prot · GC0968 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:68 Förhandlingarnaleddes till en början av förste vice talmannen. 1§ Justerades protokollet för . 2§ Meddelande om en särskild debatt om börsintroduktionen av statliga företag Anf.1 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Päbegäran av har talmannen efter samråd med de av partigrupperna utseddaledamöterna i talmanskonferensen beslutat anordna en särskild debatt ombörsintroduktionen av statliga företag tisdagen den 21 febriiari kl. 14.00.1debatten deltar industriminister och en företrädare för resp. c,m, fp, vpk och mp. Anf.2 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Medändring av gällande plan för sammanträden i kammaren tar sammanträdet tisdagenden sin början . Interpellationer besvaras efter densärskilt anordnade debatten, som beräknas vara avslutad ca . 4§ Förste vice talmannen meddelade att till kammarkansliet inkommit läkarintygför , som var sjukskriven ytteriigare den 1mars-den 15 juni. Erforderlig ledighet beviljades. Förste vice talmannen anmälde att ()även skulle tjänstgöra som ersättare för . 5§ Från hade till kammarkansliet inkommit ansökan om ledighet pågrund av militärtjänstgöring avseende tiden - . Framställningen bifölls av kammaren. Förste vice talmannen anmälde attLars () skulle tjänstgöra som ersättare för . 6 §Återkallelse av motioner Förste vice talmannen meddelade att i skrivelse den 14februari hade återkallat den av och väckta motionen 1988/89:K440 Offentlig databasservice, och återkallat tvä av demväckta motioner, nämligen dels ]988/89:Jo542 Avveckling av pälsdjursfarmerna,dels 1988/89:Jo543 Djurförsöken, återkallat den av honom m.fl. väckta motionen1988/89:Jo544 Djurförsöken. Förste vice talmannen anmälde att hon hade avskrivit dessamotioner. Skrivelsen lades till handlingarna. 7 § Svar på fråga 1988/89:436 om fastighetstaxeringen har frågat bostadsministern omde rykten är korrekta som säger att det inom regeringskanslietförbereds förslag som skall leda till höjda taxeringsvärden och därmed högrefastighetsskatt och väsentligt höjda hyror. Arbetet inom är så fördelat att det ärjag som skall besvara frågan. Det är något oklart vad åsyftar i sin fråga.Men jag kan nämna att frågan om den framtida beskattningen av bostäderbehandlas av utredningen (Fi 1987:07) om reformerad inkomstbeskattning. Man böravvakta kommitténs förslag innan ställning tas i frågan. 4 (): Jag tackar för svaret och beklagar att jag harställt frågan till fel statsråd. Jag trodde att min fråga i första hand skullebesvaras som en fråga om fastigheter och hyror, men jag accepterararbetsfördelningen inom regeringen och tackar för svaret. Det är inte jag som sprider rykten genom denna fråga, utanfinansministern vet naturligtvis som alla andra att det har pågått ettomfattande spekulerande, inte minst på tidningarnas ledarspalter, i vad måninkomstskatteutredningens PM 50 var föremål för debatt i ochmöjliga ställningstaganden. Jag har sett citat där statssekreterare säger att vi inte på någon avgörande punkt har förkastat förslaget med PM 50.Frågan har naturiigtvis, fru talman, en allmänt politisk och en partipolitiskaspekt. Det är självklart. Frågan är således om det i förberedsförslag som på ett avgörande sätt skulle kunna höja skatter och hyror. Var ochen som minns någonfing av valrörelsen vet att och folkpartietblev hårt angripna för de diskussioner som hade förts om marknadshyror. Jagmenar att finansministern nu skall uppfatta min fråga på följande sätt:Förbereds det inom några åtgärder som skulle kunna få deneffekten? har inte varit så här iriksdagen, så det är möjligt att han ännu inte riktigt har fått kontakt medsina kamrater i den moderata riksdagsgruppen. Jag rekommenderar honom att i såfall ta kontakt med moderata samlingspartiets representant i inkomstskatteutredningen,, som kan konstatera att PM 50 är författad av utredningenssekreterare och förelagd utredningen för behandling, diskussion och eventuellaställningstaganden. behöver då inte ställa någon fråga till migom vad vi sysslar med i , eftersom hela denna fråga enligtregeringens direktiv och enligt en väl publicerad redovisning av hela ärendethandläggs av utredningen om reformerad inkomstbeskattning. Där finnsalltsammans och kan säkert berätta om vad som försiggår iutredningen om är intresserad. 