prot · GC0929 · 1988-12-31 00:00:00 — Medan utvecklingeninom EG nu går snabbt - kommissionen har lagt fram 206 av de 285 direktiv sommåste genomföras för att den interna marknaden skall realiseras - utvecklasförbindelserna mellan och EG långsamt. Det är hög tid att regeringenvid sidan av förhandlingsarbetet också strävar efter autonom anpassning tillvitbokens regler där så är möjligt. måste fortlöpande föreläggasförslag härom. Jag uppskattar den redovisning som har lämnat här men måste konstatera att den är vag i konturerna. Under innevarande mandatperiod kommer de europeiskasamarbetsfrågorna att vara bland de allra viktigaste som riksdag och regeringhar att ta ställning till. har rätt att kräva alt vara informerad omden utveckling som sker. Regeringen bör därför ge en redovisning i samlad formtill . några ord till Per . Per användergärna kvinnor som tillhygge i sin egen Europanegativism. I går var del MargaretThatcher, . Mest förvånar mig kanske Per förkärlekför Prot.1988/89:29 . Honär/örEG men vill ha ett EG som är öppetmot både 22november 1988 öst och väst. Hon vill inte bekämpa byråkratin på hemmaplanför att få den ersatt aven superbyråkrati i . Hon önskar ett Europasamarbete baserat påmarknadsekonomi och ekonomisk frihet. Hon är för men slårsamtidigt vakt om det nationella. Per och ser bara svårigheter ochnackdelar med EG-samarbetet. Han förtiger de stora möjligheter somEG-samarbetet kommer att öppna för EG:s medborgare: att studera, arbeta ochbosätta sig var de önskar i medlemsländerna. Svenska ungdomar får intedelta i EG:s utbildningsprogram. Det får danska ungdomar. Svenskar har i dagsvårt att få arbetstillstånd i . Detta är beklagliga fakta, somendast kan påverkas i samverkan med ett förhoppningsvis välvilligt EG. Det är förvånande alt man inom är såisolationistisk och ointresserad av att i samverkan med andra folk söka lösa destora framtidsfrågorna. Detta isolationistiska synsätt går igen inte bara iinställningen utan också vad gäller handelspolitiken och formerna för detinternationella umgänget, där bilaterala kontakter förespråkas. Miljöproblemen är i allra högsta grad gränslösa och måste,vid sidan av de nationella ansträngningarna, lösas i europeisk ochinternationell samverkan. En kraftfull miljöpolitik fordrar ekonomiskaresurser. Spanjorer, engelsmän, tyskar, fransmän ochdanskar ger inte upp den nationella identiteten för att de är medlemmar i delta i det europeiska samarbetet skall för svensk del innebära inte ettuppgivande av det svenska utan i stället en värdefull vitalisering av den delav det svenska som är europeisk. AnL 6 (vpk): Inom de olika departementen pågår ettintensivt arbete för att anpassa till vad krafterna bakom och inom EGkräver. På arbetar bl.a.departementsrådet , och han har specialuppdraget att följade övernationella direktiven. Han säger helt frankt: På teleområdet är vi redanmer eller mindre accepterade som ett . Intervjun med det citerade uttalandet säger mer än tusenundvikande ord av . Jag anser alt det handlar om Sverigessuveränitet, som ju är beroende av beslut på en rad vikliga samhällsområden,bl.a. Då blir det ett spel för galleriet, om debattengäller EG-medlemskap eller inte EG-medlemskap enbart med hänvisning tillneutrali-lelsbegreppet. Om redan har gjort allt som EG kräver påteleområdet i fråga om uppluckring av del statliga monopolet, bolagiseringarosv. - detta har vi också sett följderna av , när vinoterat vad som händer vid i - då handlar det om renunderdånighet gentemot ett överstatligt syslem som inte ens formellttillhör. Det handlar dessutom om en anpassning som gör extra sårbart omdet saknas parlamentarisk kontroll. Det är ingen hemlighet att justkommunikationsdepartementet är det 12 departement som har de mestintensiva EG-förhandlingarna. arbetarstarka ekonomiska krafter för att omstöpa hela transportstrukturen, för attdärmed få kontroll över större delar av infrastrukturen i länderna. För altvisa sin goda vilja - det jag kallade underdånighet - har majoriteten