prot · GC09124 · 1988-12-31 00:00:00 — Del är ocksä glädjande alt fler ungdomar nu också vill kommatill polisen. Del ger på sikl en lolal resursförstärkning som kan ulnylljas förbl.a. Jag vill också beröra haslighdsfrågan och miljöskadorna iolika delar av landet. Miljön skadas av ulsläppen från irafiken och skadorna blirstörre med höga haslighder. har därför ullalal atl mansärskill skall beakla de miljöfaktorer som åberopats vid fastställande avhastighetsgränserna i . Verket prövar samtidigthastighetsgränserna i andra miljöskadade områden som l.ex. vill jag säga atl vi måste vara beredda altförutsättningslöst se över vilka ytterligare ålgärder som kan krävas för all påsikl åsladkomma en bättre irafikmoral. Av slor vikl är då givetvis resursernaför och organisationen av trafikövervakningen och hur sanklionerna skallulformas för all vara effektiva. Detta är frågor som ägnas exlraslor uppmärksamhet inom 73 (): Jag vill lacka kommunikationsministern försvarel. lycker man lill slul atl måltet är rågat. För min del kom dendagen då en hög tjänsteman inom befanns ha kört myckel,myckel för fort på en av våra vägar. Del är mycket sorgligl när även högluppsatta personer på del sättet bryter mot irafikbestämmelserna, men det gerliksom hela silualionen i ell nötskal. I Irafiken dödas över 800 människor, svårl skadadeblir ungefär 5 500. Närmare 15 000 människor skadas på annal säll. Vivet alt trafikolyckorna bara ökar med den ökande irafiken och med de ständigtökande överträdelserna av hasiighetsbeslämmelserna. Vi vel också all naluren skadas av biltrafiken och atldessa skador, precis som kommunikalionsminislern sade, sliger med ökadehaslighder. Del är kontrollerat och uppmätt i många olika länder. Man kommerlill entydiga resultat på den här punkten. Vi vet också atl delta drabbar samhällsekonomin.Trafiksäkerhelsverkel har gjorl långa och gedigna uträkningar och kommilunderfund med all samhällsförluslen ligger på mellan 15 och 20 miljarder kronorom året. Del betyder atl det finns många goda skäl för all verkligen la lag idessa allvarliga samhällsfrågor. Jag är övertygad om all om vi hade hafl ensjukdom i landel som krävt över 800 döda och 5 500 mycket svårl skadade ,så hade man vidlagit myckel drastiska ålgärder för all komma lill rälla med deproblemen. Problemel i är alt man i slorl sell inle rikligthar brytt sig om dessa frågor, ulan man har låfit det gå och på någol sättaccepieral denna skadeulveckling. Som jag sade har farterna en väldiglslor belydelse i delta sammanhang. Undersökningar visar all anlalel olyckorminskar myckel kraftigt i samband med sänkla farter. Nalurskadorna minskarockså mycket krafligl i samband med sänkla farter. Mängden irafik spelar ocksåen roll. annal problem är atl risken för upptäckt hillills harvaril alldeles för lilen. Jag lycker alt del är alldeles ulmärkt alt man nuvill göra försök med mer automatiska meloder för all upptäcka farlsyndare.Samtidigt har sanklionssystemet varil alldeles för vekt. Alt dra in körkorteträcker inte långl, när upptäcktsrisken är ytterst liten. Dd är bara att sätta igång och köra igen, eftersom sannolikheten för atl någon skall komma påvederbörande med all köra ulan körkort är mycket liten. Uppenbarligen krävs delbelydligt slarkare sanklioner för alt få många människor atl inse all de måslesänka farterna och åtminstone hålla sig till de hastighetsgränser som äruppsatta. Del borde också övervägas om inle fordonet kunde konfiskeras direkipå plalsen när man har gjort allvarliga överträdelser, t.ex. kört fortare än över de satta gränserna. Jag tycker att regeringen borde se över dessa förhållanden ochverkligen komma med drastiska förslag som gjorde att folk insåg vad det gäller.Att föriora bilen tror jag vore ett mycket högt pris för den futtiga tid mananser sig vinna genom att köra för forl. Del finns också andra vägar atl gä när det gäller atthjälpa oss på traven. Man kan t.ex. använda skatlesystemd som ett styrmedel.Många av oss är ju faktiskt myckel kosinadsmedvelna, och höga hastigheterinnebär slor förbrukning av bränsle. Stiger priset på drivmedel är del inteosannolikt att många människor finner atl de vinner mycket med alt sänka sinahaslighder. Jag har själv under mänga är pröval vad del kan innebära. Hällerman en fart på under de hastighetsbegränsningar som finnsi dag, förlorar man ungefär per mil. Del borde vara ell lågltidspris att betala jämfört med de stora vinster man själv kan göra ekonomiskloch jämförl med de samhällsekonomiska vinster som slår all vinna. Jag tyckerdet är litet synd att man nu från regeringens sida bara säger alt man skallpröva om man kan göra någoniing för svårt miljödrabbade områden. Man skallpröva i om del kan vara möjligt, och man skall pröva om det kan varamöjligl på . Jag lycker atl det finns sä väldigl mänga fakla somtalar för sänkta hastigheter och en skärpl övervakning att del inte skullebehöva prövas mera. Med de kunskaper vi har är dd inte lid för prövande.Det är lid för handling, konkrel handling den dag som är. Lål den haslighetssänkning som man nu föreslår skallgenomföras på motorvägarna bli kvar också då manvill ulvärdera resultatet Det är fullkomligt onödigt all släppa upp hasligheienigen efter . Del gäller faktiskt alt rädda väldigl inånga människolivoch naturen och dessutom spara mycket pengar i samhället. Om inte människolivoch nalur räcker, borde åtminstone de samhällsekonomiska argumenten varalillräckliga. 74ELVER (): När jag nu tackar kommunikalionsminislern försvarel på min interpellation, måste jag konstatera all frånsett den temporärahastighetsbegränsningen lyser de konkreta förslagen med sin frånvaro. Denallmänl hållna inställningen att trafikregler skall efterlevas är lätt attinstämma i. Men om utbildningsfrågor, om vägnätets upprustning och om denmycket brännande frågan om trafiknykterhet har regeringen och kommunikationsministerni svaret ingel alt meddela. Det beklagar jag, och Prot,1988/89:124 därför skulle jag vilja alt statsrådet i etl kommandeinlägg här ger besked om regeringenshandlingslinje när del gäller mina frågor om all nedbringaantalet skadade och döda i trafiken och att upprätthålla säkerhet och trivselpå våra vägar. Detta sett också i elt nära perspektiv. Trafiken är etl kompliceral samspel, därhänsyn och omdöme krävs av alla inblandade. Trafiksäkerheten innehåller mängamomenl. Det handlar om vägar, fordon, ulbildning, lärarnas kompelens ochförarnas körskicklighet. Men del handlar också om krav från omgivningen alttrafiken skall lillgodose en rad transportbehov och all allt skall ske imiljövänliga former. Del är också vikligl all de regelsystem som beslutas ärbåde trafiksäkerhelsfrämjande och folkligt förankrade. Det är många faklorer somspelar in på de sligande olyckstalen. Del må vara höga hasligheler, onykterheti irafiken, brislande kunskap och träning hos förarna samt nedslitna vägar ocheflersall vägunderhåll. Därför tror jag all en temporär hastighetsnedsättning,l.ex. under semeslertrafiken, är välgörande, eftersom många ovana förarekommer ul i en blandad och läl trafik. berörs i princip inteyrkeslrafiken. Hastigheten har ju av vissa utpekats som denenda miljöboven. Dd är viktigt att erinra om att det inte främst är hjulenshastighet som är miljöstörande. Del är fastmer motorns varvtal, bränslets arloch mängd saml avgasreningens kvalitet för alt nämna några viktiga bilar närdel gäller miljöpåverkan. Allvarliga problem i sammanhanget är köbildningar,ryckighel och ojämn fart. Posilivl för miljön, oavsell fordonslyp, är denjämna farten och rytmen. Och för kaialysatorrenade motorer är jämn fart avavgörande belydelse. Förbättrade vägar och inte minst om- ochkringfartsle-dernas tillkomst är av ytterst vital belydelse då vi vill skapa enförbättrad och friskare luft. En annan viktig fråga för trafiksäkerheten ärövervakningen. Min uppfattning är all den tekniska ulbyggnaden bara lill en delkän ersälta de positiva effekler som en slor rörlig Irafikpolislyrka ulgör.Därför var del yllersl olyckligl