prot · GC09121 · 1988-12-31 00:00:00 — Frågorna i motionen har pågrund av hennes yrkande behandlats även tidigare, och svarel har dä liksom nublivit alt beredning av frågan pågår i departementet kan man inte längrenöja sig med del beskedet. Nägol måsle göras. Del är slölande, alt om en ogiftvärnpliktig avlider, får föräldrarna endasl ell halvt basbelopp som begravningshjälp.Della är ca . Alla som har velskap om begravningskostnaderkänner till att denna summa täcker endast själva jordfästningskostnaderna ochingenting av de övriga koslnader som uppslår vid ell dödsfall. Del kan inlevara rimligt alt föräldrarna skall, förulom den sorg som de har drabbals av, hakoslnader för elt dödsfall som har inlräffal när sonen fullgjort tjänstgöringpä grund av en plikllag. Till delta kommer all många värnpliktiga är skuldsalla.Del kan gälla bil, molorcykel eller lägenhet, där lånen måsle belalas. Omförsäljning av det ägda inte inbringar summor som täcker lånesumman, blir deanhöriga bdalningsansvariga. Den enda möjligheten all klara sig från della äralt låta dödsboet gä i konkurs. Del finns inga exempel pä att sä har skell. Medsäkerhel beror detta pä atl föräldrarna hellre lar utgiften än all de låler denomkomne sonens dödsbo gå i konkurs. Som del nu inte skulle räcka med dessabrisler i försäkringsskyddet är de värnpliktiga inle heller försäkrade på sinfrilid. De jämställs alltså inle med skolungdomar ulan med arbetstagare. Men dehar inle alls en arbetstagares möjlighet all själva teckna och betala egnaförsäkringar. Ekonomin är ansträngd för en värnpliktig. Att de värnpliktigasförsäkringsskydd bör förändras står helt klart. Jag yrkar bifall lill samtliga dereservationer som står bakom i belänkandel. Prot, 1988/89:121 Planering och anslag för det militära försvaret, m.m. 16 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag får meddela att anslag nu harsatts upp om atl detta sammanträde skall fortsätta efler kl, 19.00, 17INGVAR i Benglsfors (c): Vårl land har sedan läng tid valt denalliansfria linjen. Den politiken är de politiska partierna ense om. Vårsträvan alt förhålla oss neutrala i krig har självfallet medverkal lill atlvårt land har etl starktförsvar i förhållande till sin störlek. Häri ligger vårförmåga atl, utan hjälp utifrån, försvara värt land i ofredstid. Prot,1988/89:121 Planering och anslag för det militära försvaret, m.m. Vårt försvar skall således varafredsbevarande och krigsavhållande. Vär förmåga all upprätthålla ell trovärdigtinvationsförsvar är härvid av grundläggande belydelse. Kvantitet och kvahtetmåsle anpassas så, alt försvars-maklens förmåga att lösa sina uppgifter tas påallvar i omvärlden. Klimatet ute i världen har förbättrats genomsupermakternas påbörjade dialog, innebar skrotande av samtligalandbaserade medeldi-slansmissiler. Men nedrustningsarbetet måsle gå vidare. Designaler som Sovjelledaren givil om de konventionella styrkornas minskning iCentraleuropa är positiva. Säkerhetspolitiskt är del ännu för tidigt atl draslutsatser av denna utveckling. Jag delar bl.a. försvarsministerns uppfattning alt vi inte kan sänka garden utan måste avvakla ulvecklingen . som vi hör löften om nedruslning pägårfortfarande kränkningar av svenskt vatten i . Som lilel land utanförallianserna måsle vi vara fast beslutna atl skydda landets territorium ochdemonstrera för omvärlden alt våra gränser inte får kränkas. För ungefär ell år sedan fattade beslut om"förslärkning av skyddel mot främmande undervattensverksamhet".Centern deltog i den uppgörelsen, som tillförde marinen 700 milj. kr. Del äringel ivivel om att våra enheter blivit skickligare i jakten påfrämmande ubåtar. Erfarenhet och bättre materiel bidrar lill della. Mensjälvfallel är vi inte nöjda förrän kränkningarna helt har upphört. Vi har upplevi en intensivdebatt i försvarsfrågan. Anledningen är 1987 ärs försvarsbeslut, som byggde påen uppgörelse mellan socialdemokralerna och folkparliel. När beslutet fattadesbetecknades det av socialdemokrater och folkpartister som ell