6 (): Jag tackar finansministern för det goda rådet,och jag kan tala med . Just nu diskuterar jag emellertid medfinansministern. Jag vill ändå ställa frågan mot bakgrund av alla de rykten somtrots allt har varit i sväng på tidningssidorna. Inte minst har ett stort antalledarskribenter utvecklat tankegångar som skulle kunna tyda på attregeringskansliet redan nu arbetar enligt de tankegångar som finns i PM 50. Jagtolkar finansministerns svar på frågan som ett nej. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på fråga 1988/89:429 om författaren har frågatmig vad den gör för att författaren skallsläppas fri. Jag vill först slå fast att det senaste halvåretsutveckling i markant skiljer sig från vad som sker i fleraandra länder i , där betydelsefulla steg tas i riktning mot ökaddemokrati och ökat utrymme för oliktänkande. Det har helt enkelt blivit högre itak - dock inte i . önskade ett par tusen personeri uppmärksamma att 20 är förflutit sedan landet invaderades avbroderländernas arméer. Demonstranterna ropade efter frihet och reformer. Prot.1988/89:68- skingrade polisen de församlade med hjälp av tårgas ochbatonger. 16februari 1989 Dessa händelser blev inledningenfill en rad meningsyttringar som gjort det T I ' -,, , än mer uppenbart att detfinns ett betydande motstånd bland medborgarna Omförfattaren ,. . , , motutvecklingen mom landet. Detjeckoslovakiska myndigheterna beslöt att återinföra somofficiell nationaldag- det var då den tjeckoslovakiska republikengrundades. Redan dagen före årsdagen greps en lång rad framträdanderegimkritiker, men detta hindrade inte att en mäktig manifestation fördemokrati och frihet kom till stånd. Demonstrationerna slogs ner och ett stortantal människor greps. Det är värt att uppmärksamma att folket i Tjeckoslovakienhämtar inspiration inte minst frän utvecklingen i andra länder i Östeuropa.Desto beklagligare har det varit att höra myndigheternas påståenden om att detrört sig om "provokativa demonstrationer" vilkas deltagare uppviglatsvia västliga medier. Sådana uttalanden för tankarna fill mörka tidersom vi hade hoppats aldrig skulle återkomma. Flera liknande demonstrationer ägde rum senare underfjolåret. fick regimkritiska grupper t.o.m. tillstånd atthögtidlighålla att förflutit sedan FN:s allmännaförklaring om de mänskliga rättigheterna antogs: Tyvärr måste vi ändå konstateraatt förhållandena i landet inte förbättrats. Inför 20-årsdagen av den unge studenten ansökte regimkritiska medborgargrupper om tillstånd att den 15januari genomföra en demonstration, något som myndigheterna dock intetillät. De tilltänkta arrangörerna varnades i stället att, som man sade, inleprovocera. Ändå genomfördes i rad stora demonstrationermot regimen. Mötesdeltagarna sjöng den tjeckoslovakiska nationalsången, vilketmöttes av tårgas, vattenkanoner och pansarvagnar. Det är särskilt stötande att regimen nyttjade grovt våldför att slå ner demonstrationerna som de 35 ESK-staterna var samladei för att högtidligt stadfästa att bl.a. respekten för de mänskliga fri-och rättigheterna ytterligare befästs. I mitt eget anförande vid mötet i jag att dessa brutala polisaktioner stod i bjärt kontrast til)bokstaven och andan i de åtaganden som gjorts. har den svenskaregeringen på olika sätt och vid skilda tillfällen klargjort sin syn påutvecklingen i . Sammanlagt greps över 500 personer vid demonstrationernaför en månad sedan. Såvitt bekant är tre av dessa alltjämt i fängsligtförvar - bl.a. Väclav . Det är djupt oroande att den tjeckoslovakiska regimen pådetta sätt försöker kväsa oppositionen i landet. Åter försöker den nu med våldtysta en person som trots tidigare långvariga fängelsestraff visat att hansövertygelse om demokratins