att regeringen kraftigtreducerade antalet irafikövervakande poliser. Det är ett grundläggande fel attlåta tusentals "lapplisor" övervaka den slillaslående trafiken, medanbara några hundra skall tillse den rörliga och farliga trafiken. Regeringens förslag och beslut alt slärka ochexpandera övervakningen av den stillastående irafiken är ur den synpunktentveksamt Det borde i stället bli en förskjutning till förmån för en övervakningav de farliga momenten i trafiken. Atl trafikpoliser är närvarande och synligapä våra vägar har ju en välgörande effekt och ger en lugn och säker trafikrytm,och därför borde regeringen överväga att återinföra de "bortplockade"trafikpoliserna. Pä den punklen får jag jusl nu inget besked från statsrådetannal än atl regeringen säller sitt hopp lill en ökad intagning tillpolisutbildningen. Tala om läng slarlsträcka! Trafiksäkerhetsfrägornaär del angelägel alt man löser , redan i Utöver hastighets- och övervakningsproblem finns del en rad åtgärderall vidla för atl nå en acceptabel trafiksäkerhet Jag har nämnt vägarna,föramlbildningen och andra åtgärder som påverkar de mänskliga Därför är jagöverraskad av alt kommunikationsministern l.ex. inlenämner trafiknyklerhelsbrotten såsom angelägna atl bekämpa. Regeringen lovadeju högtidligt vid början i oklober all man avsåg atl föreslåriksdagen en sänkning av gränsvärdena när det gäller trafiknyklerheisbrotl. Menforlfarande har regeringen inle orkat ta sig samman, trots att frågan har varilaktuell och under en lång rad justitieministrar. Minuppfallning, herr lalman, är att frågan är ganska enkel. I allmänna uttalandenhar flera regeringsledamöter och en lång rad riksdagsmän förklarat alt alkoholoch trafik är oförenliga. Det skulle vara välgörande om minislern här ikammaren slog fasl den utgångspunkten och därmed också indirekt gav ett beskedom att den påföljdsgräns som vi av rättssäkerhetsskäl måsle ha blir myckel låg.Del skulle vara välgörande inför den socialdemokratiska riksdagsgruppensövervägande och en nyttig signal lill juslitiedeparlementel, somhittills har lagl ner slörsta mödan på alt mobilisera invändningar i ställd föralt satsa på trafiksäkerhelsfrämjande åtgärder. Min fräga blir alltså omkommunikalionsminislern är beredd atl ge en deklaralion, som innebär allIrafiknyklerhelen radikall förstärks. Jag hoppas all vi dessulom kan räkna med kammarensoch ett stort folkligt slöd. Det är min egen gissning. Trafiksäkerhelsarbetet är ingenting som kan avslutas. Detbehövs sländigl nya insalser. Därför är det nödvändigl inte bara medlagstiftarens och myndigheternas insatser ulan också med det frivilligatrafiksäkerhelsarbetet, som behöver uppmuntran och slöd. Jag har iinterpellationen hävdal att regeringen också bör överväga en mer aktivsamverkan med de frivilliga trafiksäkerhetsorganisalionerna. Därför skall jag,herr lalman, med inlresse la del av kommunikationsministerns kompletterandesynpunkler, som jag föruisäller kommer alt meddelas nu i kammaren. Prot,1988/89:124 75JAN (); Jag vill någol beröra den del av den härinlerpellalionsdeballen som gäller respekten för gällande trafikregler ochregeringens beslul all fillfälligl sänka hastigheten på motorvägar undersommaren. När man läser kommunikationsministerns svar och även hörkommunikalionsminislern säga samma sak från lalarslolen här i kammaren,lyckerjag all man med fog kan påstå all resonemanget inle rikligt håller ihop.Jag vill börja med all citera en del av kommunikationsministerns svar, där hansäger: "Det är därför mycket angeläget med åtgärder som kan öka respektenför gällande trafikregler." Min lilla undring är om man verkligen ökar respekten närdet gäller hastighetsbegränsningarna när man enligl regeringens beslut sänkerhastighetsgränsen från 110 fill , när människorna inlevisar respeki för de nu gällande hastighetsbegränsningarna. Jag tror väl inteför min del all del här beslutet som regeringen har fattat på någol vis kommeratt öka respekten, herr talman, för de regler som gäller , än mindre