trendbrott förförsvarsekonomin. Det s.k. trendbrottd har , , lett till lolallsammanbrott. Socialdemokralerna och folkparliel är oense om vad manfattade beslul om: var del innehållet - malerielen - eller var det denekonomiska ramen? Syndabocken söks nu i planeringssystemet, och det är enuppgifl för sittande försvarskommitté all analysera och lägga fram förslag tillförändringar. försvarskommilté klarade inle av att framlägganågot förslag om arméns framtida fredsorganisalion. ÖB fick därför avregeringen i uppdrag att med en oförändrad ekonomi arbeia fram ell förslag.Förra årel lade ÖB fram det nu välbekanta FU 88-malerialel - ell myckelomfattande förslag, som innebar stora förändringar i arméns struktur. Cenlern kritiserade på ell tidigt stadium arbetsgången. Viansåg atl del parlamentariska inslaget borde ha varil med från början i FU88-arbelel. , när anlogbetänkandet om "planering och anslag" till försvaret, hade cenlern enreservalion där vi pekade på svagheten i avsaknaden av parlamentariker i delpågående arbetet I reservationen står: "Med de lidsförhållanden som nuär akluella finns enligt utskottets mening en betydande risk att beredningsarbetetinför 1989 ärs mellanbeslut erhåller en lämhgen summarisk och ytligpariamenlarisk förankring, vilkel lorde försvåra uppnåendet av slörsta möjligaenighet i riksdagennär denna skall la slällning lill regeringens proposition". Vi fick rätt på den punklen. En kommillétillsattes som på drygt tvä månader skulle la ställning till den störstaregemenlsnedläggelsen . Moderalerna slällde sig ulanför. Regeringen fick sig en ordenllig bakläxa och tillsattedärefler försvarskommitté. lägger kommittén frambelänkandet om arméns grundorganisation. Man kan tillägga atl många orler ute ilandel med spänning väntar på . I den proposition som ligger lill grund för dagensbetänkande föreslår försvarsminislern alt den militära utgiftsramen under näslabudgelår tillförs yllerligare 580 milj. kr. och 625 miljoner för budgetåret1990/91. Jag hälsar med lillfredsslällelse atl regeringen föreslårmer pengar till repdilionsövningar och lill utvecklingsuppdrag inomförsvarsindustrin. Men del finns andra förslag som vi inle känner Hka starktför. Vårt land är vidsträckt och har en långsjögräns. Vi har behov av en slark marin. För tillfället är ulvecklingen förvåra varv oroväckande. kommer senare atl utveckla vår syn påKariskronavarvet och marinen. Vi har elt behov av ell slarkl flygvapen och luftförsvar.Elt fullföljande av JAS-projekid ser vi som en nödvändighel, dels för vårlflygvapen, dels för svensk flygindustri. Det krävs på grund av vårl lands vidsträckta yta ell slorlanlal arméförband. FU 88-förslagel innebär en kraffig minskning av armén. Medoförändrad ekonomi ryms endast 17 brigader. ÖB anser i perspektivplanen att behovel är 21 brigader.Cenlern delar ÖB:s uppfattning i den frågan, och vi accepterar därför nuavvecklingen av IB 66-brigaderna. utreds för tillfället Om FU 88 fårgenomslag i ulredningen innebär della en nedläggning ay elt flerlal regementen.Cenlern har som grundläggande inställning all varje län skall ha ett regementeeller militär myndighel. När nu elt antal regementen holas, slrider del molcenlerns decentralisliska syn. Värt försvar har en slark folklig förankring ule isamhället. Del är vikligl atl detta stöd även i fortsättningen kommer allbeslå, inle minsl med tanke på frivilligorganisalionernas arbele. Grunden i del militära försvarel skall utgöras av allmänvärnplikt för män. Den allmänna värnplikten är av avgörande belydelse för allvi alla skall känna delaktighet i försvarsslrävandena. I FU 88 föreslogs en radikalt nedkortadvärnpliklsutbildning. Del förslagel har med krafl avfärdats. Det är endaslfolkparliel som forlfarande driver tioveckorsulbildningen. villutskoltsmajoriteten genomföra försök med fem månadersgrundutbildning. Från sida har vi ingenting atl anmärka mol enförsöksverksamhel. Däremol anser vi all försöken skall pågå ett är, för atldärefler ulvärderas i försvarskommiltén. Repetilionsutbildningen