prot · GC0995 · 1988-12-31 00:00:00 — Vi har vidare särskilda projekt och . Därvill vi satsa på naturvård i odlingslandskapet. Det hade blivit mera pengar ominte hade ställt upp på socialdemokraternas linje. Det är ofta så imiljöfrågorna att fakfiskt ställer upp på regeringen när det ärfråga om att gå längre i miljösatsningar än vad regeringen vill. När det gäller kemikalieinspektionen vill vi imiljöpartiet, och vpk satsa på ytterligare resurser. När jag först fick höra Castberger hävda att vi i skulle ha ställt upp på yrkande, undrade jag om Castberger hade deltagit i sammanträdet eller inte. Han är ju suppleant och kanske illa inläst på ämnet. Jag kontrollerade saken, och Castberger var faktiskt med på sammanträdet. Vi har i vår partimotion yrkat pä 10 milj. kr. Därefter skrev vi ihop oss med folkparliel för att detskulle underlätta behandlingen i . Det har däremot inte vpk gjort. Jagtycker faktiskt inte att miljöpolitiken tjänar på den typen av argumentation.Man skall ta upp och debattera de verkliga åsiktsskillnaderna, och man skallinte komma med felaktigheter i debatten. Vi i har velat göra en jättesatsning påmiljöhjälp till . Vi har föreslagit att av Feldistillfälliga vinstskatt skall anslås till miljöhjälp lill . Vi harkallat detta en form av "Marshallhjälp". miljöproblem ärså svåra och deras ekonomier så urholkade att de helt enkelt inte klarar dettasjälva. Man kan ur principiell synvinkel diskutera om man skall stödja länderna,när de har fört en sådan politik som har lett till dessa problem. Men den endachansen är att andra länder går in och hjälper lill. Vad vi hoppas med en sådanrejäl satsning från sida är, att andra länder också skall ställa uppoch satsa rejält så alt vi kommer lill rätta med problemen. När del gäller havsforskning har vi samma situation igensom ofta uppstår, nämligen att moderater och socialdemokrater stödjer varandraså alt det inte blir några fler pengar till miljösatsningar.Havsmiljöforskningen fick alltså inte mer pengar i utskottsbehandlingen pägrund av all ställde upp på socialdemokraternas linje. Vi har sammasilualion när del gäller vård av hotade arter. Socialdemokraterna ochmoderaterna ville satsa minst, och förslag gick igenom på grund avatt deras förslag var något högre än socialdemokraternas och alt vi i de andrapartierna i så fall hellre stödde i ett sådant fall. Förslaget vari varje fall något bättre. Jag skall även säga några saker till ochAnders Castberger. Jag hade egentligen inte tänkt debattera naturvården nu.Det skall tala om . Men jag är ute efter en logiskdetalj. Jag undrar varför vill satsa pä skötselkontrakl förurskogar. Är det inte bättre att köpa in marken? Det är ingen skötsel somkommer alt kosta något i framliden. Jag kan hålla med om alt skötselkontrakt ärvetfigt som en praktisk lösning när det gäller andra former avnaturvårdsreservat. Men när det gäller urskogar måste det billigaste pä siktvara att helt enkelt köpa in marken. säger dessutom att har gettmer stöd lill särskilda projekt på miljöområdet. Ni tycker att man skallupprätta kontrakt med markägare. Men de pengar som finns inom naturvårdsverketsämnesområde går lill stöd för markägare. Det är ca . per hektar som manfår av staten, och ibland ställer kommunerna upp med extra pengar. Det vore välvetfigt att satsa på alt höja den anslagsposten, om del är något somintresserar ? Jag skall också kommentera inlägg. Detskulle jag kanske egentligen inte göra. Jag tycker all hans inlägg var litetväl lågt i denna debatt, och det kan lyda på dålig politisk skolning. Men jagtror helt enkelt att det var en vilja alt lägga sig litet lågt när man inle harså mycket annat att säga. I vårl partiprogram står det att vi har en human-ekologiskgrundsyn. Det går mycket bra att läsa om vad vi tycker om människan ochnaturen. Castberger påstår att detenda vi är intresserade av är att bevara naturen som den en gäng var, vilket ärhelt absurt. Naturen förändras ju alltid. Varför skulle vi i så fall satsa såmycket på naturvård i odlingslandskapet? Antingen