prot · GC09103 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:103 1 § Föredrogs och hänvisades 1988/89:140lill jordbruksulskoltd 2 § Föredrogs och hänvisades 1988/89:Sk59och Sk60 till skatteulskoltel 3 § Pä förslag av lalmannen medgav kammaren dels all bostadsulskollels belänkande 8 samlnäringsutskotlets belänkanden 22, 21, 19 och 23, vilka slutdebatlerals den 20april, skulle företas till avgörande , dels att de yllerligare ärenden somhann debatteras färdigt före denna lidpunkl skulle avgöras vid samma tillfälle. 4 § Föredrogs kulturutskottets betänkande 1988/89:KrU15 Anslag fill allmänkulturverksamhet m.m. (prop. 1988/ 89:100 delvis). Anslag till allmän kulturverksamhet m.m. 1 (): Kulturen skall ju vara del lilla exlra somlyfter oss i del dagliga livel. Detta extrainsatta arbelsplenum på en tisdaglyfter lydligen inle så många av kammarens icke kulturutskoltslillhörigaledamöter, vilkel kanske inle är sä konstigt. erfarenhet kanjag erkänna alt knappasl någon av oss som avser att följa dagens debatt vänlarsig några nyheler. De motioner vilka tillsammans med delar avbudgetpropositionen ligger till grund för kulturutskottets arbele har inteskilt sig så myckel från tidigare års. Vi har l.o.m. samma kulturminister, omän med nya uppgifter. Till grund för den kulturpolitik som förs i vårl landligger de kulturpolitiska målen . Varje anslag mot en förändring ellerförslag om elt tillägg till målen har av socialdemokraterna betraktats som dlallvarligt angrepp pä 4 protokoll 1988/89:101-103 Anslag tiUallmän kulturverksamhet m.m. värlkulturliv, eller åtminstone pä den socialdemokratiska uppfattningen om svensktkulturliv. De borgerliga partierna har föreslagit alt man bör prövaom inle konstnärlig kvalitet, främjande av mångfald och variation ikulturyttringarna saml rimliga arbetsvillkor för landets fritt arbetandekonstnärer skulle kunna fastställas som nya mål för kulturpolitiken. Kanske börockså decentralise-ringsmälel omprövas. Mol dessa våra förslag hänvisarulskollsmajorilden lill vad uttalade , dä man sadeall del är uppenbart alt det också kan komma all finnas andra mål förkulturpolitiken kring vilka en långtgående enighet kan föreligga. En fortlöpande komplettering av de nu gällande alla målenskulle emellerfid, enligt utskollels mening, kunna uppfattas som om de mål somvid varje givet lillfälle formellt fastställts skulle ge en fullständigredovisning för de principer som gäller för kulturpolitiken. Detta skulleenligl ulskoltets mening vara olämpligt av det skälet alt elt sådant syslemskulle vara ägnat all låsa fasl utvecklingen. Jag tycker atl della låterobegripligt. Var och en kan själv avgöra om inle jusl det statiska ochoföränderliga i del socialdemokratiska ställningstagandet när del gäller enutveckling av målsättningen bidrar lill just fastläsning. Är man frånregeringens sida rädd för alt om man öppnar också kulturpolitiken för deförändringar som forllöpande sker i vårl och alla andra samhällen, kommerdelta atl medföra all vaktslåendd om de egna intressena försväras? I stället förstärks makl ytterligare. Garantifinns för ökade bidrag l.ex. lill Folkparkernas centralorganisation. , medel för konstinköp till Folkels hus ochbygdegärdar, kulturverksamhet på arbetsplatserna, arbdsplatsbibliotek. Skådebanor och centrumbildningar. Imånga fall har enighet uppnålts om anslaget till alla dessa slarkl socialdemokraiiskaorganisafioner. Jag har tagit upp dessa exempel för att visapä den slyrning som är en huvudfaktor i regeringens realiserande av dekullurpoliliska målen, medan öppenhet, variation, mångfald och frihet inleanses böra vara lika vägledande. En följd av detta är också all del ideellaarbetet, ofta byggt på enskilda initiativ, inle uppskattats i tillräckligt höggrad. Kravel på styrning har emellertid gäll ännu längre. Iårets budgetproposition föreslår all ell trettiotalbidragsändamäl - som utgjort särskilda anslagsposter och dessulomvarit föremål för särskilda behandling - sammanförs till ett endaanslag. Därmed skulle anslagen