iden lagstiftande församlingen här redan gått före alla andra länder, t.o.m.EG-länderna, genom att anpassa sig till vitboken på kommunikationsområdet. På beställning av de västeuropeiska bilkoncernerna deltarSverige nu också i ett forskningsprojekt inom Eureka. Del kallas ochsyftar till en total samordning av hela den västeuropeiska landsvägstrafiken.Den skall övervakas i ett slorebrorssystem genom satelliter, och den skalldatoriseras för att göra det möjligt att fördubbla, ja t.o.m. fyrfaldigabilismen i . Svenska skattebetalare bidrar ovetande tilldetta monstruösa bilprojekt genom statliga , , STU m.fl. Men det mest anmärkningsvärda är att ocksåvapenfabrikanter, elektroniktillverkare och bilkoncerner deltar i dennaintressegrupp, som måste ses som en filial till de ännu större bolagen inom ochutom EG. Vilken inblick har i detta projekts svenska del? Vilkeninblick har i det s.k. lT4-arbetet, som har pågått under en lid iSverige? Med utgångspunkt från detta: Kan garantera att Sverigessuveränitet inte luckras upp genom det intima samarbetet? nämnde , italarstolen, EG som en lyckad miljöpartner, om jag förstod del hela rätt. Medhänvisning till det jag har berättat om och omlagstiftningen på transportområdet, där redan har gått i spetsen föratt anpassa sig till EG-krafterna, skulle del innebära att vi får bättre miljömed ökad bilism och fler tunga transporter på landsväg samt med privatiseradjärnväg, vilket vi nu hör den ena parollen efter den andra om från bl.a. SJ:sledning. Är det så och regeringen ser på miljösamarbetet med EG?Hur skall man annars tolka alla de steg som regeringen och riksdagsmajoritetenhittills har tagit i denna riktning. EG-propositionen är inte det tunga, men det enda dokumentvi har att fillgå, eftersom vi aldrig har fått se vitboken och inte ens harfått den översatt. Jag har hört mig för, och det anses från ansvarigt håll altden är för krånglig för att förstås av svenska folket. Men på s. 65 iEG-propositionen, som regeringen har skrivit, står följande: "Inom EG harfattats beslut om att järnvägarnas offentliga förpliktelser som trafikrörelsebör minskas, att de skallsträva efter en högre grad av affärsmässighet. svenskaregeringen i EG-propositionen att detta är precis vad den själv syftar till.Tror att denna EG-anpassning kan garantera svensk suveränitet ochatt den kan garantera att vi kan ta viktiga steg åt rätt håll i miljöhänseende?Miljön har varit den viktigaste frågan för svenska folket under de senasteåren. AnL7 (vpk): Jag tackar statsrådet för svaret på interpellationen avPer m.fl. Statsrådet slog fast i sitt svar att målet är alt delta i detvästeuropeiska integrationsarbetet på alla samhällsområden, så långt det ärmöjligt med hänsyn tagen till vår neutralitetspolitik. Att säga detta, liksom 1988/89:29 att sägaatt medlemskap i är oförenligt med neutralitetspolitiken 22november 1988 är enligt min uppfattning en meningslös fras, som mest tjänartill att leda EG-debatten på ofarliga sidospår. De problem som är förknippademed anslutning till EG:s gemensamma arbetsmarknad låter sig inlefångas i begreppet neulralitetspolilik. Det är en fråga om svensk politisksuveränitet. Det råder inget tvivel om EG:s inställning till de olika ländernassuveränitet. , tidigare president för , säger att suveräniteteninte tolereras. En del länder vill vara med i EG utan att ge upp sin nationellasuveränitet och sina särdrag, säger hon, och del går inte. Klarare än så kanman inte beskriva EG:s inställning till de olika ländernas suveränitet. Dettaär den väsentligaste frågan i EG-debatten och den fråga vi bör diskutera. Efterkrigstidens nästan krisfria och av historiska skäl mycketgynnsamma ekonomiska utveckling gav möjligheter till en framgångsrikreformistisk politik, den s.k. svenska modellen. Den består i princip av tvåfaktorer, dels en ekonomisk tillväxt på kapitalistiskt ekonomiska grunder, delsen aktiv och rättvis social- och fördelningspolitik som blir möjlig genompoUtiska beslut. Förankringen i arbetarrörelsens