prot · GC0981 · 1988-12-31 00:00:00 — Del varganska enkelt, och det fanns inte särskilt mänga valmöjligheter. fär ungdomar frågan: Vad vill du bli när du blirstor? Här är smörgåsbordet! Varsågod och välj! I verkligheten har ungdomar intevalmöjligheter, men vi lever i en fid då det framstår som möjligt att bliastronaut, rockstjärna eller vad som helst. Det återspeglas också i identitetsbildningenoch i synen på politik och politiska partier. Därför tror jag att utvecklingenmed mer av enfrågerörelser kommer att bli starkare och kommer att fortsätta.Det kan också vara något positivt, och det är upp till de politiska parfiernaatt utnyttja det politiska intresset. Allra sist vill jag säga att jag tycker att MargotWallström höjer nivån pä den ungdomspolitiska debatten, och det är välbehövligtefter den debatt som fördes . Det väcker förhoppningar införframtiden. 58 (): Det är glädjande att höra ministern medengagemang tala om de fantastiska ungdomar som finns runt om i landet. Detfinns mycket fina och engagerade ungdomar, och föreningsverksamheten utgör fördem en verklig stolpe och en stabilitet som det naturiigtvis skall satsas på. I stort sett är skrivelsen om ungdomsfrågor och målen iden bra. Det är mänga vackra ord, men jag saknar medlen. Det behövs ocksä medeloch konkreta förslag för att man skall nå mälen. När det gäller de ungdomar som trots allt far illa ochsom, av olika anledningar, inte har del stöd som de behöver borde man direkt hatalat om att videovåldet, som är ett problem och utgör en förebild förmånga ungdomar, skall bort. Vi skall inte acceptera att ungdomar får titta påsådant som de mår illa av. Det är gott och väl att säga att det skall varaförbud mot att bära kniv på offentlig plats, men varför bär man kniv? Jo,naturligtvis därför att man får fel förebilder vid ett videovåldsfittande sominte borde få Föräldrarnas roll framhålles mycket. Det tyckerjag är viktigt, men föräldrarna måste också ges möjligheter att i störreutsträckning vara hemma med sina barn, att få gå ned till sex timmars arbetsdagom de sä vill, att kunna ta ledigt även när tonåringar har det kämpigt. Det har påpekats att det är dåligt av miljöparfiet attinte stödja förslaget om höjning av det lokala aktivitetsstödet. Jag vill talaom att vi i vårt budgetförslag inte har prioriterat detta av detskälet att vi har satsat på andra åtgärder typ förlängd föräldraledighet,möjligheter för dem som så vill att bli anställda som kommunala dagbarnvårdareför sina egna barn och en hel del satsningar på miljöområdet, som vi trorkommer atl gagna våra barn och ungdomar och som också kommer att innebära attlivskvaliteten förhöjs. Vi kommer kanske att omprioritera i nästa läge och taupp de delarna som gäller aktivitetsstödet såsom något viktigt. Jämställdhetsfrägorna tycker vi bör poängteras, och viyrkar därför bifall till reservation 9. Genom att här gör enmarkering kan vi få kommunerna att inse att man måste mer jämlikt salsa på detkommunala utbudet av fritidsaktiviteter för flickor. Vi vet att del är såatt träningstider ofta prioriteras för pojkar men inte i samma utsträckning förtjejer. Det leder naturligtvis till att flickorna kanske slutar medtjejidrotten, eftersom de får dåliga träningstider och därför inte orkar medidrottandet på samma sätt. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. Kammaren övergick till att fatta beslut i de förevarandeärendena. Mom. 2(generalkonsulatet i ) Utskottets hemställan bifölls med 229 röster mot 72 förreservation 1 av m.fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 6 (miljöattaché i ) Utskottets hemställan bifölls med 286 röster mot 18 förreservation 2 av . Mom. 8 (utredning om utrikespolitiken) Utskottets hemställan bifölls med 286 röster mot 18 förreservation 3 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 19 (anslag till ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avMargaretha m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 21 (rekrytering av kvinnor till