är det en fråga om mycketbristande kunskaper, som en riksdagsledamot inte bör ha, eller också är detfråga om att slänga käft för sakens skull. Det tycker jag inte allmiljöpolifiken tjänar på. Det är kanske litet grand av komplex gärna satsar på naturvårdsåtgärder av olika slag, men man har svårare attgå på de tunga områdena som l.ex. energipolitik och trafikpolitik. Då kommerman in pä mera kontroversiella områden. TillBirgitta som är här vill jag säga att del var tråkigt att det inteblev större satsningar pä miljön frän regeringens sida. Man hade kunnatförvänta sig det i budgeten med tanke pä den valdebatt vi hade. Jagskall trots allt säga en positiv sak. Det är i och för sig inte en budgetfråga,men det kostar inte heller pengar. Det var kanske därför socialdemokraternakunde gå med på det. Vi i miljöparfiet har faktiskt fått igenom ett vallöfte.Inför valet gick vi ut med en miniplattform där vi framförde några miljökravsom vi tyckte att alla partier borde kunna ställa upp på. Bl.a. ville vitillsätta en parlamentarisk kommitté för att se över hela miljölagstiftningen.Birgitta lovade i den allmänpolitiska debatten att det skulle skapas ensådan kommitté. Jag är nyfiken pä direktiven. Om har något attsäga om direkfiven vill vi gärna höra det . Jag tror att det är flera än jagsom är intresserade. Detta kan bli en mycket stor sak och innebärastora förändringar i miljölagstiftningen. Tillsist vill jag yrka bifall lill alla reservationer där står med.Naturvårdsfrågorna kommer att ta hand om litet Anf.92 (vpk) replik: Jag skall inte polemisera med . I dessa frågor tycker jaginle att det finns anledning lill del. Vi har ganska överensstämmande åsikter. Jag skall bara bekräfta det som sade,nämligen att ett av syftena med ett så pass stort anslag till naturvårdsverketsom del vpk har föreslagit är, att det skall ge ramar för en hel del projekt avden typ som föreslås i andra reservationer. Det kan l.ex. gälla det projekt somÅsa tog upp och som rörde våtmarker. Vi har definitivt inte ändrat våruppfattning sedan i höslas på den punkten. Med ökade resurser hosnaturvårdsverket skapas också ett utrymme för den här typen av insatser. 93 () replik: Som påpekar är det visserligen sant all jag bara är ensuppleant i utskottet, och därför besitter jag naturligtvis inte den oerhördaformella tyngd som kan lägga bakom sina uttalanden. Men man kanmöjligen kräva att en ordinarie ledamot lyssnar mer uppmärksamt. Närdet gäller kemikalieinspektionen konstaterade jag nämligen att även i dennafråga - det var med viss glädje jag underströk detta - har biträttfolkpartiets linje. Jag beklagar att övriga partier inte gjorde det. Prot.1988/89:95 väl medveten om alt också har motionerat i dennafråga. Då är det utomordentligt bra att vi harkunnat avge en reservalion som även ställt sig bakom,vilket bara är positivt. I övrigt noterar jag att kände sig ovanligt välträffad av min beskrivning av de stora linjerna när del gälldeförvaltarskapstanken kontra andra inställningar som man kan ha. Faktum är attjag inte nämnde de gröna en enda gång. Pä något sätt verkar detsom alt kände sig något attraherad av det som vi inte står för,nämligen en grön fundamentalism som i det långa loppet inte kan klara av attlösa de miljöproblem vi har och att medverka till att vi får ett samhällesom kan kombinera våra krav på såväl en god levnadsstandard som en bra miljö.Jag är naturligtvis mycket ledsen för att har en annan inställningän vad har, men trots allt konstaterar jag alt det också är bra omvi kan göra den skillnaden uppenbar. Jag noterar vidare att man i del miljöuppropsom kom från forskare och naturvetare underströk hur bra delskulle vara om vi var ense. Från sida har vi sträckt ul vår handflera gånger. Om man ser till reservationerna förefaller det som ommiljöpartiet har tagit den, men helt plötsligt verkar det vara på någotannat sätt. Det kan möjligen bero på att har gått i miljöpartietspolitiska skola. Det har förvisso inte jag gjort. 