organisationer och hos detarbetande folket är stark inom ramen för nationalstaten. Den s.k. svenskamodellen är känd i världen för sitt sociala skyddsnät, sitt pensionssystem, sinrättvisa fördelning, sin arbetsmarknadslagsliflning, arbelsmiljölagstiftningosv. Del vi diskuterar , i samband med EG-debatten,är om vi i skall överge den politiska suveränitet som ärförutsättningen för en rättvis fördelningspolitik, för den svenska modellen.Det vi väljer i samband med en anslutning till EG:s gemensamma arbetsmarknad ären möjlig tillväxt för framför allt den multinationella svenska industrin, iform av ökade marknadsandelar och vinster. Det finns inga som helst garantierför alt dessa skall användas till ökade investeringar i eller till ökatvälstånd för del svenska folket. Vad är det som säger att den ökade ekonomiskatillväxten för den svenska industrin skall komma just till godo på enmarknad i som omfattar 320 miljoner människor, som manfrånsäger sig den poHtiska suveräniteten, att inom ramen för nationalstatenåstadkomma en rättvis fördelning av den ökade tillväxten? Det innebär iprincip att socialdemokraterna och regeringen, i samband med anslutningen tillEG:s gemensamma arbetsmarknad, avsäger sig möjligheten att påverka deåterstående resterna av en reformistisk polifik, vilket i sin lur förutsätteren autonom ekonomisk politik inom ramen för nationalstaten. Det förvånar migatt debatten inom det socialdemokratiska partiet inle är mer omfattande rörandedenna för arbetarrörelsen så vikfiga fråga. Vi riskerar att förlora rättigheteroch fördelar som har åstadkommits av kamp, för alt den svenskaindustrin skall ha vissa lillväxtfördelar som vi inte kan kontrollera ellerrättvist fördela. AnL 8 (): Vi ärnaturligtvis tacksamma för en sådan här debatt, eftersom den ger tillfälle attsyna många partiers kort. Jag kan inte underlåta att börja milt anförande medatt ägna en viss uppmärksamhet åt dels miljöpartietsinlägg, dels det egendomliga förhållandet att här strider på sammabarrikader som kommunisterna. Man undrar naturligtvis varför företrädareanvänder den typ av språk som han gör här, varför han använder den typ avbilder som han gör. På något vis upplever jag bilden av hunden som skäller såhögt och ilsket därför att den är rädd. Då undrar jag på nytt: Varifrån kommermiljöpartiets upphetsning i den här frågan? Kan det helt enkelt vara så, vilketförefaller sannolikt just med hänsyn till deras samspråk med vpk i saken, attmiljöpartisterna är rädda för den form av consensus som ligger i allinternationell samverkan? Det är en teori som får ett visst stöd, orii manbetänker att just vpk slår här och talar om nationell suveränitet ochnafionalstatens storhet. Samma politiskt ideologiska rörelse som har sjungitInternationalen , och som samfidigt har förtryckt ett stort antalfolk i , talar här om nationalstatens suveränitet. Den sortenssuveränitet som unnades de östeuropeiska och baltiska staterna är verkligeninte någonting som eftersträvar. Jag vill nu vända mig till statsrådet och säga attdet här svaret, som uppenbarligen låg på ambitionsnivån att täcka 15-20 frågoroch därför kom all innehålla väldigt mycket material men ytterst litet avprofil, i varje fall innehåller ett par fasta punkter som jag skulle vilja tafasta på. Statsrådet säger på första sidan att den svenska ekonomin har blivitalltmer sammanvävd med den internationella och framför allt med denvästeuropeiska. Det är ju så det är. Vår värld är under utveckling, AlexanderChrisopoulos, och . Utvecklingen står inte still. Delfanns nationalstater också , små grevskap som sakta växte framtill nationalstater av mellaneuropeisk typ. Världen slår inle still, och vibefinner oss i en spännande utveckling med alltmer samband mellan människor ochnafioner. Att i försöka hindra utvecklingen genom hänvisning fill detnationalstatsbegrepp som har utiöst krig i människogeneration eftermänniskogeneration kan inte vara annat än ett närmast sjukligt sökande efterargument för en egen oförsvarbar