har av ekonomiska skäl fått slrykapå foten . Den resursförstärkning på 200 milj. kr. som nutillförs ser vi som etl klarl framsleg. Förra årel föreslog vi yllerligare 100 miljoner till Planering och anslag för det militära försvaret, m.m. Planering och anslag för det militära försvaret, m.m. repetilionsutbildningen.Den gången ansåg socialdemokralerna all det var ell marginalt tillskott, somsaknade betydelse. Från cenlerns sida anser vi repetilionsutbildningen såviklig för upprätthållande av vår försvarsförmåga atl nu bör uttalaalt ytterligare medel bör lillföras för /91. När det gäller planeringsramen för detmilitära försvaret vill vi från cenlerns sida tillföra yllerligare 100 milj.kr. för /90. Tillskoltd skall användas för anskaffning avyllerligare en kuslkorvelt För /91 vill vi öka ramen med 600milj. Avslulningsvis vill jag yrka bifall lill samlligareservationer där och jag slär antecknade. Anf.18 (vpk): i inledde sitt anförande med altuttrycka en viss oro över all vpk har möjlighet lill inflylande överförsvarspolitiken och sin oro över en möjlig samsyn i en del frågor mellan vpkoch socialdemokralerna. Jag kan förslå alt del för , vilkashjärtefråga försvaret under myckel lång lid varit, är oroande att del finnsandra intressen som kan komma alt påverka. Men del är i princip inte konstigarealt svenska folkets vilja kommer till ullryck i de frågorna än att den gör deti alla andra frågor på det politiska fältet. Jag utgår från all inle kommer att hemfalla åt vulgärpropaganda, utan atl hanaccepterar den åsikt kommunislerna i har om militära försvar.Del är faktiskt vår ärliga uppfattning atl försvaret är etl medel för alt hävdavärt oberoende, atl verka för fred och avspänning i världen, och ingentingannat. Om man ser till vilka anslag för den militära budgelen deolika partierna länker sig för , finns det, för en utomståendebetraktare, trots allt ganska små skillnader. Hela anslagsramen är på ca 30miljarder. Del finns några partier som vill öka den. vill höjaanslaget med 500 milj. kr. för näsla budgetår, vill höja med 400milj. kr., och cenlern med 100 milj. kr. Utöver dessa förslag finnsregeringsförslagel, och sedan finns det några partier som vill sänka anslagen.Miljöpartiet vill sänka med 255 milj! kr., och vänsterpartiel kommunislernavill sänka med750 milj. kr. Jag bortser här från effekter av en evenluellnedläggning av JAS-projekld. Det är lilel svårl atl med bestämdhet sägavad della kan innebära. Om vi granskar hislorien och ser lilel på vad som hänl förSveriges del och på den utrikespolitik och säkerhetspolitik som bedriviis, kanvi konstatera all under läng lid haft fred. Om nu det militäraförsvaret har varit den mesl verksamma faktorn bakom della förhållande, har viändå oavsell variationerna i anslag till försvarel behållit vår fred. Deansvariga inom militärledningen har städse sagl atl anslagen legal på operalivminiminivå, oavsell vilka variationer som funnils när det gäller pengar ochfaktiska resurser -vad nu delta kan betyda för den fortsatta analysen. Den säkerhetspolitiskabilden har ä andra sidan varil stabil i den meningen atl hot har uttryckts motSverige. är hotat och utsatt. Det kvittar vad som än händer runt om ivärlden - är hotat! ,får Nordkalotten-området ökad relativ betydelse, och därmed ökar möjligenholen mol . Jag vet inle vilken relevans och slyrka den här lypenav,argument har, och jag hoppas alt vi inle får lillfälle atl ha tillgång tillfacit. Del man kan misstänka är atl vi här har alt göra med mycket starkakrafter, som inte bara värnar om oberoende och möjlighet alt utvecklaspä ell säll som vi själva beslämmer. Här finns, liksom i många andrasammanhang, siarka ekonomiska krafter som har intresse av att produklionen avkrigsmateriel hålls vid liv och likaså spänningen som krävs för atl moliveradenna produktion. Del mest spektakulära exemplet på delta är nalurliglvisJAS-projekld. Argumenten är väl kända. De flesta vel vad vänslerparfidkommunislerna anser om detta och vad de ekonomiska krafterna i anser. 