prot · GC09104 · 1988-12-31 00:00:00 — Vi har sett till alt tillgängligheten lill högskolestudierhar blivit praktiskt taget allmän. är judetia i och för sig inle särskillnytt. Faklum är all pä den liden vi hade universitdscirklar, då de inte varförbjudna att verka, var det fler människor i glesbygd och landsbygd som dellogi högskolestudier än som totalt studerar vid de mindre och medelstorahögskolorna. Vi har fåll 14 nya högskolor, men när det gäller denvetenskapliga grunden är det åtskilligt som brister. Det går inte atl grundanya högskolor genom att skaka fram något ur en rockärm. Jag har själv goderfarenhet av hur del var alt bygga upp i . Jag vägarpåslå all universilel än - det är över 20 är sedanuniversitetsfilialen började sin verksamhet - är långl ifrån färdigbyggt. Detär inle bara forskningsorganisationen, den så kallade Tema-forskningen, somsläpar efler, utan detta gäller också i övrigt. Det är fråga om otillräckligaresurser och brister i såväl det ena som del andra hänseendet. Mol den här bakgrunden var del naturligtvis tacknämligtatl i budgetpropositionen kunna läsa atl vi nu fär ta en paus; nu skall delinte bli fråga om några nya högskoleenheter. I proposilionen föreslår man althögskoleutbildningen i Fyrsladsområdet skall anordnas pä elt annat sätt ängenom inrättande av en ny högskoleenhet. Man föreslår alt UHÄ skall träda in isammanhanget och atl riksdag och regering i övrigl skall beslula vilka allmännautbildningslinjer som skall finnas där. Vi moderater hälsade delta förslag medlillfredsslällelse, vilkel vi också angav i vår parlimolion, och vi Irodde altsaken därmed var klar. efter det all budgetpropositionen avlämnatskommer lill en proposition om en ny ingenjörsutbildning, daglecknadden , i vilken man än en gång upprepar ställningstagandet. Trols allen ny ingenjörsutbildning nu skulle inrällas stod man ändå fasl vid atl någranya högskoleenheter inte skulle byggas upp. Men vad händer en månad senare? Dåramlar de stolta proklamationerna samman. Den socialdemokratiska majoriteten iutskottet säger: Vissl skall vi bygga upp högskolan i ,men sedan skall del vara slopp. När skall vi kunna lita pä ett löfte fränregeringen? När skall vi kunna lita pä atl socialdemokralerna över huvud tagetstår fast vid det man sagl? Den stolta proklamationen i januari och februariförsvann när vi kom in . Då var del dags all föreslå något nyU. Det är alldeles givet, somutbildningsministern också säger i budgetpropositionen, all del vi behöver ärstörsta möjliga flexibilitet. Detta gäller inte minst inför 90-lalel, eftersomvi har kunnal konstatera att vi fär minskade ungdomskullar och dessulom av alllall döma en svårartad brisl på universitetslärare. har på ettförtjänstfullt sätt gjort en Ulredning om forskningen vid de mindre ochmedelslora högskolorna. I utredningen belyser han klarl och tydligt de bristersom finns. Del är inte minsl fråga om behöriga universitetslärare. Endast 58 %av universitetslektorerna är behöriga vid de mindre och medelslorahögskolorna. Här finns slora variationer. De gamla universitetsfilialerna iÖrebro, och klarar sig bra. De har en relativt hög andelbehöriga universitetslärare, medan det finns högskolor som inte har en endalärare med forskarutbildning. Det är över huvud tagel elt fåtaluniversitetsadjunkter som har forskarulbildning. Totalt sell har inle ens entredjedel av lärarna forskarutbildning vid de mindre och medelslorahögskolorna, och i den bråkdelen ingår ändå inle ämneslärarna i metodik. Dettaär nalurliglvis, vilkel utredningsmannen framhåller, ett mycketstort problem som vi måsle försöka lösa. Hur kan man lösa della problem? Det finns olikamöjligheter. Det finns naturligtvis den möjlighet som antyder,dvs. all låta forskningsrådsnämnden ha hand om ell anslag för juslforskningsändamål som skall komma lärarna vid de mindre och medelstorahögskolorna lill godo. Man kan naturligtvis också länka sig andra lösningar. Vihar från moderat sida fört fram tanken på forskning i tjänsten