prot · GC0941 · 1988-12-31 00:00:00 — Det är inte rimligt, och därförtycker jag atl de här värdena vårdas bäst i ordinarielagstiftningsarbete och i de debatter där vi får ta och ge argument enligtfolksuveränitetens principer. Härhar kommit en rad förslag. kom och SAF-gruppen medförslag lill ändringar av grundlagen. Dessa förslag såg infe alls bra ut. Närman läste igenom dem fann man att de var förslag som skulle underminerafolksuveräniletsprincipen i vår grundlag. De var ett slag mot själva vårtparlamentariska styrelseskick. Man ville t.ex. minska en riksdagsmajoritetsmöjligheter att förändra det rådande ekonomiska systemet, och man villebegränsa makt alt beskatta folket. Det var en restriktivgrundlagsreglering man ville införa, som stod i strid med denfolksuveränitetsprincip som vår grundlag bygger på. Därför finner jag del inlebefogat all införa grundlagsändringar på de områden som berörs i reservationerna4, 5 och 6, och jag yrkar avslag pä dessa reservafioner. Delsammagäller vpk-reservafionen, där det finns ett förslag om en direkt ändring i 2kap. 3 § regeringsformen. Vi brukar inte genom ett utskottsinitiativ genomföraändringar i en grundlag, utan det måste närmare övervägas. Jag tycker i och försig alt det är viktigt att man skall skyddas från åsiktsregistrering, om mantillhör ett politiskt parti. Men det framgick av anförande att vidå också kommer in på den mycket vidare fråga som gällerhur vi skall kunna ha en personkontroll, som är en ofrånkomlig del av det s.k.infiltrationsskyddet, och nå fram lill goda lösningar i desituationer då sekretesskyddet bryts mot den rättssäkerhet som varje medborgarekan göra anspråk på. Denna fråga diskuteras i den utreduirig som sysslar medbl.a. säkerhetstjäristeri, och utredningen fick av särskildadirektiv atf syssla med dessa ärenden. Då bör konsekvenserna av nyaformuleringar utredas där, innan man går fram med en grundlagsändring. Jagvarnar för aft gå fram , men jag respekterar synpunkter på måste - vi har ofta detta uppe i vår konstitutionella granskning - motverkagodtycke på delta område. Om människor lever i rättsosäkerhet på grund avtillämpningen av personkonfrollkungörelsen, bör vi noggrant studera detta äveni fortsättningen. Med detta yrkar jag bifall till utskottets hemställan. AnL 159 HANS NYHAGE (m): I samtliga de reservationer som vi moderaterhar ställt oss bakom har vi begärt att utredningen skall komma fill stånd. Detfinns oklarheter som bör utredas. säger atl man bäst värnar de värden som dethär är fråga om genom löpande arbete. Men just behandlingen avlöntagarfonderna och pensionsskatten vittnar ju om allvarliga överträdelser avden personUga äganderätten och den enskildes rätt. 1 andra länder har mankunnat grundlagsslifta på hithörande områden. Jag undrar vad det finns förallvarliga hinder för atl man utreder ärendena på det sätt som vi har begärt.Genom en utredning skulle man ju få klarlagt vilka möjligheter och förutsättningarsom finns. Därefter kan man då ta ställning. AnL 160 (): inledde sitt anförande med attberätta om alla de utredningar som socialdemokraterna hade varit med om när delgällt olika grundlagsförändringar, definitioner och det som kommituf av deffa. Han tog det som ett positivt argument för atf man medverkar fillaft förändra och förbättra grundlagsskyddet i olika sammanhang. Vad vi har begärt är just en utredning om hur man skallkunna klart avgränsa egendomsrätten och näringsfriheten. Om viljan atf vara medi utredningar är ell klart tecken på intresse av aft göra det bästa möjliga avde förutsättningar som finns, så tycker jag att det är etl klart skäl försocialdemokraterna att medverka fill att en utredning kommer till stånd. Sedan citerade , som hadesagt atf politiska stridsfrågor inte hör hemma i domstolarna. sig till det. Jag tycker alt del är illavarslande. Vi i folkpartietanser infe atf näringsfrihet är en politisk stridsfråga. Vi tycker alt det ären medborgerlig rättighet att ha närings- och yrkesfrihet. Vi anser alltså altundantag från