1ett längre perspektiv är det naturligtvis sorgligt att man inle förmårkanalisera avancerade tekniska utvecklingsprojekt lill det civila områdel. Delsvenska folkel accepierar alt vi utvecklar vapen. Den teknologi som ulgör denabsoluta spjutspetsen finns inom JAS-projekld. Låt oss göra tankeexperimentet atl vi kunde salsamotsvarande anlal miljarder på järnvägens ulveckling. Inom delta område finnsockså kvalificerade forskningsuppgifter inom metallurgi, elektronik,hydraulik, och snarl sagl varje industriell teknik. En industrination somSverige med en hög teknisk ulveckling skulle alltså inle saknautvecklingsprojekt om kunnande, kapilal och forskning kunde riktas mot dessaområden. är det som det är, och jag inbillar mig inle atl vi inom dennärmaste liden skulle kunna spara särskilt myckel pengar genom alt skrotaJAS-projekld. Det fordras massiva insalser för all få produktionskapaciteteninriktad på annal. Vad är det som hotar vårl oberoende? Vad är del som göratl de militära rustningarna här hos oss och runl om i världen är så nödvändigaför alt värna oberoendet? Vad är militära hot, och vilka av dessa militära holskall lämpligen mölas med militära medel? Vi har inte hafl tillgång lill facil,och jag hoppas att vi inle kommer att få det. Men det man kan misstänka, molbakgrund av det jag sagt, är att den militära styrkans betydelse förvår möjlighet all föra en oberoende polifik förmodligen är belydligl mindre änvad vi föreställer oss. Jag menar - och kommunislerna i menar - atl denmilitära delen av de svenska totalförsvarsansträngningarna bör minska. För attnä det måsle vi naturligtvis la till slyrmedel, och de styrmedlen heler pengar.Del är anslagen som vi beslular om i denna kammare som är styrmedlen. Det utrikespolitiska läget karakteriseras äv positivaförändringar. Warsza-wapaktsländernas ulrikesministermöte i i början avapril är elt ullryck för en önskan om en fortsatt avspänning och fred, mendet ledde också till en mängd konkrela resultat och förslag lill vad som kangöras. Dessa upprepade initiativ kan nalurliglvis inle i längden ståoemotsagda. Vi måste reagera på dem. En upplyst opinion överalll i världenkommer atl tvinga statsledningarna alt reagera, och då rimligtvis på ett sättsom svarar mol del man säger sig vilja uppnå, nämligen nedrustning ochavspänning. Vad kan vi göra i ? Vi måsle nalurliglvis ihandling visa all vi stöder denna ulveckling, och visa atl vi vill arbeta församma sak. Planeringoch anslag för det militära försvaret, m.m. Planering och anslag för det militära försvaret, m.m. möjligenatl vi i någon mening lar en risk. Del kan från militärpolitisk synpunklförhålla sig så. Men är det inte värt alt ta risker för freden? Del är juprecis det som hela del militära försvaret går ut på. Det är naturligtvis ohållbart alt fortsätta att bedriva enpolilik i vilken vi låtsas som om ingenting egentligen har hänt, där vi sägerall ingenting händer men all förmodligen någoniing kanske kommer all hända -men detta är ytterst osäkert, och vi gör klokast i alt tills vidare låtsas somom ingenting har skell. En sådan politik är inle hållbar om vi menar allvar medvårt tal om nedrustning och avspänning. Det pågår i försvarskommittén elt arbele som ger oss enunik möjlighet att la lill vara den tendens lill utveckling som skett i vär delav världen. Del ger oss en möjlighel att i handling visa vad vi vill och blietl exempel för övriga länder i molsvarande silualion. Jag yrkar bifall lill de reservationer som vpk står bakom. 