för allabehöriga universitetslärare, någol som sedan också stötts av . Detär egenlligen något av en skandal all vi inte redan har det på detta sätt iSverige. Vi avviker från alll som gäller internalionelll. De svenskahögskolelärarna kommer i en hell annan silualion än deras utländska kolleger.Del är naturligtvis ett oerhört slöseri med forskarutbildade. Vi kostar påmänniskor en dyrbar utbildning. De ägnar kanske av sitt liv ätall skaffa sig en forskarutbildning och går sedan vidare inom högskolan ochblir lärare. Då säger vi: Du får inte ägna dig åt del du är utbildad för,nämligen forskning; du skall bara ägna dig åt undervisning. är nalurliglvis alldeles galet. Vi bör därförsnarasl rätta lill detta och se till alt alla behöriga universitetslärareålägges forskning i ijänsten under ungefär en Iredjedel av derastjänstgöringstid. är en reform som dessutom skulle gynna de mindre ochmedelstora högskolorna pä så sätt, att de hell plötsligt får enforskningspotenlial. Varje behörig universitetslärare som anställs i ,, eller var det nu är fråga om, kommer atl i bagaget hamed sig all han skall ägna en Iredjedel av sin tjänstgöringstid åt juslforskning. Det här kostar nalurliglvis en del pengar. Del har talatsom totalt 300 milj. kr. Förslagel kanske inte behöver lolalfinansieras, men jagtror att vi måste la dessa kostnader. Man skall kanske la del hela etappvis ochbörja med de docentkompdenla universitdslektorerna. Men man kommer inle ifrånalt någonting måste ske här - ju förr inser detta, desto bältre. Vihar hoppals pä, och kan fortfarande hoppas på, all regeringen i sin Grundläggande högskoleutbildning, m.m. Grundläggande högskoleutbildning, m.m. Välkomsthälsning till finska gäster forskningspoliliskaproposition lägger fram ell förslag i den här riktningen. Det finns, herr talman, en rad olika reservationer i debehandlade betänkandena. Jag kan inte gå in pä dem alla. Jag skall endastberöra några frågor. Vi har exempelvis krävt atl man skall öka resurserna såatl man snabbare skall kunna värdera utländska examina. Vi moderater vänder ossmot att fördjupningsdelen av ekonomlinjen läggs ul på de mindre högskolorna,vilkel vi också har gjort. Av hänsyn lill kvalileéien måsle dettaskötas av de slora universiteten samt högskolorna i , Karlslad och Växjö.Om man sedan vill utlokalisera ulbildningen är det en hell annan sak, menkvaliieétsansvaret måste ligga hos dem som har kompetens. Vi moderaler har motsatt oss all journalistutbildningenutlokaliseras till . Det har vi gjort av det enkla skäletatl del i endast är som har den kompetens somerfordras för atl man skall kunna ge en fullgod högskoleutbildning. Vi har betonat nödvändigheten av atl prefekluppdragd bättreuppskattas. Vi har, tillsammans med cenlerparliet, betonat all manmåste slå fasl elt krav på doktorsexamen för vissa slalliga tjänster. Vi har tillsammans med majoriteten i utskollel också saglatl ell bra sätt all åsladkomma en balans mellan de svåra problem som jag varinne på förut, mellan regionalpolitiken och utbildningspolitiken, är au iframtiden göra en ordentlig salsning pä , del kanske bäsla exemplet pä enlyckad satsning på högskolesidan. Därför har vi, mot socialdemokraterna, lillsiyrklall man planerar in en förslärkning av ungefär 30 milj. kr. Vi har yrkat pä alt den kommunala högskoleutbildningenskall förslat-ligas. Del finns också en rad andra reservationer,men jag behandlar dem i klump och vill med detta yrka bifall lill samlligareservationer som har moderata förelrädare. Vår riksdag gästas av en delegation frän Finlandsriksdag, och jag vill hälsa de finska kollegerna hjärtligt välkomna lillSverige och lill riksdag. 