94 () replik: Det måste röra sig om ett missförstånd närÅsa talar om moderata samlingspartiet och skötselkontraklen. Vi haraldrig föreslagit att man skall upprätta skötselkontrakl när det gällerurskogar. Vi har fakfiskt ställt oss bakom det i propositionen föreslagnaanslaget för inköp av urskogar. När det däremot gäller vård av andra naturreservat ellervärd av kulturlandskapet i övrigt har vi som alternativ till inköp föreslagitatt man i stället borde skriva skötselkontrakt med markägaren eller annanmarkägare i närheten, vilken vi då bedömer kan göra elt gott arbete imiljövårdens tjänst - förmodligen också oftast till ett lägre pris. Därigenomkan vi också skydda större arealer på elt bättre sätt. Enligt uppfattning - eller beskyllningar -skulle vi ställa oss alltför nära socialdemokraterna i alltför många frågor.Detta beror i så fall på att anslagens nivå inle är avgörande i alla lägen,ulan oftast rör det sig faktiskt om vilken praktiskt möjlighel man har att viden viss lidpunkt genomföra ett visst projekt. Det är vid de tillfällen när vihar bedömt alt regeringen har gått så långt del är möjligt, som vi har slutitupp pä regeringens sida. 95 () replik: bemöter här en del sakersom jag aldrig tog upp. Jag tänkte inte ens på att ta upp detta med grön fundamentalism i mitt inlägg. talade om det i början, men senare i sitt inlägg talade han om den gröna grundsynen och människan och naturen. Det var alltså detta som jag gick in och bemötte. Det är klart alt jag känner mig 106 träffad i del avseendet, eftersomvi naturhgtvis är elt grönt parti som medlemmar i , den internationella samarbeisorganisalionen Prot. 1988/89:95 förgröna partier. Jag vore ju korkad om jag inte kände mig träffad. 12 april1989 förstår kanske inte det här med politiska färger, eftersom manär /tAi- = j elt relafivt färglöst parti. Jagpolemiserar inle alls mot förvaltarskapstanken. Jag har ingenfing emot den. Mendet räcker inle med att tala flummigl om att vi skall ta hand om naturen ochförvalta den. Då kommer man ju in på den här typiska miljö- ochnaturvårdsinflationen i ord, om man inte sätter någon kraft bakom vad man sägeroch börjar genomföra vikliga förändringar i samhället, l.ex. när det gällerenergipolifikens och trafikpolitikens områden. Anf.96 () replik: Jag konstaterar alt man kan ha skilda uppfattningar om vad som är mestflummigl, men det är klart att det är väsentligt att det gröna partiet ärgrönt. Vad vi i anser vara väsentligt är i och för sig inte att vihar en blåklint som symbol, utan det är de förslag till åtgärder som vi ärberedda att ställa oss bakom här i kammaren när del gäller anslag,lagstiftningsåtgärder och förändringar av regler. Jagliksom de allra flesta har uppfattat det så att vid de fillfällen - och de är inteså få - när i utskottet har gått på samma linje som ,har det inneburit att miljöparfiet också har följt samma princip. Men som sagt,vi har gått i olika politiska skolor, och jag. Trafikpolifikenskall vi inte komma in på , och energipolifiken hade vi en diskussion omförra veckan. Då framgick det med all önskvärd tydlighet vem som bäst anser sigkunna stå för en kombination av seriös energi- och miljöpolitik. Anf.97 (): När vi hade vår senaste stora miljödebatt här iriksdagen uppfattade många - kanske framför allt utanför detta hus - den som envändpunkt i samhällsutvecklingen. hade någon regering lagt framelt så omfattande och heltäckande förslag på miljöpolitikens område. Aldrigtidigare hade miljöfrågorna fått den framskjutna position i den totalapolitiska debatten som . Det är glädjande att konstatera attdebatten inte var en dagslända. Den har fortlevt över en valrörelse, där ocksåmiljöfrågorna spelade en central roll, och vad vi är i färd med att göraär att följa upp och utveckla det ganska mödosamma arbetet med att förändravårl samhälle mot ett samhälle i balans och harmoni med naturen. Självfallet,, är målsättningen att miljöfrågorna och miljösynen skall genomsyrasamhällets och politikens alla områden. Detfinns anledning att något stanna upp inför frågan hur