prot · GC09130 · 1988-12-31 00:00:00 — Den endaskillnaden är att ni gick ut och sade att ni inte skulle höja momsen och sedan- innan ni talade om kompromisser - lade fram ett förslag om detta. Det är enoerhörd skillnad. Jag har inte begärt att före valet få besked om huruvidasocialdemokraterna skulle gå ihop med andra partier om fvångssparande. Jagförstår att man inte före valet kan berätta om kompromisser som kommer att skeefter valet. Men om den egna polifiken kan man ge besked - kan andra parfier gebesked, är det kanske bäst att säga. berörde inte med ett ord löftena fillSvenska . Skäms över detta? Han bordegöra det, för nog är det ändå ganska odemokratiskt att före valet gå ut och gelöften som man inte har en tanke på att hålla. Jag glömmer aldrig när sade till LarsErnestam: "Valet är över" och med det antydde att "nu behöver viinte bry oss om de här löftena längre". Jag förstår inte hur ett parfi som bekänner sig filldemokratin kan bete sig på det sättet. tog också upp åtgärder för barn medhandikapp. Det var litet underligt att höra den uppräkningen, för den avsågnästan bara åtgärder som hade beslutats före det här . Det varåtgärder som vi beslutade om eller ännu tidigare. Bilstödet harförändrats litet under det här året, men det gäller ju bara barn som är över 18år. beslutades förra våren.Beslut om änkepension, efterlevandepension och alla Prot. frågor som har med dettaatt göra tog vi också upp tidigare. ringen - det är en allmänförlängning, som gäller alla barn. Den är inte riktad ~ ~ \ ~ speciellt tillhandikappade barn och deras familjer. ... .... , ... , ,- .... . .,, tiken, m.m. Sanningen ar att dekonkreta forslag som haft att ta ställning till under det här året harsocialdemokraterna sagt nej till. Ni bryr er inte särskilt mycket om det glömdaSverige, därför att det inte ger särskilt många röster! debattartikel i skrev författaren inlägg i serien om socialdemokrafins framtid. På många punkter delar jaginte alls Gardeils uppfattning, och hans språkbruk är inte mitt, men på den härpunkten har vi ungefär samma uppfattning. Låt mig citera ett avsnitt urGardeils artikel: "Iseklets början förde socialdemokraterna de utsattas talan. Dessa var då imajoritet. har mycket hänt och mycket gjorts. De utsatta är intelängre i majoritet. Socialdemokraterna har då haft att välja mellan attanfingen föra de utsattas talan eller att vara ett majoritetsparti. Man harvalt att vara ett majoritetsparti. Partiledningens främsta drivkraft är intelängre ideologi utan viljan till makt. De utsattas sammansättningser annorlunda ut ." "De utsatta är istället en brokig samling: sjuka, handikappade, bostadslösa, människor med okvalificerade arbeten, flyktingar, missbrukare, människor tillhörande sexuella minoriteter Dessaär de svaga socialdemokrafin har svikit, dessa är de utsatta arbetarrörelsenverkar ge fan i mitt i rådande högkonjunktur i ett av världens rikasteländer." "Gör inte det! "manar , och gör inte det! Mendet här är bara ett nytt bevis på att det är så socialdemokraternaagerar. Det är inte första gången, och dess värre är det väl infe heller sistagången. ClaesRoxbergh tog upp frågan om fillväxt och miljö. Jag måste säga att ClaesRoxbergh inte kan ha tittat sig särskilt mycket omkring i världen, när hanhävdar att det skulle finnas ett starkt motsatsförhållande mellan tillväxt ochmiljö. Sanningen är ju den att de länder som har haft den bästa ekonomiskatillväxten också för den bästa miljöpoUfiken. Jagberättade förut om mina besök i och . Där kan man se många,många exempel på en dålig miljöpolitik och på en miljöförstöring som gåroändligt mycket längre än i . Vad beror det på? Ja, inte på ovilja ellerointresse, utan på att det inte finns resurser. De länderna har inte haft denekonomiska tillväxt som har gett dem de resurser de behöver för att driva enradikal miljöpolitik. Självfalletskall vi ha vissa restrikfioner - vi skall inte fillåta vilken fiUväxt somhelst - men vi behöver tillväxt för att få råd att bedriva en bra