prot · GC0916 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag skulle vilja vädja till stafsrädet aft vi fränsvensk sida inte utvisar personer till , allra minst personer som därvarit inblandade i stridigheterna mellan olika falanger. Det är mycket lätt affföreställa sig vad som kan hända om de hamnar i fel grupp när de återvänder.Jag tycker inte att vi frän svensk sida skall medverka fill aft sända personerdit där de kan utsättas för dödshot. Överläggningen var härmed avslutad. 35 § Svar på fråga 1988/89:133 om kvinnornasarbetssituation inom den kommunala sektorn har frågat mig om jagavser ta några initiativ för aff förbättra kvinnornas arbetssituation inom denkommunala sektorn. Bakgrunden till frågan är ett uttalande av . , som ärchef för för kommunalpolitik, menar aft bristen på arbetskraft inom denkommunala sektorn bör stimulera fill eft aktivt jämställdhetsarbete och enuppvärdering och utveckling av många tradifionella kvinnojobb. Jag delarAnna uppfattning i denna fråga. Som jämsfälldhetsminisfer har jag eft övergripande ansvarför jämställd-hetsfrågor. Personalpolitiken i kommuner och landsfing liggerdäremot inte inom mitt eller regeringens kompetensområde. Å andra sidan syftar regeringens jämsfälldhetsarbete fillatt påverka arbetsförhållandena inom olika delar av arbetsmarknaden. Som ettexempel vill jag nämna atf 60 milj. kr. avsatts över statsbudgeten för atfmotverka ofrivilligt deltidsarbete. AMS har i samarbete med parterna utarbetatett handlingsprogram för aff komma fill rätta med de personalrekryterings- ochpersonalplaneringsproblem som finns i många kommuner och landsting. Den kommunala sektorn är vär största kvinnoarbetsmarknad.Jag tycker det är viktigt aff fortsätta atf diskutera jämsfälldhetsfrågorna med företräda ll" re för ,och de fackliga organisatio- nerna pådet kommunala området. Jag kommer därför aff fa initiativ till nya sådanaöverläggningar. 126 (); Jag vill tacka för svaretoch hälsa henne välkommen som jämsfälldhetsminisfer. Bakgrunden fill min fråga är en artikel i senaste numretav tidningen , där påpekar aff kommuner och landsfingnu har världens jämsfälldhefschans och aft det är viktigt atf vi tar den. AnnaHedborgs recept är bl.a. aff kvinnojobben mäste tas pä allvar och göras fill"rikfiga arbeten" med en utvecklad arbetsorganisation, utvecklings-och karriärmöjligheter. Man måste erbjuda löner som inte är avskräckande. instämmer i förslag, ochjag kan också göra det i stor utsträckning. Men jag tycker aff det viktigt atfvi är litet mera konkreta. Om man gör vettiga besparingar på t.ex. en klinik,tycker jag atf det vore rimligt atf den berörda personalen skulle få vara medom atf besluta hur pengarna skall användas i stället. Befordringsgängar, lönesätfningaroch arbetsordningar måste bli mindre stela - det är vi överens om. Då vill jag fråga om hon är beredd attacceptera folkparfiets förslag om en parlamentarisk kommission som skall fåtill uppgift aff utveckla ett rättvist utvärderingssystem för olikakvinnoarbeten och om hon är beredd atf ge eget budgetansvar till sjukhus ochkliniker i större utsträckning. Defta räcker ändå inte. Varför vägar infe loss kvinnornas kreativitet fullt ut genom att bryta de offentligamonopolen, som i prakfiken fungerar som näringsförbud för kvinnor? Om kvinnornas arbetssituation inom den kommunala sektorn Det som tar upp ombesparingar som görs, befordringsgängar och en del annat är direkta kommunalaoch landstingskommunala uppgifter. Den erfarenhet som jag har från Värmlandsäger att sådant arbete ständigt pågår. Vad jag förstår är det inte jag somskall svara på hur det arbetet skall fortgå, utan det är en fråga iallra högsta grad. Vad vi från statens sida kan göra och det jag kan hjälpatill med är naturligtvis aft driva de här frågorna vidare, ufifrån vad som harsagts t.ex. i jämställdhetspropositionen. Det gäller också att ta upp hur detser ut med arbetsmiljön inom de kvinnodominerade arbetsområdena osv. Deftasker, och vi har också avsatt projektpengar så aft man skall kunna gå vidare päde här områdena. Dess värre har vi inte särskilt många ansökningar fränkommuner om sådana projekt, men de är välkomna med ansökningar. Jag har inte hunnit ta ställningtill förslag om en kommission -det måste jag vara ärlig och säga.Jag får väl med det snaraste se pä vad förslaget skall innebära. Just nu kanjag inte ge något besked på den punkten. 