19 (): Vi skall nu avgöra drygt 150hemställanspunkler i 9 belänkanden, med drygl 80 reservationer. Del finns riskför alt en sådan debalt blir föga njutbar. Jag har inte någon ambition altberöra alla reservationer. Jag tänker snarare försöka se om del finns någramönster i de här betänkandena och var skiljelinjerna i högskolepolilikenegentligen går. Allra försl skulle jag dock vilja uttrycka denförhoppningen atl vi kan komma dithän när det gäller arbetsformerna, allriksdagen i högre grad kan koncenlrera sig pä de övergripande frågorna. Iframtiden skulle vi inte behöva ha så många beslulsförslag i våra betänkanden.En del av det utskottet nu föreslår kammaren borde kunna beslutaspå lägre nivåer i systemet. Ett grundläggande mönster är all vi frän oppositionenhävdar all del sveska högskoleväsendet, och framför alll grundutbildningen ihögskolan, behöver slörre resurser. Högskolan är inne i något av enslagnalionsfas. De reala resurserna har inte ökat på flera är. Somliga hävdaratt de t.o.m. har minskal, och pä vissa sektorer är det uppenbarligen så.Systemet dras med betydande problem i form av en slor byråkrati. Vi ser enöppen konflikt mellan och det centrala ämbetsverket påområdet. När det väl har beslämls hur stora resurserhögskoleområdet skall fä finns det, som sade, en målkonfliktexempelvis mellan hur mycket man koncentrerar och hur myckel man sprider uldem. Den grundläggande målkonflikten är faktiskt hur storaresurser över huvud tagel vi är beredda atl tillföra högskoleområdet jämförtmed andra områden som är skatiefinansierade. Från folkparliels sida har vi denuppfaltningen all del är en investering inför framliden all satsa på högrekvalitet och i vissa fall också en högre dimensionering av den svenskahögskolan. Trenden här förefaller vara annorlunda än i flera andra europeiskaländer, där del satsas ganska hårt på en kvantitativ och framföralll kvalilaliv ulbyggnad av universiteten. I dl europeiskt perspektiv - som jubör prägla svensk debalt nu inför 90-lalel - är della minsl sagl oroande. En annat mönster man finner när man läser betänkandena äratl socialdemokratierna, regeringsparlid, slår svaga i ulbildningsdebatlen ochulbildningsfrågorna. Det här är förslå gången jag deltar i en deball sedanBengt har blivit högskoleminisler, och jag passar på att hälsa honomvälkommen och önskar honom lycka till i sill vikliga arbete. Men det är baraatt konsiaiera all under hans företrädares lid inte alls skedde de saisningarpä högskolan som skulle ha behövt. I brist pä initiativ frånregeringens sida har utbildningsulskotlel fält överta den uppgiften. Jag troralt man fär lela ett bra lag i riksdagstrycket för atl hilla en riksdagsvär däell utskott har ändrat så myckel och har tagit sä mänga initiativ somutbildningsutskottet har gjort i vår. Det gör ju i och för sig utskottsarbetetroligare för oss i oppositionen, och vi känner alt vi också är med ochpåverkar. Men om detta kommer alt vara bilden är , som jag faktisktlycker det har varit under de snarl jag har tillhört ulskollel, väckerdel sä småningom frågor om vilken arbetsfördelning vi skall ha. Jag funderar ibland pä vad våra socialdemokratiska vänneri ulskottd egenlligen tycker om den här situationen. Förändringarna innebär juoflasl alt utbildningsområdet tillförs ökade resurser, och om de sätter revirbevakningeni främsta rummet kanske de i sitt stilla sinne lycker atl della är ganska bra.1 Högskolesverige finns del ju l.o.m. de som misstänker-själv skulle jagnaturligtvis aldrig drömma om något sådant - atl man på ulbildningsdepartemenldler i mjugg när ulbildningsutskoltd hjälper till alt köra över del somfinansdepartementet bestämt. Som sagt: del här en egendomlig arbdsordning, som ilängden inle kan vara särskill bra för långsiktighelen och konsekvensen iutbildningspolitiken. Om man ser på del som har skelt i vår - en hel delbehandlas ju i dagens betänkanden, men något kommer vid elt senare lillfälle -har med olika Grundläggande högskoleutbildning, m.m. Grundläggande högskoleutbildning, m.m. majoriteterelt antal förändringar föreslagits i utskollel. , moderalerna och socialdemokralerna har gjorten uppgörelse som innebär att 28 milj. kr. tillförs tre sektorer på högskolan;19 milj. kr. till leknisk seklor, 3 milj. kr. lill AES-seklorn, och 6 milj. kr.lill vårdsektorn. Därutöver är utskollel enigl