FN) Utskottets hemställan bifölls med 250 röster mot 55 förreservation 5 av och . Prot.1988/89:81 Mom. 25 (anslag till Europeiska frihandelssammanslutningen) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 6 av Samuelsson- bifölls med acklamation. Mom. 30 (medel för stipendier och kulturellt utbyte) Utskottets hemställan bifölls med 244 röster mot 59 förreservafion 7 av m.fl. Mom. 35 (anslag till Utrikespolitiska insfitutet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avMargaretha m.fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 37 och 38 (utträde ur Interamerikanskautvecklingsbanken, m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 265 röster mot 38 förreservation 8 av och . Mom. 44 (storleken på F 3-anslaget, m.m.) Först biträddes reservation 9 av . i motsvarande del med 64 röster mot 37 för reservation 10 av BerithEriksson och . 204 ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservation 9 av m.fl. i motsvarande del - genomuppresning. Mom. 45 (uppräkning av F 3-anslaget) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avMargaretha m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 49 (övergång till generella bidrag) Utskottets hemställan bifölls med 268 röster mot 34 förreservation 12 av och . 1 ledamot avstod fränatt rösta. Mom. 52 (nordisk kommission) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avMarianne - bifölls med acklamation. Mom. 54 (kunskapsbank) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 14 avMargaretha m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 56 (anslag till ) Utskottets hemställan bifölls med 272 röster mot 20 förreservation 15 av . 8 ledamöter avstod frän att rösta. Mom. 57 och 58 (anslag till Forskningsverksamhet förrustningsbegränsning och nedrustning, m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avMargaretha m.fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(ett ungdomspolitiskt program) Utskottets hemställan bifölls med 269 röster mot 35 förreservation 1 av och . Mom. 2 (en speciell ungdomspolitik m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 21 förreservation 2 av . 1 ledamot avstod frän att rösta. Mom. 3 (en barn- och ungdomskommission) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 3 av m.fi. anförda motiveringen - bifölls medacklamation. Mom. 5 (anslag till ) Först biträddes reservation 4 av m.fl. -som ställdes mot reservation 5 av och imotsvarande del - med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 213 röster mot59 för reservation 4 av m.fl. 30 ledamöter avstod frän attrösta. Mom. 6 (avveckling pä sikt av ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avJan-Erik och i motsvarande del - bifölls medacklamation. Mom. 7 och 8 (sänkning av övre åldersgränsen, m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avIngrid m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 10 (översyn av reglerna för bidrag lill lokalungdomsverksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avJan-Erik och - bifölls med acklamation. Mom. 11 (anslag till Bidrag till lokal ungdomsverksamhet) Utskottets hemställan bifölls med 209 röster mot 92 förreservation 8 av m.fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 12 (flickors fritidsverksamhet) Utskottets hemställan bifölls med 254 röster mot 44 förreservation 9 av och . 5 ledamöter avstodfrän att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 6 §Föredrogs trafikutskottets betänkande 1988/89:TU7 m.m. (prop. Utskottets hemställan bifölls. 1988/89:TU8om och (prop. 1988/89:100 delvis), 1988/89:TU9om postväsende (prop. 1988/89:100 delvis), 1988/89:TU10om anslag till Luftfart (prop. 1988/89:100 delvis), 1988/89:BoU4om anslag till bostads- och planadministrationen m.m.(prop. 1988/89:100 delvis) 1988/89:BoU5 om anslag till allmännasamlingslokaler (prop. delvis) samt 1988/89:BoU6 om anslag till byggnadsforskningoch experimentbyggande m.m. (prop.1988/89:100 delvis). Förste vice talmannen meddelade attbetänkandena skulle debatteras i angiven ordning och avgöras i etl sammanhangefler avslutad debatt. Först upptogs till behandling trafikutskottets betänkande8 om och . 