styrka inte kan knäckas. Den har till de tjeckoslovakiskamyndigheterna framfört att den förväntar att - och de andra fängslade -försätts pä fri fot. Enligt uppgift skall pä tisdag i nästa veckaställas inför rätta anklagad för uppvigling. Förfarandet kommer att visa hur de tjeckoslovakiskamyndigheterna har uppfattat de många protesterna mot gripandet av . Förstdärefter kan vi överväga om ytterligare insatser kommer att krävas för att fåhonom och de andra fria. Det handlar ju om personer som helt enkelt brukar derättigheter som ESK-länderna - inkl. - tillförsäkrat sinamedborgare. Anf.8 (): Jag ber att få tacka utrikesministern för det positiva svaret. Det ärglädjande att sä samlat, både från opposition och majoritet, påtalaralla brott mot mänskliga rättigheter. Utrikesministern har i sitt svar tagitupp de händelser i som ligger till grund för min fråga. Imitten av januari undertecknades i ESK-protokollet om de mänskligarättigheterna. var ett av de länder som utan reservationer ellerinvändningar skrev under detta protokoll. Därför är det förvånande, precis somutrikesministern har uttryck, att gripandet och anklagandet av Havelskedde . Vi anser att gripandet är ett brott mot demänskliga rättigheterna. Dessa slås mycket klart fast i FN:s deklaration om demänskliga rättigheterna som ju ytterligare stadfästes vid undertecknandet avprotokollet frän . StatsrådetLena deklarerade mycket klart i sitt inledningsanförande, när vi häri kammaren debatterade de mänskliga rättigheterna, attvärnandet om de mänskliga rättigheterna är en huvuduppgift för svenskutrikespolitik och att det råder enighet mellan partier.Utrikesministerns svar bekräftar att vi här är överens. Sedanmitten av januari har också tagit plats i FN:s kommission för demänskliga rättigheterna. Det är också mycket viktigt, i och med att vi hardenna plattform att arbeta från, att i alla internationella fora verkligenpoängterar detta viktiga område. Det finns många olika sätt att verka fördetta. Utrikesministern har redan slagit fast att den redanhar påtalat saken. Jag hoppas att vi även i fortsättningen kommer att med allvår kraft verka för att brotten mot mänskliga rättigheter Och mot det friaordet icke skall kunna förekomma i . Anf.9 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag får erinra om de debattregler som gäller. Jag skulle vilja instämma i det som sades, nämligen att i dennafråga liksom i många andra utrikespolitiska frågor där har atttillvarata vitala intressen för eller för människor ute i världen,vilkas rättigheter förtrampas, betyder enigheten mellan partierna i dennakammare väldigt mycket. Överläggningenvar härmed avslutad. Ow det politiska våldet i Om användningen av bioteknik för militära syften 9 § Svar på fråga 1988/89:434 om det politiska våldet iColombia har frågat mig om vidmötet med kommissionen för de mänskliga rättigheterna i eller pä annatsätt avser att aktualisera frågan om det politiska våldet i . Regeringen känner djup oro inför de rapporter som när ossom den växande utbredningen av politiskt våld i . Enligt tillgängligauppgifter skulle detta nu skörda hundratals människoliv . togs situationen i upp i detsvenska anförandet om de mänskliga rättigheterna som hölls i FN:sgeneralförsamlings tredje utskott. Vi pekade där på det alarmerandevåldsklimatet i landet och underströk behovet av att detta i högre grad uppmärksammadesinternationellt. Vid det pågående mötet med FN:s kommission för demänskliga rättigheterna i kommer frågan att aktualiseras pä nytt genomatt en särskild rapport som bl.a. behandlar situationen beträffande mänskligarättigheter i kommer att presenteras. Regeringen avser självfallet att även fortsättningsvisnoga följa utvecklingen. 