miljöpolifik. Förfolkpartiet är det som jag sade i min inledning spännande år som ligger framför oss. Vi vill medverka fill en skattereform, som ger mer arbetskraft så att vi kan klara de stora behov som finns i samhället. Vi medverkar fill en energi- och miljöpolitik, som innebär att vi kan finna den smala passage mot framtiden som jag talade om. Vi vill föra en generös flykfingpolitik, som inte 115 Den ekonomiska politiken, m.m. innebäratt man överlåter åt fransportbolag att avgöra vilka som skall få komma tillden svenska gränsen och få sin sak prövad. Och - det kanske vikfigaste av allt- vi vill fortsätta att arbeta för det glömda , för där känner viständigt att vi står ensamma på barrikaderna och slåss. 56 () replik: Först till : Vem är det som hardiskriminerat miljöparfiet i överläggningarna? Ni känner er så bortglömda, menni hade väl möjlighet ni som alla andra. Om ni trodde att ni kunde uträttaunderverk under utskottsbehandlingen, så var det väl fritt fram för det. Ingenhar sagt att ni inte fick vara med - ni har ju dessutom bjudit in och bjuditut. Jag tror infe att chansen är försutten - det var det jagville säga. Jag tror att vi genom det här betänkandet har lyckats lägga grundenför en annan sorts debatt kring energiskatter, miljöavgifter, uranskatt som ettalternafiv och sänkt skatt på arbete i den kommande skattereformen.Det krävs minsann en annan politik på dessa områden, om man skall göranågonting förpliktande av målet god miljö i den ekonomiska polifiken. Sedan konstaterar jag, utan att polemisera på något sätt,att jag har ingen annan syn än när det gäller politiken. Jag harenvist försökt att hålla mig till sakpolitiken. Politik är inget läggspel, jagmedger det, och så använder vi den inte heller. Därför har vi inte sagt uppbekantskapen när , gjort upp med socialdemokraterna om avvecklingav mjölksub-ventioner och om att inte avveckla kärnkraften. Det är ett par frågor ur högen, som jag bara noterar attvi har olika uppfattningar i, men vi kan väl samtala för det. Vi är ju såomtyckta från alla håll . Man kan inte vara omtyckt av allasamtidigt dock, det tror jag skulle vara att gå fill överdrift. Låt mig säga beträffande den gröna bilagan tillbetänkandet att det är inget fel på den. Där finns den grund för helabeslutsprocessen som lades av de kompetenta fackufskotten - jag höll på attsäga fackdepartemenfen, men därifrån framfördes ibland mera synpunkten att manskulle lägga hinder än underlätta trafiken, Mina vänner på stafsrådsbänkarnaler igenkännande. Låt mig också säga att uppgörelsen i finansutskottet infeär en totaluppgörelse, som en del försöker göra gällande. Jag tror att det ärpå 28 punkter som vi reserverar oss i förhållande till majoritetens förslag.Det här är ren konsumentupplysning från min sida, för jag förstår att dendebatt som kommer att följa , i en och annan artikel osv,, intekommer att hålla sig fill fakta, och därför vill jag framföra dem här. En sådan sak som har dykt upp på mitt bord just ieftermiddag är en Expressenartikel - jag har släpat med mig den - som Bildt harskrivit. Jag vet inte vem som gynnas mest eller missgynnas mest, om det ärExpressen eller Bildt, Där står någonting konstigt som jag måste få bemöta. Det står att vi under mer än har varit medom att utforma gemensamma borgerliga riktlinjer för den ekonomiska politiken.Jag vill bara påminna om vad som hände . Då fick vi inte vara med ochskriva ihop oss om riktlinjerna. Det sade nej fill. Så det måste varaett annat decennium Bildt talar om än det som vi befinner oss i just . Det gårinte att byta ekonomisk politik som man byter skjorta, står det vidare.Nej, det är därför vi har försökt hålla fast vid våra förslag, och det har vi ihög grad lyckats med. För att återgå till det här med de olika rollerna ipolifiken vill jag säga att de naturligtvis påverkar vårt sätt att agera. Jagkan inte låta bli att ibland gå tillbaka i historien, Jag tror att vi iblandöveragerar i våra olika roller. Jag har ett bra citat här, som visar att