Bidrag till kulturverksamhet inomorganisationer. Vissa bidrag lill teater-, dans- och musikverksamhet. Bidraglill folkbibliotek och Vissa bidrag lill bild och form bortfalla. Kulturulskoltel har inte accepterat en så omfattandeöverflyttning av beslutsfunktionerna lill som regeringens förslaginnebär vad gäller anslaget 8 under i budgetpropositionen. Ulskollelförutsätter alllsä all regeringen näsla år återgår lill den tidigareredovisningen, och man föreslår atl ger regeringen delta lill känna.Kulturutskottet har här varit enigt, vilkel är glädjande. Samtidigtsom det kan lyckas vara onödigl atl särredovisa anslag av en storleksordningpä några hundra lusen, när vid behandlingen av andra huvudlillar oftarör sig med hundratals miljoner, fär inte del relativt blygsamma stöd som gårtill kulturverksamhet av olika slag på grund av sin ringhet ställas ulanförriksdagens påverkan. För mänga organisationer inom kulturområdet kan stödd äveni sin litenhet vara jusl det tillskott som möjliggör fortsatt verksamhel. För det nu kommande budgetåret har dock inle ulskollel anselldel vara möjligl all ulan krafligl ökad informalion gä in och fördelatillgängligt anslag. I tvä fall har emellertid utskottet enats om all föreslåpreciserade anslag. Utskollels ledamöler har enats om all föreslå atlanslagsposten Bidrag lill Vadsienaakademien beräknas lill , vilketär en höjning med . jämfört med föregående är. Däremot har det inteuppnåtts enighet om anslagets storlek vad gäller slödel lillDrottningholmsiealern, där utskottsmajoritelen bestående av de borgerligapartierna, miljöpariiei och vpk har föreslagil ,, medansocialdemokralerna har reserveral sig och föreslagil . Jag vill peka på ytterligare dl område därutskottets socialdemokratiska ledamöler reserveral sig mot majoritetensförslag. Del gäller de inte särskill slora anslagen till och föreningen , däruppräkningen i majoritets-förslaget är högre än prisuppräkningens . För demav ledamöler som såg Handarbetets vänners utställning pä kulturhusetframstår anslagel som ytterst litet i förhållande lill den kulturgärning somutförs. Man anar all dessa textilarbetare inle kan påräkna någon marknadsmässiglön. Också inom Sveriges konstföreningar drivs elt välkommet ideellt arbete,inle minsl på del konslbildande områdel. Vi moderala ledamöler i utskottet har reserverat oss i defall när förslag i för oss angelägna frågor inte accepterats av utskoltd iövrigl. Förulom vad gäller slällningslagandd lill de kullurpoliliska målen ochvärdet av ideellt arbete har vi således ytterligare velat minska kulturrådelsmakl och inflylande. I reservation nr 7 har vi givit exempel pä hur beslulen omoffentligt kulturslöd kan decentraliseras - en utveckling som jag i och för sigtror kommer atl bli aktuell . I reservalion nr 8 har vi tillsammans med övrigaborgerliga ledamöler givil vår syn pä sponsring. Del enda omdöme jag själv kange om majoritetens ställningslagande i den sistnämnda frågan är all del ärhopplöst omodernt. Verkligheten, inte minst när del gäller slalliga ochkommunala kulturinstitutioner, har gäll eller snarare sprungit sin egen vägoch visat på angelägenheten av atl man pä olika säll skaffar pengar lill sinverksamhet. Vi tycker all del är bra. och del vågar vi stå för. Vi gläder ossät all vi aldrig har mön krav pä åsidosäilanden av den konslnärligainiegrilelen när sponsrade medel ställts lill förfogande. Vi moderaler gläder oss alldeles särskill ål altStockholms stad nu har beslutat om införandet av en kulturfond lill glädje förkulluren i Slockholm, men också för dem, inte minsl enskilda personer, som avolika skäl vill stödja kulturen i sin stad. De får nu en möjlighel att skänkapengar. Vi konstaterar all socialdemokralerna har fattat beslutet, och vigratulerar dem till visheten. I reservalion nr 10 framför vi våra synpunkter påen eller flera mera Anslag tillaUmän kulturverksamhet m.m. Anslag tiUallmän kulturverksamhet m. m. riksomfattandekulturfonder, något som inte funnit majoritetens gehör. Jag är kanske inteorimligt