prot · GC0943 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:43 1 § Justerades protokollet för . 2 § Talmannen meddelade att , och denna dag återtagit sina platser iriksdagen, varigenom tjänstgöringen som ersättare upphört för ,och . 3§ Svar på interpellation 1988/89:72 om placeringen av viss tjänst förborrkärnearkivet i har frågat mig om regeringenär beredd att vidta sådana åtgärder att intenfioner vad avserplaceringen av chefstjänsten för borrkärnearkivet i i länrespekteras av ansvarig myndighet. Som jag redogjorde för här i kammaren för knappt sjuveckor sedan, ingår det i ett första skede av uppbyggnaden av det centralaborrkärnearkivet i att ta hand om och även gallra i de arkiv som Sverigesgeologiska undersökning (SGU) har i Vintrie, Håksberg, ochLövsta. Samtliga dessa orter ligger i Syd- och . Förråden iVintrie och Håksberg skall vidare avvecklas. När denna genomgång har slutförts finns det, som jag här ikammaren framhöll, skäl att den aktuella tjänsten placeras i . Jagvill därför ytterligare en gång erinra om att det är min avsikt att föreslåregeringen att i regleringsbrev eller annat beslut klargöra att tjänsten somansvarig för det centrala borrkärnearkivet efter det första skedet avuppbyggnaden skall placeras i . Enligt vad jag nu erfarit är detta ettförhållande som SGU beaktar i den pågående rekryteringen av en ansvarig geolog. 2 (): Jag ber att få tacka för svaret. För mig ärsvaret en stor besvikelse. Att de förråd SGU har skall gallras och att ett parav dem skall avvecklas är ingen nyhet. De stora förråd som skall gallras ochskötas om ligger dock norrut. De mest betydande av de små SGU-förräden liggerpå rätt långt avstånd från . Befattningshavaren kan, i den mån hanbehöver resa till dessa, lika gärna resa från . 1988/89:43 Detenda raka är att SGU som huvudman köper aUa tjänster från SGAB i Mala.Där finns full kompetens och kapacitet, och man kan ta på "I '. På SGAB har man också de kunskaper idatabokföring m.m. Om placeringen av VISS , f , j... , , .. som behovs for uppdraget. tjänst for borrkarncr . f. , c < x, , , , ..... Genom attindustriministern har fallit i farstun for SGU-generaldirekto- rens vaktslående om SGU iUppsala drivs nu datahantering m.m. från Tyvärr lederindustriministerns ovilja att fatta nytt beslut med anledning av de fakta somhar framförts av chefsgeologen i , som är desamma som jag har angetti min interpellafion, fill att riskerar att få vad jag kallar renlasthantering, medan de framtidssutvecklande insatserna Änmer svårförståelig blir industriministerns vägran att ompröva sitt förstaställningstagande om man ser rent praktiskt på frågan. Tror industriministernatt en geolog som senare skall bosätta sig i blir lättare att rekrytera omhan först skall in på och överhettade bostadsmarknad? Jag har tidigare iakttagit hur verk och myndigheter om vilkautlokaliseringsbeslut fattats agerat. De hari många fall krånglat och lyckats stanna kvar i meddelar som klart beslutat skulle utlokaliseras. Det är här fråga omsamma agerande. förutsatte att inte bara lasthantering utan ocksåkunnighetsutveckling och datahantering skulle komma fill del. Allt talarför att SGAB i av såväl ekonomiska skäl och forskningsskäl som renanäringsutvecklingsskäl är att föredra. Det är mängden av sådana här i och för sig små beslut som fattas idepartement och verk osv. som är den regionala utvecklingens verkliga bockfot. Jag har i mitt svar givit besked fill att dennachefstjänst skall placeras i . Det svaret tycker är enbesvikelse. Jag gör bara det konstaterandet. Anf.4 (): Det är en besvikelse att inte chefsposten direkt lokaliseras till Mala.Det tycker inte bara jag, utan hela mitt hemlän. Det jag egenfligen berör äratt man genom att låta denna chefstjänst placeras i Uppsaladrar utvecklingsdelen från till . Jag skulle värdesätta omindustriministern i ytterligare ett inlägg sade att han skall se till atthelheten kommer till . Då skulle svaret skapa mindre besvikelse. Överläggningenvar härmed avslutad. 