mankan tycka till, och om man har ansvar kan man säga så här: "Det viunderlåter att göra kan drabba oss dubbelt hårt . Den medicin viär beredda att svälja kan bota oss ," är alla nyfikna på vem det var som sade så kloka sakeri ett konjunkturpolifiskt sammanhang. Jag tycker att det är viktigt att påminna om att detalltid finns en drift hos oss att försöka undvika ansvar, om det är obehagligtatt ta ansvar. Åtstramning är inte allfid behaglig, jag är fullt medveten omdet. Men om man är övertygad om att det är bäst för landet, måste man agera pådet sättet att man får det bästa möjliga ut av en situation, en situationskapad av väljarna val. Det borde inte övertolkas dithän att detplötsligt förändrar det polifiska landskapet eller att vi skulle ha förändratvåra relationer till andra partier. Det har vi infe gjort. Andra får dra sina egna slutsatser. Jag vill bara önskamina kolleger trevlig sommar! Den ekonomiska politiken, m.m. 57LARS (vpk) replik: Åter till tåget och stinsen, ,Jag står där med min röda flagga. Kostymen är mörkblå, men jag kan garantera attstatsfjä-narnai SJ inte är så blåa invändigt, Däremotär jag rädd förattgeneraldirektören, som ni har fillsatf, med sin marknadsekonomiska filosofikommer att göra den röda flaggan blå, i vart fall ljusblå. Så till frågan om att hoppa på tåget. Jo, jag skall gärnahoppa på tåget, , som är med på tåg, säger att dethär var ingen slutstation. Jag anförde fyra punkter, som jag tycker att viborde kunna samverka om: ett rättvisare skattesystem, en bra energipolitik, enbättre miljöpolitik och arbetslivets förnyelse. Kunde vi enas om det, skullejag gärna kliva på tåget. Men det kanske blir så många resenärer att vi blir utanstins. Nej, jag vet en som vi kan göra till stins, kommer aldrig atthoppa på det här tåget. Han passar också med färgen på kostymen. frågade hur jag vill att socialismen skallse ut. Jag tycker att jag svarade så utförligt som man kan göra på någraminuter, men jag skall ta huvudpunkterna en gång till. En svensk socialism måste bygga på flerparfisystem,majoritet och den svenska arbetarrörelsens traditioner. Det är den socialismsom jag menar att man skall bygga. Sedan sade att han vet ju hur kritikenfrån vårt håll mot regeringen ser ut. Den är i huvudsak opportunistisk, ansåghan. Men för att slippa bli beskylld för det har jag i hög grad citerat vad mansäger från LO:s sida och vad som står i LO-fidningen, Är den kritikenopportunistisk, då står Prot.1988/89:130 jag för det, men jag tycker inte att det aren opportunistiskkritik som LO för 7 jum 1989 fram och som jag instämmer i. 7 TT 77~ För säkerhets skull skall jag ta ettcitat till från : ., "Löntagarna litade på att ens-regering skulle bekymra sig om hur det skulle gåför den fjärdedel som har det sämst ställt. LO-gruppernainte finna denna omsorg hos regeringen. förtroendeklyftanmellan regeringen och LO:s medlemmar. hellerregeringens stabiliseringspolitik trovärdig inom LO:s medlemsled." Jag tyckerinte att det är opportunism. Jag tycker att det är en rikfig krifik. Till detkommer att ni släpper loss 7 miljarder till företagen ur investeringsfonderna,pengar som frystes för . ändå inteatt strama åt. Om man dessutom förverkligar tankarna om en marginalskattesänkningblir det åtstramning för vanliga människor men inte för demsom ni säger att ni vill komma åt. Jag får meddela att anslag nu har satts upp om att dettasammanträde skall fortsätta efter . 