12 (): Jag får tacka utrikesministern för svaret påmin fråga. Jag tycker att det är precis rätt benämning som utrikesministernanvänder i sitt svar: alarmerande våldsklimat. Det är just vad som råder iColombia . Det verkligt allvarliga i detta är att har en mycketlång väldstradi-tion. Det är inte så mänga år sedan ett inbördeskrig slutade,som hade skördat hundratusentals offer. Jag befarar att den situation som nuråder kommératt trappas upp till någonting liknande. Det vore en kalastrof ochfär inte ske. Den grupp som främst är utsatt för detta våld är fackligtaktiva människor. Hävdandet av de mest grundläggande fackliga rättigheter ledertill att människor riskerar sitt liv, att de mister livet. Men ocksä renamassakrer pä civilpersoner förekommer. Tyvärr går gärningsmännen i mycket storutsträckning fria. Det svar jag har fått av utrikesministern pekar klart påatt regeringen bevakar detta och ser till att ingenting passerar opätalat. Överläggningen var härmed avslutad. 10§ Svar på fråga 1988/89:446 om användningen av bioteknik för militära syften har frågat mig om vilka åtgärderregeringen avser att vidta för att förhindra att biotekniken utnyttjas föroffensiva militära syften. Regeringen tillmäter konventionen om förbud motutveckling, användning och lagring av biologiska vapen stor betydelse. Redanunder förhandlingarna för denna verkade mycket aktivt för att få tillstånd en klagomälsprocedur, som kunde ge möjlighet att undersöka eventuellabrott mot konventionen. Detta motverkades dock av ett flertal stater. För att stärka konventionen och öka förtroendet för dessregler överenskom parterna till B-vapenkonventionen vid dess andra översynskonferens1986 att vidta följande åtgärder: - Utbyte av dataom laboratorier vid vilka det bedrivs biologisk forskning av relevans förkonventionen. - Utbyte avinformation om utbrott av smittsamma sjukdomar som är orsakade av toxiner. - Uppmuntrandetill publicering av forskningsresultat av relevans för B-vapenkonventionen samtfrämjande av utnyttjandet, för fredliga ändamål, av dessa resultat. - Aktivtfrämjande av kontakter mellan forskare verksamma inom områden av relevansför.konventionen. Avsikten med dessa åtgärder ärnaturligtvis också att, på ett sä tidigt stadium som möjligt, förhindra enutveckling av nya former av biologiska vapen under civil täckmantel. 1986 ärs översynskonferens beslutade vidare att dekonkreta formerna för detta frivilliga informationsutbyte skulle utarbetas avett expertmöte i . utsågs att leda detta expertmöte och kom att spelaen betydelsefull roll. På svenskt initiativ beslutade mötet att varje land somratificerat B-vapenkonventionen borde lämna en årlig redogörelse till FN:snedrustningsavdelning. Innehållet i dessa rapporter analyseras kontinuerligtav . Av de 110 stater som har skrivit under och ratificeratB-vapenkonventionen har endast ett tjugofemtal inkommit medfrivilliga upplysningar till FN. Vi har därför uppmanat generalsekreteraren attpåminna samtliga länder all ge sådana upplysningar. står dessutom som medförslagsställare till enFN-resolution om B-vapenkonventionen och betydelsen av ett ökatinformationsutbyte. Den beklagar att flertalet parter tillB-vapenkonventionen alltjämt avstår från att delta i det frivilligainformationsutbytet. Vi noterar emellertid med tillfredsställelse attsupermakterna och de flesta av deras mer betydelsefulla allierade deltar iinformationsutbytet. Regeringen kommer även i fortsättningen att verka för attfler stater bidrar till det betydelsefulla informationsutbytet, medmålsättningen att pä ett tidigt stadium förhindra att olika former av bioteknikutnyttjas för offensiva militära syften. I samma syfte planerar försvaretsforskningsanstalt att före nästa granskningskonferens anordna ettinternationellt seminarium om B-vapenkonventionens efterlevnad. Biologiska vapen utgör ett med kemiska vapen jämförbarthot. Och vi är alla medvetna om de kemiska vapnens omänsklighet. Just nu pågåretl intensivt arbete i för att få till stånd en heltäckande konventionmot Om användningen av bioteknik för militära syften Sverigespelar en mycket aktiv roll i förhandlingarna om ett avskaffande av alla kemiskavapen. På samma sätt kommer vi att föra kampen mot alla former av biologiskavapen vidare. Anf.14 (): Jag ber att fåtacka utrikesministern för svaret på min fråga. Bioteknikenär