yrkes- och näringsfrihet skall definieras och avgränsas. Jag villge några exempel på varför vi anser alt det är viktigt. Man har t.ex. infört vandelsprövning för restaurangägare.Här finns det ett fullständigt öppet fält för godtycke. Inte tror väl OlleSvensson att en persons vandel blir lika bedömd i ena ändan av landet som i denandra? Vi har faktiskt sett exempel på atf så inte är fallet. Torghandlarnassortiment föreslår man att, kommunerna skall kunna begränsa. Vad är det då manskall säga nej till? Här är också ett fält som är fullständigt öppet förgodtycke och personliga bedömningar. Vi vill inte vara med om sådant. Ettannat exempel är TV-monopolet, som har orsakat så många ytteriigt märkligaturer från minister sida som innebär påtryckningar på andraeuropeiska länder för att kunna begränsa t.ex. möjligheter att verka ivårt land. Ifolkpartiet säger vi nej till sådana godtyckliga möjligheter för myndigheternaatt ingripa. Det är därför vi menar att en utredning måste företas, så alt vifår klarlagt vilka gränser undantagen skall ha och hur de skall definieras. 10§ Kammaren beslöt att ajournera förhandlingarna till förmiddagsuppehåll. 11§ Förhandlingarna återupptogs under ledning av andre vice talmannen. (forts,konsfitutionsutskottets belänkande 11) Sedande talare som anmält sig före middagsuppehållel nu hade strukit sig varöverläggningen avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästaarbetsplenum.) konsfitutionsutskottetsbetänkande /89:KU12 om vallagsfrågor, m.m. AnL 161 Tredje vice talmanBERTIL FISKESJÖ (c): Vi har en generös vallagstiftning i vårt land- Väljaren kan avge sinröst på många olika sätt. Det tycker vi är bra. Vi skall ha en generösvallagstiftning, och alla skall ha goda möjligheter atl delta i valen. Vihar också höga krav på rättssäkerheten vid röstavgivningen. Det skall självfalletvara så att det är den som röstar som själv skall bestämma vilket parfi hanskall rösta på i de allmänna valen. Det är vi ju alla överens om. Med de olikaformerna som finns för röstavgivning, följer emellerfid också vissa risker förmanipulation. Erfarenheten visar att dessa risker inte enbart är teoretiska.Det har vid olika fillfällen förekommit att man på ett obehörigt sätt harförsökt att påverka och bestämma enskildas röstavgivande. Problemetuppkommer i första hand när man använder sig av budröstning i någon form.Erfarenheten visar att problemet särskiU uppkommer när man Prot.1988/89:41 som bud anlitar vad som i lagstiftningen kallas för vårdare. Vidvarje val får vi rapporter om incidenter härvidlag. I en del fall harärendena y ,, r , anmälts. Några av dem har gått ändaupp till valprövningsnämnden. fall harde medfört reaktion. Vi tycker från vår sida att del är tråkigt all del skallvara på det här sättet. Det kan undergräva tilltron till vårt generösa system.Vi anser att det är mycket viktigt att skapa så goda garantier som möjligt motmissbruk. Mot den bakgrunden har vi haft en motion där vihar föreslagit vissa preciseringar i vallagen när det gäller just begreppetvårdare. Dessa preciseringar har dock avvisats av utskollsmajoriteten. Så haräven skett . Utskottets majoritet tycker inte atl man behöver företa någraändringar. I en reservation har vi dock vidhållit vår uppfattning härvidlag.Jag ber all få yrka bifall lill den reservafion som är fogad fill utskottefsbetänkande. Ett problem är all vi inte har några bestämmelser somanger vem som i lagens mening skall betraktas som vårdare i valsammanhang. Vidolika tillfäUen har det ställt valförrättare inför problem. Det gäller ävengranskare som sedan skall la hand om eventuella klagomål. För den sakens skullhar vi i de mofioner som har väckts och i den reservation som är gemensam för ,moderata samlingspartiet, och föreslagit depreciseringar som framgår av det lagförslag som är kopplat lill reservationen.Vi vill ha in en passus som anger att vårdare är den som yrkesmässigt eller påell därmed likartat sätt ger väljaren vård av mer varaktigt slag. Det är denena förändringen. Den