förde sänkningar av hastighetsgränserna som kommer all bli följden avregeringens beslul. Sedan vill jag bara kommenlera kommunikationsministernssvar med anledning av att kommunikationsministern nämner bl.a. trafiksäkerhetsrå-dd,som är en instans som beslår av experler från olika håll och kanter. Prot,1988/89:124 m,fl,Kommunikalionsminislern säger i sitt svar: "Trafiksäkerhdsrådel spelar enviklig roll som idégivare." När del gäller del här besluiel om en lemporärhastighetsbegränsning var del de facto så atl jusltrafiksäkerhelsrådd, som kommunikalionsminislern nämner i myckel posifivaordalag i inlerpellalionssvarel, hade lagl fram etl förslag - jag tror dett.o.m. var dagen innan regeringen fattade sitt beslut- där rådet föreslog atlman för atl försöka öka jusl respekten för nu gällande hastighetsgränser skullesalsa pä en kraflfull informalions- och opinionsbildningsverksamhet Den vägenskulle inan försöka få ned de många överträdelserna av nu gällandehastighetsbegränsningar. Om man lyckades med denna informations- ochopinionsbildning skulle man inle la stegel all sänka haslighderna. Den här kombinationen av både morot och piska somtrafiksäkerhelsrådd förde fram tror jag skulle ha mött en mycket störreförståelse hos trafikanterna. Då skulle de också ges en chans alt i varje fallvisa atl de kan hålla de nu gällande hastighetsbegränsningarna. Vad hände egentligen? Vilka nya informalioner ochbedömningar låg lill grund för atl man, från del alt trafiksäkerhelsrådd dag 1presenterade sill förslagom en kombinalion av morot och piska lill dagen eflervid regeringens sammanträde, beslöt sig för att inte följatrafiksäkerhetsrådets förslag utan direkt slå lill med en lagstiftning? Vad vardet för bedömningar som regeringen gjorde som skilde sig frånirafiksäkerhetsrådds? Del är en fråga som jag skulle önska allkommunikationsministern svarar på. Den andra frågan nämnde jag i inledningen.På vilket sätt tror kommunikalionsminislern atl respekten för gällandehastighetsgränser ökar om de sänks ytterligare, när man harproblem atl få trafikanterna alt följa de regler som finns? 76GÖREL (): Trafiksäkerhetsfrågor och miljöfrågor ärengagerande. Eflersom jag nu befinner mig i kammaren och skall få svar på eninterpellation, vill jag gärna passa pä lillfälld atl ha synpunkter ocksä idetta ärende. Det kan nog vara bra med sänkla hastighetsgränser,särskilt ur irafiksäker-hetssynpunkt Ur miljösynpunkl är del nog litet meraiveksaml, åtminstone när man tittar på de slora vägarna, där hastigheten sänksfrån 110 lill /lim. Jag accepierar den idén . Menjag tror all det är vikligl att haslighderna är motiverade och har folkelsslöd. Jag har arbetat rätt mycket med dessairafiksäkerhdsfrågor. Det är den jämna hastigheten som är avgörande när delgäller all skona miljön. Även den katalytiska avgasreningen är viklig. avbilparken byts ut . Det belyder atl personbilsparken egenlligen ärförnyad . Då är nästa steg den tunga trafiken, som inverkar mycketpå miljön. Del har i gjorls studier av hur mycket miljönpåverkas av sänkta haslighder. Resullald har blivii all del egenlligen ärlilel. Ungefär 800 människor dödas i irafiken . Men omman lillar pä den andelen i förhållande lill irafikökningen, har vi alltsåminskal andelen trafikdödadegenom de starka insalser som har genomförts i trafiksäkerhets- Prot,1988/89:124 arbeid, Trafiksäkerheten påverkas av framför allt tre storafaktorer: för det första vägbeskaffenheten, gropar och spär osv,, för det andraförarens beskaffenhet, dvs. nykterhet, hälsa, syn, nerver, omdöme, kompelensosv., som nämnde - sådant som är ganska svårt att lära inmen som med hjälp av erfarenhet kan bli bältre - och för del tredjetrafikmiljöns beskaffenhet. av olyckorna bedöms bero på förarensbeskaffenhet Men man har ännu inte forskal kring kombinationen av l.ex.trafikmiljön, vägens beskaffenhet och hur föraren reagerar. Själv tror jag allvägens ulformning belyder myckel för trafikmiljön. Då kommer vi fillväganslagen, byggande av