prot · GC0935 · 1988-12-31 00:00:00 — Annatfår vänta tills litet senare; På samma sätt förhåller det sig med skördeskadeskyddet,som ju trots, allt är en viklig.fråga: . ' Sedannågot om de 200 miljonerna vad gäller utvecklingsprogrammet för norra att vara riktigt korrekt i detta sammanhang måste jag framhålla att det varLRF som utarbetade ett program. Därefter mofionera-de vi i . Efter enmycket lång diskussion i jordbruksutskottet fick vi till slut igenom våra krav.Den gången mötte vi ett ganska stort motstånd från socialdemokraterna. Detminns jag mycket väl. De här ålgärdernaär naturligtvis myckel bra. Men detkommer att krävas ännu mer pengar. Jaghar även tagit upp frågan om landsbygdsutvecklingen.. Här kommer det också attkrävas pengar för atfdet. skall vara möjligt att förverkliga del idéprogram somtas fram. Del är klart att denna fråga ligger litet utanfördet aktuellaområdet. kan också inrymmas Irädgårdsnäringsfrågor: Närdet gäller importen ärdet faktiskt viktigt att reglerna stämmer överens med de regler som gäller här i . Jag tvivlar inte ettduggpå att det här är fråga om ett konsumentkrav. ,Men det handlar också om en rättvis behandUng vad gäller producenterna. AnL197 () repUk: tror aft den svenskaträdgårdsnäringen kommer att få en förstärkt ställning med tanke på del somföreslagits och diskuterats beträffande livsmedelskontrollen. Ja, del får vihoppas. Men givetvis blir det kommande förslaget avgörande för hur det blir medden saken. AnL 198 () replik: Jag var själv med i nämnda arbetsgrupp.Vårt förslag remitterades till LRF. Vi hade egentligen samma idé. Men den saken behöver kanske inle diskuteras mera. Fråganom samma regler i detta sammanhang tas upp återigen. Jag trodde att vi skullekunna föra den debatten vid ett senare fillfälle. Beträffandeproduktkontrollen gäller samma regler för både svenska produkter och importen. Vad som gör del hela svårt är alt del inte är samma odlingsbefingelser i apdra länder som här. Del går ju inle att bara säga alt man inte får bekämpa vissa växtsjukdomar med det eller del medlet. Det kan röra sig om medel som vi i vårt land inte ens känner lill och som vi alltsåinle har haft någon anledning alt registrera.- Alla medel som ni nu talar omhär är inle förbjudna i . Del är bara det att de inte är registrerade. Man har nämligen inle ansökt om registrering. Inle heller har' de undersökningar gjorts som behövs. Jag tror alt det .är vikfigt för den här debatten att vi har detta, i åtanke. Vikan inte gå in på odlingsbelingelserna. Till följd av vissa kUmatförhål-landenhar vi speciella problem, medan andra länder har andra problem. Hur gör viexempelvis när det gäller kvävetillförseln till våra vallendrag, som det juockså förs en debatt om? Vi måste ju minska tillförseln av kväve tillåkermarken. Skall vi,ålägga andra länder att också minska kvävetiUförseln? Härmåste internationella överenskommelser komma till stånd. Prot.1988/89:35 Detsamma gäller bestrålningen. Vikan inte kontrollera om en vara är 30november 1988 bestrålad eller inte. Det framgår kanskeav varans kvalitet. Om varan inte innehåller bakterier, kan man misstänka attden är bestrålad. Här måste också internationella överenskommelser komma tillstånd. I studerar man dessa frågor. Men man är inte helt på detklara med hur ett förbud i detta sammanhang skall utformas. Den enda fördelenmed bestrålningen är att det är en mycket dyr metod. Då det inte rör sigom större mängder, blir det stora kostnader. Det gör alt man intebestrålar så mycket. Samma regler gäller alltså. Det är baraodlingsbetingelserna som varierar, och det måste vi kunna acceptera. AnL 199CLAES ROXBERGH (mp): Jag vill börja med aft peka på ett fel päförsta sidan i betänkandet. Man säger där aft det finns sex reservafioner.Sedan nämner man de partier som har avgett reservationerna. Men man glömmermiljöpartiet. Det som har diskuterats i den här debatten utgör ettallvarligt problem. Utländsk frukt behandlas ofta med vax eller kemiska ämnen.Ofta bestrålas den också. Detta är förbjudet i . Men konsumenterna harrätt att få veta vad de äter. Är inte det ett rimligt krav? Det tycker i varjefall jag. Ytterst handlar det om konsumenternas krav på "ärligmat". Bland all post som vi fick återfanns en skrift frånKooperativa konsumentgillesförbun-det, som kom med kravet på "ärligmat" 1985. "arbetar förkvalifefsdeklarafion på alla matvaror. Som talar om odlingssätt för frukt, grönsakeroch rotfrukter." Dethandlar alltså om ett mycket anständigt konsumentkrav. 