det gick . Vi sade då att miljöpolitiken kräver både kortsiktiga och långsiktiga åtgärder. Till de senare hörde en omslällning på fyra olika områden, nämligen jordbruket, trafiken, energin och avfallet. efter beslutet är vi i full färd med att revidera jordbrukspolitiken, som inte har lyckats nå de stolta mål vi har salt upp . Detta gäller inte minst miljömålet. Vi närmar oss alltmer den definitiva strategin för huravvecklingen av kärnkraften i detalj skall gä till. Vi har fattat beslut omtrafikpolitiken, men vi måste, enligt min mening, vara ytterst vaksamma påutvecklingen, eftersom prognos och verklighet inte har gått hand i hand. Viväntar en proposifion om avfallet, den samhällssektor som inte var klarnär vi fattade fjolårets beslut om miljön. Jag menar alltså att del har häntåtskilligt, om man ser lill att dessa åtgärder är långsiktiga. 1 det kortareperspektivet handlar del bl.a. om att upphöra med användning av freoner, omkraftlag mot olika utsläpp och luft samt om en förändring i miljöskyddetsregelsystem och organisation. Jag måste hävda, trots vissa påpekanden här , att vi fick genomslag för vår restriktiva hållning. Den nonchalans ochstundtals smälek som inte minst representanterna för industrin utsatte oss förförbyttes, när man insåg allvaret i förslagen, till elt bejakande tillinvestering i teknisk utveckling för att uppnå de krav som man insåg skulle blien realitet. Jag vill nämna två områden som debatterades åtskilligt då,och har debatterats även senare, och där oppositionen har anklagatoss socialdemokrater för bristande vilja eller tröghet. Del ena handlar ommiljöavgifter, det andra om det internationella arbetet. I fjolårets betänkande reserverade sig de borgerliga tillförmån för införande av ekonomiska styrmedel. Så långt var man överens.Detsamma gällde förslaget att ta ut avgifter på svavelutsläpp; man enades om . per ton svavel i tjock eldningsolja. Men om resten, kloravgifter ochavgifter på kväveutsläpp, kunde man inte ena sig, utan där spred man sinaåsikter för vinden. Vi socialdemokrater framhärdade i åsikten att vi måsteundersöka hur ett avgiftssystem slår, hur det skall konstrueras för att intevara ett slag i luften eller medföra att förorenaren köper sig fri. Det är glädjande att vi kan uppvisa ett resultat avden ulredning som vi då fattade beslut om, ett delförslag som handlar omavgifter på svavel och organiskt klor. Vi kommer , som alla förmodligenkänner fill, att få ta ställning till utredningens förslag här i kammaren. Menredan nu kan vi se att det blir betydligt hårdare krav än vad oppositionenföreslog . har oppositionen drivit kravet påinternationell luftvårdsfond. Utskottet har vid åtminstone tvä tillfällengivit regeringen detta lill känna. Jag vet att regeringen under hand har tagitupp förslaget men fått ett ganska kyligt bemötande av andraländer. lade den fram ett formelltförslag inom ECE:s miljö- och vattenkommitté om en ulredning om en europeiskmiljöfond, som skall ta upp både vatten- och luftföroreningar. Låt oss hoppasatt det förslaget nu vinner andra länders gehör. En annan fråga som har debatterats mycket efter fjolåretsbeslut och som har varit uppe här handlar om klimatförändringar, ettbeslut där oppositionen ville gå längre än regeringen i fjolårelsmiljöproposition om koldioxidhalter. Vi minns alla att majoriteten i utskottethade skrivit att koldioxidhalten inte skulle få öka utöver dåvarande nivå.Förslaget var ursprungligen ett moderat förslag. Jag varnade redan då förförslaget. Mina farhågor har blivit besannade med råge , och ominte så mycket i dagens debatt så i eninterpellationsdebatt , där oförblommerat talade omatt det var deras förslag och att de inte var så väldigt intresserade av attavveckla kärnkraften i den takt som vi andra ville. Ingen ville förra åretlyssna pä mig, utan man hängde på förslag och fattade ett beslutmot vår vilja. Vi reserverade oss och sade att vi satte kärnkraftens avvecklingfrämst. Vi var också osäkra pä om det skulle gå att genomföra ett sä drastiskt