kringfarlsleder, moiiverade hastighetsgränser, förarensirritation i samband med särskill många slopp i Irafiken osv. är särskill irafikslöri ur både miljö-och säkerhetssynpunkt Föraren reagerar med irritation vid stopp i irafiken.Alla de många stoppen åsladkommer väldiga avgasulsläpp. I behandlingen avbudgeten föreslog vi från moderata samlingspartiet 1 miljard mer i anslag tillvägar. En stor del av anslaget, sade vi i vår motion, borde gå tillstorstadsområdena för all skapa kringfarlsleder osv. Jag vill höra om kommunikationsministern delar minuppfattning om hur man skall lösa upp knutar i trafiksystemen. Övervägerkommunikationsministern all till ell annat år höja anslagen i budgelen för attpå så sätt kunna åsladkomma en upplösning av knutar i trafiksystemen? Jag vill först säga atl jag lycker all del ären viklig debatt vi för . Jag hoppas all den också kan ses som elt ultryckför ell engagemang från olika parlier för alt öka irafiksäkerhelenpå våra vägar så alt vi kan få en nalionell mobilisering för sådana insalser. Vi kan konstatera att ansvarel i första hand ligger på denenskilda föraren. Den som har lillslånd alt köra bil har också ett slorlmoraliskt ansvar all göra del pä etl sätt som är Irafiksäkert Man skall inleutsätta sig själv och medtrafikanler för allvarliga faror. Dd är myckel viktigtall betona den enskilde trafikantens ansvar. Sedan kommer naturligtvis behovelav en rad insalser frän samhällels sida som vi nu diskulerar. Men lål oss inte glömmatrafikantens ansvar. Det måste betonas i den informationskampanj som skallbedrivas och som redan är i gång. Det är många frågor som har ställts, och jag skall försökabesvara några så kort och snabbi som möjligt. eflerfrågar motivation, dvs. hon säger litetindirekt atl det är vikligl all föraren känner motivation för alt hålla hastighetsgränserna. Finns det någon slarkare motivation än all rädda liv? Det är vad della handlar om. Trafiksäkerhetsdeballen handlar om atl skona människors liv. Mera motiva tion behövs egentligen inte. När mer än 800 människor dödas och flera tusen skadas allvarligl, är delta en utomordentlig utmaning till alla som är ule i trafiken atl verkligen ta sitt ansvar och medverka till atl bringa ned detta anlal. Då tycker jag all vi inle kan börja lala om del relaliva anlalel i 59 Prot,1988/89:124 förhållande lill irafiken. har sagl all målsällningen ärall faktiskt minska antalet dödade och skadade iIrafiken. Vi har diskuterat väganslagen. Alla här vet alt vi haransträngt oss lill del yttersta för att öka väganslagen. De har också ökatrealt sett med 500 milj. kr. diskuteras intensivt frågan om all finna nyafinansieringsvägar. Jag välkomnar dagens debattörer lill alt också della i dendebalten. Dä kan vi få fram mera pengar för all förbätlra våra vägar. Det ärnaturligtvis en lång slarlsträcka för detta, föratl använda benämning.De insatser som vi nu gör anslagsmässigt leder ju inle omedelbarl till finavägar i hela landet. När del gäller irafiknyklerhelen vill jag klarl deklareraatt även jag menar all alkohol och trafik inle hör ihop. Regeringen kommer allinom korl lägga fram förslag om en kraflig sänkning av gränsen för slraffbarhdnär del gäller promillehallen. går där före övriga europeiska länder,och jag tycker vi skall göra del med slor frimodighet och stolthet Del ärnaturligtvis myckel viktigt all en bilförare är nykter i Irafiken. Del har här diskuterats myckel om övervakning och flerpoliser m.m. Det finns behov av fler insatser inom den offentliga seklorn påmånga olika samhällsområden. Del behövs fler poliser, fler lärare och flersjukvårdsanslällda. Del gäller nu alt använda de poliser vi har pä elt såeffeklivl sätt som möjligl. Atl vi nu ökar intagningen lill polisskolan ochdärmed skaffar oss fler poliser är en viklig ålgärd i del här sammanhanget. Mendet är naturligtvis rikligl all den älgärden verkar på lång sikl. Vi får arbeia med den stab av poliser som finns.Försök med automatisk haslighelsövervakning skall genomföras, och jag är