1 betänkandet står det: "Det är ur folkhälsosynpunktett berättigat krav att konsumenterna kan garanteras livsmedel av lika godkvalitet oavsett om de är importerade eller producerade inom landet." Skall alltså konsumenterna veta vad de äter? Skalllikställdhet råda mellan svenska och utländska odlare? Enligt vad jag harförstått här anser och att det inte behövervara på det sättet, utan de utländska odlarna skall alltså ha möjlighet attsälja till och inte utsättas för samma typ av krav som de svenskaodlarna utsätts för. Hur skall vi då kunna behålla svenska odlare i landet? de gröna anser atf det är helt naturligt ochnödvändigt med ett importförbud för livsmedel, producerade på ett i värt landförbjudet sätt, som det stär i reservationen. Det innebär likställdhet mellansvenska odlare och utländska odlare. Del innebär att det ställs likartade kravvad gäller besprutning, arbetsmiljö och barnarbete. Anser ni socialdemokrater och folkpartister att det ärokej att man i ett annat land använder barn t.ex. för plockning av frukt på ettsätt som är förbjudet i ? Är det acceptabelt, ? Eller sätterni kravet på frihandel över alla dessa principer? Accepterar folkparfiet ochsocialdemokraterna barnarbete i detta fall, att människors hälsa förstörs pägrund av atf arbetsmiljön är dålig och att länder därför exporterar produkterhit som blir mycket billigare än de svenska odlarnas produkter? För att importförbudet skall kunna fungera måste enobligatorisk märkning av odlingsland och använda kemiska medel finnas, ienlighet med den reservation som har avgivit. Jag skulle vilja fråga både , , , och : Varför tillstyrkerni inte reservationen? Är det inte rimligt att konsumenterna får veta varifrånprodukterna kommer och vilka kemiska bekämpningsmedel som har använts? Det krävs ärlig mal. Det krävs också en skärpning avkontrollen av importerad frukt, en skärpning som kan finansieras genom enhöjning av importavgifterna. Del kan inte fungera så, , att viskjuter allt framför oss. Vi måste ju la ett ansvar . Vi kan inte skjuta uppdetta till regeringens nästa proposition. Jag tycker att det är viktigt all vitar tag i detta . Sedan skulle jag vilja övergå lill frågan om . Det äralltså en mängd saker i detta land som del sägs att vi inte kan göra på grund av frihandel och . I GATT-överenskommelsen står det följande: "Vi erkänner att inget land bör vara förhindrat all vidta åtgärder, som är nödvändiga för att säkerställa kvaliteten på sin export, eller för att skydda människors, djurs eller växters liv eller hälsa, för atf skydda miljön, eller för aft förhindra bedrägliga förfaranden- ." Den paragrafen stämmer exakt i detta fall. Det måstealltså vara tillåtet att skydda människors hälsa, som del ytterst är fråga omnär del gäller t.ex. denna typ av bekämpningsmedel. Det är då intressant att se vad som betraktas somhandelshinder i överenskommelsen: "Parterna skall säkerställa all tekniska föreskrifteroch standarder inte utarbetas, antas eller fillämpas med avsikt all skapa hinder för internationell handel. Vidare skall varor som införts från annan parts område med avseende på tekniska föreskrifter och standarder medges behandling som inte är mindre gynnsam än den som medges samma slags varor---- ." Det ställs alltså ett krav på lika förhållanden. Om vi iSverige kräver samma sak av den utländskt producerade frukten som av densvenskt producerade frukten borde inle detta vara något problem. Jag villavsluta med att yrka bifall till reservationerna