förslagsom det de faclo var utan att sätta kärnkraftens avveckling ur spel. Omvi ser på hur koldioxidhalterna har utvecklats kan vi faktiskt konstatera attde har minskat . Det var , och beslutet fattadevi 1988. Men det stora problemet, som vi ser det , är trafikökningen.Prognosen för trafikökningen har vida understigit verkligheten. För några årsedan lade transportrådet fast prognosen att trafikökningen skulle bli 1-2 %per år fram . Det visade sig all man hade hunnit upp dit.Del här är ett område som vi borde fundera ordentligt på -detta med adress inteminst lill som ju gärna tar fram kärnkraften när det handlar omkoldioxidutsläpp och mycket sällan, för att inte säga aldrig, vill diskuteratrafikens roll i det hela. Dagensbetänkande handlar dock om pengar. Det handlar, om man skall vara litet stygg,om vem som kan bjuda mest i de olika anslagsposterna. Och visst hade det varitskönt att likt vissa ha kunnat ikläda sig guldbyxor och i en aldrig sinandeström plocka pengar ur fickorna. Visst hade det dä känts angelägel att plockafram 245 000 tusenlappar och ge , som vpk föreslår i sinreservation, eller i stället för sedlar ta fram 40 handläggare ur byxfickan,som vill. Tyvärr lever vi inte i en sådan värld utan i enverklighet där vi får nöja oss med den höjning av anslaget som anvisas iproposifionen. Jag yrkar avslag påreservafionerna 1 och 2. Itvå reservafioner tas utveckling av miljöskyddsteknik upp. villsatsa 40 miljoner och 50 miljoner pä detta ändamål och vill ha ettnytt anslag. Med anledning av detta ville jag säga tre saker. Fördet första: Ansvaret för utveckling av miljöskyddsteknik ligger på STU. Fördet andra: Medel finns för ändamålet och tas ur energiteknikfonden, menstorleken är begränsad till 25 miljoner . Fördet tredje en sak som jag tycker fattas i resonemanget; Diskussionen om vem somskall göra vad i samhället. I skall vi framför allt framställa kravoch upprätta regler. Sedan får de vi ställer kraven pä finna lösningarna. Meddetta menar jag att det självfallet satsas oerhört mycket mer pengar påutveckling av miljöskyddsteknik än de pengar som vi resonerar om här . Jag yrkar avslag påreservalionerna 3 och 4. Moderatasamlingspartiet har i en reservalion ansett alt det saknas konkreta förslagtill forskningsinsatser i samband med nödvändiga åtgärder mot döda havsbottnar.Man hävdar att idéerna finns, men ingen tycks ta hand om dem. Man vill att vihär i skall uttala oss för ett försöksprojekt. Vi anslog ju före jul30 miljoner för arbetet med att öka kunskaperna om problemen medhavsföroreningarna - prov, datainsamling, dokumentation Ytterligare åtgärder kan, precis som påpekade, komma att föreläggas i samband med nästa års forskningsproposition.Jag yrkar avslag på reservation 10. Så några ord om reservationerna om luftföroreningar ochförsurning, vilka utgör ett mycket stort och allvarligt problem. Imiljöpropositionen 1988 gavs i uppdrag att samordna och följaupp arbetet med handlingsprogrammet mot luftföroreningar och försurning. I detnya uppdraget ingår att arbeta fram strategier för begränsning av utsläppen avbl.a. svavelföreningar, kväveföreningar, kolväten och koldioxider. Det skallockså ske en utvärdering av hittillsvarande program, dvs. en minskning med 65 %av svavelutsläppen och av kväveutsläppen. Man skall då se fill vilkaåtgärder som planeras från olika myndigheters sida och se efter om det ärlillräckhgt eller om det behövs ytterligare åtgärder. Utöver delta skall klargöra de tekniskaåtgärder som måste vidtas för att minska svavelutsläppen och halverakväveoxidutsläppen samt begränsa kolväte- och koloxidutsläppen. skall också enligt det här nya uppdragetanalysera vilka åtgärder som behövs för att förbättra luften i tätorterna,motverka försurning av mark och vatten, skydda skog och annan vegetafion,minska kväveläckaget från olika slags mark samt undvika effekter på klimatetgenom utsläpp av koldioxid och andra föroreningar. Även skogs- och jordbruketoch kulturmiljön skall synas. Det är således ett mycket omfattande uppdrag