gladför det slöd som här har ullalats för delta. frågade om den lillfälliga sänkning av haslighdsgränsernasom nu genomförs som en försöksverksamhet är någol som ökar respekten förlagarna. Men frågan är hur vi skall minska olyckorna i irafiken. Vi vel allsommarmånaderna är en period då trafikolyckorna ökar kraftigt Delta beror påden ökade trafiken och kanske också på all en del ovana förare ger sig ut iIrafiken. Det är i della sammanhang som dessa ålgärder sätls in. Det är inle fråga om atl villkora beslämmelserna. Om nuförarna inle behagar hålla de hastighetsgränser som är salta, skall vi då säga;Eflersom det finns en sådan bristande respeki för hastighetsgränserna, får vihöja gränserna? I så fall uppnår vi formelll selt en bällre respeki för degällande hastighetsgränserna, men vi måsle sälla gränser ulifrån vad vi villåstadkomma ur trafiksäkerhdssynpunkl. Vi måsle faktiskt tala om för alla somär ute i trafiken atl dessa gränser gäller oavsetl om del finns en polis bakomnärmaste vägkrön eller ej. Man skall hålla de hastighetsgränser som är satta.Del är ju inte för polisens skull som man skall hålla fartgränserna, utan förtrafiksäkerhetens skull. Regeringen anser alt irafiksäkerhetsrådds arbete är mycketvikligl. Alt regeringen nu kommit fram till att vi skall falla delta beslut och inle vänta , vilkel var den lidpunkt som trafiksäkerhelsrådd hade tänkt sig, beror på all vi i regeringen gjorde en samlad bedömning och även vägde in miljöaspekten. Vi fann då att dd nog var klokl atl redan nu 60 fatta beslul i denna fråga. 78CARL (); Det är alldeles ulmärkl altkommunikalionsminislern här uttalar regeringens beslämda vilja alt se till atlantalet trafikoffer skall minska. Jag lycker della är bra. Men del finns ocksåplals för all diskulera alternativen lill den trafik och trafikutveckling vihar . Skaliesystemei skall förändras, och det finns förslag omatl bl.a. momsbelägga persontransporterna. 1 del betänkande somKIS-utredningen kommer alt lämna visar man att detta innebär atl lågresanddkommer all minska med och lokaltrafiken med . Eflersom vi inteser någon tendens till att det totala antalet iransporler i minskar,kan delta inle betyda annal än all bilåkandet måste öka. Vi slår då införsilualionen alt just den lyp av irafik som ger många skador på människor ochnalur kommer all öka. Del vore ulomordenlligl olyckligl om de förslag som nufinns hos ulredningen kommer till verkställighet Anledningen lill all man vill genomföra dessa förslag äralt man vill anpassa beslämmelserna i lill dem som finns inom EG.Människoliv och nalur är väsentligt myckel viktigare än dessa olikaanpassningar av vårt skattesystem. Huvudingredienserna i en framtidspolitik fören bättre trafik borde vara ändrade skaltebestämmelser, sanklioner, ökadupptäcktsrisk och en intensiv upplysning till människor om varför man måstehälla hastigheterna - inle atl vi med hjälp av skattesystemet ökarbillrafiken. Det måste verkligen vara hell galet. Jag hoppas att kommunikationsministern,mot bakgrund av den vilja att minska antalet trafikoffer som han här utiialai,lar itu med och hans gossar när det gäller de här frågorna, såall vi får borl de allra mest groteska förslagen, vilka skulle innebära allbiltrafiken skulle öka. Del är framför alll mycket viktigt atl vi satsarhelhjärlal på den spårbundna kollektiva trafiken för atl så många människor ochså mycket gods som möjligt skall transporteras pä räls. Det är ettutomordenfiigt effektivt sätt atl totalt sett minska antalet trafikskador i detsvenska samhället. Det vore en utomordentligt god samhällsekonomi att göradetta. Jag tycker att samhället i det här fallet har varit mycketnjuggt. Del rör sig om förhållandevis små belopp - lio miljarder på lio år. Delär en spottstyver när man vet all vi under samma lid satsar ungefärligen hundragånger sä mycket på bilismen i dess olika former. Det är alltså fråga om heltblygsamma belopp på den ena sidan och jätiebelopp på den andra. Hela den härtrenden måsle brytas. 79ELVER ():