ståndpunkt. Tillbaka till statsrådet och ett något lägretonläge. Statsrådet har här på en punkt, tycker jag, gjort sig skyldig till eneftergift i debatten, som jag gärna vill gå till rätta med. Statsrådet säger -det står på s. 6 i interpellationssvaret - att regeringens inställning är attinte acceptera social nedrustning, försämrad yttre miljö, minskatkonsumentskydd osv. Detta är självklart. Men inte är det väl avsiktheller att åstadkomma en social nedrustning osv.! Varför höja garden tillförsvar mot ett angrepp som inte spelas ut, som inte finns? Genom altstatsrådet går till försvar uppfattar ju dessa debattörer som företräder deninternationella fientligheten att deras angrepp är berättigat. Sanningen ärnaturligtvis den att de europeiska nationerna i precis lika hög grad somSverige och i många hänseenden i högre grad än har ett starktmiljöengagemang, ett starkt engagemang för arbetsmiljön. Låt mig påminnadebattörerna om att i Act unique finns ett särskilt avsnitt inrymt, där man tarupp nödvändigheten av att EG i dess fortsatta arbete behandlararbetsmiljöfrågorna. Ett bättre uttryck för att det som jag säger är korrektkan jag inle finna. Samma ambitionsnivå finns naturiigtvis i som i vårtland. Vi svenskar måste sluta tro att vi är bäst. Vi är endel av och ingenting annat. , Per : Hänvisningen till Europasbristande miljöpolitiska engagemang och de exempel på det som Per gavvar fel. Kanske är det just så all Per behöver läsa litet mer iRomfördraget om vad det verkligen betyder. Men det faktiska exempel jag tänktepå var de danska relurglasen. Danskarna har ett stort engagemang i sittreturglassystem och sin avsky för plastflaskor och aluminiumburkar. Närdanskarna stod på sig och höll på sin miljöpolitik, då vek sig EG-kommissionenoch accepterade att på nationell basis fick lösa den frågan. Det är såvi skall se den europeiska utvecklingen. är för oss, vi är för . Det är bredd i den europeiska debatten i dag.Det är glädjande, och det avspeglade sig också i alla de frågor som ställdes.Jag och mina medarbetare har försökt svara på de frågorna inom den tidsram somstår till förfogande när jag skall svara här i kammaren. Precis så som mångavarit inne på verkar det som om just nu i samband med att vi har fälten Europadebatl skulle ha blivit beroende av omvärlden. Men det är inte någotnytt. är ett litet land. är sedan långliga tider ett exportberoendeland, och del är tack vare att vi har varit framgångsrika på deninternationella marknaden som vi har kunnat skapa vårt välstånd och som viockså kan föra vår sysselsättningspolitik. Men vi skall vara medvetna omatt vi i historiskt perspektiv har varit med om strukturförändringar. Det ärockså en pågående process i de internationella sammanhangen. Per diskuterar med mig som omregeringen håller på att förhandla om ett medlemskap. Det är det vi inte gör.Vi diskuterar, utifrån det mandat vi har fått av , en samordning påalla områden utom säkerhets- och försvarspolitikens områden. Vi diskuterarockså de fyra friheter som det handlar om enligt vitbokens förslag. Jaghar försökt att redogöra för var vi står . Jagtrorinte, Per , att man genom att släppa pågränskontroller får mindre möjligheter att la tag i problem med knarklangare,terrorister eller vad det kan handla om. Jag tror att det är helt andra formerav samarbete som måste till för att man skall lyckas på dessa områden. Denerfarenheten har vi också från det nordiska samarbetet. Precis som sade försöker vi nu upprätthålla endialog på alla områden. Inom EFTA sade vi oss på ministermötet attdet inte är möjligt att bara gå fram ämne för ämne inom vitboken. Vi försökernu ta ett samlat grepp över de områden där också har tryckt på. Pådet sättet har vi fört en dialog . Del är inte bara fråga om ensvensk vision, utan EFTA-länderna har lyckats samordna sinainsatser. Jag tror att det kommer till uttryck vid det ministermöte som skalläga rum inom , då det också blir en diskussion med . ägnade sig mera ål frågan om småföretagenoch hur vi bättre skall