prot · GC099 · 1988-12-31 00:00:00 — a. skeren besiktning av de levande djuren före slakt, vilket inte sker vidbyråbesiktning. Som jag tidigare aviserat kommer jag att föreslåregeringen att för framlägga förslag till en skärpt kontroll av kötti den proposition om livsmedelskontroll som förbereds ijordbruksdepartementet. Förslaget innebär bl. a. atf möjligheterna tillbyräbesikfning i princip kommer att upphöra. En vikfig del av regeringensoffensiva glesbygdspolifik är en ökad lokal vidareförädling av bygdens råvaror.De nya bestämmelserna skall därför anpassas så att de infe motverkar den lokalautvecklingen i fråga om gårdsslakt och renslakf. Behovet av slaktmöjligheter påde gårdar som själva säljer sina produkter fill konsumenterna mäste också kunnatillgodoses. bör den nuvarandebyråbesiktningen kunna godtas som köttbesiktning. 44 (): Jag ber atf få tacka statsrådet för svaret. Jag mäste sägaatt jag har fått ett mycket bra svar. Det är sakligt och har ett starktinnehåll. Men i slutet av svaret säger statsrådet: "bör den nuvarandebyråbesiktningen kunna godtas som köftbesikfning." Jag skulle naturligtvisgärna se atf det stod "måste" i stället för "bör".Regeringen har ju aviserat, och det är mycket glädjande, atf man vill satsa påden alternafiva odlingen. Men den alternafiva odlingen innebär inte baraväxtodling, utan här spelar också djuren en mycket viktig roll. Dessa fär enförnyad roll. Vi får en mer decentraliserad djurhållning. Vidare säger reglernaför lantbruket på berörda gårdar att djuren skall hanteras bättre och attslakten skall ske på ett bättre sätt. Vi måste således undvikafransportstressen och den stress som förekommer vid själva slakten som en följdav den stora anhopningen av djur. När det gäller hemslakfen har man naturligtvis ocksåproblem. Men vad som behöver åstadkommas här är någon form av tillvaratagandeav fördelarna med hemslakt och kontrollslakt. Det svar som jag nu har fått är sådant att det skullekunna resas mänga följdfrågor. Men jag hoppas att vi i stor utsträckning fårtillfälle att ta upp dem när proposifionen om dessa saker kommer. En fråga villjag dock ställa här: Kommer den ambulerande slakten atf kunna inrymmas ikontrollslakte-riverksamheten? Det måste vä! ändå bli rätt mycket av enambulerande slakt, om man skall ta hänsyn fill de saker som så riktigtframhålls i svaret. Jag avser då defta med de lokala behoven. ]988/S9:9 Om gif tan vändningen i svenskt jordbruk tror jag mycket väl på målsättningenatf ha en bättre kontroll av kött - också beträffande levande djur - och attden här verksamheten kan ske i sådana former atf man inte motverkar alternativodling, lokala initiativ, smäslakterier och gärdsslakt. Vi är således heUöverens om atf det här gäller att hitta ett vettigt system. Svaret på följdfrågan är aff vi självfallet skall försökase fill att ambulerande slakt passas in i kontrollslakteriverksamhefen. Överläggningenvar härmed avslutad. 13 §Svar på fråga 1988/89:51 om giftanvändningen i svenskt jordbruk har frågat mig vad regeringenavser att göra för atf se till atf dricksvatten befrias frän risken attinnehålla jordbruksgifter. Regeringen ser mycket allvarligt pä jordbruketsmiljöproblem och på rapporterna om bekämpningsmedel i dricksvatten. Det äroacceptabelt aff det förekommer sädana kemikalier i värt dricksvatten. har skärpt reglerna på dettaområde och deklarerat atf påvisbara halter av bekämpningsmedel infe får finnasi dricksvatten. De lokala miljö- och hälsoskyddsnämnderna har fått klaradirektiv om hur de kan och skall agera, om bekämpningsmedel påträffas i dricksvattentäkteller om spridning av bekämpningsmedel sker på sådant sätt att förorening avdricksvattentäkt kan befaras. Miljö- och hälsoskyddsnämnderna kan också medstöd av lagen om kemiska produkter i det enskilda fallet meddela förbud motanvändande av kemiska bekämpningsmedel, om man anser det nödvändigt för attförhindra skada på människor eller på miljön. De regler som gäller pä områdetär således mycket stränga. har för