59VIOLA (vpk): I massmedia och pä olika möten möter vi än engång oro och ovisshet inför vad som kan hända med vår havsmiljö detta år. Förraårets giftiga algblomning och säldöd går inte all förtränga. Men vetingen om vi får en ny algblomning eller om något annat, tidigare okänt fenomenkommer att visa sig efter vinterns märkliga klimat. Forskarna kan litet somnågon av oss andra tala om vad som kan hända . Men en sak vet vi - beredskapen är inte tillräcklig, ochinte heller samordningen mellan olika myndigheter. Det borde vara självklartatt ha en beredskapsorganisation på havsmiljöområdet, såsom föreslagit ien skrivelse till regeringen. I motion T244 föresläs att regeringen snabbtskall se över förslaget och återkomma till . Men inte heller dennamycket rimliga begäran har trafikutskottets majoritet kunnat ställa upp för. Fru talman, vpk ställer upp! Vi visar det i den gemensammac-vpk-mp-reservationen nr 1, som jag alltså yrkar bifall till. har viktiga funktioner på flera miljöområden, bl.a.mätningar som ökar samhällets kunskap om hur föroreningar sprids i havet. attberedskapen inför översvämningar måste förbättras, vilket . 1988/89:81 stöder i en motion som finns i vär gemensamma reservationnr 2, där vi föreslår ett anslag särskilt för den nämndauppgiften. Avslutningsvis ber jag att få yrka bifall också lill reservation nr2. 60 (): Med de problem vi har haft i havet och deproblem som förmodligen står framför oss, är det absolut väsentligt att vi kanfölja upp det som händer. Det borde vara en självklarhet att vi skapar en sådanberedskapsorganisation som finns skisserad i motionerna. Det borde vara ensjälvklarhet att ge de pengar som man behöver för instrument. Skall vikunna bena ut problemen, så måste vi ha så mycket kunskap som möjligt. Detfinns ju de som säger: "Vi kan inte vidta några åtgärder, för vi behöverha mer kunskap." Vi säger tvärtom: Vi kan vidta åtgärder , menändå behöver vi ha mer kunskap. Jag vill avsluta med atl yrka bifall till reservation 1och reservation 2. 61ANNA (): När folk talar om , tänker man ju alltidpå väder, men det finns även andra saker som sysslar med. Det finns enavdelning som heter hydrologiska och oceanografiska avdelningen. Dessverksamhet har att göra med vatten - i åar och bäckar, längs botten iÖstersjön, genom och längs osv. Det är den avdelningensom har skrivit till regeringen och bl.a. föreslagit att det inrättas enoperativ central för rapportering och samordning av åtgärder vidmiljökatastrofer, t.ex. algblomning, oljeutsläpp, bottendöd eller andrahändelser som påverkas av vattnets rörelse och som har stor betydelse förmiljön. har skissat ett förslag till organisation avberedskapen mot akuta miljöhändelser. Den operativa centralen skulle kunna varaSMHI, som har dygnet-runt-bemanning, telekommunikationer m.m. och god kännedomom aktuella förhållanden i våra omgivande havsområden. Det är nämligen mer bråttom än man förut troll all vidtaåtgärder i om det händer någonting i ett annat land, t.ex. giftutsläppi . Det har gjorts mätningar som visar atl del lar för ellalgblomningsområde att gå från södra till . Det äralltså vi har på oss att rädda vad som räddas kan, och dä färinte myndigheterna springa om varandra! hade en sittning medsamordningsgruppen mot havsföroreningar. Där presenterade ettförslag - en lång, krånglig, och tidskrävande lista. Jag tror för min del attalgerna hinner till innan man har genomfört det där. Dessutom är detviktigt att tänka på alt förslaget enbart gäller , medan SMHL.sförslag gäller vattnen runt hela värt land. Regeringen har sagt en del om SMHLs skrivelse ibudgetpropositionen, men inte någonting om samordningen. Det hjälper ju inteatt pytsa ut pengar än hit, än dit, om man inte har nägon samordningscentral. Vireservanter säger inte att det absolut skall vara si eller sä. I det här läget 5 protokoU 1988/89:81 vill