4§ På förslag av talmannen beslöt kammaren kl, 12,08 att ajournera förhandhngarna på grund av att miljö- och energiminister ännu inte hade infunnit sig för att lämna på föredragningslistan 96 upptagna meddelande och svar. 12.13 under ledning av 5 § Kammarensförhandlingar återupptogs kl. talmannen. 6§ Meddelande om svar på interpellation 1988/89:75, m.m. Anf.5 Miljö- och energiminister : Jag ber först om ursäkt för min sena ankomst. Jag trodde att jag hadegod fidsmarginal när jag beräknade att vara här fill ,10. PärGranstedt har fill mig ställt interpellafion 1988/89:75 om märkning avmiljöfarliga batterier. Det var min avsikt att besvara denna interpellation , men har meddelat att han är förhindrad att ta emot svaret . Jag kommer därför att besvara interpellationen , Dettaillustrerar ett problem som vi har praktiskt taget , nämligen attdet är svårt att komma överens med riksdagsmännen om tidpunkt för besvarande avfrågor och interpellationer. Jag skulle därför vilja hemställa att talmannan idet vällovliga arbetet att reformera fråge- och interpellationsinstituten ocksåtar upp denna fråga fill diskussion med partier. Meddelandeom interpellationssvar, m.m. Omstatligt stöd till vissa solvärmeanläggningar 7 § Svar påinterpellation 1988/89:70 om statligt stöd till vissa solvärmeanläggningar Anf.6 Miljö- och energiminister : har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidtaför att små solvärmeanläggningar inte skall missgynnas i förhållande fill deinvesteringar som kraftbolagen gör i nya energiproduktionsanläggningar. Detsom syftar på är att de ekonomiska förutsättningarna för attutveckla och introducera ny energiteknik är mer gynnsamma då etablerade ochfinansiellt starka aktörer som kraftindustrin stöder utvecklingen än då andra,mindre resursstarka aktörer svarar för utvecklingsinsatserna. Avdetta i och för sig självklara förhållande, drar slutsatsen attsolvärme missgynnas gentemot andra mer etablerdeenergialternativ. Denna slutsats finner jag något märklig, riktlinjer för energipolitiken som lagts fast av betonas att vårtenergisystem i största möjliga utsträckning skall grundas på varaktiga helstförnybara och inhemska energikällor. Således har bl.a. en akfivenergiskattepolitik bedrivits för att gynna förnybara och miljövänligaenergikällor. Regeringen har vidare vidtagit en rad åtgärder som syftar tillatt skapa gynnsamma utvecklingsförutsättningar för resurssnål och miljövänligteknik, t.ex. solvärme och vindkraft. Inom ramen för energiforskningsprogrammetgörs betydande satsningar. Vidare kan stöd till prototyp- ochdemonstrafionsanläggningar lämnas från den inrättade energiteknikfondeneller genom det nya teknikupphandlingsstödet som beslutade om ivåras. Ett av syftena med teknikupphandlingsstödet är för Om statligt stöd till vissa solvärmeanläggningar övrigt attstimulera nya kompetenta aktörer att engagera sig i utvecklingen av nyuppvärmningsteknik. har generösa investeringsstödlämnats till mindre solvärmeanläggningar. De medel som vid fleratillfällen avsatt för detta ändamål är nu förbrukade. har ettlångsiktigt forsknings- och utvecklingsarbete bedrivits som resulterat ibetydande framsteg inom solvärmeområdet. Kostnaderna för solvärmeanläggningarnahar kunnat reduceras, som prestanda har förbättrats. Enfortsatt-kostnadsminskning är dock nödvändig, om tekniken skall kunnakonkurrera med andra uppvärmningsformer. Enligt regeringens bedömning kommer ett fortsatt investeringsstödinte att bidra till en sådan utveckling i tillräcklig omfattning. Vad som istället krävs för att dessa kostnadsreduceringar skall kunna uppnås under1990-talet är insatser för forskning och utveckling tillsammans med stöd tillprototyp- och demonstrationsanläggningar. 