om att göra en salsning pämarinbiologisk forskning med 5 milj. kr. saml salsa pä bällre lokaler för dellasynnerligen angelägna område. Vi har enats om atl ulöver regeringens förslag tillföra225 nya platser på hälso- och sjukvårdslinjen. En enigl ulskoll säger nej lill regeringens förslag omneddragning med 30 plalser pä värdlärarlinjen. Därmed tillstyrks ell yrkande ifolkpartiets partimofion om omvärdnadsfrågor. Elt enigt utskott säger nej lill att dra ned anlalelplalser på läkarlinjen i . En eniglutskott vill upprätta en ny idrottshögskola i . Utskotlels majorilel säger, lill skillnad från regeringen,ja lill en ny högskola i . Utskottet satsar - enligl min mening otillräckligt, mentrols alll mer än regeringen vill - på internationellt studerandeulbyte. Ett enigl utskott gör dl tillkännagivande om attutbildningsbidrag skall omvandlas lill forskartjänster. Vi har tidigare gjort ett tillkännagivande om atl vi villse en uppluckring av linjesystemet inom samhällsvetenskaplig och humanistiskseklor. Vi tillför 5 milj. kr. till individuella linjer och fristående kurser.Vi föreslär en anslagsökning på 1,2 milj. kr. till informationsteknologi iUmeå. Vi gör också en lilen satsning pä för folkdans. Virekommenderar också atl göra en rejäl satsning pä universilel,en fråga som också berörde. Denna uppräkning hade kunnat göras ännu längre, men vadjag sagl räcker mer än väl för att visa atl del har blivit dl nytt mönster iutbildningspolitiken: initiativen kommer från utbildningsulskotlel. Jag känner mig dock en aning kluven. Å ena sidan vill jaggärna framhålla att utskoltd är initiativkraftigl och åstadkommer en hel del. Åandra sidan är jag ändå inle nöjd. Jag är besviken över all del på någravikliga punkler inle har blivit en riksdagsmajorilel. Läl mig först nämnainrednings- och utrustningsanslaget för högskolan. Efter atl ha besökt vårahögskolor har jag funnit att förhållandena på mänga håll är myckel oroande, pävissa håll närmast skandalarlade. Det är för mig svårförståeligt atlriksdagsmajoritden är gör sä lilel för alt åsladkomma en förbättringav inrednings- och utruslningssituationen. fördes en något animerad deball i kammaren omde arbetsformer som regeringen tillämpar i kompletleringsproposilionen, vilkenlades i går. Detta berör delvis utbildningsutskottet. Där har vi diskuteratdimensioneringen av förskollärarulbildningen. Del föreligger ell förslag pä denpunklen som vi i folkparliel är myckel missnöjda med. Även vpk lycker all delär en diskrepans mellan beslul om atl alla som vill skall kunna fädagisplals 1991 och beslul om dimensioneringen avförskollärarulbildningen. Del är uppenbart atl del kommer all bli slor brist pä förskollärare på 1990-talel. Pä mänga håll är bristenredan slor. När vi påpekar det sägs att del inte finns tillräckligt mängasökande. Svarel på det måste i sin tur bli att det måste vidtas åtgärder sä altantalet sökande blir fler. Det är fel väg all gå alt bara passivt konstateraalt anlalel platser måste dras ned. Regeringen har uppenbarligen förställ atl situationen inteär bra, varför man i kompletleringspropositionen framlägger förslag med sammasyfle som vi har. nämligen att öka tillgängen pä förskolepersonal. Man riktardå in sig på de människor som har varit anställda på daghem och lagil andraarbelen. Dem vill man nu locka lillbaka. Del är väl i och för sig ell brainilialiv, men efler atl ha gjort en haslig genomläsning avkompletleringsproposilionen i detta avsnitt gör jag ändå bedömningen attbehovet av atl utbilda fler unga förskollärare pä förskollärarlinjen kvarstår.Det vore enligt min mening elt olyckligt beslut om avslogfolkpartiels reservation på denna punkl. Tidlagningsklockan i lalarslolen är inlepäsall, så jag vel inle hur länge jag har prålat. Men under alla förhållandenskall jag nu beröra en sisla punkl, och den handlar om hur vi skall ha del medvåra, som del numera heler, små och mindre högskolor. Det är de högskolor som iblandkallas de regionala högskolorna. Jag tror atl