prot · GC0917 · 1988-12-31 00:00:00 — De som drabbas värst av bostadsbristen är ungdomarna.Enbart i rapporteras 48 000 bosfadssökande ungdomar stå i kö. Avdessa 48 000 uppges 42 000 sakna egen bostad. Socialdemokraterna har haft regeringsansvaret under de ärsom dagens problem på bostadsmarknaden har skapats och bär därmed ansvaret fördenna utveckling. Efterfrågan på bosfäder har inte i rätt fid mötts med ettökat bostadsbyggande. Regeringen framhåller att bostadsbyggandet nu ökar isnabb takt. Det skall då sättas i relafion fill aft nybyggnadstakten 1982-1985varit mycket 1985var nyproduktion av lägenheter den lägsta . Om bostadsbyggandet haft samma omfattning under densocialdemokrafiska regeringsperioden som 1982, när var iregeringsställning, skulle det nu ha funnits ca 60 000 fler lägenheter iSverige. Behovet av lägenheter från en växande grupp ungdomar ochökad andel ensamhushåll har av regeringen mötts med en polifik som genomförändrade låneregler sfimuleraf till sammanslagningar av små lägenheter fillstörre. Medan andelen små lägenheter minskat har antalet ungdomar ökat. De åtgärder som regeringen vidtagit har infe gett avseddeffekt. Ungdoms-bostadsstöd, lagen om bosfadsanvisningsräff,ytterligare utredande m.m. ökar inte tillgången pä bosfäder för ungdomar.Regeringens inriktning mot ytterligare regleringar och tvingande lagreglertenderar snarare leda till en ökad byråkrafi i kommunerna, fill men för debosfadssökande. Från sida har vi däremot föreslagit ettantal konkreta åtgärder som syftar fill aff öka tillgången pä bosfäder förungdomar fill en rimlig kostnad på både kort och läng sikt. föreslagit aft eft stimulansbidrag fill kommunerna införs i syfte aff ökabyggandet av mindre lägenheter, eft förmånligt bosparande för ungdomar,förändrade läneregler i avsikt aff bevara resp. byggande av fler smålägenheter,stopp för konforisering, utnyttjande av vindsvåningar m.m. harpresenterat ett konkret åtgärdsprogram för aff förbättra bostadssituationenför ungdomar, vilket framför allt är av betydelse i storstadsregionerna. har bl.a. med anledning härav föreslagit införandeav en överheftningsavgift på byggande av lokaler i de mest expansiva delarna avStockholms län. Intäkterna skulle återföras fill regionen för bl.a. investeringari bostadsbyggande. Dessa förslag har avslagits av majoritet. Motiven för vårt förslag är bl.a. aft många ungdomar ochunga familjer flyttat till storstadsregionerna. Storstadskommunerna fårdärigenom en åldersstruktur som ställer ett allt större krav på investeringar ibostäder, skolor, barnomsorg etc. Genom den socialdemokrafiskakoncentrafionspoli-tiken och den därav följande ökande regionala obalansen harmånga enskilda människor oförskyllt försatts i en en ohållbar social situationgenom den överhettning - med bl.a. en akut bostadsbrist som följd - som skapatsi storstadsregionerna. Medanledning av vad som ovan anförts vill jag fråga bosfadsministern: Vilka konkreta initiafiv avserregeringen vidta i syfte aft öka fillgången pä bostäder för ungdomar för affkomma fill rätta med den akuta bostadsbrist som råder i många kommuner som enföljd av den förda koncentrationspolitiken? 1988/89:41av () till statsrådet om småföretagenssituation vid ökad integrering med EG: Strävandena fill en ökad europeiskintegration på olika områden är positiva. Intresset för dessa frågor har ocksåpåtagligt ökat i den svenska politiska debatten. Det är emellertid vikfigt attkonstatera aft den ökande integrationen i infe får en sådaninriktning aff koncentrationsten- densernainom samhälle och näringsliv ytterligare förstärks. I en informationsskrift, utgiven av ,konstateras aff det bland EG:s medlemsländer oeh regioner föreligger storaskillnader vad avser industristruktur. Det framhålls i skriften atf det i daginom EG finns stora problem inom tunga industrigrenar. Vidare understryks atfen av avsikterna med aff förverkliga den interna marknaden är atf genomfusioner och etableringar över nationsgränserna skapa förutsäffningar för enkonkurrenskraftig industri. Detta kan infe tolkas pä annat sätt än aft inriktningen äratf en ökande koncentration från EG:s sida upplevs som posifiv. De storasvenska företagen kan också genom storlek, finansiell styrka ochinternafionella kontakter pä olika sätt etablera sig inom EG. De mindreföretagen har infe dessa möjligheter och riskerar vid en medvetenkoncenfrationsdrivande politik slås ut