andra förändringen är atf vårdförhållandet skall kunnaidentifieras av valförräffarna. Det vill vi försöka uppnå genom att föra in enpassus i samma paragraf- 11 kap. 3 § -som säger alt vårdare skall ange i vilketvårdnadsförhållande han stär till väljaren. Det är således i och för sig ganskamodesta förslag fill ändringar. Syftet är naturligtvis inte att på något sättbegränsa möjligheterna att rösta för dem som är i behov av atl ha hjälp avvårdare. Syftet är alt skapa ökade garantier för en tillfredsställanderättssäkerhet. har vi således haft problem med detta. Vi har somjag sade haft frågan uppe vid skilda tillfällen i valprövningsnämndengenom överklaganden. Efter det senaste valet har det, såvitt jag vet ännu intekommit in något sådant ärende. Del behöver emellertid inte innebära alt försöktill missbruk inle har förekommit. Det kan helt enkelt ibland vara så attförsök till missbruk inte anmäls. Man an.ser att det är svårt att påvisamissbruken. Del är svårt att i efterhand identifiera på vilket sätt missbrukethar tagit sig uttryck. Man kan emellertid få rapporter genom den s.k.djungeltelegrafen. Det har jag fält även . Man har i olika sammanhangobserverat att just i sådana situationer där man har använt sig av värdare sombud har försök att påverka röstningen förekommit. Vi kan uppta tiden med atfnämna något exempel som jag har fått mig rapporterat. En kvinnabodde på ell ålderdomshem. Barnen kom och besökte sin moder - vifår hoppas att det var ofta. Inför själva valet brukar de hjälpa henne altordna valsedelsförsändelsen och sedan gå med bud. 120 var det emellertid redaneffektuerat, dvs. Hon erbjöd då inte mer än en röstsedel, som inle allsupptog den partibeteckning som den äldre kvinnan var van att rösta på. Deanhöriga blev naturligtvis upprörda över delta. Ettannat exempel som jag har fått rapport om gällde ett sjukhus, där det pä etlUkvärdigt sätt endast exponerades valsedlar frän ett partis sida införröstavgivningen på sjukhuset. I det här fallet rörde det sig inte om någonegentlig valsituation. Dessabåda exempel, jag skulle kunna ta flera, visar att det trots allt i denallmänna ivern förekommer försök att på etl otillbörligt sätt påverkaröstavgivningen. En skärpning av vallagen när del gäller bud genom vårdare trorvi skulle ha en rent allmänt uppstramande effekt även gentemot andra försök altotillbörligt påverka röslavgivningen. Inför nästa val tillkommer ytterligare ett moment som ger ännu etlargument för en ökad vaksamhet på delta område. Vi har här i medbetydande majoritet beslutat avskaffa institutet omyndigförklarande. Därmedhar vi också tagit bort omyndigförklarande som ett rösthinder. Detta innebäratt det tillkommer ganska stora grupper, kan man föreställa sig, av numeraröstberättigade som vid valen har behov av hjälp av etl eller annat slag ochsom i stor utsträckning kan tänkas komma atl använda sig av vårdare för självaröstavgivningen. Det innebär att det förslag vi har fört fram under några årstid, genom den förändring av grunderna för rösträtt som vi har beslutat om häri , har blivit ännu bättre motiverat. Med detta ber jag att få yrka bifall till reservationen fill utskottetsbetänkande. AnL162 HANS LEGHAMMAR (mp): Jag vill också yrka bifall til) reservation 1 i konstitutionsutskottelsbetänkande 12, mom. 1, angående budröstning. Enligtvår mening är del bra och viktigt med den s.k. budröstningen för den som harsvårt alt själv närvara vid röstningen. Men det är av största vikt att detfinns garantier för alt vi medborgare kan lita på att denna budröstning gärrätt fill. finns det tyvärr exempel på att reglerna äroklara. Vid varje val förekommer tvivelaktiga fall. Det gäller framför alltbudröstning genom värdare. Genom den reform som vi fidigare har beslutat om häri kammaren, som innebär att vi tar bort omyndigförklarande, blir behovet av enöversyn ännu större: Vi bör se över föreskrifterna i 11 kap. 3 § vallagen, såatl de stämmer överens med verkligheten. Jag yrkar därför bifall tillreservation 1 i KU:s belänkande nr 12, mom. 1. AnL 163 (): KU:s betänkande som vi nu diskuterar handlar om motioner med yrkande omdels slopande av övre åldersgräns för innehav av offentliga uppdrag - specielltpekas i motionerna på nämndemän samt ledamöter i taxeringsnämnd och domkapitel-, dels skärpta regler för röstning genom bud i allmänna val. Somframgår av betänkandet togs 70-årsgränsen för nämndemän bort i samband medriksdagens behandling av prop. 1987/88:138 tidigare i är. har även67-årsgränsen för ledamotskap i domkapitel slopats. 