den satsning som har gjorlspä mänga orter i landel har inneburit en myckel klok högskolepolilik. Men mängaav oss upplever atl del finns kvalildsbrisler. Dessa måste vi med mycket slörrekraft än gripa oss an. Jag tror all jag har sagt det tidigare men villupprepa all ulredning har lämnat dl utmärkt faktaunderlag förfortsatt diskussion kring dessa frågor. Jag påstår inle all vi har den slutligalösningen, men jag tror alt en del av lösningarna finns i våra motioner. Jagkonslalerar atl de högskolor som förr kallades universitetsfilialer, dvs. iVäxjö, och Karlslad, har en sådan styrka, har funnits och haren sådan kvalilel i verksamheten att det finns anledning all låla dem ulvecklaen forskningsverksamhet, som mycket påminner om den som förekommer påuniversiteten. I likhel med moderalerna har vi i vår parlimolion ijanuari fört fram atl del som brukar kallas för forskning i Ijänsten är något avnyckeln till lösningen av detta problem. Om del slås fasl atl de högskoleläraresom verkar på de mindre och medelstora högskolorna måste forska, dä tror jagall det med viss automatik blir en kvalitetshöjning pä den verksamhet sombedrivs där. Del finns som sagl dl slorl antal punkler atldiskulera, men jag skall nöja mig med del sagda och yrka bifall lill dereservationer som har biträtt i föreliggande belänkanden. Grundläggande högskoleutbildning, m.m. Under della anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 20LARZ (); Vi behandlar , som del redan har sagts här,elt stort anlal betänkanden och många reservationer. De gäller viktiga frågor,såväl slora som små. Men vad vi i cenlern uttrycker i våra reservationer kanläsas i Grundläggande högskoleutbildning, m.m. betänkandena,varför jag här inte skall gä in på dem. I stället skall jag beröra några av demer övergripande och principiella frågeställningar som aktualiseras ibetänkandena. Det kommer bl.a. all handla om den högre utbildningens ochforskningens roll i dl regionalpolitiskt sammanhang, om högskolans ekonomiskaresurser och om lärarrekryteringen inför framliden. Vi hävdar alt del behövs en decentraliserad högskola, inleminsl i nuvarande silualion där vi framför oss kan se de minskandeungdomskullarna. Samiidigi vel vi all landel har ell minst lika stort behovsom tidigare av högskoleutbildad personal. Därför måsle vi ur de vikandeungdomskullarna kunna rekrylera en större andel till vidare studier. Deltabehövs av mänga skäl och bäsl kan det ske i en decentraliserad organisation.Därmed kan vi samiidigi komma lill rälla med snedrekryleringen lill - bäde densociala och den regionala - högskolan. Del är inte svårt alt se all närheienlill högskoleutbildning bidrar till att öka rekryteringen. Det är därför som vii hävdar all del är rimligi med fler högskoleenheler. Vi lycker ocksåall del är bra all vi har fåll gehör för värl krav på en egen högskola iFyrsladsområdet. Jag blir dock något betänksam när jag hör om vad moderalerna egenlligen vill. Det är ju inle sä mänga är sedansom vi i denna kammare kunde höra propåer från moderalerna om atl lägga ned småhögskoleenheler. Litet grand ål del hälld syftade nog när han fördefram exempel pä hur man kan banla anlalel högskolor. Talet om flexibilitet innebär egentligen koncentration.När ä ena sidan lalar om kvalitet och ä andra sidan - i näslaögonblick - säger att de människor som bor i de aktuella regionerna kan klarasin högskoleutbildning med hjälp av studiecirklar, dä lycker jag attresonemangel inte rikligl går ihop. Cenlern är alltså beredd alt gä vidare och har föreslagilsärskilda högskoleenheter också i och . Vi tycker det ärrimligt all dela högskolan /, eflersom den nuvarandekonslruklio-nen är olycklig dä den skär tvärs över en länsgräns med de problemsom detta innebär. Vi är också beredda att omlokalisera en betydande del avhögskoleutbildningen i till den . När man följer debatten, inle minsl i media, kan manibland fä uppfaltningen atl somliga tror alt när det gäller alt lokalisera utulbildningen är del jusl själva