ett teknikområde som utvecklas mycket snabbt. Biotekniken bär med sig mångavärdefulla framtidsmöjligheter, inte minst på medicinens område, men den skaparockså en hel del farhågor när det gäller miljön och människans hälsa. Det äralltså mycket viktigt att vi i ett tidigt skede skapar regelverk bådenafionellt och internationellt för att få kontroll över bioteknikens utvecklingoch användning. Vii har tagit upp biotekniken i flera sammanhang, bl.a. vid ett symposiumförra året. Vi har också skrivit en omfattande partimotion om bioteknikfrågorna,vilken vi hoppas skall leda till kraftfulla åtgärder från sida. Vihar också ställt en rad frågor till berörda statsråd om biotekniken. Flera avdessa frågor kommer att diskuteras i kammaren . Jaghar i min fråga koncentrerat mig pä bioteknikens användning för militäraändamål. Biologiska vapen utgör ett problem som vi har känt till . Menbioteknikens utveckling gör att de biologiska vapnen blir ett problem som ärbetydligt allvarligare än vi har haft anledning att räkna med. Därförär det viktigt att vi driver frågorna kring de biologiska vapnen, speciellt deformer som skapas genom biotekniken, med en speciell intensitet. Det är frågaom vapen som kan användas för miljökrigföring, och det är fråga om vapen som naturligtviskan användas mot människor. Och det är framför allt fråga om vapen vilkaseffekter på lång sikt kan vara mycket svåra att kontrollera. Jag tycker att det som sägs i svaret är positivt. Det är en viktigpedagogisk uppgift för att öka medvetenheten om de faror som dennavapentyp innebär. Och jag har en förtröstan om att regeringen kommer att drivadessa frågor med stor aktivitet. Överläggningenvar härmed avslutad. 11 § Svar på fråga1988/89:456 om genetisk integritet 15 SocialministerSVEN HULTERSTRÖM: har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidtaför att skydda individens integritet vid kartläggningen av det mänskligagenomet. Denkartläggning av människans arvsmassa - genom - som pågår, inte bara inom dets.k. utan också på andra håll, kommer att ge oss enmycket detaljerad karta över människans gener. Denpraktiska följden av detta är att man bl.a. får mycket större möjligheter attdiagnostisera genetiskt betingade sjukdomar. kan man med hjälp avs.k. DNA-analys diagnostisera ett mindre antal ärftliga sjukdomar. I principkommer man att kunna hitta alla de 4 000 kända genetiskasjukdomarna i generna. Men inte bara sjukdomar kommer att kunna spåras utanockså annan genetisk information, t.ex. uppgifter om kön eller ögonfärg hos ettväntat barn. Enligt min mening bör syftet med genetiska undersökningar vara attförsöka bota sjukdomar och minska lidande. Men även med denna utgångspunktväcks etiska problem. Regeringen har för avsikt att till riksdagenöverlämna en proposition om användning av genteknik på människa. I samband medde ställningstaganden som görs där kommer jag också att gå in på frågan omindividens behov av att skydda den egna genetiska informationen. 16 (): Jag vill tackasocialministern för svaret. Vikan klart konstatera att det pågår en kartläggning av det genomiskafenomenet, och det säger också socialministern i svaret. Mina direkta frågorär: Hur intresserad är regeringen av denna kartläggning? Hur följer regeringenupp den kartläggning som sker inom det s.k. , vilket nämns isvaret? Hur intresserad är regeringen av att styra forskningen kring dennakartläggning? Detär dags att vi också i tar ställning hur vi egentligen vill skydda denmänskliga integriteten. Hur mycket vill vi egentligen veta om människansförutsättningar? Skall vi låta t.ex. försäkringsbolag ta del av det kartlagdagenetiska anlaget för att fastställa olika premiebelopp? Hur kan kartlagdaarvsmassor användas av arbetsgivare? Skall en arbetsgivare t.ex. få rätt attveta om man bär på någon latent sjukdom eller svaghet eller har anlag förspeciell hjärtsjukdom? Utvecklingen på området går mycket snabbt, och visst möjligheter men den har också stora svagheter. Regeringoch riksdag måste nu ta klara initiativ och tala om hur vi vill ha det. Jagtycker att det i allra högsta grad är dags att nu ta ställning. Jag får svarethär att vi har att vänta en proposition . Socialministern säger där skall gå in på individens behov. Men vilka åtgärder och vilka initiativtänker man föreslå i propositionen? En rad av de frågor som nämnde finns naturligtvis med idet stora problemkomplexet. Jag kan självfallet inte nu gå in och i förhandtala om vad regeringens proposition kommer att innehålla. fårtills vidare nöja sig med att kommer att få en proposition och attdet då blir tillfälle att diskutera frågorna frän de utgångspunkter som KarinStarrin önskar. Anf.18 (): Jag är mycket intresserad ändå att fä veta om socialministern har någotintresse av att följa . Som jag förstått det utförsHUGO-projektet av forskare på privat initiativ. Regeringen deltar egentligeninte direkt i projektet. Men är regeringen intresserad av att följa uppprojektet på något sätt, och tar man del av innehållet? Prot.1988/89:68 Anf. 16 februari1989 Fru talman! Regeringen följerprojektet och tar del av innehållet. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på fråga 1988/89:416 om rättssäkerheten påhyresmarknaden har frågat mig vilka åtgärder jagämnar vidta för att stärka husägarens ställning i förhällande till hyresgästeni en situation som han beskriver i sin fråga. Den handlar om en tvist om rättentill förlängning av ett hyresavtal för en person som har hyrt övervåningen iett tvåfamiljshus. Ärendet skall nu prövas i bostadsdomstolen sedan hyresgästenöverklagat hyresnämndens beslut om avflyttning. Jag kaninte här diskutera det enskilda fall som lar upp. Huvudprincipen i hyreslagen är alt en bostadshyresgäst harett direkt besittningsskydd. Detta innebär att hyresgästen har rätt tillförlängning av hyresavtalet, om detta har sagts upp av hyresvärden.Besittningsskyddet är emellertid förenat med vissa inskränkningar. Så har t.ex.en hyresgäst som har åsidosatt sina skyldigheter på ett sådant sätt atthyresrätten är förverkad inte rätt att bo kvar, om hyresvärden säger upphyresavtalet. Ett annat exempel är att hyresavtalet avser en lägenhet i etttvåfamiljshus. Här gäller an besittningsskyddet skall brytas, om hyresvärdenhar ett sådant intresse att förfoga över lägenheten alt hyresgästen skäligenbör flytta. Med hänsyn till den stora betydelse som bostaden iallmänhet har för en hyresgäst följer vidare av hyreslagen att hyresgästen färbo kvar till dess frågan om hans rätt till förlängning av hyresavtalet harslutligt avgjorts. Detia överensstämmer med den ordning som i allmänhet gällerför verkställighet av domstols domar eller beslut. Jag ser ingen anledning att mot bakgrund av den ställdafrågan föreslå ändring av nuvarande regler. 21 (): Jag vill tacka bostadsministern för svaret påmin fräga. Först och främst vill jag säga att jag tycker att det skall finnas en godrättstrygghet för både hyresvärd och hyresgäst på hyresmarknaden. Däremot anser jag att det inte är rimligt att lagen ställer sig bakom den som sä gravt missköter sig gentemot ägaren som i det fall som jag har beskrivit i min fräga. Sannolikt finns det och har funnits liknande fall annorstädes i värt land. Jag har själv varit ordförande i ett företag med bestånd pä över 2 000 lägenheter. Jag känner väl till de starka krav på korrekt dokumentation, bevisföring m.m. som ställs för att man skall kunna omflytta eller avhysa en hyresgäst som missköter sig. Att få hyresnämnden pä sin sida är med andra ord inle lätt, och framför allt inte i den typ av ärenden som jag har redogjort för i min fråga. Del är lättare att fä utslag i hyresnämnden om hyresgästen inte betalat sin hyra. 14 Fru talman! Jag förstår mycket väloch tycker att det är alldeles korrekt att man intehär skall diskutera enskilda fall. Jag tycker ändå att det var viktigt attåskådliggöra ett fall i frågan för att vi därigenom kan fä en principielldiskussion. Då är det litet lättare. De regler som gäller är naturHgtvis korrekta rent allmäntsett, som det också står i svaret.