128CHARLOTTE (): Beträffande det sista hoppas jag pä ettpositivt besked när har studerat värt förslag. Det handlar omaft fä upp Ottt kvinnornas arbetssituation inom den kommunalasektorn kvinnolönernai de typiska kvinnojobben, och det är vi, vaJ jag förstår, överens om. Sedan måste jag försöka få ett svar på frågan på vems sidaMargot står. Är det på samma sida som de socialdemokratiskalandstingsledamöterna i och , som har trotsat denofficiella partilinjen och släppt fram privata alternafiv, eller är det påsamma sida som , som har uttalat sig bl.a. i Kommunalarbetarförbundetoch beklagat att socialdemokraterna har eft kluvet ansikte beträffandeprivatiseringsfrågan och där han har krävt en mer enad front mot sådanprivatisering? Det handlar fakfiskt om att kvinnor skall få större möjligheteratf välja på arbetsmarknaden. Det hoppas jag att jämställdhetsministern villverka för. Om jag får göra en prioritering vill jag sägaatt det som är viktigast just nu är att hitta en förnyelse beträffandekvinnoarbetena både på den statliga sidan och beträffande kommuner ochlandsting inom t.ex. vårdsektorn. Det anser jag är mest angeläget atf göra inomkommuner och landsting beträffande de jobb som finns . Vad jag har kunnat märka är det också från detta håll somkraven kommer om att få mer att säga till om, om nya former för arbete,arbetsorganisation och arbetstid osv. Det arbetet har påbörjats och mästefortsätta. Jag tycker inte det är tid nu atf diskutera privatiseringsom nägon generell lösning på dessa problem. Lät oss i stället gå vidare inomkommuner och landsting och även på det statliga området med de här frågorna. 130 (); Jag beklagar atf tydligeninte kan tänka sig atf gå vidare också beträffande de privata alternativen. Föross i handlar det inte om endera vägen, utan det är vikfigt aff viväljer både en inre reformation och en yttre reformation. Det är viktigt inteminst med tanke på atf vi fram skall tillsätta 10 000 tjänster förvårdbiträden t.ex., och att vi skall ha möjlighet att uppnå målet fullbehovstäckning beträffande daghemsplatserna. Vad är det för fel, MargotWallström, om tre förskollärare vill slå sig samman och driva ett privatdaghem? Varför skall de inte kunna få statsbidrag till det? Såvitt jag kan förstå har vänt på hela steken. Utgångspunkten var faktiskt aft det i detarbetsmarknadsläge som råder just nu finns en verkligt god chans att förnya detsom är "kvinnojobb" inom kommuner och landsting. Den chansen bör vita-det har jag instämt i. Jag tycker det är vikfigt. kommer i stället en diskussion om att privafiseringskall vara en annan väg att gä. Jag tycker att vi skall använda det här tillfället, närarbetskraft efterfrågas, till att förnya kvinnojobben, göra dem meningsfullaoch utveckla dem i enlighet med vad vi har varit överens om. 132CHARLOTTE (): Vi kan vara överens beträffande den ena delen- det försfår jag, men för att kunna nä resultat för kvinnorna och beträffandedet som uträttas pä den kommunala sidan anser vi från aff detockså behövs en utökad privat sektor, och då måste man ha med det idiskussionen när man far upp den här frågan. Vad är det egenfligen för skillnad, ? Vihar privata tandläkare . Varför kan vi då infe tänka oss privatasjukgymnaster? Varför skall infe sådana kunna få statligt stöd i sammautsträckning som tandläkare? Om kvinnornas arbetssituation inom den kommunala sektorn Det är inte bättre med kvinnors villkor inomden privata sektorn. Kvinnors villkor är fakfiskt lika dåliga vare sigarbetsgivaren är privat eller . Jag tycker nog aft vi nu närmar oss gränsen för vad denhär frägedebatten skall handla om. Jag tycker också att jag har gett svarbeträffande hur jag tycker att prioriteringarna beträffande arbetet bör vara. Viskall, precis som sades i frågan, ta chansen aft driva jämsfälldhefsarbetetvidare inom den kommunala sektorn och även på den statliga sidan. 