innevarande budgetår fåttytteriigare medel anvisade för att förstärka resurserna för dricksvattenfrågor,vilket understryker det allvar med vilket regeringen ser på detta. När det gäller målet atf ha halveratbekämpningsmedelsanvändningen i jordbruket, det s. k. halveringsprogrammet, ärdet de ansvariga myndigheternas bedömning att det avsedda målet kommer atfkunna nås i fid. Det är dock viktigt att understryka att detta bara är ettetappmål. Myndigheterna har fått i uppdrag av regeringen attutreda möjligheterna att gå vidare för att ytterligare minska användningen avkemiska bekämpningsmedel. Om gif tan vändningen i svenskt jordbruk 47CARL (): Jag ber att få tacka sä mycket förjordbruksministerns svar. Det är ett intressant svar. Jordbruksministern sägeratf det inte fär finnas påvisbara halter av bekämpningsmedel ellerjordbruksgiffer i dricksvatten. Man är ju inne på atf införa många s. k.lågdosmedel. Det skulle alltså betyda att bekämpningsmedel och jordbruksgiftermåste förbjudas - i enlighet med miljöparfiets program. Vi hoppas atfjordbruksministern instämmer i detta krav. Dessa medel är ju så svåra attpåvisa, och det är därför som man vill använda dem. I svaret står det aff miljö- och hälsoskyddsnämnderna idet enskilda fallet kan meddela förbud mot användning av kemiskabekämpningsmedel, om man anser det nödvändigt för att förhindra skada påmänniskor eller pä miljön. Ja, det är precis vad det hela handlar om. Sådanahär medel skadar alltså både människor och miljö. Därför borde miljö- ochhälsoskyddsnämnderna få tillstånd aff meddela förbud mot användningav dessa medel. De är avgjort skadliga för både människor och miljö. Medlenanvänds ju dessutom i sin egenskap av gifter - alltså för att fa död på sakeroch ting i naturen. Vi vet att medlen förstör. Vi vet atf människorna far illaav dessa gifter, och vi vet att dessa gifter finns hos oss människor. Min fråga fill jordbruksministern är därför: Är jordbruksministernberedd atf ge direktiv om att dessa medel skall förbjudas, eftersomde faktiskt är fill skada för både människor och natur? Beträffande halveringsprogrammet vill jag framhålla atfdet upplevs som litet aningslöst när man påstår att det aktuella målet kan nåsinom avsedd tid. Tre femtedelar av fiden har gått, men faktum är attgifterna i det svenska jordbruket har ökat. Jag skulle vilja se litet merahandlingskraft på detta område, som ett bevis på atf det verkligen går att klaradet uppsatta målet. Jag tror absolut inte att det är möjligt. Tack för ordet! När det gäller möjligheterna att införaförbud är det så, atf det infe behövs några ytterligarebestämmelser eller uttalanden från vår sida. Om bekämpningsmedel skullepåträffas i en dricksvattentäkt eller om bekämpningsmedel skulle spridas sä,att förorening av en dricksvattentäkt kan befaras, kan miljö- ochhälsoskyddsnämnderna - som sagt -redan nu ingripa och lokalt förbjudaanvändningen av bekämpningsmedel. Det gäller sädana bekämpningsmedel som ärtillåtna på andra håll i landet. På den punkten finns det alltså helt klartmöjligheter att agera, vilket livsmedelsverket nu har uttalat sig om. Beträffande lägdosmedlen är det riktigt att debatten i höggrad handlar om möjligheterna att göra analyser. Man anser att det är möjligtatf analysera och spåra dessa medel. Kemikalieinspektionen har krävt att det ansvarigaföretaget senast presenterar en bättre metod i dettaavseende. Dessutom har kemikalieinspektionen sagt att man kommer att övervägaatt återkalla godkännandet av de två lågdosmedel som är aktuella, om inteföretaget i fråga kan visa på en godtagbar metod. När det gäller halveringsprogrammet rent allmänt kan jagsäga att vi ofta har överläggningar med myndigheterna och aff vi regelbundetfår deras värderingav hur programmet löper. Man har gjort bedömningen att det uppsatta målet börkunna nås fill 1990. Men defta är icke den avgörande frågan, utan det vikfigaär på vilket sätt vi går vidare med detta efter 1990 samt att vi ytterligareminskar användningen av bekämpningsmedel - utöver det program som just nulöper. Också här har myndigheterna fått direktiv. Om fällavgiften på älg 49 (): Jag delar jordbruksministerns uppfattning,aff en halvering bara är ett efappmål. Slutmålet måste ju vara atf alla sädanahär gifter försvinner från våra ekosystem. Det är fullständigt absurt att, föraff öka livsmedelsprodukfionen, tillföra maten gifter. Det gäller inte baramaten utan även marken, luften och vattnet. Det kan inte vara en rimligpolitik. Det är förvånansvärt att det under så lång fid har fatfatsdemokratiska beslut som innebär atf vi fakfiskt förgiftar oss själva. Det ärnågonting som måste upphöra i detta land och det . Det är intressant atf det anses möjligt att analyseralägdosmedlen. De har tagits fram just därför att de inte skall kunnaanalyseras, men om det går är det bra. Min tro är atf det är dags att förbjudadem med omedelbar verkan. Överläggningen var härmed avslutad. 14§ Svar på fråga 1988/89:61 om fällavgiften på älg i Bengfsfors har frågat migom den nuvarande lagstiftningen fillåter differentierade fällavgifter. I samhand med antagandet av den nya jaktlagen beslutaderiksdagen aff skall få avgöra hur stora fällavgifter som skalltas ut i det egna länet. Avgiftens storlek ska)) en)igt bes)utet självfalletgrundas på en bedömning av hur stort medelsbehovet är för att täckaersättningarna och bidragen för viltskadorna i länet. Frågan om atf differentiera fällavgifterna inom ett länhar inte berörts i samband med riksdagsbeslutet. Någon sådan differentieringhar inte heller skett. Något uttryckligt hinder mot differenfieradeavgifter finns dock inte enligt gällande regler. Regeringen har fillkallat en särskildutredare för aff se över ersättningsbestämmelserna vid vissa viltskador. Vidarehar, såsom redovisades i årets budgetproposition, en tvåårig försöksverksamhetstartats med bidrag för omplantering av skog som skadats av älg. I båda fallenberörs frågor som har atf göra med fällavgifternas storlek och användning. 51 i Bengfsfors (c): Jag tackar jordbruksministern för svaret påfrågan. Det är ett ganska klart svar, som visar aff lagsfiftningen medgerdifferenfierade avgifter. Jag tog upp frågan därför att fällavgiften i länhöjdes frän . fill , vilket var en kraftig höjning. Detta väckteganska stor avsky i Prot.1988/89:9 vissa delar av , av denanledningen att det där utgår knappt några 13 oktober1988 ersättningar alls för skador. Om gränsskyddet inom livsmedelsområdet En utredare arbetar nu med frågan, och om han kom framtill att fällavgiften skulle vara lika stor i hela landet kunde utjämningenkanske bli större. Det står i lagstiftningen att åtgärder skall vidtas föratt ersättning skaW utgå. En åtgärd skulle kunna vara atf avskjutningen ökas ide områden där skadorna är stora. 11, ex. har det utgått ganskastora summor till små områden. Man kan fråga sig om det är riktigt att storadelar av fonden går till just dessa områden, men jag förmodar att pengarnadelas ut på ett korrekt sätt. Enligt lagsfiftningen skall alltså åtgärdervidtas, och frågan är om åtgärder har vidtagits, när så stora belopp kan utgåsom i vissa fall har utgått. Jordbruksministern borde kanske samtala med utredaren föratf en bättre och rättvisare fördelning över hela landet verkligen skall kommatill stånd. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på fråga 1988/89:77 om gränsskyddet inomlivsmedelsområdet 52 Jordbruksminister : Herr talman!Ingvar har frågat mig om regeringen avser att lägga fram förslag om enensidig svensk avveckling av gränsskyddet inom livsmedelsområdet. har därvid hänvisat fill en rapport om jordbruksstödet frånExpertgruppen för studier i offentlig ekonomi, , vilken är en expertgruppinom . Svaret är nej. En ensidig svensk avveckling avgränsskyddet föresläs inte heller i den rapport från utredaren , huvudsekreterare, som hänvisar fill.Regeringen har inte tagit ställning till förslagen i rapporten, som närmastkommer att remissbehandlas. 