59 () replik: Vilken bild av den svenska politiken är detsom , och vill frammana? Jo, det ärden gamla, traditionella blockpolitiken, där står på ena sidan ochfolkpartiet och socialdemokraterna på den andra sidan. Den här bilden är i storutsträckning felaktig. Den är politikens ideologiska kuliss, som har blivit förgammal. Ideologierna har förändrats och i stället kommit att ersättas av enekonomisk samsyn - en samsyn som innebär att man anser att det som är lönandeär gott, precis som sade. Man sätter de trångsynta, kortsikfigaekonomiska intressena framför de andra. Det är det som man i stor utsträckninghar gemensamt. Frågan är alltså, socialdemokrater: ni att bryta erloss ur detta? Kommer ni att söka andra samarbetspartner? Hur skallEG-politiken se ut framöver? Skall den se ut som vill eller skallden ha en annan inriktning? Hur skall trafikpolifiken se ut? Skall det vara enbetongpolifik, skall det vara en politik där vi nödvändigtvis plöjer ner enmassa miljarder i att EG-anpassa broarna? SkaU det vara en politik där vi intebygger ut järnvägen i den utsträckning vi borde, en poUtik där vi gynnarprivatbilismen i stället och inte låter den bära sina kostnader som denegentligen borde? Vilken ekonomisk politik kommer socialdemokraterna attbedriva? Kommer ni att driva en sådan ekonomisk politik som använder deekonomiska styrmedel som är bland de mest effektiva när det gäller att kommatill rätta med våra miljöproblem - och då inte bara lägga på en 25-öring imarginalen utan använda de ekonomiska styrmedlen på ett sådant sätt att detverkligen ger resultat? Där ligger nyckelfrågan. Er uppgörelse innehöll en del förslag som vi tyckte var ganskabra, även om de inte gick så långt som vi ville, men den innehöll också en del somvi tyckte var totalt meningslösa - t.ex. tvångssparande; det har 118 belysts av flera talare i dag.Varför i hela friden skulle ni gå med på ett tvångssparande?Det fanns många mycket bättre, miljörelaterade avgifter eller skatter somskulle ha fått en åtstramningseffekt som var värd namnet. Ocharbetsmiljöavgiften tycker jag inte ger oss särskilt mycket. Anledningen fill att det blev ni som gjorde uppgörelsenvar naturligtvis att ni låg närmast regeringen. Vi ställde hårdare krav, ochdärför var man inte intresserad av att gå vår väg. Det hade varit besvärligareatt gå vår väg eftersom det hade inneburit högre miljörelaterade skatter, ochdet hade kanske kolHderat med vissa andra intressegrupper. Det tror jag ärskälet, . tar återigen upp debatten om tillväxten.Vi säger infe nej till tillväxt. Vad vi kritiserar är tillväxtens negativakonsekvenser och framför allt målet-att vi skall ha tillväxt fill vilket prissom helst, att tillväxten blir ett mått på vårt välstånd. Maximal tillväxt,menar vi, är ett felaktigt mål och ett farligt mål. Det är ett mål som ledersamhällsutvecklingen åt totalt fel håll. Tillväxten har negativakonsekvenser, och de måste vägas in i sammanhanget. Det är ju inte givet att vibara därför att vi har tillväxt får posifiva samhällseffekter, utan vi måsteveta hurdana de negativa effekterna är. Vi måste se hela den här bildensammantagen för att få ett grepp över vad som händer. Det är på den punkten jagmenar att felet finns. Jag villavsluta med att önska alla en trevlig sommar. Den ekonomiska politiken, m.m. När jag talar om opportunism i samband medvpk tänker jag t.ex. på vpk;s motion med anledning avkompletteringspropositionen. Innehållet i den stämmer ganska dåligt med vad jaghade uppfatfat som vpk:s ståndpunkter när jag tidigare talade med . framställde sig här som mästaren i regerandetskonst. Jag tycker inte att han och inte heller moderata samlingsparfiet har såväldigt mycket att yvas över på den punkten. Ni tränade , och jag anserinte att det gav så lysande resultat. Socialdemokratin har hållit på betydligtlängre, och jag tror att även objektiva bedömare infe sätter riktigt det betygpå oss som gjorde. När döms ut som finansminister av deborgerliga låter infe det heller särskilt övertygande. Det är inte så längesedan bedömdes som en av de absolut skickligastefinansministrarna i världen. Det omdömet förslösar man inte ochen kompromiss i , det kan jag försäkra. har ställt frågor om naturvården. Visatsade 100 milj. kr. på urskogen, och det var en mycket kraftig höjning avbeloppet. Vi har ändrat formerna för bidrag till skogsvården till förmån förmiljön. har fått ett uppdrag att redovisa hur man genomöverenskommelser på lokal och regional nivå kan åstadkomma en naturvårdsgränssom fungerar i praktiken. Och valperioden är ju infe slut. Jag tycker faktisktatt