7IVAR (): Jag tackar miljö- och energiministern för svaret. Jag vill också gärna kommentera svårigheterna att hittatidpunkter som passar både statsråd och ledamöter för fråge- och interpellationsdebatter. Jag är själv denna måndag hårt inbokad och har fått ändra på mycket, och jag skall ha sammanträde igen på hemorten . Det vore därför bra om interpellationsdebatterna så ofta som möjHgt kunde förläggas fill och . . , Jag tycker emellertid att den interpellation som jag harställt är så viktig att jag gärna gör denna extratur till , även omden resulterar i och en mycket sen kväll för mig. har det utgått generösa bidrag tillsmå solvärmeanläggningar, säger . Det är minst sagt en överdrift.Under hela 1987 fanns det inte några pengar tillgängliga för nya ansökningar.Redan i juni 1988 tillkom nya problem för dem som ansökte om stöd. Det varoklart om det fanns pengar. De som ansökte om pengar fick växlande besked elleringet besked alls. 1988 blev därför i huvudsak ett förlorat år. Om på något sätt vill ge täckning för sittpåstående att den socialdemokratiska regeringen medverkar till generösa bidrag , dvs. , krävs det åtminstone med väl fungerande bidragsgivning. Är beredd att medverka till detta? hävdar att de medel som anvisat nuär förbrukade. Jag är inte övertygad om att det är så. Det har givits tydligasignaler från statens energiverk om att det skulle vara fullt möjligt att medde medel som redan är anvisade skapa utrymme för bidrag till små solvärmeanläggningarunder . Detta stämmer väl överens med att det. pä anslag E 22den fanns sammanlagt . Ungefär hälften avdessa medel är helt obundna pengar. Det finns alltså med litet god vilja förutsättningarför att inom redan anvisad medelsram ge ett stöd fill små solvärmeanläggningar.Är beredd att göra detta, eller skall svikaframfidens energi och miljö? Jag är säker på att mänga miljövänner i villha ett klart besked i den här frågan. Detär upprörande om miljö- och energiminister sviker dem som solidarisktoch aktivt arbetar för att fullfölja beslut om ökad användning avmiljövänlig och förnybar energi. Om stödet till små solvärmeanläggningar nudras in är- det ytterligare ett bevis på svek och på att i förstahand ser fill kraftbolagens och den centraliserade energiproduktionensintressen. Solvärmenskall bli konkurrenskraftig genom ökad forskning och utveckling, sägerBirgitta i interpellafionssvaret. Har inte tänkt på attkärnkraften i dagens penningvärde räknat har fått i storleksordningen 10miljarder av våra skattepengar fill forskning? Men skall det ensamt haresulterat i att kärnkraften har byggts ut i ? Nej, det är den billigavattenkraften, som liksom ett fostervatten har skyddat kärnkraften ochtillsammans med kraftbolagens monopolliknande ställning möjliggjort engiganfisk kärnkraftsutbyggnad. Om t.ex. hade varit ett alldelesfristående bolag som tvingats driva sin verksamhet med intäkter frånströmproduktion på en marknad i konkurrens, skulle förlusterna ha varit i storleksordningen 2 000 milj. kr. Konkurs och nedläggning hade varit oundvikliga. Påsamma sätt kommer ny kolkondens att med den politik som stödjas av billig vattenkraft och i en monopolliknande marknadetableras med dryga extra kostnader för elabonnenter. Menframfidsbabyn, solenergin, vill kasta ut i vinterkylan, trots attden totalt sett i många tillämpningar är väsentligt biUigare än ny kolkondens.Inte ens en hundradels öre av den bilHga vattenkraften kan tänka sig att ge som marknadsstöd till små solvärmeanläggningar. Ominte miljö- och energiministern redovisar en annan inställning i en fortsattdebatt, menar jag att hon mister allt förtroende hos dem som vill skydda ochförbättra vår miljö. Jag hoppas att vi får en debatt och att inte miljö- ochenergiministern gör som hon ibland brukar göra, nämligen bara sitter sfill ochundviker fortsatt debatt. Jag tror att vi har ett gemensamt intresse av attförsöka få ett rejält tankeutbyte, Anf.8 (): Jag tror att vi är överens om att solen kan betecknas som både denallra renaste och den allra rikaste energikälla som vi kan ha till förfogande.Det torde inte heller råda några olika uppfattningar om att den kommer att varaett av framtidshoppen vid en ekologiskt sund och riktig energiförsörjning. Detär därför