viinte ens föreslå några särskilda medel till detta. Vad vi begär är endast attregeringen skall titta även på den del av SMHLs skrivelse som rör justsamordningen, sä att inte denna skrivelse från - som är mycket välgenomtänkt, det vägar jag säga; annars har jag ju varit kritiskmot - hamnar i en byråkrats byrålåda någonstans. Det är därför som vi harreserverat oss, och jag yrkar bifall till reservation 1. Under detta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 62 (): Till trafikutskottets betänkande har fogatstvå reservationer. Lät mig helt kort kommentera dessa. Den första reservationen tar upp frågan om upprättande aven beredskapsorganisation på havsmiljöområdet. Det mäste i detta sammanhangpåpekas att regeringen föreslagit kraftigt förstärkta resurser lill forskningoch övervakning av havsmiljön. har också ställt sig bakom dessaförslag genom att bifalla ett betänkande därom från jordbruksutskottet. Enligt majoritetsskrivningen i det betänkande som vi nubehandlar förutsätts att genom sin särskilda kompetens samarbetar mednaturvårdsverket och även fär uppdrag av berörda intressenter. Vad gäller anslaget för SMHLs investeringar finns utrymmeför sådana investeringar som berörs i den andra reservationen. harmöjlighet att och kan själv prioritera de investeringar som behövs föruppdragsverksamhet. Jag yrkar avslag på reservationerna ochbifall till utskottets hemställan. 63 (): Det är alldeles utmärkt med forskning. Vi harinte talat emot sådan. Men när del kommer konkreta forskningsresultat som visaratl det bara tar för algblomningen atl sprida sig från södra , då är det oerhört viktigt att det finns en samordnande instanssom får in rapporter från fältet och genast vet vilka åtgärder somskall vidtas. har tagit initiativ till den nämndasamrådsgruppen, och det är ju bra. Men vad skall vi ha på ostkusten ochsydkusten som motsvarar denna grupp? Det kan ju förekomma giftutsläpp ochinträffa havsmiljökataslrofer på andra ställen än pä . Är regeringenvillig alt ta ställning till var den operativa centralen för sådant som integäller skall ligga? Om det händer något på , skall detvara nödvändigt med en lång lista, en hel A4-sida, med uppgifter om vem somskall ringa vem? Med min kännedom om byråkratin kommer det att ta mer än tiodagar innan nägot görs. 64YNGVE (): Prot. Oavsett om det gäller ost- eller säger utskottet i 15mars 1989 sittbetänkande att man förutsätter atl ett sådant samarbete sker mellan resp. 65 (): Det är som att skicka ut en skock ungar päladugårdsbacken och säga till dem att de får vara så snälla att lekatillsammans. Vem i all sin dar tror att de gör det? Förmodligen springer allaåt var sitt håll. Vad är det som gör att man tror att bara därför att manförutsätter att nägon samordnar något, detta också skall hända? Nog mäste välregeringen kunna avsätta sä mycket tid som det tar att läsa SMHLs skrivelselill att ta ställning. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efler debatten om bostadsutskottetsbetänkande 6.) Kammaren övergick till atldebattera trafikutskottets betänkande 9 om postväsende. 66VIOLA (vpk): 1 när de nya SJ-generalernatrummar ut sitt budskap om att miljontals ton gods skall flyttas över fränjärnväg till landsväg, tvärtemot alla tidigare miljövänliga utfästelser somregeringen gett, finns det all anledning för utskott och riksdag att besinnasitt ansvar. Det står helt klart att statliga verk och myndigheter intehar som regel att kalkylera med samhällets miljövinster på pluskontot. Krassaoch kortsiktiga lönsamhetsbegrepp håller på att ta över snart sagt allatransportmotiv. Vpk anser att det återstår mycket att göra också pä poslensområde. Alltför mycket har redan förts över till landsväg och flyg. Allt kaninte skyllas på tidsvinster. Det finns belägg för att omläggningar lett tillförseningar. Del vi alla måste kunna vara överens om är att järnvägstransporterär det mest miljövänliga och energisnåla sättet att transportera post. Postsortering i tågkupéer är ju en tidsvinst