detta inte är något exempel på svikna vallöften. När vi diskuterade momsen, vilket , gällde det finansieringen av föräldraförsäkringen och finansieringenav skatteskalorna. Det jag upprepade gånger har talat om är att vi nu är i enåtstramningssituation. Det enda som liksom har Prot.1988/89:130 kunnat visa på är att jag inte, förutom reservationen för deninternationella konjunkturen, på den punkten hadeen reservation för en inhemsk överhett- Den ekonomiska politiken, m.m. Jaghar klart visat hur reservation för åtstramning har upprepats vid flerafillfällen senare i valrörelsen. Sedan avslöjar fakfiskt sin egen positiongenom att så oerhört känslomässigt redovisa folkparfiets engagemang för dehandikappade. Men om folkparfiet och hade vunnit valet och manskulle ha kopplat ihop skaftesänkningslöften med folkpartietslöften till de handikappade, vad hade det blivit av dem? : Det hade blivit en kompromiss efteråt, och sådant har jag ingasynpunkter på. Detta är icke övertygande, om jag skall uttrycka mig försiktigt. Jag vill använda mina icke till en polemikutan till att något tala om den fid vi lever i. är vi så upptagnaav det som sker i det lilla att vi inte ser de stora förändringarna. Iblandfinns det anledning att stanna upp , att låta blicken höja sigöver den dagsaktuella debatten. Vår samtid har ofta kallats efterkrigstiden, trots att 150krig har utkämpats efter det . Den tid då det aldrig skullebli flera krig inleddes med att demokratin och friheten brutalt slogs ned iPrag 1948, Vi som var unga växte upp i det kallakrigets skugga. Världen var svart och vit, god och ond, 1956,1961 - namnen och årtalen är för alltid fastsvetsade i våra minnen.Vi minns radiorapporterna och tidningsrubrikerna. Men det var inte bara i vår geografiska närhet som våldettogs i bruk av den som fruktade friheten och rätffärdigheten, Sharpville 1960var en annan fruktansvärd händelse som vi aldrig glömmer. Över hela mänskligheten har alltsedan den 6 augusti 1945 -Hiroshimadagen - hängt hotet om den totala förintelsen. Att tolka sin egen samtid är inte alldeles enkelt. Vi harolika utgångspunkter och befraktar verkligheten med skilda värderingar. Jagtror dock att de flesta delar uppfattningen att det är en oerhört vikfig ochdramatisk tid som vi lever i. blåser förändringens vind över världen. För oss som inte känner någon annan värld än en värld ikrig, kan det sena 80-talet markera vändpunkten i historiens gång. talarsupermakternas ledare infe längre om varandra i förklenande ordalag. De talarmed varandra och de talar om fred och nedrustning. Från når oss TV-bilder från folkkongressensförsta session, Det står alltmer klart vilken innebörd som begreppen glasnostoch perestrojka har. Från olika hörn i världen nås vi av rapporter om fred ochvapenstillestånd, från , , , , och frånCentralamerika, Samtal har ersatt våld och hot om våld. Just mot denna bakgrund, att fredens, frihetens ochdemokratins vind är så stark, är illdåden i så nedslående och måste medskärpa fördömas. Att slå ned sitt eget folks drömmar med vapenmakt har aldriggått, och det kommer inte heller att gå i , Dethistoriens vägskäl som vi kanske just passerar igenom är ingenfing annat änpolitikens och samtalens seger över våldet och oförståndet. 120 talar med GeorgeBush om nedrustning, när ledarna i Centralamerikaförhandlar om fred, när och . Thatcherdiskuterar ett säkrare visar sig politikens möjligheter i sin 7juni 1989 Visst är det så att när människor går samman, försöker förstå och " 77 7~ lära avvarandra kan historien ändra sitt förlopp. Då kan ofred ändras fill fred ochofrihet till frihet. Det är detta som vi på randen till ett nytt decennium just > nu är medom. Vi kan vara stolta över att vara politiker,att efter måttet av vår förmåga vara med och bygga ett bättre land och enbättre värid. Det är därför som vi alla lägger ned så mycket tid på politiken.Det är därför som vi åker land och rike runt för att möta människor i samtal.Det är därför som de goda böckerna, teaterbesöken, fotbollsmatcherna