1vad gäller ledamot och suppleant i taxeringsnämnd har skatteförenklingskommitténnyligen avlämnat sitt slutbetänkande. Där föreslås att taxeringsbeslut ifortsättningen skall fattas av skattemyndigheterna och inte av taxeringsnämnd. Ivarje skattemyndighet skall finnas en skattenämnd, och för lekmännen i dennaföreslås ingen åldersgräns. I förslaget som remissbehandlas föreslås att denya reglerna skall gälla års taxering. Utskottet hemställer attmotionerna besvaras med det som anförts. Ivad gäller budröstning har motioner med krav på skärpta regler för att få röstagenom vårdare som bud behandlats av under senareår. Motionerna har då avslagits. då denna fråga behandlats har deborgerliga partierna reserverat sig. Till årets reservation har ävenmiljöpartiet anslutit sig. Allaär överens om att de röstberättigade som av någon anledning inle kan ta sigfill vallokal eller postkontor för att avge sin röst skall ha möjUghet atl röstagenom bud. Vem som får vara bud och hur röstning genom bud skall ske framgår avvallagen. Reservanternaanser tydligen all del för vårdare som bud vid röstning måste finnas särskildaregler. På annat sätt kan jag inte tolka reservationen. Det råder inga delademeningar om att röstning genom bud måste ske på ett korrekt sätt. Vidtidigare behandling av denna fråga har utskotlet framhåUit vikten av allbudröstning och partiernas roll hålls klart isär. Ulskoltet har även framhållitvikten av all de politiska partierna verkar för aft de akfiva i det lokalaarbetet blir informerade om gällande föreskrifter. Efterårets val har del endast kommit in ett öppet brev lill valprövningsnämnden somhar viss beröring med budröslning. Det gäller iakttagelser vid röstning påtillfälligt postkontor vid en vårdinrättning. Detta tyder enligt min mening påalt det inte är några större problem vid röstning genom bud. Jag har ocksåstuderat den genomgång har gjort av val. Man har därinte tagit upp något speciellt om budröstning. Riksskatteverkethar i sin valhandbok gett kompletterande handledning tiU valförrättarna bl.a.beträffande budröstning. Där tas upp vem som får vara bud. Riksskatteverketskriver: "Ordföranden bör fråga budet om vilket släkt- ellervårdförhållande som råder. Den som yrkesmässigt sköter sjuka, handikappade ochåldringar är naturligtvis vårdare och följaktligen behörig alt lämnavalsedelsförsändelse. Vilka som i övrigt skall anses som vårdare är svårt atlentydigt ange och får bedömas från fall till fall." ,som är valmyndighet, har här givit en anvisning till valförrättarna hur deskall behandla detta. Jag instämmer helt i vad tredje vice talmannen säger omatl del är tråkigt om det förekommer fusk vid röstning genom bud. I de senarevalen har, som sagt, inte framkommit alt detta varit särskilt utbrett. Jag ber härmed att få yrkabifall till utskoltsmajoritetens hemställan. AnL 164 Tredje vice talmanBERTIL FISKESJÖ (c): Herr talman! Det är riktigt som påpekar attett visst uppvaknande från de högsta valmyndigheternas sida har skett sedan vi började la upp dessafrågor och ihärdigt tjata om den i våra motioner. Man kan se detta som endirekt konsekvens av att vi aktiverat frågan. StureThun menar att anvisningar från skall reglera vad som skallgälla på delta område. Vi har menat atl det är ett så viktigt område atl de bestämmelsersom skall följas av valförrättarna bör förekomma i lag. StureThun måste medge att missbruk vid röstavgivandel har förekommit just närvårdare varit inkopplade. Det har han också medgett. Jag är