53 (): Jag tackar jordbruksministern för svaret. Svaret på min fråga är nej, men sedan kommer det en litenbrasklapp, där det sägs att regeringen inte har tagit ställning till förslageni rapporten, som närmast skall remissbehandlas. Rapporten har pä de flesta häll uppfattats så, atf den haren inriktning som skulle leda fill att just gränsskyddet är i stor fara. Enstark oro sprids också i landet bland jordbrukefs folk men också bland alla demsom vill se en levande landsbygd även i framtidens . Orsakerna tilldenna oro är flera. Dels gäller det denna rapport, som presenterades offentligti gär, vari bl. a. föreslås en lång rad åtgärder som kommer atf få olyckligakonsekvenser för jordbruket. Dels gäller det en annan rapport, från statensforskningsanstalt. Båda dessa rapporter kan ses som ett grundskott mot dagensjordbruk. Regeringens polifik under senare är pä jordbrukets områdeoch även den politik som aviseras i regeringsförklaringen från sesfillsammans 72 med dessabåda rapporter som ett hot mot landsbygden och livsmedelstryggheten i . Dagens gränsskydd utgör i huvudsak ett skyddrnot ren dumpning av utländsk överproduktion på den svenska marknaden. Inte inågot annat land står priserna på den s. k. världsmarknaden i relafion fill deverkliga produkfionskostnaderna. Mot den bakgrunden vore en ensidig avvecklingav det svenska gränsskyddet olycklig. Det kan ses som en dödsstöt mot densvenska livsmedelsprodukfionen. Jag hoppas verkUgen att jordbruksministern ärmedveten om de negativa effekter som detta skulle innebära för natur ochlandskapsmiljö. Jag vill fråga jordbruksministern om han är beredd att medkraft verka för atf konsekvenserna infe blir sådana. Det skulle komma attäventyra livsmedelsprodukfionen och göra beroende av en olyckligimport. Om gränsskyddet inom livsmedelsområdet talar om den oro som spridsute i landet. Jag måste då säga, atf om han inte vill bidra till atf sprida enobefogad oro skall han infe heller felaktigt ange vad som sfär i olikarapporter. I den rapport som han hänvisar till föreslås inte någon ensidigsvensk avveckling av gränsskyddet. Därmed faller frågor. Under defta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 55 (): Det står infe i rapporten, sägerjordbruksministern. Men rapporten har tolkats på defta sätt av en ganska bredpress, därför att farhågorna inte är så oväsentliga som jordbruksministerntycks tro. Det är en verklig oro ute i landet. Jag är själv beredd att medverka fill att det förs ensaklig debatt om framtidens jordbruk och att de risker som denna oro kaninnebära därmed inte tas. Vi har all anledning atf gemensamt arbeta på ettsådant sätt atf människor inte skräms upp så som har skett. Det talas t. o.m. om att jordbrukare kan komma att gå i konkurs genom den politik som föresläsi denna rapport. Jag skulle rned tillfredsställelsehälsa om jordbruksministern verkligen tog avstånd frän rapporten. Den ärorealistisk, och den kommer inte att kunna ligga fill grund för en ny positivjordbrukspolitik i . Jag tackar för uttalande atfhan vill föra en saklig debatt om jordbrukspolitiken. Jag tror precis somIngvar att jordbrukspolitiken och bönderna är bäst betjänta av atf detförs en sådan debatt. Jag menar också atf vi här i har fört en sakligdebatt på detta område . Vi har också kunnat bliöverens i om vikfiga förändringar t. ex. när det gäller jordbrukefsmiljöproblem, där det varit ganska små skillnader mellan partierna när vi välhar kommit fram till att i samtalsgrupper och på annat sätt behandla de frågorom Om slopande av fettvaruavgifterna vilkabeslut skall fatfas i . Jag hoppas atf vi i samma konstruktiva andasom skall kunna föra den diskussionen här.Det är alldeles riktigt att ingen är betjänt av en osaklig debatt. 57 (): Jag tackar jordbruksministern för det härbeskedet. Jag far det som ett löfte för framfiden atf några ävenfyrlighefer iden riktning som kan befaras med tanke på det framlagda förslaget infe kommeratt inträffa. Överläggningenvar härmed avslutad. 