nr 3 och 4. AnL 200 (): Det som tar upp omlivsmedelskontroll får vi senare möjligheter att diskutera i hela sin vidd. Detär bättre att ha ett underlag och förslag att ta ställning lill. Del äromöjligt atf fatta rikliga beslut med de förslag som här harfört fram från talarstolen. Socialdemokraterna accepterar inte barnarbete. Vi har imånga år arbetat internationellt mot barnarbete. Men hur skall vi kunnaförhindra delta bland familjer i utvecklingsländerna, där barnen i viss mån kanbidra fill livsmedelsförsörjningen och överlevnaden och i länder som har behovav att exportera en del produkter? Hur skall vi kunna kontrollera detta ochtala om att det är barnarbete, att barnen utnyttjas, där barnen i en helt annankultur också deltar i familjens dagliga verksamhet? Vi kan inle gå med påClaes 12 protokoU 1988/89:35 Prot.1988/89:35 Roxberghs krav, på förbud mot en import från länder med enannan 30 november1988 familjekultur.. AnL201 (): Min utgångspunkt är naturligtvis att vi som svenska importörer inle kandetaljgranska vad som händer i dessa länder. Men avsikten är att komma tillrätta med de allra värsta fallen. Att sådana här länder inte precis följer densvenska lagstiftningen måste vi acceptera, men där de allra grayaste fallenförekommer skall vi kunna använda importförbudet. AnL202 (): Vi måstehitta klara gränser, och det kan vi inte göra . AnL203 (): På fråga vill jag bara svara att jag tog upp en del avde frågeställningar som han berörde i mitt anförande. Jag anser dessutom, attnär propositionen om livsmedelskontroll nu har aviserats och den avses berörahela delta stora och besvärliga område, är det rimligt att invänta dennaproposition, som kommer , för att vi skall kunna göra engenomgripande förändring och förbättring av systemet. AnL204 (): Jag skulle vilja fråga om märkningen: Ställer sigintemoderaterna bakom kravet att produkterna skall vara märkta så att konsumenternavet vilket land de kommer från, om dispenser har givits och andrabekämpningsmedel har använts? Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut i ärendet skullefattas vid nästa arbetsplenum.) jordbruksutskottetsbetänkande /89:JoU4 om vattenlagen. AnL205 (): Det finns åtskilligt i den svenska miljölagstiftningen som är föråldrateller där förnyelsen av gamla bestämmelser inte har gått tillräckligt långt.Ell sådant exempel gäller naturvårdsprövningen i samband med vattenmål. Vattenlagensyftar i grunden till alt möjliggöra exploatering av naturresur ser som inte har utnyttjats. Prövningen av nya företag skall visserligen ske efter en belysning av förelagels förenlighet med fastställda planer och allmänna intressen, som det brukar hela, men miljö- och 158 naturvårdsintresset är bara ett av många sådanatänkbara allmänna intressen -och inget säger att de måste väga särskilt tungt när besluten skall fattas. Numerastår det klart all skadorna vid olika typer av vattenbyggnadsföretag, t.ex. deomtalade minikraftverken, ofta är betydligt större än vad som fidigareantagits. har det blivit aktuellt att bygga betydligt fler sådanaminikraftverk än tidigare, t.ex. i mindre älvar och biflöden i . Intebara vi i utan naturskyddsintresserade på rnånga håll har dåpåpekat aft vattendomstolarna ofta bygger sin bedömning av sådana ärenden päerfarenheter som inte är helt relevanta. De är gamla och härrör frän storakraftverksföretag av traditionellt slag och har svårt att la ställning lill deannorlunda skador som uppstår vid ingrepp i mindre vattendrag. Ettbelysande exempel på vart de nuvarande bristerna i lagstiftningen i värsta fallkan leda kan hämtas från gränstrakterna mellan och . Detgäller fallet Bålforsen, som har varit uppe till debatt här ikammaren. 