övertygad om altSture menar allvar när han säger atl han anser alt dessa fall är tristaoch att de inle bör få förekomma. Jagvill ställa en avslutande fråga lill : Vad är det för fel med depreciseringar av vallagen som vi har föreslagit? Vilken skada skulle de kunnagöra, enligt mening? AnL165 (): , som är valmyndighet, har utfärdat anvisningar somgår i samma riktning som reservanternas förslag. Detta är etl tecken på alt manhar uppfattat saken på rätt sätt. skriver beträffandebudröslning: "Vilka som i övrigt skall anses som vårdare är svårt altentydigt ange och får bedömas från fall till fall." Om man skriver in i enlag exakt vilka som får betraktas som vårdare och om valmyndigheten inte skallha möjlighet all avgöra det får vi nog en verkligt detaljerad lagstiftning idet här fallet. T.ex. en nära bekant kan ju varavårdare till en person. Sedanvill jag säga att jag tror alt del kan hä förekommit fusk även när anhörigavarit bud. Del är inle säkert ätt del är bara vårdare som har fuskat. AnL166 Tredje vice talman (): Det kan väl tänkas all det har förekommit missbruk avförtroeridesilualioner även i andra fall. Men om vi går tillbaka till våragemensamma erfarenheter i valprövningsnämnden är del alldeles uppenbart alt detär vårdare som har figurerat i sådana här sammanhang. Vadvi vill med den här bestämmelsen är atl del skall finns en skyldighet frånvårdarens sida att ange i vilket vårdnadsförhållande han slår fill den ellerdem som vederbörande går bud åt. Man skall kunna ha skriflUgl på det, man skallkunna eftersöka vederbörande och man skall kunna veta vad man har att taställning fill. Vihade ett fall då det var en person som hade varitfritidsledare, kan man säga - han hade ordnat fotbollsmatcher och liknande -ochsom inför valdagen hade samlat upp ell stort antal röster och framträtt somvårdare. Det var minsann inte så lätt för röstmottagarna att avgöra hur deskulle bedöma den situationen. Hade det då funnits krav på en precisering avdel vårdnadsförhållande som råder hade situationen genast varit enklare, bådevid en praktisk och vid en rättslig bedömning. AnL 167 (): Tredje vice talmannen och jag är nog tämligen överens om alt man skallundvika sådana aktioner som den fritidsledare som nu nämndegjorde sig skyldig till. Men på den valförsändelse som Sekretess inom vårdområdet m.m. går inskall också etl vittne intyga rikligheten av uppgifterna. Vi får väl utgå ifrånatl svenska folket är ärligt i sådana här sammanhang och inte fuskar medvetet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 1988/89:KU14om sekretess inom vårdområdet m.m. AnL 168Tredje vice talman (): KU:s betänkande nr 14 tar upp olika, i vissmån disparata frågor, som rör sekretessen. Frågor som gäller avvägningen mellanoffentlighet och sekretess är, som alllid, besvärliga. Huvudregeln hos oss börvara att offentlighet skall råda, och sekretessen skall alltid särskiltmotiveras. Men sedan finns det inom del sekretesskyddade området speciellasvårigheter som har uppenbarats undan för undan, t.ex. vad gäller sekretessmellan myndigheter, dvs. myndigheter som har anledning att handlägga sammaärende, och som kan behöva information från varandra inom sekretessens ram,dvs. ett slags ökad öppenhet mellan myndigheter. Detta var frågor som vigrubblade ganska mycket över när vi en gång i fiden antog sekretesslagen, ochdet har sedan visat sig alt det kan vara rimligt att se över en del av deregler som gäller. Med anledning av en rad motioner som finns angivna iinledningen till ulskottsbetänkandet föreslår utskottet enhälligt alt det skallgöras en översyn på grundval av dessa motioner och remissyttrandena över dem.På den punkten råder alltså inga delade meningar. Vad som har föranlett den reservation fillutskoltsbetänkandel som är avgiven av , Hans Leghammar och migsjälv är atf en av de motioner som varit föremål för remiss och vars krav hartillstyrkts av de myndigheter som haft att yttra sig över motionerna haruteslutits ur denna omgång och därmed ur den översyn som utskottet