134 (): Om det är sä atf kvinnor får alternativ atfvälja mellan - två olika arbetsgivare - blir kvinnornas situafion bättre ocksåinom den kommunala sektorn, tror vi. Vi tror att de får större möjligheter fillbättre löner och bättre arbetsvillkor också inom den kommunala sektorn genomatt de kan välja arbetsgivare. Sedan vill jag bara anknyta till de 60 miljonerna förofrivilligt deltidsarbete. Jag tycker det är mycket bra atf de pengarna finns,men tyvärr har de inte utnyttjats så mycket. Man har inte fått kännedom om demi någon större utsträckning. Jag hoppas aff nu tar inifiafivoeh ser till atf vi kan komma från det ofrivilliga deltidsarbetet. Självfalletär jag inte motståndare till ett frivilligt deltidsarbete. Överläggningen var härmed avslutad. 36 §Upplästes och lades fill handlingarna följande från valprövningsnämndeninkomna Berättelseom granskning av bevis för riksdagsledamot och ersättare för riksdagsledamöter Till valprövningsnämnden har från riksskatteverketinkommit bevis om atf (), , utsetts fill ny ledamot avriksdagen fr.o.m. sedan () avsagt sig sittuppdrag som riksdagsledamot. Till ersättare har utsetts ,, , , , , , , , , , och AnnaLilliehöök, (alla m). Prot.1988/89:16 har denna daggranskat bevisen och därvid funnit 27 oktober1988 att de blivit utfärdade i enlighet med 15 kap. 1 § vallagen. 37 § Till kammarkansliet hade inkommit följande ansökan omentledigande: Jag avsäger mig uppdraget somsuppleant i justitieufskoftet fr.o.m. . Framställningen bifölls av kammaren. 38 § Anmäldes och bordlades Proposition 1988/89:47om vissa ekonomisk-polifiska åtgärder, m.m. 1988/89:43 med redogörelse förtelefonavlyssning vid förundersökning brottmål 39 § Anmäldes och bordlades 1988/89:8Fullmäktiges i riksgäldskontoref förslag om teckning av akfier i en penningmarknadscentralsamt hemsfällan om medel pä tilläggsbudget I till statsbudgetenför /89, m.m. 40 § Anmäldes och bordlades medanledning av prop. 1988/89:9 om dödsboägande och samägande av jordbruksfastighet m.m. 1988/89:L3 av () 1988/89:L4av () och () 1988/89:L5 av . (vpk) 1988/89:L6 av m.fl. (m) 1988/89:L7 av UllaOrring m.fl. (fp) 1988/89:L8 av () 41 §Meddelande om interpellation Meddelades aft följande interpellafion framställts den 26oktober 1988/89:38av () till finansministern om de regionala museernas verksamhet: Inflation ochlönekostnadsufveckling har alltmer urholkat länsmuseernasekonomi. I ett läge med starka krav på prioritering från kommuner och landstingpå hur tillgängliga ekonomiska resurser skall utnyttjas har ofta de kulturellaanslagen fått vidkännas minskningar i syfte atf frigöra resurser för andraändamål. är dessa medel ofta förhållandevis små i jämförelse med dekrav på budgetnedskärningar som ställs. Defta förhällande innebär att medanvinsten för huvudmannen är liten, så är effekten mycket betydande för denkulturella institution nedskärningen drabbar. Mot denna bakgrund blir de statliga regionmuseibidragenallt viktigare för atf verksamheten vid länsmuseerna skall kunna upprätthållas.Kompletterande finansieringar genom sålda tjänster, insamlingar ochförsäljningar kan knappast bli av en sådan omfattning aff de skall kunna övertaen del av den grundläggande finansieringen av verksamheten. Inträdesavgifteroch andra typer av avgifter fill länsmuseerna kan ifrågasättas av principiellaskäl, som det ekonomiska utbytet torde bli ringa för . De krav på ökad och vidgad verksamhet som kommeraff ställas pä länsmuseerna och de posifiva uttalanden som finns frånstatsmakternas sida om vikfen av kulturella satsningar borde förplikta. Det är enligt min mening nödvändigt atf det tidigareuppställda målet om 25 s.k. grundbelopp/museum nås. Detta skulle ge enavsevärd resursförstärkning till samtliga länsmuseer. Därutöver bör möjligheterinföras som medger aft särskilda tilläggsbelopp kan ges för vissa klart angivnakulturella satsningar. Många länsmuseer arbetar också i otillräckligaoch otillgängliga lokaler. Brisfen pä ekonomiska resurser omöjliggör