1dag är det kammarkollegiet som enligt vallenlagen skall föra del allmännastalan i vattenmål. Länsstyrelse och naturvårdsverk har inle parlsslällning ochkan alltså endast framställa yrkanden via kammarkollegiet. De kan inle agerasjälva. Ifallet Bålforsen, som är ett unikt naturområde vid nedre och ettområde som i hög grad är beroende av stabil vattenfillförsel, valdekammarkollegiet all utan samråd med vare sig , den berördakommunen () eller - och utan att ha någon egen naturvetenskapligsakkunskap - helt enkelt lägga ned sin talan i miljöfrågorna. I ställetträffade man på eget bevåg ett avtal, som innebar att naturvårdsintressena förall framtid avskrevs, liksom kraven på stabil vattenföring genom yttrande och yrkanden i ärendet framförde kammarkollegietinle ens till vallendomstolen. Nuhar, i de yttersta av tider, en uppgörelse ingåtts, som räddar mycket av detsom annars var hotat. Men det väsentliga från principiell utgångspunkt är juatt här var en miljöpolitisk praklskandal på väg alt uppslå. Det finns ingagaranfier för att inte miljövårdshänsynen i andra liknande ärenden skrivs bortpå samma sätt. Naturvårdsinlressena måste komma in i bedömningen äv vattenmål isin egen rätt och stå på egna ben. Naturvården måste få föra sin egen talan ochvara en part i målet. Folkpartiethar länge argumenterat för att en sådan ordning skall införas. Del finnsmotioner som berör olika aspekter av denna ganska stora problemafik. Vi harfillsammans med och i två fall även med vpk reserverat oss iutskottet. för en förändring av vattenlagen på den här punkten. Vi hade varitglada om vi hade fått med oss fler parfier. Men detta är, som det verkar, enfråga där andra intressen än det för natur- och miljövård tar över på en delhåll. Det är beklagligt. Jag vill ändå yrka bifallfill våra reservationer under mom. 1, 2 och 3. AnL 206 (): Att tala om decentralisering är mycket populärt . Det är uttrycksom används i olika tänkbara sammanhang. Huvudinnebörden av decentralisering ärall flytta besluten närmare de frågor som berörs. man undravarför jag står här i kvällens sena timme och pratar om decentralisering. Jo.det är precis vad motion 904 handlar om, att få till stånd en förändring avvattenlagen så alt hanteringen av bygdeavgifter blir smidigare. sköts denna hantering av de olika länsstyrelserna,och länsstyrelserna har i många olika fall samråd med kommuner. Naturligtvisfungerar detta samråd bra, men det kan bli smidigare. Motionärerna menar attbåde förvaltning av och beslutanderätt över bygdeavgifterna bör finnas i denkommun eller i de kommuner där vatlenregleringen sker. Men utskottet villavstyrka denna motion. Man anser att det inte är lämpligt att kommunerna självaskall avgöra vilka som skall ha olika kompensationer, vilka enskildaskadelidande som är berättigade till att få ersättning. Tänk, säger man också,om fler kommuner berörs av samma ersättning. Dä tror utskottet att det blirstora problem, alt kommunerna inle kommer överens. tycker jag att detverkligen är dags att ge kommunerna det förtroende som de är förtjänta av.Kommunerna kommer att klara av denna avvägning. De kommer att klara av sådanahär besvärliga situationer. Vill vi vara med om att förenkla ochavbyråkratisera skall vi rösta för reservation nr 5. Då får vi en byråkrati somär enklare att hantera. Detta betänkande innehåller också avsnitt omöversvämningar. Här vill jag ta chansen alt anföra några synpunkter. Jag vetverkligen vad översvämningar kan innebära. Jag kommer från en kommun.Ovanåkers kommun, som har varit utsatt för stora problem i samband medöversvämningar. Människor känner en enorm oro, en enorm otrygghet när vårenbörjar komma och man undrar hur vårfloden skall bli. Höstregnet kan också varabesvärligt, liksom sommarregn. var vi hårt belastade avöversvämningar i min kommun. 