i sig. 1kombination med fler och snabbare tågtransporter borde det kunna bli detöverlägset bästa alternativet till landsväg och flyg i många fler fall . Vissa tecken tyder på att den nye postgeneralen har insett delta, men detsom hänt är verkligen inte tillräckligt. Herr talman!Jag ber att få yrka bifall till reservation 1. Reservation 2, som jag också yrkar bifall till, visar ettexempel på att en förändring som skett till järnvägens nackdel, också harinneburit försämringar för postmottagarna. Postkupén på sträckan in. Vem har egentligen tjänat på detta, ? Mitt svar är alldel är flyget och möjligen posten med ett kortsiktigt argument. Inte är detövriga intressen och inte miljöhänsynen. Vpk anser i likhet med motionärernaatt det är elt riktigt krav som ställs om ett återinförande av postkupéer pästräckan . Jag vet att inte har ansvaretför SJ:s nyliberala och miljöfarliga godspolitik. Men som socialdemokrat ochdelansvarig för posten borde hon göra insatser för att motsvara valrörelsensalla vidlyftiga miljölöften från partisystern och partibrodernIngvar . Hjälp till att göra postens verksamhet mer miljövänlig, MargitSandéhn! Jag tror att många skulle uppskatta ett sådant försök. Frågan om ett bokporto håller på att bli en egen följetongi . Vpk har tidigare motionerat om detta. Få bestrider att det behövsett särskilt och billigare porto för att bl.a. befrämja bibliotekensfjärrlåneverksamhet. Frågan har förhalats i det oändliga, gömts i utredningarosv. Jag har därför som en viktig markering reserverat mig till förmån förmotion T920 och yrkar bifall till vpk-reservationen nr 3, som jag stär för. Regeringen försöker kapa åt sig beslutanderätten i alltfler viktiga avseenden som rör de statliga verkens koncernfrågor. Vpk hartidigare såsom enda parti kämpat för att inle skall frånhända sigbeslutanderätten, som gäller inköp, försäljning, avveckling av bolag ochverksamheter. Med facit i hand ser vi regeringens manipulationer efter det attriksdagens majoritet tidigare gett regeringen nya bemyndiganden i fräga omolika SJ-verksamheter. Beslutet var inte gammalt när regeringen lät SJ sälja utsina underhållsverkstäder till det transnationella . DeSJ-anställda och facket har trots en mycket stark opinion och kamp inte kunnatförhindra denna märkliga affär. Vpk har försökt bidra till en förändring åträtt håll men har tyvärr inte lyckats. Är nu beredd att än en gång försämra defolkvaldas inflytande över besluten? Denna gäng gäller det posten. Jag ärövertygad om att detta vågspel kommer att fä negativa konsekvenser. Med detta yrkar jag bifall till vpk-reservationen nr 4,som handlar om just detta. Låt mig avslutningsvis få ställa följande fråga tillMargit Sandéhn: Pä vilket sätt skall det förbättra läget altriksdagsmajoriteten också i denna fråga säger att vi inte skall lägga oss i dethär i fortsättningen, utan att regeringen och posten får klara det på egenhand? Vad har svenska folket och att vinna på ett sådant beslut? 67CLAES ROXBERGH (mp): Man kan fråga sig: Varför har vi offentligamonopol, typ postverket? Jo, det har vi naturligtvis därför atl de skalltillgodose samhällsintressen som vi inte tror kan tillgodoses på något annatsätt. De samhällsintressena kan inte tillgodoses, om man ställerlönsamhelskrav pä postverket, eftersom vi sätter upp även andra mål för dessverksamhet. Vi sätter upp ett regionalpolitiskt mål för postverket, alt helalandet skall fä postservice. Det borde sättas upp miljömål för de statliga verken, deoffentliga monopolen. Skall de bedrivas som vilket företag som helst, varförskall vi då ha dem i offentlig ägo? För att vi skall få en väl fungerandeverksamhet mäste lägga fasl ett antal mål för den offentligaverksamheten och för de offentliga monopolen, och där bör miljömålet finnas medför postverket. Del börvara en skyldighet för postverket att bedriva sin verksamhet på ett sä miljömässigt sätt som möjligt, och för att uppfylla detmålet bör man använda järnvägstransporter där sä är möjligt. Det är