alldeles utmärkt att man satsar på forskning om sådan teknik. Detvore också utmärkt om man kunde satsa på en utbyggnad av småskalig, direktanvändning av solvärme. Detär ett besvärligt ekonomiskt läge, kanske huvudsakligen därföratt energipriserna internationellt sett i är mycket låga. Beroende påen alltför stark kärnkraftsutbyggnad har energipriserna varit så låga att detlett fill att vi fått en kraftig förbrukning. Detär inte sunt. Man kan hoppas att det blir en ändring, så att vi får stönesparsamhet, I det läget kommer troligen solvärmeanläggningarna att bli meraekonomiskt lämpliga, särskilt som tekniken förbättras, I det OmStatUgt stöd till vissa solvärmeanläggningar Prot.1988/89:43 12decemberl988 Omstatligt stöd till vissa solvärmeanläggningar känsliga skede som vi nubefinner oss i är det däremot vikfigt att göra en sådan satsning.Värmepumpssystemen har från sedan och fram till fått enotrolig spridning. Det har blivit värmepumpar på många ställen. Det lönar signätt och jämnt. Folk satsar på dem därför att det ändå är en miljöinsats mangör. Om solvärmeanläggningarna hade spridit sig på motsvarande sätt, hade manverkligen fått väldigt många fler att satsa på solvärme. Där ser jag en stormöjlighet för framfiden. Om det är möjligt att prioritera inom de ramar somIvar har beskrivit, kan jag bara hemställa fill miljö- ochenergiministern att göra en sådan omprioritering. Tack för ordet! 9 Miljö- ochenergiminister : Herr talman! Först vill jag säga att fill dem som på ett föredömligt sätt verkligen prioriterar riksdagsarbetet.Men det förekommer incidenter då man på ett sent stadium får återbud påfidigare överenskomna rider och det visar sig vara mycket svårt att kommaöverens om som passar den som ställt frågan eller interpellafionen.Detta är ganska besvärligt. Jag tycker att vi borde vara överens om att sättariksdagsarbetet främst så att den som tagit initiativ också är beredd attfullfölja det även om svaret lämnas eller . Regeringenspolitik är att aktivt stödja introdukfionen av nya miljövänliga inhemskaenergikällor. Jag vill för övrigt påpeka att stödet fillsolvärrnean-läggningarna har utgått under betydligt än stödet tillvärmepumpsanläggningarna, när vi nu talarom generellt stöd fill allaanläggningar. Vi har dragit den slutsatsen av de erfarenheter som vi gjort avett antal års arbete med att stödja, uppmuntra och påskynda införandet av nyamiljövänliga energislag, att man får ut mer av pengarna om man satsar demsystematiskt på forskning och utveckling, på prototyp- ochdemonstrafionsanläggningar samt på teknikupphandlingsstöd som får de storaaktörerna på marknaden, t.ex. kraftföretagen, att ta ett ansvar för att den nyatekniken verkligen kommer till användning. Pengarna räcker längre med denstrategin, och därför har också lagt fast den strategin påregeringens förslag. Det återstår inte några stora belopp ointecknade av detidigare anslagen, utan de är intecknade bl.a. för att möjliggöra den mycketkraftfulla satsning som görs pä vindkraften. Anf.10 (): Jag fick inte svar på någon av mina två frågor. Jag hoppas att få det imiljö- och energiministerns nästa inlägg. Omvi nu ser på utvecklingen inom solvärmeområdet kan vikonstatera att den varit dramatisk, att verkningsgraden fördubblats och attpriset mer än halverats. Detta har fakfiskt skett i väsentlig grad ute iföretagen, beroende på att det funnits en viss marknad. Vad miljö- ochenergiministern nu håller på att göra är att slå igen den marknaden. Det ärnågonting otroligt allvarligt. Det här är egenfligen fråga om hur vi skallförsöka få en rimlig balans mellan de olika energislagen. Somjag har sagt tidigare: Kärnkraften hade aldrig kommit fill utan ett gigantisktstöd från billig vattenkraft. Tror miljö- och energiministern att det skulle byggas ett endakolkondenskraftverk här i landet om det skulle stå på egnaben utan stöd, täcka alla kostnader osv? Miljö-och energiministern kräver nu att den verkliga framtidsenergin skall klara sigalldeles själv! Det