i övrigtrekommenderar. Det finner vi myckel egendomligt, eftersom de krav som framförsi den motionen enhälligt tillstyrkts av de remissmyndigheier som är särskiltsakkunniga på området och som har att handlägga ärenden just av det slag sommotionen behandlar. På s. 6 i utskotlsbetänkandel återges således altpsykiatriska nämnden, , hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd,. och allaställt sig positiva till mofionärens önskemål. säger, somframgår av sista meningen i denna passus av utskotlsbetänkandel, atl del börvara möjligt att genomföra en sådan ordning utan all avvakta ytterligareutredning av frågan. De sakkunniga instanserna menar alltså att del är säsjälvklart atl ändra på detta att vi inle ens behöver utreda del vidare. stårutskoltsmajoritetens beslut att inte ens la med den här motionen i det utredningspaketsom utskottet i övrigt enhälligt har beställt. Detta tycker vi reservanter ärmycket egendomligt. Vad det gäller är att sekretessen i mycket känsligaärenden som handläggs inom psykiatriska nämnden, ulskrivningsnämnderna ochbeslulsnämnderna för psykiskt utvecklingsstörda skall följa med när ärendet gårfill eller lill i samband med prövar besvären. Detta är, tycker vi, en mycket rimlig begäran. Det är juingen skillnad på sekretessbehovei med hänsyn till den enskildes integritet, omärendet handläggs av en första eller andra instans eller om det handläggs av ensista instans. Jag har alltså mycket svårt att finna goda motiv till utskottetsyrkande om avslag på det här molionskravet. Jag ber med detta få yrka bifall fill den reservation somär fogad till utskottets betänkande. Sekretess inom vårdområdet m.tn. AnL 169 HANS LEGHAMMAR (mp): Jag vill också yrka bifall till reservationeni konstitufionsutskottets betänkande nr 14 angående utvidgad sekretess i vissaärenden om rättshjälp. Berfil Fiskesjö har drivit den här frågan och återgavnyss i stora drag vad det handlar om. Jag ansluter mig härmed till vad han sadei sitt anförande. AnL 170 (): harredovisat de lungt vägande skälen för en ändring i enlighet med vad som harföreslagits i reservationen. Jag kan bara ansluta mig till hans synpunkter ochvill påpeka att genom ett förbiseende inte har antecknatsbland reservanterna i belänkandet. Jag vill för räkning yrkabifall lill reservationen. AnL 171ULLA (): Förutom de ofta svåra överväganden inom värd-och serviceområdet som man har atl göra om man är anställd inom hälso- ochsjukvård, socialtjänst osv. har man också ell antal ibland väl så svårasekretessfrågor att fa ställning till. Det är olyckligt när insatser sker försent eller inle alls därför att etl nödvändigt informationsutbyte inte harblivit av med hänvisning till sekretessregler. Det är lika olyckligt - iblandolyckligare -om det pratas för mycket. Sekretess är svårt, och vi i KU hyser ingen förhoppning omatf vi med lagsfiftning skall göra sekretessen enkel. somsekretesslagen nu har gällt har erfarenheter gjorts på fältet som vi har fåttdel av och som vi nu tycker att vi borde kunna dra nytta av. Utskottet hardärför, som har sagts här, med anledning av ell knippe motioner i fråganbeslutat föreslå alt begära en översyn av sekretessreglerna. Detgäller t.ex. samarbetet mellan polis och sjukvård i brotlmålsutredningar,mellan apotek och sjukvård i missbruksfall, mellan socialtjänst och fritidsverksamhetsamt mellan förskola och grundskola. En motionär framhåller också de frågor somkan uppstå i samband med alt lokala organ inrättas i kommunerna. Det finnssäkert områden fill vilka det är mofiverat atl utöka sekretessen, men Sekretess inom vårdområdet m.m. utskottet har avstått från att precisera de eventuellalagändringar som kan bli följden av en sådan översyn som vi begär. Det finns inom utskottet en uppfattning - den tror jag ärriktig - om atl det sekretessbelagda området med stor kraft skall hållas sålitet som möjligt. Som tredje vice talmannen sade tidigare är ju vårutgångspunkt offentlighetsprincipen: vad myndigheter gör och vet skallmänniskor också ha insyn i.