sällan jag berömmer andras motioner, men det finnsen folkpartimotion i det här ärendet som är värd beröm. Den är av ,som har anmält sig till den här debatten, ser jag. Det motionen är alldelesutmärkt, en fantastiskt bra motion! I motionen tar upp miljöfrågorna och deregionalpolitiska frågorna. Jag frågar mig bara: Varför har inte den motionenstötts av i trafikutskottet? Det skall bli intressant att se vidvoteringen här sedan, om kommer att stödja den - eller är det baraSigge Godin som står för den här motionen? Då kan vi fä se hur det är medmiljömedvetenheten hos resten av . Jag vill avsluta mitt inlägg med att yrka bifall tillmiljöpartiets reservationer i betänkandet. 68MARGIT SANDÉHN (s): I trafikutskottets betänkande behandlasbudgetpropositionens bilaga 8, avsnittet G, Postväsende. Statsmakternas styrning av postens verksamhet sker genomatl servicemäl och ekonomiska krav fastställs på grundval av rullandetreårsplan som upprättas av posten. Kvalitetsmålet för brev och paket bör,enligt departementschefen, vara oförändrat, alltså att av alla normalbrevskall gä fram . Det är angeläget att service- och kvalitetsfrågorna ägnasfortsatt stor uppmärksamhet. Detta är ocksä ett viktigt inslag i postensförslag till inriktning av verksamheten. Utöver att statsmakterna lägger fast mål för servicen, börman enligt departementschefen formulera vissa krav pä verksamheten. Dessa kravbör vara att posten skall, som affärsverk, bedriva sinverksamhet pä ett så effektivt sätt alt del möjliggör ekonomisk överlevnad avegen kraft. Utskottet tillstyrker atl godkänner deservicemål och ramar för postens verksamhet under 1990-1992 somdepartementschefen har förordat. Till utskottets betänkande har fogats fyrareservationer. Den första reservationen av , vänsterpartietkommunisterna och behandlar användande av järnvägen förposttransporler. Utskottsmajoriteten anser all valet av transportmedel förposten styrs av kundernas krav pä snabba posttransporter, och då är flyg detsnabbaste sättet för att övernattbefordran av post från skallkunna ske lill orter norr om områdena omkring och . Det är ju ett transportnät med kombination av flyg, täg,postkupé och bil som behövs för att klara övernattbefordran över hela ,och det är kunderna som tjänar på att posten kommer fram . Utskottetutgär frän att posten även beaktar allmänna samhällsintressen dä posten väljertransportmedel och anlitar de transportmedel som med hänsyn till olikaförhållanden är lämpliga och möjliga. Jag beratt få yrka avslag på reservation nr 1. Reservation nr 2 av vpk och gäller postkupéerpå sträckan . Utskottet framhöll vid behandlingen under förra riksmötetav ett motionsyrkande, likartat med det här aktuella, att posten inte hadeutlovat att företagspaket från skulle komma fram utanpå tvä dygn. Enligt uppgift har det inte skett någon sysselsättningsminskninginom posten på grund av indragning av postkupéerna, men däremot har personalomplacerats. Att posten transporteras med flyg, vem tjänar på det? Jo, det ärkunderna. Jag yrkaravslag på reservation 2. När det gäller reservation 3 av vpk ber jag att fä yrkaavslag på denna, då motionärernas önskemål har tillgodosetts genom altutredningen om postens och sociala och regionalpolitiska ansvar harfått i uppdrag att överväga frågan om införande av ett särskilt porto för bl.a.bokförsändelser. Reservation 4 av vpk behandlar vissa koncernfrågor.Utskottet anser att likartade regler för televerks- och postkoncernerna börgälla i här aktuella avseenden och tillstyrker att lämnar deföreslagna bemyndigan-dena. Jag ber än en gång att fä yrka avslag påsamtliga reservationer och bifall till utskottets hemställan i dess helhet. 69VIOLA (vpk) replik: Jag ställde faktiskt nägra frågor till MargitSandéhn. Hon kunde inte gärna ha vetat i förväg precis vad jag skulle ställaför frågor, och därför fanns det inte med några svar i hennes färdigaanförande. Men jag ger henne en chans till atl la sig litet tid och svara päfrågor som jag anser vara mycket viktiga.