19 i () replik: Jag vill mycket bestämt och raskt ta bort denoro som kände för mitt demokratiska sinnelag. Jag skall inteheller, i enlighet med hans förmodan, hemfalla ål någon vulgärpropaganda. Deljag ytterst ville uttrycka med min formulering yar att jag kände oro förSverige och den svenska socialdemokratin. Om socialdemokratin mot bakgrund avde stora händelser som är på gång lägger så låga försvarspolitiskaambitioner att de passar kommunisterna, är del en anvisning omall socialdemokraterna kanske har hamnat snett För den skull framhöll jag allvi borde få överläggningar på en högre nivå och med en bredare bas. Det varalltså inte riklal mot . Jag vill också replikera på ytterligare enpunkl. Det gäller funderingarna om huruvida del är ett nära eller elt mindrenära samband mellan civil och militär produktion. Tror all delutvecklingsarbete som bedrivs vid Saabs flygdivision skulle ha kunnat gemöjlighet till den slora order som förelagd fält från elt mycket slortamerikanskt flygföretag, om inle ulvecklingen av ett civilt flygplan och etlmilitärt flygplan hade skelt parallelll? Tror inte atl det finnsnågra samband mellan de möjligheter som skapas då dessa olika typer avprodukter ulvecklas? 20 (vpk) replik: Jag vill försl lill i Ljungsäga all jag nolerar hans klarläggande. Del är alltså inte egendomligare än allvi har olika åsikter i dessa frågor. När del sedan gäller militära utvecklingsprojekt är detsjälvfallel sä all man också kan få civil nytta av sådana. En hydraulpump i ellflygplan är förmodligen användbar också någon annanstans. Likaså är drivmolornlill en robot förmodligen användbar för kommunikationsändamäl, teleteknik ocheleklronik. Men del är inte del som är poängen, utan frågan är: Vilken del avden tekniska forskningen skall inriklas dil man främst vill ha den? Vill man ulveckla militära projekl, gör man naturligtvisdet. Från dessa blir det ett visst spill, där det civila samhällel harmöjligheter atl plocka smulor. Men om man vill utveckla produkter för delcivila samhällel, skall man naturligtvisgå direkt på de projekten, inte gä en omväg för all genomföra dem. Frågan är:Hur skall vi i en marknadsekonomi kunna slyra resurser dil där vi behöver dem,när marknaden inle släller upp? Den sorgliga sanningen är den all vi i Sverigefått sådana utvecklings- och forskningsmöjligheter via militärindustrin,eflersom svenska folket har varil berett atl satsa resurser på denna. Planering och anslag för det militära försvaret, m.m. 21PAUL CISZUK (mp): Låt mig börja med ett par mindreorganisationsfrågor, som utskottet har tagit ställning lill i della betänkande.Liksom fidigare lalare yrkar jag bifall lill reservalion 2 och därmed till enorganisafion som för fill militärområde Nedre . Likheter itotalförsvarssituafion,, ansvar för Norrlandsförbindelser och Norrlandsbrigaderär skäl som måsle väga tungt i della sammanhang. En annan organisationsfråga tas upp av ochHans Lindblad, , i reservalion 3. Här handlar det, liksom när visenasl debatterade vapenfristyrelsen, om respekten för de vapenfriavärnpliktiga. Denna fordrar all totalförsvarets skyddsskola, där mångavapenfria placeras, får en fristående ställning gentemot krigsmakten. Jag yrkar,trols att jag inle lillhör reservanterna, bifall lill motion Föl3. En iredje reservation, som berör något som kan förefallasom en delalj, handlar om flyttning av flygflottiljen i . För enuppsalabo är del emellertid en mycket viktig fräga. På oklara grunder har olikaregeringar vägrat atl släppa lill litet av flygels mark för atl åsladkomma denenda realistiska förbifarlsvägen norr om . Tusentals människor lider avbuller och avgaser, inte bara från flygel ulan främsl från den biltrafik somtvingas genom staden. Det är vidare oförsvarligt att på detta sätt ha ett fettmilitärt mål prakliskl taget inne i en storstad. Tydligen är en flyttning avflottiljen den enda möjliga lösningen. Del skulle vara bra regionalpolitik, ochdd skulle ge en möjlighet all få balans på bostadsmarknaden., Jag yrkar bifall till reservation 34 från vpk och . Låt mig så gå in på mera riksövergripande frågor. Ellförsvar i kris har vi fält höra myckel om det senaste årel. Om vi värnar omlandet kan vi inte bara köra på i gamla hjulspår ulan måste börja med etlkonstruktivt nytänkande. Då får vi, som jag ser det, inte heller vara rädda förradikala tankar och för att salsa på alt konkretisera sådana. Lål ossordentligt pröva hur långt de radikalpacifistiska idéerna bär. Kan de manövrera"hangarskeppet ", eller kan de ge oss en plan för hur viskall kunna bygga