anfingen genom nedläggning eller genomatt bli uppköpt av eft större företag. I den svenska debatten har infe frågan om formerna försmåföretagens medverkan och möjligheter aft på ett positivt sätt delta iintegrationssträvandena diskuterats fillräekligt - infe heller de effekterdetta kan få pä den regionala utvecklingen i . har koncentrationen av människor fillstorstadsområdena varit påtaglig. Den förda ekonomiska polifiken har ocksåresulterat i en stark makt- och ägarkoncentrafion inom näringslivet genom bl.a.ett stort antal företagsfusioner. Detta har påverkat balansen mellan olikaregioner i landet. I eft framtidsperspektiv med ökad integration mellan Sverigeoch EG bör därför den regionala utvecklingen bedömas. Småföretagen har små möjligheter atf av egen kraft och medbevarad självständighet få del av EG:s marknad. De har infe samma resurser somde stora företagen aff möta de krav och regler som ställs frän EG:s sida.Småföretagen har redan problem med aff möta de krav som ställs från svenskamyndigheter och den svenska byråkratin. Byråkratin inom EG tenderar att vara änmer svårgenomtränglig. I den fidigare nämnda skriften redovisas atf det inomberörda departement inletts en genomgång av vilka konsekvenser som EG:s planerpå aff genomföra den inre marknaden skall fä för svensk del. Någon redovisningav hur regeringen avser aff skapa förutsättningar för att även småföretagen påeft posifivt sätt skall kunna delta i de västeuropeiska integrationssträvandenafinns inte. Någon bedömning av effekterna på redan utsatta regioner i Sverigefinns infe heller. Medanledning av vad som anförts vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser regeringenvidta så att de mindre företagen med bibehållen självständighet fär del av deposifiva effekter en ökad integration med EG kan ge för ? Vilken regionalpolitisk ambifion vill regeringen läggafast för värt land inför de fortsatta överläggningarna med EG? Vilka inifiafiv avser regeringen vidta så aff de mindreföretagen, inom ramen för eft vidgat europeiskt samarbete med en alltmerkoncentrerad industristruktur på EG:s inre marknad, kan medverka till atf måletregional balans i uppnäs? På vilket sätt får småföretagen delfa i det arbete somigångsatts inom för aff analysera de konsekvenser EG:s planerpä en inre marknad kan fä för svensk del? 19 §Meddelande om frågor Meddeladesaff följande frågor framställts 1988/89:158 av () fill miljö- ochenergiministern om svavelutsläppen på : Skogarna har utplånats, fiskarnahar ändrat färg, lavarna har försvunnit och bären innehåller 500 gr mer nickelän normalf. Så beskrivs den pågående miljökatastrofen på i sovjetiskpress. Enligt en forskningsrapport från finskaskogsforskningsinsfifufet i är finska på väg mot enmiljökatastrof orsakad av svavelutsläppen på . Mätningar av skadorfrän svavelnedfallet i mellersta finska som blev klara i augusti 1988visade atf hänglaven har minskat under loppet av fio år.Rennäringen har drabbats av detta. Det kan ta minst fio år för hänglaven affåterhämta sig. Svavelnedsläp-pen förväntas också slå hårt mot den finländskaskogsindustrin och mot hela naturen i den lappländska vildmarken. Det finns inga undersökningar som visar attförsurningsnivån i har påverkats av industriufsläppen från Kolahalvön.En sådan effekt kan dock inte uteslutas. Luftföroreningar från kanmycket väl bidra till försurningsläget i , men dessa effekter har alltsåinfe undersökts. Man kan på goda grunder befara aff ett allvarUgt miljöhotockså vilar över våra värdefulla naturområden i norra som följd av deomfattande svavelutsläppen på . Vilka åtgärder avser regeringenvidta för aff avvärja hoten mot miljön i med anledning av de omfattandesvavelutsläppen på ? 1988/89:159 av () till miljö- ochenergiministern om användningen av fossila bränslen: Vid en konferens om kol ochkolanvändningsfeknik i har - t.f.chef för - uttalat atf dagens kolanvändning för energiändamål på 3megafon bör öka fill 5-13 megaton. har i sift energipolifiska beslut våren 1988uttalat aff utsläppen av koloxid ej fär öka. måste antingen utgåifrån aff annan användning av fossila bränslen radikalt måste minska, t.ex.genom en halvering av bil och lastbilstrafiken, eller också, vilket dess värreär mer troligt, struntar i den av fastställdamiljöpolitiken. 1988/89:17 Huravser statsrådet förmå det statliga verket aft agera i enlighet medav fastställd energipolifik? 20§ Kammaren åtskildes .