nödvändigany-, till- och ombyggnader. Staten har ett övergripande ansvar för attverksamheten bedrivs på eft tillfredsställande sätt, och någon form av statligtinvesteringsstöd för dessa ändamål borde införas för länsmuseer och andraregionala kulturinstitutioner. Medanledning av vad som ovan anförts vill jag fråga finansministern: Kan statsrådet redogöra förregeringens principiella syn på införande av olika former av avgifter vidlänsmuseerna? Avser regeringen att på något sätt medverka till aft deekonomiska resurserna för de regionala museernas verksamhet förbättras? Prot.1988/89:16 42 § Meddelande om frågor ~~ 77" ! TZ Meddelades aft följande frågorframställts 1988/89:154 av () till bosfadsministern omsaneringen av s.k. sjuka hus: En rad framstående experter har päsenare fid alltmer högljutt engagerat sig i den allmänna debatten omgolvspacklets ölägenheter i boendet. Oenighet råder om huruvida vidtagna åtgärder kanråda bot på eländet. Många förespåkare har helt andra lösningar än utbyte avspackel i syfte att eliminera de sanitära ölägenheterna. Infe minst bland deboende kan man finna djup oenighet om hitfills vidtagna åtgärder är korrektaeller ej och om de är tillräckliga. På grund av den alltmer inflammerade pågående debatten ochden oenighet som råder om vilka åtgärder som bör vidtas är det av yttersta viktatt en ordentlig problemanalys görs i avsikt atf fä klarhet i hur saneringen avsjuka hus bör ske. Infe minst viktigt är atf fä ökad kunskap, eftersomfastighetsägarna nästan undantagslöst kan vänfas begära statliga lån för atfåtgärda bristerna. Jag villmed anledning av det nu anförda ställa följande fråga: Vilka konkreta åtgärder avserbostadsminisfern att vidta för aff öka kunskapen om hur saneringen av s.k.sjuka hus bör genomföras? 1988/89:155 av () till utrikesministernom åtgärder för att befria en i fängslad svensk: Djupt chockad har jag tagit del avdet öde som drabbat som fängslats i , dömd för svartväxling och "stämpling mot staten". har suttit snart tvä år i irakisktfängelse utan aft regeringen tycks ha gjort någonting. är dömd fill 20års fängelse. Tystnaden i har varit total. Själv trodde jag till förnågra få dagar sedan att fallet var löst - aft regeringen gjort det som anståren regering som vill ha någon heder i behåll: sett fill aft svensken kommithem. Min frågatill utrikesministern är: Vad har regeringen gjort för afthjälpa ut ur det helvete han befinner sig i? Vad tänkerregeringen göra? 1988/89:156av () till kommunikationsministern om åtgär- Prot.1988/89:16 der mot pornografisk service via videotex: Pornografisk service är en av detjänster som erbjuder sina Meddelande om frågor kunder genomvideofexsysfemet. Telefonsex, porrnoveller och sexkontakfannonser saluförssålunda av ett statligt affärsdrivande verk. Avser kommunikationsministern vidtanågra åtgärder för atf stoppa denna verksamhet? 1988/89:157 av () till socialministern ompensionärers rätt till avgiftsfri sjukhusvård: Regeringen föreslår aff detavgiftsfria år som pensionärer med hel ålderspension har rätt till vidsjukhusvärd skall avskaffas fr.o.m. är 1989. Förslaget är särskilt utmanandeett år då regeringens tredje vägenpolitik lett fill lönehöjningar förnäringslivets direktörer med i genomsnitt . Regeringsförslagef om atf avskaffa friåret kommer atfdrabba alla pensionärer i landet väldigt olyckUgt. Särskilt hårt och orättvistslår förslaget mot glesbygdsregioner där åldersstrukturen är ogynnsam. län är det län i landet som har störst andelpensionärer vilket gör att förslagefs konsekvenser blir särskilt kännbara förKalmar län. Pensionärerna behöver friåref för atf känna sig trygga. De har rättaft behålla sin bostad de vistas på sjukhus upp fill eft år, och dekan återvända till sift eget hem när de blir friska. Med regeringens förslagaft avskaffa friåret har de flesta pensionärer infe råd till det. Medanledning härav vill jag fråga socialministern: Vilka mofiv har regeringen för aftlägga fram ett förslag som slår sä hårt och orättvist mot vissa redan hårtutsatta områden som exempelvis län? 43 § Kammaren åtskildes .