44 milj. kr. Vår kommun är uppbyggd längs en dalgång där älvfåran är sågott som oreglerad. Älven har naturligtvis ändrat beteende under årens lopp.Riksdagen har fattat beslut om atf älvsträckan uppströms skall vara oreglerad.Den skyddas numera även i naturresurslagen. Det är naturligtvis bra, men det är också viktigt att vikan förhindra översvämningar på annat sätt. Vi måste vidta rensningar ochdräneringar, vi måste bygga och vi måste komma åt känsliga områden. Detkan inte vara en angelägenhet. Det har vi påpekat från kommunens hålli många olika sammanhang. Vi har uppvaktat försvarsministern. Där fick viförståelse; förstod oss. Han gav dammsäkerhetsutredningen, somredan var tillsatt för att titta på dammar, tilläggsuppdraget att ta reda påhur vi kan förebygga översvämningar. Dammsäkerhelskommitlén har utrett dennaproblematik och rekommenderar att regeringen skall avsätta 10 milj. kr. Detta skriver utskottet i det betänkande som ligger till grundför det beslut vi skall fatta. Man förklarar att detta troligen blir en bralösning, men kan ändå infe tillstyrka dammsäkerhetsutredningens förslag. Det ärdär jag tycker svagheten kommer. Menar man allvar med att staten är beredd attta ansvar för större översvämningar, då borde det kunna uttryckas redan nu.Utskottet borde klart och tydligt kunna uttrycka det redan nu i sin skrivning.Det skulle lugna många invånare om tog det beslutet. Del ärförklaringen till det särskilda yttrande jag har skrivit. AnL 207JAN JENNEHAG (vpk): Beträffande betänkanden med reservationer somflera partier står bakom har jag ofta gjort den reflexionen alt talare eftervarandra för fram samma argument, utan att något egentligt nytt blir sagt. Jagskall villigt erkänna att jag själv inte förmått stryka iplanerade inlägg. Dock har jag i denna sena timme bättrat mig och tänker intelägga något ytterligare till vad sagt om reservationerna 1 och2. Reservation 4 har sin grund i en motion från ,och vpk, där vi menar att det finns tillräckligt med erfarenhet somvisar att nuvarande ersättningsregler innebär att kompensationen för skador påt.ex. fisket har blivit för låg. De fiskevårdsålgärder som måste utföras somkompensation för skadorna blir för dåliga, för ringa och för få. Vi menar attvattenlagens regler bör ändras så att också s.k. ideell skada kan ersättas. Med delta,herr talman, vill jag yrka bifall till reservationerna 1, 2 och 4. AnL 208ROY (): de grönas inställning ivattenkraftsfrågan är: Det räcker . Det är nog med utbyggda vattendrag, storasom små, i detta land. Det lilla som är kvar måste bevaras. Detta är vårgrundläggande inställning. Har man den inställningen är det egentligen mycketenkelt att ställa upp bakom reservationerna 1, 2 och 3. De går alla ut på atfskärpa miljökraven och atf skydda de få vatten vi har kvar. Reservation 1 handlar om minikraftverk. När den nyanaturresurslagen infördes innebar dét att det blev lättare att få lill ståndminikraftverk. Det lät som något ganska oskyldigt - ordet mini är ju inte såmycket - men i själva verket byggs ett minikraftverk på samma sätt som ettstort kraftverk. Man får en kraftig uppdämning, en torrlagd strömfåra nedanförkraftverket och myckel omfattande skador på vattendraget. De små vattendragen,ofta biflöden till stora vattendrag, är mycket rika, har en hög artrikedom ochen hög produktion. I vissa fall kan det vara i klass med korallrev, dvs. höratill de mest rika biologiska system som finns i världen. De små vattendragen ärofta yngelplatser för öring och harr och andra fiskar. De har alltså ofta ettmycket stort naturvärde. Vi har vant oss i vårt vattenrika land aft sådant häralltid finns. Vi har kanske inte tänkt på hur pass värdefullt det är. På detsättet har detta kunnat hända. Vi har sett hur företag som en löpeld harbildats i framför allt inland och har skaffat sig möjligheter attbygga ut minikraftverk. Men man skall komma ihåg att krafttillskottet fråndessa minikraflverk är begränsat. Det tillskottet är inget som påverkarSveriges energiförsörjning. Att förelagen över huvud taget intresserar sig föralt bygga minikraftverk hänger samman med all de får goda avskrivningsmöjligheteroch på det sättet kan tjäna pengar. Därför är det viktigt alltillåtlighetsreglerna för exploateringar skärps med hänsyn tillmiljöintressena. Detta anförs i reservation 1. Regeringen bör också förbehålla sig rätten lill prövningav vissa minikraft-verksföretag för att tillskapa en restriktiv praxis.Minikraftverk skall inte