininterpellation. Frågan om liberalisering av handeln med fisk har jag medspänning, men inte ulan farhågor, följt . har ocksä framfört sina åsikter till underfrågans behandling i statssekreterargruppen. Delta är för mig och för fiskarkären en fräga av sä storbetydelse att den kan jämföras med EG-avlalel 1972, dä fisket mer eller mindreförlorade sin handel med . förefaller det som om stalsminislern är pä väg alt göraom eller redan har gjort om bravaden frän 1972. Vad blir det av svenskt fiskeom gränserna öppnas pä vid gavel, avgifterna som finansierar värtprisregleringssystem tas bort och länder som och får fri tillgänglill vär marknad? sker ulan alt vi äger tillgäng lill den viktigastekonkurrensfaktorn, nämligen frilillgäng lill produktiva , som ger möjlighet all fiska mänga olika fiskarter. Jag funderar pä om statsministern vet vad del handlar om.Fanns del inle någon med i som var insatt i fiskefrägor och som kundesufflera statsministern? Del är frågor sorn fiskare har räll atlställa efter Oslomölel. Statsministern tar upp ett allmänt resonemang om enöversyn av fiskets prisreglering, och det enda positiva som framkommer där äralt "vi" - lika med regeringen - "fär en samlad bedömning vilkaåtgärder som krävs för all förbättra förutsättningarna för det svenskayrkesfisket", och att regeringen forlsällningsvis skall slä vakt omnäringen även i samband med inlernationella överenskommelser. Men gällde intedetta förhällande, dvs. atl slå vakl om näringen i samband med internationellaöverenskommelser, före Oslomötet också? Del blir den omedelbara frågan när manhar tagit del av stalsminis-lerns svar. För övrigt har slatsminislern mer eller mindre undvikitalt svara i sak pä mina frågor. Statsministern säger sig vara övertygad om attSverige pä fiskeomrädel skall konkurrera rned andra EFTA-länder pä jämförbaravillkor. Det beror i hög grad pä hur statsministern och hans regering agerar.Osloavlalet pekar definitivt inle på detta. Är det inte så att statsministern,eftersom andra regeringar log parli för resp. länders fiskare, lämnadeklartecken lill eftergift för hela del svenska yrkesfisket för att fä endeklaration till ständ? Fisket fick inle hindra! Fiskarna är ju en litenyrkesgrupp. Det blåser lilel grand på hemmaplan, sedan är det glömt - var delinle sä statsministern resonerade? Men vi glömmer inte vare sig 1972, varskonsekvenser vi lever med, eller 1989 i . Jag har frågat statsministern varför han inle krävde sammaövergångsbestämmelser som slatsminister krävde. På del svarar intestalsminislern. Hur kan statsministern pästå att han , och Sverigetidigare, hävdat att en förutsättning för frihandel inorn EFTA med fisk är attdel rader likartade konkurrensförhålianden inom fiskerinäringarna?Stalsminislern säger ocksä i sitt svar all balansen mellan rättigheter ochskyldigheter understryks särskill. Menar stalsminislern att del, när getts möjlighetlill undantag för av sill fiske och självt bestämmer avvecklingstaklenefler 1993, kan kallas för likartade konkurrensförhållanden?