ullokaliseringen i sig som är denregionalpoliliska insalsen, atl del är speciellt intressant atl inan färytterligare elt anlal studerande och några lärare vid en högskola. skullealllsä vara den regionalpolitiska effekten av lokaliseringen. Sä är delnaturligtvis inte, utan del är effekten av den utbildningspolitiska satsningensom är regionalpolitik. När vi nu l.ex. ökar läkarutbildningen i ulan allminska den någon annanstans är del ju för atl bidra till läkarförsörjningen iNorrland, inte för all förslärka utbildningen som sådan. Del här är ocksåbakgrunden lill den salsning på universildd i som ulskollsmajorilelen nuär beredd atl göra, nämligen atl bibehålla och förstärka denutbildningskapacitet som finns och skapa möjlighel lill elt än merdecentraliserat ulbildningsuibud som också siräcker sig in i inland.Frän bygger man upp lokala sludiecenlra i Överlorneä, ,, och , för all nämna några exempel. Dä är det litet svårt allförstå den upprördhet som reservationen i utskottet ger uttryck för, men detfär vi kanske höra mer om under den här deballen. Jag tycker atl del är vikligl all slå fasl alt densalsning som vi nu lalar om inte är en engångssatsning av något slag utanhandlar om en nivåhöjning för att säkerställa den fortsattadecentraliseringsmöjlighden i och dess inland. Del är väsentligt alltdelta slås fast i utbildningsdebatten för all ge universildd i Urneä rimligaplaneringsförulsällningar inför forlsällningen. När del gäller forskningen är det i princip samma sak. Avde ökande resurser som vi framöver kommer alt satsa pä forskningen - jag äralldeles övertygad om att det är på det sätlel del kommer atl gä till - är viberedda att lägga ul fasta forskningsresurser till andra delar av landet än vadvi har gjort hitintills. Det handlar alltså inte om all splittra detillgängliga resurserna, det handlar inle om att ta borl resurser frånbefintlig verksamhel ulan om att la lill vara den kreativitet, deforskningsmiljöer och de nya synsätt och tänkesätt som växer upp vid de mindreoch medelslora regionala högskolorna. Del är mot den bakgrunden man skall sevärl förslag om att salsa pä ytterligare några sädana orter, och del framgårockså av våra reservationer i ulskollsbe-länkandei. Jag länker också säga några ord om högskolans ekonomi.Litet grand hajade jag fakliski lill när lalade om alt tillförahögskolan resurser, 30 rnilj. eller vad han nu nämnde för siffra. Del ärfakliski sä, all högskolan lillsammanlagd förlorar resurser men alt en del avdessa resurser nu läggs tillbaka. Det kan man inle precis betrakta som någonresursförstärkning, ulan del innebär all besparingen tilläts bli litet mindre.Högskoleväsen-del drabbas nämligen av den enprocenliga lönekoslnadsram som allaandra utbildningar i har drabbats av. De pengarna försvinner. Dessutomföreslogs i budgetpropositionen all man skulle la av resurserna frän någraav sektorerna- värd, undervisning och leknisk seklor-för alt med de resursernaförslärka AES-seklorn. Det senare har skell. AES-seklorn har fält enförslärkning, t.o.m. litet slörre än den som regeringen föreslog, och i eltsenare belänkande kommer vi all fä besked om alt den tekniska sektorn ocksåkommer all fä lillbaka en del av sina resurser. Däremot är del betydligt sämre ställt bäde för vårdsektornoch för undervisningssektorn. förlorar drygl 3,7 milj. kr. pålönekoslnadsrarnen och dessulom 8,5 milj. kr. pä den Ivåprocenliga besparingen.Del blir drygl 12 milj. kr., och det man nu får lillbaka är 6 milj. kr.Utbildningssektorn förlorar ungefär 6 milj. kr. på lönekostnadsramen ochdessulom 16,5 milj. kr. pä den tväprocenliga besparingen, ellertillsamman-laget 22,5 rnilj. kr., och av detta fär man inle lillbaka en endakrona. Talet om atl tillföra högskolan ekonomiska resurser är således i allrahögsta grad en sanning med modifikation. Det här är naturligtvis inte bra urhögskolans synpunkt, särskilt inte när man talar om kvalitet i högskolan. Jag vill sedan säga några ord om lärarutbildningen ochdess dimensionering.