och delånga promenaderna ibland skjuts på framfiden. Det är just för arbetet i vår demokrafi, i vårt parlamentsom jag vill tillönska alla medlemmar av denna kammare en trevlig,välbehövlig och välförtjänt sommar, 61 (): och socialdemokraterna intebara fortsätter sin brandskaftningspolitik gentemot invånarna iStockholhisregionen - man bygger ut den. Dessa partier har redan beslutat attkonfiskera ytterligare av skattebetalarnas pengar ien lång rad kommuner. vill man också göra det än svårare och dyrare förregionens näringsliv att investera i nya, moderna anläggningar. Dessutom fördyra produktionen av varor och tjänster genom en särskildfastighetsskatt. Majoritetens förslag åren orättfärdig och dåraktigpolitik, som kommer att drabba medborgarna i hårt, 1 ettlängre perspektiv kommer hela vårt land att drabbas, I ett försök att förklara åtgärderna har det frånmajoritetens sida hävdats att det skulle råda s,k, överhettning på bl,a,byggmarknaden i just , Detta, fru talman, är en ren myt.Sålunda framgår det av timförtjänstutvecklingen för byggnadsarbetare attlöneglidningen var lägre i än i samtliga övriga distrikt iSverige, Vidare framgår det av och Småföretagens Riksorganisationskonjunkturbarometer att andelen företag med fullt kapacitetsutnyttjande ärlägre i än i och i , Däremot är det så att byggsysselsätfningen ochinvesteringsviljan inom byggsektorn är god i hela vårt land. Enligt vår uppfattningär detta bra och något som skall stimuleras, inte motarbetas. Studerar man dessutom statistiken för påbörjadebyggnadsarbeten i , finner man att det endast är inom områdetoffentligt byggande som igångsättningen har ökat drastiskt , mer än tredubblades igångsättningen jämfört med sammaperiod 1988, Detta kan naturligtvis visa sig få en besvärlig inverkan pålöneglidningen inom byggsektorn i , men det utgörinte något som helst motiv för de nu föreslagna åtgärderna mot näringslivetsinvesteringar och utveckling. Som ett motiv för de regleringar som riktas motStockholmsregionen hävdas också, inte minst från centerhåll, att regionens befolkningstillväxt 121 Prot.1988/89:130 sker på bekostnad av landet i övrigt. Även detta påstående ärfelaktigt, fru talman. För att en gång för alla fåstopp på den sortens resonemang vill jag Den ekonomiska politiken, m.m. redovisatvå diagram ur i skrift Statistik om Stockholmslän, nr 3:1989, Min avsikt var egentligen att redovisa dessa diagram påden stora filmduken här i kammaren. Det går dock inte, eftersom anläggningen ärtrasig. Man vet inte heller om och när den skall lagas, vilket jag tycker ärminst sagt märkligt och ynkligt. Nåväl, av det första diagrammet framgår det attfolkökningen i sjunkit från en toppsiffra på drygt 15 000 år1984 till knappt 11 000 . Av dessa 11 000 svarade födelseöverskottetför 7 000 och nettoflyff-ningen för knappt 4 000 personer. Om man sedanstuderar netfoflyttningen, finner man att den uppvisar stora variationer. Under1970-talef och fram f,o,m, 1981 tappade befolkning till övrigalandet . var förhållandet det motsatta med en topp1984, Fr,o,m, tappar åter befolkningtill det övriga landet. Det är så här verkligheten ser ut. Stockholmsregionensbefolkningstillväxt kan med andra ord helt hänföras till inflyttning frånutlandet och till födelseöverskott. Men även denna befolkningsökning resulterar naturligtvis iefterfrågan på bostäder. Jag skall strax påvisa att majoritetens förslag ominvesteringsskatt utgör ett hot även mot bostadsbyggandet, men först några ordom den speciella fastighetsskatten för , Först vill jag konstatera att förslaget utgör enkovändning från sida, eftersom partiet fidigare sagt nej tillfastighetsskatten som sådan och talat för en avveckling av densamma. skallden plötsligt utvidgas, och det utan att utskottsmajoriteten redovisar någramotiv. Om man nu har några kan de i varje fall inte varastabiliseringspolitiska. Inkomsterna skulle nämligen komma att inflyta tidigastunder /92. Det enda denna skatt åstadkommer är höjda hyror ochökad inflation.