innebär en helt felaktig inriktning av vår energipolitik.Vi kommer att prioritera stora centrala elprodukfionsanlägg-ningar i ställetför effektivare energianvändning och en användning av solenergin - inteberoende på att de två sistnämnda alternativen är sämre rent ekonomiskt utanberoende på att de inte får stöd via kraftbolagen när det gäller billigarevattenkraft. Det beror delvis också på att de är småskaliga och inte kan skapaen monopolliknande marknad utan gör det möjHgt för den enskilde att disponeraöver energin. Jagvet inte om det är något avskräckande som miljöministern värjer sig för justbeträffande detta decentraliserade energisystem, där det inte finns några fåkraftbolagsdirektörer som man kan prata med - som man kan skälla på ibland meni handling alltid gå till mötes. Det är ungefär så jag upplever miljöministernsagerande. Självtycker jag det är mycket tilltalande med denna ständigt flödande energi, som defacto är den mest miljövänliga energin och som skapar oberoende. Solen lyseröver alla - det går inte att politisera den. Någon tryggare energiform kan viknappast finna. Varför ger vi inte den energin minst samma chanser som denstorskaliga elproduktionen? Den frågan tycker jag att miljö- ochenergiministern måste svara på. Omstatligt stöd till vissa solvärmeanläggningar Anf.11 (): Ur energiministerns svar utläser jag att man skall lämna över rättmycket av initiativen till kraftbolagen, och det är jag rädd för. De kan varamer angelägna om att få det hela att gå ihop ekonomiskt inom bolagen. De kanskeinte har så stora lojaliteter när det gäller miljöfrågorna. Detvore nog bättre om initiativen på de här områdena fortfarande låg hos regeringoch riksdag och att man där kunde prioritera sådana energikällor - i det härfallet solvärmeanläggningar - som har miljömässigt goda effekter jämfört medsådana som kanske ekonomiskt är litet billigare. Man kan inte förvänta sig attkraftbolagen skall göra en sådan avvägning. Därför ser jag litet grand skepfisktpå den utvecklingen. Anf.12 Miljö- och energiminister : Herr talman! Jag tycker att GöstaLyngå borde välkomna att regeringen aktivt verkar för att aktörer av typkraftbolag tar ansvar för utvecklingen av sol- och vindkraftteknologi - intebara tar ansvar för de traditionella och etablerade teknologierna. Som ägare till - så länge vi har ensocialdemokratisk regering som anser att skall ägas av staten - harvi också möjlighet att se till att uppträder enligt de intentionersom riksdag och regering har lagt fast. 13 (): Det finns fortfarande goda chanser till svar på mina frågor, och jaglitar på att jag får svar. Prot;1988/89:43 Beträffandeom det finns eller inte finns pengar: Under anslag E 22 som anvisades /86 fanns det för stöd till solvärmeteknik, och för bidrag tillenergiinvesteringar var sammanlagt mer än 57 milj. kr. reserverade den 1 juli.Jag kan inte förstå annat än att även stöd till solvärmeanläggningar är bidragtill energunvesteringar. Det behövs alltså inte särskilt mycket tänjande föratt få de nödvändiga resurserna. Minkonkreta fråga till miljö- och energiministern är: Om statens energiverk görbedömningen att man, inom de här ramarna kan ta loss de 20-25 milj, kr, sombehövs bidrag till små solvärmeanläggningar , kommer då miljö-och energiministern att förhindra detta? Det vore faktiskt att gå flera steglängre än attpassivt stå och ingenting göra, harjag jobbat med den här frågan, därför att jag känner ganska många enskilda som gärna velat satsa på detta. Jag känner också företag som jobbar i branschen och som jag vet har satsat mycket eget kapital för att främja en som de tycker angelägen sak, något som de uppfattar har haft allra bästa förankring i riksdag. De känner sig svikna - det är självklart. i ett störresammanhang är detta att möjligheterna för den aktuella marknadsutvecklingen rycks undan mycket allvarligt. Det innebär ett ställningstagande för det storskaliga och för de fossila bränslena gentemot det förnybara och miljövänliga, och