kunna ta till vara deras intressen. Låt mig informerakammaren om att har fått ett extra anslag för att i sininformationsverksam- hel på hemmaplan kunnaägna sig speciellt åt småföretagen. Dessutom vet jag att också handelskamrarnai olika delar av landet är myckel engagerade för att just hjälpa småförelagenall lära sig vad vitboken är för någonting. Arbete pågår för övrigt, ViolaClaesson, med en översättning av vitboken. Den finns också i en dansk version,som jag inte tror är alltför svår för svenskar att läsa. Närdet gäller regionalpolitiska stödåtgärder skall vi komma ihåg att den fråganregleras i . Vi har stora möjligheter alt inom artikel 16 utformaregionalpolitik och utifrån detta också kunna bedriva en sådan i . EGsjälvt har ju ett stort regionalpolitiskt program, där man genom strukturfonderför regio- al utveckling, socialfonden och jordbruksfonden gör stora insatserför att åstadkomma utjämning mellan olika områden. I detta sammanhang fårnaturligtvis också vi möjligheter all slå vakt om vår regionalpolitik idiskussionen med EG. Detär viktigt, som säger, att vi även studerar den autonomaanpassningen. I den frågan har mina medarbetare nu kommit fram till att ungefärhälften av direktiven borde kunna förverkligas i på autonomt sätt. Viåterkommer i den frågan sä snart detta arbete är färdigt. Självfallet är viockså medvetna om det stora informationsbehov som har i dessa frågor. AnL 10 HÄDAR (): är ett forskningsprojekt som i första hand syftar fill attgöra bilarna både säkrare och miljövänligare. Spola medverkan i denforskningen, säger . Jag tycker att det är ett otroligt uttryckför isolationisfisk inskränkthet. tog upp frågan om att inte får bli ett . Nukanske man inte skall utmåla som en särskilt avskräckande del avSverige. Regionalpolitiskt är det naturligtvis obestridligt att intebör bli ett överblivet område i . Därför är del oerhört väsentligt attSverige får medverka fullt ut i integrationsprocessen. I annat fall finns delen betydande risk för utarmning av svensk industri, svenskt jordbruk, svensktskogsbruk och svensk forskning, och alt det därigenom också långsiktigt blirsvåra konsekvenser för sysselsättningen i . Regeringenframhåller med rätta att den inte tänker betala ett pris i form av socialnedrustning, försämrad yttre miljö, försämrad arbetsmiljö, minskatkonsumentskydd osv. Jag måste fråga om EG har krävt av attvi skulle betala ett sådant pris. Om sådana krav har rests från EG:s sida voredet naturligtvis intressant att få dem redovisade. Såvitt jag vet har någrakrav av del här slaget inte framställts. Dä är det kanske ett slag i luften attsäga så här. Om ingen kräver detta av oss finns det heller ingen anledning altvärna oss mot sådana krav. EGär en föregångare just när del gäller integrering mellan demokratier. Detinnebär naturligtvis att staterna uppger ett nationellt självbestämmande iutbyte mot alt få del av ett utbyggt medbestämmande på alla de områden somintegrafionen omfattar. vill vara med i integrationen, men så länge viinle är medlemmar får vi avslå från att delta i medbestämmandet. Enligt minuppfattning kan detta långsiktigt inle vara en begränsning som ärtillfredsstäl- 2Riksdagens protokoll 1988/89:29 Julängre integrationsprocessen pågår, desto mer beroende blir vi inom allt flerområden. Utan detta medbestämmande som endast medlemskapet ger kommer vi påsikt i ett kolonialliknande beroende av EG. Därför vore det oklokt av oss attutesluta medlemskap . En öppenhet på den punkten är också innebörden avden kompromiss, det consensusbeslut, som fattade . AnL 11 PERGAHRTON (mp): Jag skall bespara kammaren en noggrannareredogörelse för hur jag brukar vara ute och "isolera mig" i bådeEuropa och andra delar av världen. tänker jag isolera mig ner tillKarlsruhe och . De skall anta ett Europaprogram som ärminst lika kritiskt som det som vi har i gröna. De vetdefinitivt vad de talar om. De är nämligen med både i EG och i . Talet om isolationism är bara ett sätt att komma bort frånsakfrågorna. Det handlar