om det för atl behålla det som det vackra kryssningsfartygsom del kunde vara? I anslutning fill vad som anförs i reservafion 5 vid dettabelänkande yrkar jag för del atl vi måtte få de nytänkandeulredningar som här krävs. Jag yrkar bifall fill denna reservalion. Såvitt jagbegriper beslår den verkliga krisen inle i all det fattas pengar till altbeställa nya flygplan, fartyg och stridsvagnar utan i att försvarssatsningarnahar blivit irrationella och görs på ett föråldrat sätt. Det är inte rafionelltatt lägga miljarder på något hundratal stridsfarkoster, när landet lätt kanlamslås av några små sabotage-grupper som riktar angrepp mol vårakärnkraflverk, elnät, datasystem eller vattenverk. Prot,1988/89:121 Planering och anslag för det militära försvaret, m.m. Medan ulredningarna arbelar måsle vi söka åtgärda denuppenbara obalans som råder mellan beredskapshänsyn i samhällsplaneringen ochde ekonomiska satsningarna på krigsmaklen. Den krigsmakt som vi för närvarandemåsle hålla oss med bör få en organisation som är anpassad till vill skildaholbilder och lill våra föruisällningar, dvs. all är ell stortskogsland med liten befolkning; Jag yrkarbifall fill reservalion 19. Vi skall utgå från nämnda förutsättningar och inte sökalävla med stormakternas flygplansulveckling. JAS-projekld bör omgående sloppas. Jag yrkarbifall lill reservation 21. I stället skall vi se framåt och inse atl försvarshänsynoch ekologiska hänsyn går hand i hand. Jag yrkar därför bifall till reservation36, och jag ger därmed slöd till den molion där det föreslås alt vi skallavsätta 300 milj. kr. fill en fond för sådan landsbygdsutveckling som ärsärskill viklig ur försvarssynpunkt folktomt land är inle försvarbartEkologiskt lanlbruk fordrar fler landsbygdsmänniskor och gör därmed landellällare alt försvara. Vår syn på JAS och pansarvapen leder lill lägre kostnaderför krigsmaklen, och därmed kan ramarna minskas, som vi har föreslagil i molionFöl6. Jag yrkar bifall till reservation 13 och reservation 18,där inriktningen av huvudprogrammen anges. De slora besparingarna gör vi genomavveckling av JAS-projekld. På grund av en överdriven tro på våraflygtraditioner och kanske som en eflerapning av stormakternaskrigsorganisationer har denna gökunge lagts i vårt lilla vackra bo. Vår spelsteknologi, som har varit inne påhär, skall inle finnas i utvecklingen av slridsfarkoster utan inom ekologiskleknik. En klok uppbyggnad av armén kommer att ge besparingsmöjligheter underkommande budgetår. Förvisso bör vi behålla försvarsområdesregementena, men ellflerlal kaserndablissemang kan avvecklas inom specialtruppslagen. Funktionerkan integreras inom försvarsområdesregementena. Arméns operativa målsättningbör omformuleras från "möta, hejda, slä" lill "möla, hejda,svälla ut". Likaså lorde del finnas besparingsmöjligheter inom vissadelar av marinen, även om ubåtsskyddet fordrar fortsatt uppbyggnad. Jag yrkar bifall till reservalion 23 och därmed till ensnabbare utbyggnad av bevakningslinjer mot ubåtar. vatten ger, somvi fåll erfara, en ulmärkt favör för ubåtsvapnet. Detta bör vi ulnyttja.Ubåtsvapnel kan användas för att avskräcka en stormakt med invasionsplaner. Ellinvasionsförelag torde inte övervägas mol ett land med ubåtsvapen och talrikajägarförband. Vi behöver en varvsindustri. För försvarets räkning ärKariskronavarvet mest lämpat. Jag yrkarbifall lill reservalion 39. Vi behöver även annan försvarsindustri och utveckling avpansarvärnsva-pen och andra vapen som kan göras i längre serier. Den slruklurmiljöpartiet förespråkar på krigsmaklen leder lill vapen som vi kan tillverkasjälva. Exporten och importen av vapen kan avvecklas, även om del kan vara isin ordning att ha bilaterala avtal med andra alliansfria länder om vissvapenutveckling. Pengar lill nödvändig vapenutveckling och utökade repeti- tionsövningarbehöver inte lillföras exlra, som regeringen föreslår, ulan kan tas frånJAS-projekld och minskat pansar. Svenskt försvar i alla dess former skall ha en slark ochbred folklig förankring.