16 § Svar på fråga 1988/89:80 om slopande avfettvaruavgifterna har frågat mig vilka åtgärderjag tänker vidta för att tillmötesgå kraven pä ett slopande avfettvaruavgifterna. I bakgrunden fill frågan hänvisas till ett enskilt fallrörande ansökan om avgiftsbefrielse för norskt margarin. Detta enskilda fallgäller ett beslut av statens jordbruksnämnd som har överklagats fill densvenska regeringen. Ärendet är således föremål för beredning ijordbruksdepartementet, varför jag inte nu kan kommentera frågan. 59 (vpk): Artigheten bjuder mig att först tackajordbruksministern för svaret, men dess innehåll är verkligen infe så mycketatt tacka för. borde väl som chef för hanägon åsikt om huruvida det är vikfigt aff fetfvamavgiffen slopas, och det ärnärmast den åsikten som jag efterlyser. Länsstyrelserna i , handelskamrarna i Norr-och Väster-botfen och de kommuner som har tillfrågats vill att ett sådantslopande sker fill förmån för en ökning av handeln pä Nordkalotten.Länsstyrelsen i skulle också vilja atf man införde lättnader påbär och grönsaker för att öka handeln med dessa och för atf bredda turistströmmarna. Denna bakgrund är mycket viktig, men av svarefs innehållkan man få det intrycket att det här enbart rör sig om ett enskilt ärende. Ettslopande av fettvaruavgifterna har dock en ganska stor regionalpolifiskbetydelse. Mot den bakgrunden borde ha en åsikt om vad som börske i detta avseende. Norrbottningarna vill för sin del ha ett slopande avfettvaruavgifterna. Överläggningen var härmed avslutad. 17 §Svar på fråga 1988/89:56 om tullstationen i har frågat mig vilka åtgärderregeringen ämnar vidta för att förhindra aff vad han kallar regeringens sparnitresulterar i indragning av tullstationen i . Låt mig då inledningsvis upplysa om att i 1987 årsreviderade finansplan (prop. 1986/87:150, bil. 1, s. 32) redovisades affregeringen inför varje avtalsrörelse skulle klargöra vilket totalt utrymme förlönekostnadsökningar som ansågs föreligga för den statliga sektorn. Varjekostnadsökning över denna ram skulle mötas med effektivitets- ochprodukfivitefshöjande åtgärder eller besparingar. beslutade ienlighet med regeringens förslag. statliga avtal kom att slutas på en nivå somöversfeg den av regeringen fastställda utgiftsramen med en procentenhet. Ienlighet med fattade beslut har detta medfört aff samtliga statliga löneanslaghar reducerats med motsvarande belopp. Jag förmodar atf det är detta AgneHansson åsyftar med uttrycket sparnit. Generaltullsfyrelsen har i en skrivelse till regeringenbegärt att regeringen beslutar om nedläggning av tullkamrarna i ,och Krisfianstad. I skrivelsen har generaltullsfyrelsen ocksåredogjort för andra tänkbara åtgärder för atf åstadkomma den beslutadebesparingen, däribland en avbemanning av fullstationen i . Regeringen har genom beslut avslagitden del av skrivelsen som regeringen skall besluta om, nämligen nedläggningenav tullkamrarna. Frågan om hur den eftersträvade rationaliseringen skallåstadkommas måste därför lösas av generaltullstyrelsen. I likhet med vad somgäller för andra statliga myndigheter är det generaltullstyrelsen som har tilluppgift att fatta de beslut som i en prioritetssifuafion är mest lämpade. 61AGNE (): Jag ber aff fä tacka finansministern försvaret på min fråga. Han ger infe något klart besked om huruvida tullstationeni skall få vara kvar eller inte. Finansministern skjuter över fråganfill generaltullsfyrelsen. Om de av avtalsrörelsen föranledda besparingarna skulleleda till en nedläggning i , tycker jag att finansministern bör ge ettklart besked hur regeringen ser på defta. En nedläggning skulle fä sväraföljder för ett område som , som redan är svårt drabbat ochsom har regionalpolitiska problem till följd av atf befolkningsunderlaget harsviktat under en rad av år. Vi har i svårt att förstå att just tullstationeni ett så utsatt område som skulle behöva stryka pä foten, om avtalsrörelseninte gått efter regeringens ritningar. Det vore mycket värdefullt, med tanke påden satsning som kommunen gjort för att öka hamnverksamheten och för atfbefästa som