inle om samarbete med ulan om smyganslutningtill en västeuropeisk supermakt. Det är detta som del handlar om, och det ärdet som vi diskuterar. Statsrådet sade att jag talade som om regeringenville att skall gå med i EG, och så skulle inte vara fallet. Dethandlar i stället om samordning på alla områden utom säkerhets- ochförsvarspolitik, sade hon. Problemet är emellertid att detta oundvikligen ledertill en falt accompli-situalion , vilket ocksånäringsutskottels ordförande har sagt i en bok. Dettakommer att medföra att vi inte har något alternativ om 10 fill . Då måstevi legalisera, så all säga, det de facto-medlemskap som kommer att uppstå. Ett annat problem för regeringen är ju att varje gång somvi i visar ett besvärande exempel på vad EG-anpassningen kan ledatill säger regeringen att just i detta fall skall inte anpassa sig. Viskall alltså inte anpassa oss till den inre kärnkraftsmarknaden. Vi skaU inteanpassa oss till vapenmarknaden. Det skall inte bli sämre arbetsmiljö ellersämre miljö på andra områden osv. Summan av dessa påståenden, om de är sanna,blir ju, vilket EG-vänner mycket rikfigt har påpekat, alt det inte sker någonanpassning alls. Men säg då del i klartext, så kan vi föra en annan dialog. Detkan vi nämligen göra om det verkligen är så att ni tänker smita ifrån dennatotala anpassning i alla andra avseenden än säkerhels- och utrikespolitik. Vihar tagit det principbeslut som ni har fattal tillsammans med moderater,folkpartister och för den delen också centerpartister på allvar. Del är detbeslutet vi kritiserar, och det är det beslutet som vi utgår från i dennadiskussion. Jag får fortfarande dåliga svar. Representationen: Vemföreträder miljörörelse, fredsrörelse, kvinnorörelse i den enorma apparat somni bygger upp kring EG-frågorna? Storföretagen är väl företrädda.Fackföreningsrörelsen är betydligt sämre företrädd, men dock företrädd. Varfinns alla de andra folkrörelserna? Gränserna:Jag tolkar statsrådets uttalande som att skall vara med om attförvandla nationsgränserna till länsgränser. Det är intressant för både dem sombekämpar knarket och för dem som vill smuggla in del. Miljön: Ja,returglasbeskedet tog vår gamle Cubavän upp. Det som han sade är heltfel. I själva verket har velat Prot. 1988/89:29 förbjudareturglas, men har gett danskarna till hälften rätt. 22 november1988 Det är alltså så vi skall ha del! Domstolar, där vi inte ens harmedbestämmande, skall avgöra om vi skall få införa de miljöbestämmelser som visjälva vill ha. Nej, , regeringen måste i klartext säga om den ärberedd att föra oss in i EG eller om den anpassningen bara är en kuliss,eftersom regeringen verkligen skall göra alla dessa undantag. AnL 12 (vpk): Något måste jagsäga till om förhållandet mellan internationalism och nafionellsuveränitet. Kommunisterna har allfid hävdat att vägen till internationalismgår genom maximalt utnyttjande av de nationella särdragen och den nafionellasuveräniteten. inställning till nationalstaten däremot harförändrats. Från patriotiska och natio-nalchauvinistiska ståndpunkter på 20-och 30-talen har nu övergått till den nyliberala inställningen attvilja avskaffa nafionalstaten. Det förvånar inte mig, för moderater har alltidvarit beredda att sälja den nationella suveräniteten för den kapitalistiskagrynvällingen. Vi vet att det är på det sättet, så det förvånar oss inte aUs. HädarCars talade om isolafionism. och har tagit uppregeringens samtal med om en frivillig begränsning av bilimporten tillSverige. Folkpartiels företrädare har t.o.m. tagit upp frågan i konstitutionsutskottetför granskning av om del gäller inskränkning av frihandeln. är HädarCars beredd all acceptera en anslutning fill den gemensamma marknaden somålägger oss ännu större restrikfioner när det gäller import av japanska bilar.Del är en inställning till frihandeln som är fri från varje form av princip.Del är alltså inget annat än den s.k. krämarlibera-lismen som präglarfolkpartiets inställning i det sammanhanget. Statsrådet sade i sittsvar: