prot · GC09122 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag kan inle förstå annat än att det bäsla sättet atl färespeki för dessa myndigheter från offentligheten och frän allmänhelen är attha så slor öppenhet i diskussionen som möjligl och att mötas i ell åsiktsutbyteutan fördomar från vare sig den ena eller den andra sidan. Det är bara dettaman begär. 141 Miljö- och energiminister : Det är inle sanl, som säger, all man försökerlägga munkavle pä någon. Vad jag vänder mig emol är all vi skulle ha enpolitisk överprövning i någon form av säkerhetsmyndigheternas beslut. Det skullevara någonting ytterligt farligt Jag kommer att värna om dessa myndighetersinlegrilel med all den kraft jag har. Om sovjeliska fosfor-utsläpp I 142GUDRUN (vpk): Jag menar inte, , att vi skallha en politisk överprövning av de beslut som har faltals. Men jag menar all manmåsle vara på det klara med att de beslul som har fattats är rikliga och atlbeslutsunderlagen är fullständigt korrekla. Del råder inte enighet om delta idessa frågor. Eftersom del är så viktiga frågor med så långtgående konsekvenserför så mänga människor, måste man vara otroligt aktsam. Det tror jag faktisktvi är överens om, och jag. Då lycker jag alt man måsle se lillatl också fillfredsställa den orohga delen av opinionen. Del många är väldigtoroliga över är t.ex. att della är en prototyp i full skala. Försök har aldrigtidigare gjorts. Del är en sak som många känner sig starkt oroade över. Och detfinns väl all anledning all göra del. De flesla andra slora induslriprojekibrukar man faktiskt testa först och se om de verkhgen håller. Del har man integjort här. 143 Miljö- och energiminister : Herrtalman! Den här anläggningen är faktiskt föremål för en forllöpande myckelsträng tillsyn. Den är inte lämnad all fungera för sig själv. Som jag sade imill svar får icke en slutgiltig anslutning och andra lyper av slulligaåtgärder vidlas utan en ny särskild prövning. Det är inle ens självklarl kommer atl försluta den för allfid när den en gång kommer att vara fulltutnyttjad, ulan man förser den kanske med en kontinuerlig övervakning ävendärefler. 144 (vpk): Jag förslår all man inte har kunnat taslutgiltig ställning lill hur den slulgilfigt skall se ut, eflersom delforlfarande finns sä många frågetecken kvar. Vi som är oroliga över all den häranläggningen ändå kommer att las i bruk på del sätt som här förespeglats vill är på del klara med hur den kommer all se ut i slutändan, innan man börjari första ändan. Jag lycker att del är en ganska rimlig begäran. Man skall vetavar flygplanet skall landa, innan man sätter sig i det. Det har vi hävdat inomkärnkraftsmotslåndsrörelsen . Det har visat sig atl vi faktiskt haderätt från början. Vi kommer alt få rätt även i det här fallel. Med tanke på demassiva erfarenheter som har gjorls borde man hejda sig. Överläggningen var härmed avslutad. 31§ Svar på fråga 1988/89:666 om sovjetiska fosforutsläpp i 145Miljö- och energiminister : Herr talman! har frågatmig vad regeringen tänker göra för alt inte ytterligare dumpning avfosforbomber skall ske i . Som själv påpekat utgör den dumpadefosformängden elt myckel litet tillskott jämförl med övriga källor, varförproblemel i första hand inle kan betraktas som ell närsaltsproblem. Däremotfinns det självklart en rad andra problem förknippade med dumpningen. Miljöfrågor beiräffande regleras mellanÖstersjöländerna i den s.k. Helsingforskonvenlionen. Samtliga Östersjönsstrandstater är medlemmar i konventionen. Dumpning av annat än muddermassor ide som omfattas av konventionen är förbjuden. Vid dumpning avmuddermassor måste tillstånd ha meddelals av den lokala tillståndsgivandemyndigheten. Dock omfattas inte medlemsländernas inre farvatten avkonventionen. I det nu föreliggande ärendet har, enligl uppgifl frånHelsingforskommis-sionens sekretariat, med slörsta sannolikhet dumpningen skeltpå det som benämns inre farvatten. Det är dessulom möjligl alt dumpningen skettav misstag och i slrid mol gällande lokala beslämmelser. Frågan utreds förnärvarande inom Sovjeiunionen. Dumpningen har diskuterats inom ramen förHelsingforskommissionen och kommer vidare alt diskuleras vid ett möte ,då sekrdariald iräffar ordföranden för kommissionen samt de olika ordförandenaför kommissionens samtiiga kommilléer. Därefler kommer regeringen all laställning lill behovel av ell eventueUt särskill agerande från sida. Förutom mot bakgrund av vad som stadgas iHelsingforskonvenlionen, kan etl agerande ske med slöd av del avtal ommiljösamarbete som upprättats mellan och Sovjeiunionen.Möjligheten att ta upp frågan med Sovjeiunionen kommer alt finnas i samband medmin resa längs den balfiska kusten , fillsammans med den sovjetiskemiljöministern. Då , som framställtfrågan, anmält atl hon var förhindrad alt närvara vid sammanlrädel, medgavlalmannen alt i stället fick della i överläggningen. 146 (vpk): Jag ber alt få tacka miljö- ochenergiministern för svarel på fråga. Som redan sagts är del inle mängden fosfor som i förstahand föranlett frågan. De sovjeliska bombernas 20 lon fosfor är bara en bråkdelav den mängd fosfor som släpps ut i . Men jag menar alt delär principiellt vikligl alt reagera mot all haven används som en soptipp, därman kan bli av med en mängd problem som man inte vill veta av. Även om dumpningenskelt i inre farvatten och även om säkert harproblem med alt konlrollera sin egen militärs agerande, flyter fosfor medylvaltnet så atl svenska fiskare på l.ex. blivit oroade.Miljöproblemens lösning kräver naturligtvis inlernalionelll samarbele, och jagkan bara önska alt det skulle handla litet mindre om ord och lilel mer omkonkrel handling. Jag är myckel nöjd med statsrådets svar, ochjag är glad alt , såsom jag lolkar svarel, kommer all la uppfrågan med . Om sovjeliska fosforutsläpp i Överiäggningenvar härmed avslulad. Prot,1988/89:122 Om behandlingskapaciteten för miljöfarligt avfall 32 §Svar på fråga 1988/89:671 om behandlingskapaciteten för miljöfarligt avfall 147 Miljö- och energiminister : har frågat mig om vilkaålgärder regeringen avser att vidta för att öka behandlingskapacitelen förmiljöfarligt avfall. Det är en akluell och viklig fråga som larupp. Bristen på behandlingskapacitet för dd miljöfarliga avfallet är etl slorloch synnerligen allvarligt problem. Regeringen inbjöd i millen av mars övriga riksdagspartiertill en överläggning med miljövårdsberedningen för att diskutera denna ochflera andra svåra avfallsfrågor. Jag nämnde där inledningsvis alt frågornarörande det miljöfarliga avfallet har diskuterats relafivt litet i förhållandetill övriga avfallsproblem. Det gäller såväl behandlingskapacitd som utrymmenför lagring och kontroll över mängder och flöden. Jag upplevde vid mölel enöppen och positiv attityd till all finna en riksläckande lösning på dettakomplexa problem. För all pä lång sikt komma till rätla med problemel atl ha entillräcklig behandlingskapacitd gäller det nalurliglvis i första hand atlminska mängden miljöfarligt avfall som behöver omhändertas. Det sker både genomall mängden och farligheten hos avfallet minskar. Detta innebär en delomställningar inom industrin, och här måste producentansvaret i fortsättningenspela en mer avgörande roll. När det gäller den akuta behandlingsbristen, som fråganavser, måste kapaciteten ökas. Lokaliseringen av en utbyggnad är här det sloraproblemet. Enligl vad jag har fått uppgifler om har del inom förberettsen kapacitetsökning. Men man kommer inle längre förrän lokaliseringsfrågan ärlöst. har anmält della till regeringen. Regeringen kommer att ge ensärskild utredningsman i uppdrag all lämna förslag lill en lösning pålokaliseringen av en framlida utbyggd behandlingskapacitet för miljöfarligtavfall. Frågan skall behandlas möjligt, så alt de överhängandeproblemen kan lösas. Till sisl vill jag nämna atl frågorna kring delmiljöfarliga avfallet ingår i regeringskansliels pågående arbete med en översynav avfallshanteringen i stort. En viktig del i della arbele är det förslag tilländring i renhållningslagen som har presenlerals i en departementspromemoria,som gick ut på remiss . Enligl förslaget läggs ansvaret för allavfallshantering pä kommu- 148KARIN (): Jag lackar dels för i går, dels för delta svar. Vi befinner oss i en krissituation. Dd svar som jag harfått av miljö-och energiministern kan tolkas som ett instämmande på denpunklen vad gäller mängden miljöfarligt avfall, som bara ökar. Har vi egentligen något syslem som klarar detmiljöfarliga avfallet? I den ena rapporten efter den andra kan man ju läsa atlSAKAB inte har resurser när det gäller att ta hand om del miljöfarligaavfallet. Dessulom kan man läsa all lösningen på problemel är all exporteramiljöfarligt avfall, gift. Jag vill mol den bakgrunden fråga om miljöminislernär till freds med det hanteringssätl som tvingas tillämpa. Självfallel är det riktigt atl lösningen pä läng sikt äralt minimera mängden miljöfarUgt avfall. Vidare måste avfallet bli mindrefarligt. Men det här lar naturligtvis lid. Jag vill fräga: Vilka ålgärder ärmiljöminislern beredd alt vidta när det gäller att förmå producenterna attminska mängden miljöfarligt avfall? Jag är en aning oroad över en departementspromemoria somjag kunde la del av via ell pressmeddelande i går. Enligtdepartementspromemorian är lösningen kanske att kommunerna får totalansvaret idetta sammanhang. Men har kommunerna verkligen kapacilel och kunskaper för atlklara hela hanteringen? Det kan ju klart konstateras att har misslyckatsmed den uppgiften. Om behandlingskapacitelen för miljöfarligt avfall 149Miljö- och energiminister ; För det första vill jag som elt konkrelexempel på vad jag gör för att dels minska mängden avfall, dels göra avfalletmindre farligt anföra att jag började min arbetsdag lidigl med alliräffa representanter för förpackningsbranschen och bryggeribranschen för attdiskutera dessa frågor. Det var inle första gången som vi träffades. Vid dltidigare tiUfälle fick dessa personer en hemläxa av mig, som de inte riktiglklarade av vare sig när del gäller all åta sig atl få borl miljöfarligakomponenter eller när det gäller all presentera en strategi för hur man skulleminska mängden onödiga förpackningar. De har därför fått en ny hemläxa till iaugusti. För det andra vill jag säga atl jag tycker atl nuvarandesituation är myckel otillfredsställande. Del är inle självklarl all mängdenmiljöfarligt avfall totalt sett är större nu än den var tidigare. Del är barasä, att vi har mer kunskaper. Dessulom samlas mera avfall in. Det ärdärför som l.ex. inle klarar av att ta hand om det avfall som samlas in. har vi inte tillräcklig kontroll över dennahantering. Man räknar med alt ungefär en femtedel av del avfall som årligenuppstår försvinner på felakliga vägar. Tanken med alt ge kommunerna ellhelhetsansvar är inte att det i varje kommun skall finnas enbehandlingsanläggning för miljöfarligt avfall, ulan tanken är att skapa elthelhetsansvar ute bland användarna. Avfallet måste ju samlas upp på elt säkerlsätt och transporteras till den som på etl ansvarsfullt och acceptabelt sättkan ta hand om det. Där kan kommunerna samarbeta. Jag vill understryka atl dendepartementspromemoria som skickats ut har diskuterats fram i samråd medKommunförbundet och . Den export som förekommer är inte tillfredsställande. Jaglycker att vi borde ha ambilionen alt själva klara delta. Dock vill jagundersiryka att del i varje enskill fall krävs lillslånd och ulfärdas villkor.Exporl förekommer bara till de som kan visa alt avfallet las omhand på etl ansvarsfullt sätt Vi deltar alltså inte i den kriminella export avmiljöfarligt avfall lill som har upprört så många. 150 (): 8 000 lon miljöfarligt avfall vänlar på atlkunna bli mollaget av . Men har inte erforderliga resurser. Om viräknar litet grand på della och sluderar hur volymen ökar, kommer vi alt finnaall del är Prot,1988/89:122 Om behandlingskapaciteten för miljöfarUgt avfall 40 000 lonmiljöfariigt avfall som kommer att få vänla på en bättre kapacilel hos ,Det handlar alltså om en ny anläggning. Delta kan definitivt inle anses varalillfredsslällande. Frågan måste få en akut lösning. Återigen något om kommunerna. Också jag tror attkommunerna på ett positivt sätt kan medverka när det gäller all åstadkomma engemensam insamling av alll miljöfarligt avfall. Del är ju hell olillfredsslällandeall vi inte känner lill vart avfall tar vägen av de somtotalt finns. Däremol tror jag definitivt inte att vi har rätt atl lägga överansvaret på kommunerna och all kräva atl dessa skall ha all kompelens i detta läge,när staten inle själv klarar av del här. En följdfråga blir; Vem har huvudansvaret för all skapaell tillfredsställande system för hanteringen av vårt miljöfarliga avfall? 151 Miljö- och energiminister : Herrlalman! Självfallel är det riksdag och regering som har det övergripandeansvaret här. Vad del är fråga om är att skapa en organisation som fungerar iverkligheten. finns det inte någon sådan, eftersom ingen ute på fälldrent praktiskt har möjligheter atl klara av insamlingen av miljöfarligt avfalloch konlrollen av vad som pågår inom olika verksamheter. Enligl förslaget är det meningen atl slatensnaturvårdsverk skall forlsälta atl vara central fillsynsmyndighd. Beiräffandeden akuta situationen vill jag säga atl utredningsmannen snabbt skall komma medell förslag. Jag vill framhålla alt del är myckel viktigt atl olika partiervisar etl ansvar - jag utgår från att även del parli som fillhörkommer alt göra del - för de obekväma beslul som måsle fattas om lokaliseringenav de anläggningar som har all la hand om del miljöfarliga avfallet. 152 (): Vi i cenlern är naturhgtvis beredda att deladelta ansvar. Men i nuvarande läge är det väldigl vikligl atl regeringentillkännager sin syn på del hela. Trols allt tycker jag atl det ärbra atl regeringen kommer att ge en särskild utredningsman i uppdrag att lämnaförslag till en lämphg lösning på lokaliseringen. Jag vill fråga: Hur lång tidkan utredningsmannen tänkas få på sig? Hur snabbt kan frågan bedömas få enlösning? 153Miljö- och energiminister : Herr lalman! Del är min ambition altdessa frågor skall kunna lösas . Del som kan kommaemellan är all kommun efler kommun säger nej. Då blir del svårt atl komma framtill en lösning i godo. Vad vi vill är just alt i godo komma fram fill enlösning för en eller flera anläggningar, som måsle kunna uppfylla de mycket högamiljökrav som vi kommer atl slälla. Del är, som sagt, min ambition alt dellaskall ske myckel snabbi. Till slut, herr talman, vill jag bara säga alt avsiklenmed alt inbjuda partier fill gemensamma överläggningar imiljövårdsberedningen var jusl all visa öppenhet och alt inbjuda lill elt delatansvar. Vid den överläggningen var jag mycket glad över atl samlliga parlierdeklarerade att Sverigesjälvl måsle la hand om sitt miljöfarliga avfall. Således får vi gemensamt laelt ansvar för var hanteringen skaU ske. Överläggningen var härmed avslutad. 33 § Svar på fråga 1988/89:616 om åtgärder mot rapporteratvåld mot befolkningen i har frågat mig vad regeringenavser göra med anledning av våldet mol befolkningen i . Regeringen har verkat för allinternationellt uppmärksamma silualionen i . I första hand hardetta skett inom FN:s ram. Vi har dessutom vid upprepade lillfäUen direki lillden salvadoranska regeringen framförl våra synpunkter. Vi har också lämnathumanitärt bislånd lill organisationer som arbetar för mänskliga rälligheler iEl , och vi beviljar asyl ål flyktingar. Den beskrivning gör av händelserna den 19april stämmer i stort med den bild regeringen fått via andra kanaler. Del finns också många andra exempel på övergrepp motcivilbefolkningen och broll mol grundläggande mänskliga rättigheter i ElSalvador. Enligt uppgift skall en ny dödsskvadron med nära relalioner till dettillträdande regeringspartiet ha upprättats. Den känner djup indignation inför dessahändelser. Vi följer konlinuerligl ulvecklingen i och kommer ocksåi fortsättningen att direki lill den salvadoranska regeringen framföra vårakrav på respeki för mänskliga fri- och rälligheler. 155 (vpk): Jag tackar utrikesministern för svaret. Ariasplanen för fred i är etl viktigt bidrag i den härprocessen. Fredsinitiativei, eller Ariasplanen, omfallar som bekant elt antalstater i den här regionen. I den debatt som förs utomlands, men också härhemma, riklas av vissa kretsar enbart kritik mot . Jag skulle viljapåstå att av de inblandade länderna är det enda land som i konkrethandling lever upp till fredsplanen. Det kan man däremot inte säga om ElSalvador. I detta land ökar brotten mot de mänskliga rättigheterna, där härjardödspalmllerna med tyst medgivande från makthavarna. , som borde engagerasig hårt för all förmå regimen och ARENA-parliet i all respekterade mänskliga rättigheterna, fortsätter i stället sina grundlösa angrepp molNicaragua. Jag ulgår ifrån atl utrikesministern i sina samlal med ledare förUSA;s administration påtalade ansvar för situationen i ElSalvador. Överläggningen var härmed avslutad. Om ålgärder mol rapporterat våld mot befolkningen i 5 prolokoU 1988/89:122 -123 Om efterforskningarna av viss promemoria i Boforsmålel 34 § Svar på fråga 1988/89:618 om efterforskningarna avviss promemoria i Boforsmålet har frågat mig om jag kanförklara var de dokument som efterfrågats av överåklagaren nufinns. Ljungwall har i brev till mig av den 20 januari 1989begärt atl vissa handlingar med anknytning till krigsmalerielexporl skulleeflerforskas i . De åberopade handlingarna skulle bl.a. havarit anteckningar frän möten inom departementet saml från ett möte mellanUD-föreirädare och Boforsrepresentanler. Efler en nogrann undersökning inom departementet svaradejag Ljungwall brevledes all några sådana dokument inte kunnalpåträffas. möjligl skäl lill delta kan vara alt del rört sig ominlernl arbetsmaterial som inte omhändertagits för arkivering. En annanmöjlighet är atl handlingarna aldrig har upprättats. 157 (vpk): Jag får lacka utrikesministern för svarel. Möjligheterna alt dessa dokument antingen inte skulle hafunnils över huvud tagel eller atl det skulle har rört sig om inlernaarbetspapper lycker jag inle är särskilt trovärdiga, måste jag säga. Jag skallta elt exempel som har kommil fram i handlingarna från tingsrätt.Det finns en anteckning från , skriven av den då nyekrigsmalerielinspek-lören i : Samlal Marfin Ardbo ochWinberg om export, pågående och planerad, fill olika länder. Det finns några fler sådana exempel som är myckel tydliga.Jag tror inte att man skriver Se särskild anteckning, om man inle också harupprältal en sådan anteckning. Om man har gjort del och skrivii det i en sådanhär dagbok, förmodar jag atl del inte är fråga om interna arbetspapper, utanall de bör ha omfattats av någon form av diarieföring pä KMI. Det finns andra dokument som har påträffats efter hoteller utfästelse - jag vel inle hur man skall uttrycka del - om brottsutredningmol KMI för förstörande av bevismaterial. Del finns andra dokumenl som inle harblivit registrerade förrän efler det atl de har kommil in. Det är ensalig röra, skulle jag vilja säga, bland alla de papper som rör vapenexport,vilkel är mycket känsliga frågor. Möjligheten alt handlingarna aldrig har upprättals ellerall del rör sig om internt arbdsmaterial är inle de enda möjligheterna, tyckerjag. Jag vill fråga utrikesministern: det också vara så all del finnsdokumenl som undanröjs medvetet, just därför alt de handlar om illegalvapenexport? Själva frågan är oförskämd. Del undanröjsaldrig någol material ur UD. En del material tuggas sönder, men del är ickematerial av den här karaktären. "En salig röra" är en lika osakligbeskrivning av det som förekom. Del är också fel alt säga alt de härförklaringarna inle är möjliga. Om EG-anpassningen och neutralitetspolitiken Delär korrekl atl innehåller en hänvisning lill en separal Prot.1988/89:122 PM som skulle gälla elt möle. Något sådanl papper har emellertidinte kunnat återfinnas, trots såväl polisens som våra egnanoggranna efterforskningar. Förklaringen kan vara alt om det har funnits ettsådant papper kan det ha haft karaktären av ett informellt arbetspapper, somdärför inle arkivlagts. Det är den enda förklaring vi har kunnat finna. Vi kanbara gissa oss lill en förklaring till varför papperen inte har återfunnits. Anf.159 (vpk): Det står utrikesministern fritt att tycka att jag är oförskämd. Jaghävdar atl det är ganska sakliga påståenden jag gör. Hur förklarar annarsutrikesministern all så många papper vilka rör just vapenexporten försvinnereller inle återfinns? Sådana som enligl anteckningar skall finnas; sedan finnsde inte. Andra återfinns först efter det att de har kommit in. Delmåsle finnas någon förklaring till att så många papper försvinner eller hittasså senl jusl när det gäller vapenexport. Jag tycker inte all del är oförskämtatl ställa frågan hur della kommer sig. Överläggningenvar härmed avslutad. 35§ Svar på fråga 1988/89:629 om EG-anpassningen och neutralitetspolitiken Per Gahrlon har ställt en fråga om resultatet av en analys av deneulraliletspolitiska problem som kan uppslå vid etl närmande lill EG, Ifrågan hänvisar Per Gahrlon till regeringens vilbok om EG-anpassningen ochsäger alt det i denna skulle hävdas alt en analys av dessaneutralitetspoU-liska problem skall ha skell. Jag förmodar att han med vitbokenmenar den redovisning av det pågående integralionsarbeld som har utarbetats påutrikesdepartementets handelsavdelning. Jaghar också förgäves letat efler de formuleringar som Per Gahrlon åberopar. På s,206, som han hänvisar till, slår inle all någon neutralitelspoli-tiskproblemanalys har skett. Del slår atl en genomgång av EG-samarbdds förenlighetmed neulralitetspolitiken har inletts. Låtmig säga några ord till om neutralildspolitiken och integrationsarbetet Del ärsjälvklarl atl förutsättningarna för inlegralionsarbetet och effekterna av eltnärmande lill EG måste analyseras på en lång rad olika områden, I vissa fallrör del sig om mycket snäva, tekniska frågor. I andra gäller det frågor av enövergripande nalur, såsom t.ex. de neutralitetsrätlsli-ga ochneulralilelspoliliska aspekterna på samarbelel med EG. Delär dessa aspekter, i stort och i smått, som analyseras och diskuteras inom Gränserna för värl samarbete med EG är klara. De fastlades i beslut , vilket grundade sig på utrikesutskottets belänkande om och den västeuropeiska integratio nen. Därav framgår bl.a. atl vi inte kan delta i ett samarbete om utrikes- och säkerhetspolitik. Naturligtvis kan även andra frågor av belydelse för 67 Prot.1988/89:122 heutraliletspolitiken dyka upp i samarbetet med EG. Det ärdärför vi redan 26 maj1989 nu försöker kartiägga evenluellaproblemområden. klar länker vi också redovisa det arbetet Då Per Gahrlon, som framställtfrågan, anmält alt han var förhindrad atl närvara vid sammanträdet, medgavlalmannen att i stället fick della i överläggningen. 161 (): Det finns olika ultolkningar av begreppelneutralitet. Vi har exemplet , som utan reservationer har gått med sommedlem i EG och samfidigt hävdar sig vara neutralt Vi har exemplet ,som har en inlernalionelll garanterad neutralitet som en följd av fredsslutet1945. Och vi har exemplet , som skulle kunna kallas den självpåtagnaneulralitels-poUliken. Den officiella uttolkningen av det svenska neutralilelsbegreppeibrukar vara "alliansfrihet i fredslid syftande lill neutralitet ikrig". Jag frågar mig hur del kan anses möjligt alt vara ansluten somnafion lill EG och förena detta med krav på att omvärlden skall ha förtroendeför den svenska neutralilelspolitiken, EG beslår, som lorde varaulrikesminislern bekanl, av länder som prakliskt lagd allihop är medlemmar iNATO, en USA-ledd mililärallians, I en artikel i hävdas atl manfrån sida klarl uttalat att vapenhandeln bör innefattas i deninre marknaden, säger alt troligenkommer att öppna en gemensam vapenmarknad. Man skriver atl det handlar om enaktionsplan som utarbetats av NATO-staternas utrikesministrar och att denhänger väl ihop med förslag på EG-kommissionsnivå om atl utsträcka den inremarknadens regler lill all gälla också vapenområdd.