tillåtas alls om det inte finns särskilda skäl, somt.ex. att någon bor i en glesbygd där del inte är möjligt att dra fram enkraftledning till rimliga kostnader. Därför kan det vara motiverat med ettmindre kraftverk för just Men denstorskaliga exploateringen av mindre vattendrag måste det bli stopp på. Detligger på regeringens bord att utbilda en sådan praxis. Reservation2 handlar om utredningen i vattenmål. Den går ut på all miljökonsekvensanalyserutförda av alltid skall göras i valtenmål - stora som små. Ensådan miljökonsekvensanalys skall klart redovisa vilka effekter del blir påmiljön och naturen på såväl kort som lång sikt. Analysen skall naturligtvisställas mot ingen exploatering alls. Analysen bör även innehålla bedömningar avden miljö som hotas och hur pass frekvent detta hot är i landet. Tittarman på ett vattendrag som kan vara hotat - vilket som helst -, kan arterna idetta vattendrag när det gäller insekter, fiskar etc. förefalla vara ganskatriviala. Men sammansättningen som sådan och förekomsten av ell vattendrag i denregionen kan vara ganska bristfällig, just på grund av alt del har skett exploatering tidigare. Det kan t.ex. vara så atf antalet platser förreproduktion av öring och pärlmussla i just det området har minskat, och de hardärför blivit ovanliga. Då måste man räkna ut naturvärdet. När man kommer viss gräns har värdet av naturen blivit så stort att del praktiskt taget bliomöjligt alt exploatera. Grundtankenär att del skall vara samma utredningskrav för större som för mindrevattenkraftverk. I detta sammanhang vill jag ta upp, även om delta inte täcksav ärendet i sig, alt det ofta handlar om ekologisk kompelens. Tyvärr saknasofta, om inte alltid, ekologisk kompetens i vattendomstolar. Det tillkallasibland ekologisk kompetens, men del måste ofta fill annan ekologisk kompetensför att kunna bedöma denna kompetens. En vattendomstol består ofta avingenjörer och ekonomer. Delta kan också vara en förklaring till varför det gårsom det går i en del fall, t.ex. Ammerån som vi skall få information om påfredag. Reservafion3 handlar om dispensregeln i vattenlagen. Regeln är avsedd alt endast utnyttjasi de fall starka skäl talar för tillåtlighet av ett vattenföretag. Det finnsinga projekt av den storleksordning som dispensregeln kräver. Några sådanaprojekt finns i princip inte kvar i . De är inle aktuella någonslans iSverige . Men då bör klart uttala för regeringen att det finnspraktiskt taget inga sådana utbyggnadsplaner som kan bli aktuella i Sverigelängre. Vattenkraften är fullt utbyggd i landet. Med detta, herr talman,yrkar jag bifall till reservationerna 1, 2 och 3. AnL 209 (): När det gäller del ämnesområde som behandlades i de två förstareservationerna i det aktuella betänkandet uttalar utskottet att det delarmotionärernas oro för den ökade utbyggnaden av minikraftverk. Det är därförviktigt att se över miljöintressenas ställning i detta sammanhang. Men medanledning av att vi kommer alt få en proposition i ämnet anser vi attvi bör avvakta regeringens förslag innan vi går närmare in på en sakbehandling.Med anledning av delta yrkar jag avslag på reservationerna 1 och 2. Närdet gäller vallenlagens dispensregler har dessa varit föremål för riksdagensprövning vid upprepade tillfällen. Eftersom den regel som behandlasi 3 kap. 3 § vattenlagen ännu inte har kommit fill användning är det ensynnerligen hypotetisk fråga som fas upp i reservafion 3. Jag har faktisktsvårt atf förstå vilken skillnad del är på reservanternas skrivning och det somredan ligger fast genom riksdagsuttalanden och riksdagsbeslut. Vi är helt enigaom atf dispensregeln skall komma till användning endast i det ytterligtspeciella fall som ryms inom formuleringen "företaget är av synnerligbetydelse från allmän synpunkt". Det är en formulering som finns ivattenlagen. Denna formulering ger ett utomordentligt skydd för det allmännaintresset. Vi kan infe se annat än att molionskravet är tillgodosett, och jagyrkar avslag på reservation 3.