det står direkt och definitivt i strid med beslut. Jaghar här sagt att jag tycker det är upprörande att miljö-och energiminister, som ofta använder så vackra ord, inte handlar därefter, ivarje fall inte i denna fråga, där en insats kostar så litet men ändåsymboliskt betyder så mycket. Jaghoppas faktiskt på att få ett rakt och posifivt besked om att man skall göravad som göras kan för att inom givna ramar få loss de pengar som behövs. Jaglovar att jag skall forska allt vad jag kan om det blir ett nej. Då skall jaggöra allt vad jag kan för att få fram en detaljredovisning. Det jag har settgör mig ganska övertygad om att pengarna.finns om bara viljan finns. Anf.14 Miljö- och energiminister : Herr talman! Till : Vihar noggrant gått igenom var de pengar finns som står fill energiverketsförfogande, och det är icke så att det finns 57 milj, kr. som icke ärianspråktagna. Praktiskt taget varje krona är redan ianspråktagen och uppbundengenom olika förordningar och beslut, även om inte varje krona ännu ärutbetalad. Överläggningenvar härmed avslutad. 8 § Svar påinterpellation 1988/89:74 om finansieringen ay kärnkraftsavvecklingen 15 Miljö- ochenergiminister : Herr talman! har frågatfinansministern om finansieringen av kärnkraftsavvecklingen. Interpellationenhar överlämnats till mig. De frågor som GunnarHökmark ställer gäller hur regeringen avser att lösa frågorna om ersättningfill kärnkraftsföretagen, finansieringen av en ersättning och åtgärder motförsämrade reallöner. Eftersom frågan om ersättning till kraftföretagen förnärvarande bereds inom är jag inte nu beredd att redovisanågra ställningstaganden från regeringen, Anf.16 (): ; Jag skall be att fåtacka statsrådet för svaret på min fråga, även om jag måste konstatera att det inte i något avseende är ett svar på frågan, i . Detta.äri sig anmärkningsvärt. Denna mycket fundamentala fråga - om svenska statenavser att göra rätt för sig - kan alltså en företrädare för regeringen här iriksdagen inte svara ett självklart ja på. Man hänvisar i stället fill attdenna för rättssäkerheten-fundamentala fråga är under beredning. Det visar,herr talman, på en framfida osäkerhet som kommer att drabba all planering förenergiproduktionen, liksom all annan industriell verksamhet. Det visar attpolitiska beslut utan vidare kan fundamentalt förändra de villkor som har gälltfrån början. Och någon ersättning skall man inte med någon säkerhet räkna med. Rättssäkerhetenär som en fast spelregel - en nödvändig förutsättning för ett industriellt samhälle,och för ett samhälle som skaU kunna ha goda förutsättningar att på lång siktklara av bl.a. energiproduktionen: Det här svaret visar på en osäkerhet om vilka konsekvenser den förtidiga avvecklingen kommer att få. Det framgår att beslutet egentligen intebaseras på någon säkerhet och-någon visshet utan enbart på ett antalosäkerheter och ovissheter. Vi vet inte om kärnkraftsägarna kommer attersättas, och vi har inte fått redovisat vilka ekonomiska konsekvenserawecklingen kommer att få.. Ej heller vet vi någonfing om de miljömässigakonsekvenserna. Däremot vet vi att svensk industri upplever en ytterligosäkerhet - om man över huvud taget skall kunna klara av den framfidaenergianvändningen. Vi vet också att det, som sagt, finns en osäkerhet i frågaom industrins framtida energiinvesteringar. Utöverallt detta har energiministern i attackerat den myndighet somhar gjort en prognos om den framtida energiförbrukningen, och dessutom sagt sigvilja fatta oåterkalleliga beslut - vilket i det här fallet innebär attverkligheten, nya fakta och de problem som ligger i botten inte kommer att fåpåverka beslutsfattandet. Vi kan konstatera att vi har en energipolifik som svävar i totalovisshet, med det enda undantaget att energiministern har förklarat attbesluten som sådana är oåterkalleliga. Denna ovisshet är någonting som drabbarhela det svenska samhället. Närdet gäller själva energiförsörjningen kommer vi uppenbarligen att få leva meddenna ovisshet.