somskall utföras före utgången av . Det är dit. På denna punkt är utskottet kanske inte oense i princip.Också här är det anslagets storlek som har varit föremål för reservafionen.Folkpartiet och vpk vill satsa pengar på statsbidrag lill enskilda brunnar. Härkan man bara konstatera att inte förordar förslag om allmännastatsbidrag lill detta ändamål. Proposilionen talar om - i stället förstatsbidrag -bl.a. utökad information om möjliga åtgärder och fördjupad kunskapom eventuella hälsorisker. Jag yrkar avslag på samtliga reservationer som har medåtgärder mot luftföroreningar och försurning att göra. Moderata samlingspartiet har reserverat sig för enomdisponering av anslaget för åtgärder mot luftföroreningar och försurning, såatt 10 milj. kr. nu skall kunna användas för skogskalkning i stället förkalkning av . I utskottsmajoritetens skrivning säger vi alt vi i och försig inte har någon erinran mot en omprioritering av anslaget, men att del börankomma på regeringen att bestämma därom. Jag är efter dagens debatt ännu merövertygad om att detta är rätt. Det är, som jag ser det, omöjligt för oss iutskottet och i kammaren att flytta pengar ulan en fördjupad kunskap om hur enomflyttning påverkar tidigare beslul, dvs. de program för kalkning av vattensom vi prioriterade . Därefter har ju dessa åtgärder planerats ochigångsatts av olika länsstyrelser runt om i landet. Jag vill också säga något om den sista stora fråga somblivit föremål för reservationer, nämligen kampen mot havsföroreningar. Ipressen, och också i debatten här , har del framställts som om regeringen"bara" vill satsa 1,5 milj. kr. pä marin forskning-trots förrasommarens katastrof i våra hav. Detta ären osanning, som jag nu gärna vill rätta till. lades aktionsprogrammet mothavsföroreningar fram. Det ledde senare till de förslag somregeringen presenterade i propositionerna om miljöpolitiken, jordbruket ochtrafiken . Aktionsprogrammet innebär totalt en satsning överstatsbudgeten på 345 milj. kr., varav 15 milj. kr. till havsmiljöforskning påmiljö- och anslag. Under tvä år har också 230 milj. kr.avsatts för miljöförbättrande åtgärder inom jordbruket, åtgärder som i storutsträckning syftade lill att minska jordbrukets utsläpp av närsalter fillhavet. Därtill kommer 100 milj. kr. till det s.k. . Men de största insatserna kräver vi ändå att förorenarenskall stå för, och här rör det sig om investeringar i miljardklassen. Beträffande den rena forskningen hade regeringen redanföre sommarens algblomning med förtur satt in ca 100 milj. kr. När katastrofenvar elt faktum fillsköts ytterligare 30 milj. kr. Dessutom harregeringen i huvudtitel givit uttryckligt besked omatt en upprustning av den forskningen måste komma till stånd - och attdetta skall ske i enlighet med den aviserade forskningspolifiska propositionen1990. Därtill kommer att man , i och med den budget som vi diskuterar här , möjliggör att ytterligare tre forskartjänster inrättas vid centra.Del är alltså en osann bild som oppositionen försöker sprida när det gällervidtagna åtgärder på delta område. Med tanke pä inte minst påhopp - hansanklagelser för svikna löften och annat - vill jag slutligen säga att visocialdemokrater har givit löftet att äta oss det tredje uppdraget, nämligenatt rädda vår natur och vår miljö. Och detta löfte som vi har givit människornakommer vi att uppfylla pä samma mödosamma sätt som har präglat vårkamp för både demokrati och välfärd. Med det anförda vill jag yrka bifall tillpropositionen och avslag på samtliga reservationer. 98 () replik: Margarela har inte någon särskiltlätt uppgift, nämligen att hävda - ungefär som jag och många andra har gjort -att miljöfrågorna är de viktigaste frågor vi har, och säga att manbefinner sig i en verklighet där man inle skulle kunna få loss några miljonertill för kalkning i skogen eller för havsforskning. Det är klart att det härhandlar om prioriteringar, och om man vill så kan man i det här sammanhanget.Därför är det naturligtvis viljan som fattas och inte förmågan.