sjöfartsort, att få ett besked från regeringen att deninte är beredd atf lägga ned tullstationen i . Omförhållandet mellan statlig och skatteutjämning Jag undrar om har följt denkonstitutionella debatten i värt land och har noterat deanklagelser om ministerstyre som har framförts, atf man ställt krav pästatsråds avgång och begärt klara gränsdragningar mellan myndigheternas ansvarsområden,enskilda ministrars ansvar och uppgifter samt regeringens uppgifter. I och försig vore det i linje med den underbara brist på konsekvens som iblandkännetecknar ledamöter av denna kammare aff ä ena sidan kräver atfabsolut boskillnad skall råda mellan ämbetsverkens ansvar och regeringens men åandra sidan samfidigt kräver att regeringen övertar generaltullsfyrelsensansvarsområde. var dock så oklar i sin framställning att jag inferiktigt vet vad han avser. Låt mig göra klart atf det här är fråga omgeneraltullstyrelsens arbetsuppgifter. Om menar att de skallövertas av regeringen, begär då en ändring av grundlagen på denna punkt, så attvi kan utföra den arbetsuppgiften. Är det däremot fråga om regionalpolitiskainsatser - om ekonomi i grunden raseras på grund av att entullkammare försvinner - kommer regeringen atf fa det ansvar som ankommer påden och göra de insatser som behövs. 63 (): Jag begär inte atf finansministern skall taöver generaltullsfyrelsens uppgifter, men säger sig ju behöva 650milj. i ökade resurser för att klara den verksamhet som det nu bedriver.Den viljeyttring som jag här begär är atf regeringen är beredd att, för denhändelse att tullverksamheten i infe kan , tillskjutaytterligare resurser. Jag delar uppfattningen aff de statliga verken måstespara och göra prioriteringar, men detta skall inte ske på ett sådant sätt attdet drabbar utsatta områden. Överläggningen var härmed avslutad. 18§ Svar på fråga 1988/89:58 om förhållandet mellan statlig och kommunalskatteutjämning har frågat mig hur regeringensbeslut att avslå kommuns ansökan om extra skatteutjämningsbidrag överensstämmermed tidigare ställningstagande om förhällandet mellan staflig ochregional skatteutjämning. Jag vill dä erinra om att finansutskottet i siftbetänkande (FiU 1987/88:19) om den kommunala ekonomin bl. a. anfört följandemed anledning av regeringens förslag till ändringar i skatfeutjämningssystemet;"Den totala skattekraften i ligger emellertid väsentligthögre än i övriga delar av landet. Medelskaffekraften i uppgårfill vilket är mycket högre än för något annat län i landet. Det ter sigdärför rimligt atf använda den höga skattekraften i förutjämningen inom Det inomregionala skafteutjämningssystem som tillämpasinom innebär en omfördelning av resurser fill bl. a.Norrtälje, och . Utskottet förutsätter att dettainomregionala system utvecklas och anpassas fill de förändringar somföreliggande förslag innebär. Utskottet vill för dessa kommuner också hänvisafill möjligheterna att ansöka om extra skatteutjämningsbidrag." Finansutskottefsuttalande antogs av . Vad beträffar ansökningar om extra skatteutjämningsbidragbereds dessa av den parlamentariskt tillsatta skatfeutjämningsnämnden som ärregeringens rådgivande organ i skatfeutjämningsfrägor. Vid prövningen av deinkomna ansökningarna, som uppgick fill 120 för , görs en bedömning avresp. kommuns bidragsbehov mot bakgrund av den samlade kommunalekonomiskasituationen i kommunen. I underlaget för denna bedömning ingär ändringar iskatte- och bidragssystem och andra förhållanden som påverkar kommunensekonomi. förslag innebar att bl. a.Norrtälje kommuns ansökan om bidrag inte tillstyrktes. Jag fann infe anledningatt frångå nämndens förslag. Omförhållandet mellan stadig och kommunalskatteutjämning 65 (): Jag tackar för svaret på min fråga, men jagär självfallet inte nöjd, eftersom svaret egentligen hänvisar till ettförhållande som jag inte har åberopat i min fråga, nämligen generellaförändringar i det statliga skatteutjämningssystemef. Min fråga föranleddes avde förändringar som sker till följd av en ändrad utbofaxering.