optimistisk om jag tror alt detta också kommer att realiseras iframtiden. föreslog påförslag frän kulturutskottet en översyn av del regionala kulturstödet. På mängahåll har tveksamhet uppställ om systemet med grundbidrag är tillräckligtsmidigt och om man inle, med hänsyn till alltmer påträngande krav om altkulturen måste föras ul och nä alla människor i vårt land, bör skapa ell systemsom bättre tillgodoser detta krav. Uppbyggnaden av Nya Rikskonserler har ocksåskelt med en annan utformning av slödet. Våra synpunkter gav riksdagenregeringen lill känna. Ingenting hände emellertid. ansåg utskottetdet anmärkningsvärt alt den beställda ulredningen ännu inte lillsalls.Ulskoltsmajorilden skärper i det nu föreliggande belänkandel sin kritik avregeringen för alt den begärda ulredningen inte tillsatts och konslalerar alldet påbörjade reformarbetet inle kan fullföljas ulan avbrott. Ulskollel ivingasdock nu all acceptera regeringens uppläggning av förberedelsearbelel förforlsälta slatliga insatser för stöd lill regionernas kulturverksamhet. I god lid framfördes att bordebegära en utredning, vilkel skulle möjliggöra för olika insfitulioner all sedanvid en remissbehandling kunna yttra sig i frågan. förnyade sinhemställan, och måsle ge upp - dock med en motivering som desocialdemokratiska ledamöterna inte slär bakom. Det sistnämnda finner jaganmärkningsvärt och anser alt det är en eftergift och en underdånighet som jaginle lycker hör hemma bland parlamentariker. Vad far gör är tydligen alltid delrätta. har ytterligare dl par reservationer. Vi delarinte majoritetens uppfallning om vilka i dagens som lillhör dekulturellt eftersatta grupperna, och vi anser inte alt staten med särskiltanslag skall premiera de kommuner som har försummat sina bibliotek. , regeringen har gång pä gång påpekat atl de nyasatsningar på 300 milj. kr. som har utlovats de tre närmaste åren, skall sessom ett tecken på den kulturvänlighd som präglar regeringspartiet. Del komdärför som någol av en chock när momsutredningens förslag att momsbeläggakulturen bekantgjordes. Ordföranden i kulturarbetarnas socialdemokratiska förening,, har också reagerat kraftigt. Kammaren diskuterar de allmänna riktlinjerna förkulturpolitiken. Det är för mig omöjligt all föra en sådan diskussion utan allklargöra alt ett sådant dråpslag mol kulturverksamhet av olika slag enligt minuppfattning skulle innebära ökade svårigheler för nästan all kulturellverksamhel. Färre människor skulle kunna tillgodogöra sig olikakultursatsningar, och fler kulturarbetare skulle få svårigheter all finnaarbete. Förslaget skulle skapa en slor otrygghet och omintetgöra en stor del avde reformer som har varil enig om. Eftersom kulturministern ärnärvarande i kammaren vore del tacksamt om han åtminstone ville erkänna alt hanför sin del kommer all motarbeta elt realiserande av förslagel att momsbeläggakulturen. Jag yrkar bifall lill utskottets hemslällan,ulom på de punkter där moderala reservationer föreligger. Där yrkar jag bifalltill dessa. 2 (): Under valrörelsen lovade socialdemokralernaall satsa 300 milj. kr. på kulturen under den kommande mandatperioden. Dettavallöfte skapade naturligtvis stora förväntningar kulturinstitutionerna ochbland kulturskapare av olika kategorier. Varförblev då budgetpropositionen en sådan besvikelse? För det första gavs inle någon samlad redovisning av hurde första 100 miljonerna fördelals. Största bidragsökningen tillföllsiudieförbunden med ABF i spetsen, det kunde man utläsa. För del andra lyckades kulturministern undgå alt satsa päde områden som allmänt bedömdes som mest angelägna: konstnärsersältningarna,kulturminnesvården och de regionala kulturinstitutionerna. För det Iredje drabbades Operan och av heltotillräckliga anslag. För det fjärde föreslog kulturministern en nybidragsmodell där beslutsrätten skulle flyttas från regering och riksdag tillstatens kulturråd med minskad parlamentarisk insyn som följd. Mol bakgrund av alla dessa besvikelser harkullurulskottels arbele med budgetpropositionen tilldragit sig särskill stortintresse. Vad har dä utskottet kunnat åstadkomma? För del första har hotet mot nationalscenerna kunnalavvärjas, och detta dessulom med bistånd av utskottets socialdemokrater. För del andra har kulturminnesvården fåll en förstärkningmed hela 16 milj. kr. utöver regeringens förslag. För det tredje har konslnärsstödd räknats upp med närmare6 milj. kr. utöver regeringens förslag. För del fjärde har utskotlsmajoriteten avvisat förslagelalt flytta över beslutsrätten över slora delar av kulturanslagen frän riksdagentill . För del femte har ochVadstenaakademien fåll besked om att deras anslag även i fortsättningen skallfastställas av . Anslagen har också räknats upp med totalt närmare 1milj. För del sjätte uttalar utskoltsmajoriteten alt det är ytterstanmärkningsvärt alt regeringen inte tillsall den ulredning om det regionalakulturslödel som begärde . Först nu har enenmansulredning tillsatts med uppgifl atl förbereda nästa års budgetpropositionvad avser det regionala kulturstödet. Pä elt ovanligt stort anlal punkter har kulturutskottetalltså kunnal korrigera regeringens förslag - till förmän för bådekulturskapare och kullurinslilulioner. Nederlagen för regeringen har blivittill segrar för kulturen. Del finns emellertid också områden där vi inte lyckals fägehör därför all regeringen fått slöd av ett eller flera av de femoppositionspartierna. Största problemel är enligl min mening all vi inle kunnalräkna upp anslagen lill de regionala kulturinstitulionerna. Detta skulle kunna belysas med exempel från alla regionalateatrar, orkestrar och museer. Mest uppmärksammat har kanske krislägel förStiftelsen blivit. Del gäller alllsä Sinfoniella, Anslag till allmän kulturverksamhet m.m. Anslag tillaUmän kulturverksamhet m.m. Sedan ansvarel för de statliga verksamheternaRegionmusiken och Rikskonserter överförts till ochUmeå kommun har det statliga anslaget minskal i förhållande lill vad somfidigare gällde. För hela perioden den 1 januari 1988-den30 harregionaliseringen koslal Stiftelsen ca 3,8 milj. kr.ulöver statsbidraget för de koslnader som slalen tidigare svarade för. stundar nya förhandlingar senare i vår mellanLandstingsförbundet och slatens förhandlingsnämnd. Detta tillsammans med delunderlag som utredning kommer att redovisa lägger grunden förnäsla års budgetproposition. Då, allra senasl, måste en uppräkning ske som göratl regionaliseringen inle blir ell steg tillbaka. Vi hoppas allNorrlandsoperan och de andra verksamheterna i och verksamheter på andrahåll i landet på något säll skall hanka sig fram lill dess. Problemen är-mutatis mutandis-desamma i de andra länen. lar slällning lill fem betänkanden päkulturområdet. I del första, om allmän kulturverksamhet, behandlas som vanligtett antal principfrågor. Den första gäller de kullurpoliliska målen. Vi anser allnågra nya mål bör fogas lill dem som fastställde är 1974. Ensjälvklar ny målsättning bör bli kravet på konstnärlig kvalilel. Det är självagrunden för atl resurser i första hand skall tillföras institutioner ochkulturskapare som professionellt ägnar sig ål olika kullurformer ochkullurgenrer. Amalörkullur är värdefull men behöver inle alltid varastalsbidragsberäiligad. Rimliga arbetsvillkor för landets fritt arbetandekonslnärer är ell lika vikligl nytt mål. Inga andra grupper i samhällelredovisar så höga arbetslöshetssiffror som konstnärerna. Inga andra grupperivingas leva under så torftiga villkor som de frilt arbetande bildkonstnärerna,skådespelarna, dansarna, musikerna och författarna. De beskattas som om de voreföretagare, och del är djupl orällvisl. De är hänvisade lill andrasysselsäll-ningar eller till bättre lottade makar för all kunna överleva. avvisar socialdemokralerna kravet alt dessa nya målskall fogas till de tidigare gällande. Min fråga är: Varför villsocialdemokralerna inle acceptera kraven pä kvalilel och rimliga ekonomiskavillkor för de frill arbetande konstnärerna som mål för den svenskakulturpolitiken? En andraviktig principfråga gäller sponsring. Vi anser all gåvor, donationer och depositioner som inleär förenade med belastande villkor samt en sponsorverksamhet som inle slår istrid med de kullurpoliliska målen bör välkomnas inom kulturområdet. Sådantstöd kan ge ökal ulrymme för exempelvis gästspel, internationella utbyten ochinköp av eljest svåröverkomliga nyförvärv. Viss försiktighet måste naturligtvis iakttas då det gällerstöd lill basresurserna. Stat eller kommun får inte bli bundna av atl fortsällaen verksamhel eller all hålla den pä en viss nivå som en följd av atl ensponsor drar lillbaka sitt stöd. Detta hindrar nalurliglvis inle alt del finns fall därslöd lill en basresurs bör kunna accepteras. Om en huvudman bedömer alt denakluella verksamheten är kulturpolitiskt motiverad och att del budgeimässiglkommer alt bli möjligl Anslag till allmän kulturverksamhet m.m. all efleren lid forlsälta verksamheten ulan sådant stöd utifrån, kan del inte Prot.1988/89:103 finnas några vägande invändningar mot elt sponsorskap. I ett sådantfall leder sponsringen till alt utbyggnaden av basresursenfidigareläggs, vilket måsle hälsas med tillfredsställelse. Ofta har det i debatten om sponsring framförts farhågorför all förelag skulle kunna påverka teatrarnas eller orkestrarnas repertoar.Hiltills har vi lyckligtvis inle selt några exempel på detta. Däremol har atl regeringen genom en snål anslagspolifik faktiskt försökl alt indirektstyra repertoaren pä våra nalionalscener. En iredje principfråga gäller vem som skall fördelastatens bidrag till olika kulturinstitutioner. Kulturministern har velat buntaihop ett slorl antal skilda anslagsposter och låta beslula omfördelningen. Det är säkerl ett administrativt mera bekvämt system än detnuvarande. Uppvaktningar hos kulturministern på kan hänvisas tillkulturrådet vid Långa raden pä . Besvärliga motioner i riksdagenkan undvikas. Men del finns sådant som är viktigare än administrativbekvämlighd. Små, ofla särpräglade kullurverksamhder och institutioner tyckersig kunna få sin sak bättre prövad genom regeringskansli och riksdag än genomtjänstemännen på . Möjligheten för de folkvalda riksdagsmännen atlmotionera om regionala, ofla pionjärbdonade kulluraktiviieter bör inteinskränkas. Det nuvarande systemet bör alllsä bestå. För det närmaste budgetåret får nu regeringen fördelaanslagsbeloppen, men för säkerhels skull har utskottsmajoriteten velatgarantera tidiga och generösa besked till Drottningholmsiealern,Vadstenaakademien, och . Jag yrkar bifall till folkparliels tvåreservationer om de kullurpoliliska målen och om sponsring. Jag yrkar ocksåbifall lill utskottets hemställan pä de fyra punkter där socialdemokralerna harreserveral sig. 3 (): En av kulturens viktigaste uppgifler är atlulveckla meningsutbytet mellan människor. Kulturen blir därmed en avgrundstenarna i del demokratiska samhällsbygget. Framträdande uttryck för dettasynsätt har vi i regeringsformen och tryckfrihetsförordningen. Pä del sättetläggs grunden för såväl församlings- som yttrandefriheten. Litteratur ochteater är hell beroende av atl friheten all yttra sig i tal och skrift finns. Samhället har också dl betydande ansvar för altkulturarvet kan föras vidare. Genom atl känna och förstå del förflutna blir viockså rustade all möta framliden. Genom museer och underhåll av historiskabyggnader medverkar stal och kommun i denna vikliga kullurpoliliska uppgifl.För alt en väl fungerande radio och television i allmänhetens ijänsl skallkunna erbjudas i alla delar av landet krävs också ett aktivt engagemang frånsamhällels sida. Genom utbildningsinsatser kan samhällel medverka lill altprofessionella kullurulövare på dl lämpligt säll förbereds för framlidainsatser inom olika kulturyrken. Del är viktigt alt det i alla delar av landel fär byggasupp ell allsidigt kulturliv. Del är en mycket betydelsefull uppgift för samhällel alt medverka 55 Anslag tillaUmän kulturverksamhet m.m. Samhällets uppgifter på kulturområdet kan därmed sägas varamångskiftande. Del aren myckel lilen del av statsbudgeten som går lillkulturella ändamål. Del är också lydligl all kulturens kompensation för80-ialels inflalion har varil olillräcklig. Särskilt harframför alll bristande, förutsättningar atl läcka de löner avtalen givil upphovlill varit framträdande. Vi har exempel pä hur flera kullurinslilulioner hartalat om detta. Behoven av en ingående analys av kulturens ekonomiskavillkor i värt land är mer angelägel . En sådan analys börockså ligga till grund för formulering av långsikliga handlingslinjer, inleminsl med tanke på de signaler som har kommil om en eventuellmomsbeläggning av kulluren. De mål för kulturpolitiken som ställdes upp 1974 råder delforlfarande enighet om. Men enligt uppfattning är del nu angeläget atlundersöka om dessa mål behöver kompletteras. Likaså är det nödvändigt att prövaom decenlraliseringsmäld kan omformuleras, så atl det klarare framgår all samhälletsinsatser kan utveckla ett aktivt kulturliv i hela landel. vårl krav, somvi har framförl , har vi gemensamt med moderala samlingspartiet ochfolkpartiet, någol som förelrädare för dessa partier utförligthar redovisat. I den allmänna diskussionen om kulturensfinansieringsfrågor brukar ofla synen på sponsring belysas. Sponsring får intevara avgörande för om en verksamhel skall existera eller ej, men kan mängagånger vara avgörande för om en verksamhet kommer i gäng. Sponsringen skallockså avse en klart avgränsad och definierbar del av verksamheten. Den skallinte heller binda allmänna anslagsgivare för elt fortsatt ekonomiskl åtagande idel fall sponsringen upphör. Sponsorernas budskap fär nalurliglvis inte varapå-Irängande och störa det kulturella innehållet. Vi har ännu inle i detta landnågra sådana erfarenheter. har såväl 1987 som 1988, och äter, krävlen prövning av möjligheterna alt inrätta en kultur- och folkrörelsefond. Deltaförslag behandlas inle utan i samband med belänkandel om lotterier. /86 ulgär särskill slödlill kulturprojekt i arbetslivet. Enligt mening är delangelägel all projekl-medel också kan satsas för atl nå alla de grupper somslär ulanför det egentliga arbetslivet: hemarbelande, pensionärer, mångahandikappade samt studenter och skolungdomar. Dessa människors behov av dengemenskap och kontakt som kan skapas genom kulturinsatser är minst lika stortsom behovet hos människor i arbetslivet. Särskilt i ell läge där Skådebananshittillsvarande publikarbele är länkl atl inordnas i anslaget Kultur iarbetslivet är del angelägel att frågan om en bredare profil noga övervägs.Enligl mening bör, bl.a. mol denna bakgrund, 2 milj. kr. frånanslagel Kultur i arbetslivet och 1 milj. kr. som friställs genom Skådebananskonkurs föras samman lill en ny anslagspost på 3,5 rnilj. som benämnsKultur i vardagslivet. annal område som fordrar speciell uppmärksamhet är densamiska kulluren. I delta sammanhang har samhället som vi ser det ett specielltansvar för altstödja en verklig urbefolknings kultur, som det sägs i samerätlsutred-ningen. Redan i budgetpropositionen 1988 aviserade regeringen enövergäng till dl nytt anslagssyslem på kulturområdet. Vi har fräncenterpartiets sida inte avvisat en sådan utveckling men ställt bestämda kravpå att de kullurpoliliska målen nu skall utvärderas och konkretiseras. I årets budgetproposition föreslår kulturministern atl ellstort anlal anslag förs samman i elt enda ulvecklingsanslag pä ca 90 milj. kr.som ställs till statens kulturråds förfogande. Ur budgetpropositionen är delinte möjligl all fullt ut inhämta de ansvariga organens ställningstaganden tillde framställningar som insfitulioner och organisationer gjort. Fördelen medden gamla ordningen låg bl.a. däri atl anslagsmoltagare som ansåg sigmissgynnade kunde vända sig till och dess ledamöter för att frammanaökade insatser. För vissa verksamheter torde dessa riksdagsinsatser ha hafl välså stor betydelse som regeringens eventuella välvilja. En annan brist är attfördelningen via kan medföra fördröjning i hanteringen till men förverksamhetsplaneringen hos bidragsmoltagaren.