prot · GC0921 · 1988-12-31 00:00:00 — Detgavs inte heller något svar på frågan om när det kan tänkas komma ett förslagom PVC skall avvecklas. När anser regeringen att PVC skaUavvecklas? När kommer det att läggas fram ett förslag om en ny avfallslag?Kommer den i så fall att innebära ett förbud mot PVC i förpackningar? AnL 106 (): Jag börjar med att tacka för svaret. För miginnebär svaret ingenting annat än en renodlad förhalningstaktik. Det ärklarlagt att klorerade föroreningar förekommer och att det även finnsalternativ. Vi kan t.ex. använda polyeten liksom en rad andra plaster. Detfinns inte någon anledning att vidare förhala problemet. Jag menar att manskall gå fill beslut, men i väntan på beslutet kan man diskutera medföreträdare för förpackningsindustrin, utan att ha samma inställning somnaturvårdsverket, dvs. att man skall fortsätta som . I stället bör man göra som i , där man genomfrivilliga överenskommelser med industrin lyckades minska PVC-användningen med60-70 % under . Det är vad man borde göra. Varför, ,gör man inte på samma sätt här? Varför är man inom så till denmilda grad flat mot industrin, som man har varit? Om vi följde exempel skulle vi i på etthalvt år kunna vara nere på nivån . Därefter kan vi gå in med ett förbudmot PVC-användning. Detta är någonting som måste göras. Jag begriper intevarför vi skall tillämpa den härförhalningsmetodenpå område efter område. Om avveckling av PVC-plast iförpackningar AnL 107 Miljö-och energiminister : Jag har bara givit en hederlig redovisning avarbetsläget och angivit på vilket sätt myndigheterna arbetar samt vad de haruttalat. Regeringen befinner sig mitt i beredningen av dettaärende. Det är inte ovanligt att vi inom regeringen kommer fram till ensjälvständig uppfattning-det är tvärtom vår uppgift - men ännu är det interiktigt dags att redogöra för detta. Med ett roat småleende kan jag påminna mig att det inte ärmer än jag blev anmäld för på grundav att jag skulle ha haft för bråttom med att förbjuda stråförkortningsmedel. AnL 108 (): , vad gällerstråförkortningsmedel innebar kritiken, i varje fall från vårt håll attjordbruksnäringen inte gavs tid till att ställa om sin verksamhet. Sedan är viöverens om att stråförkortningsmedel skall bort av miljö- och hälsoskäl. Det ärpå samma sätt med PVC-plasten. Vi bör få bort den av miljö- och hälsoskäl. Vi är ju överens om att vi skall minska klorutsläppen påalla områden där det är möjligt, vilket det är i detta fall. Vi får inteunderkänna andra länder som klarat av att lösa problemet - här nämndes ,, . har dessutom genom frivillig överenskommelse garderatsig genom att förbereda en lag som skall träda i kraft om man inte följer denfrivilla överenskommelsen. Det känns mycket otryggt och oroligt att inte få ett klartbesked om att det är regeringens avsikt att PVC skallupphöra att användas iförpackningar. För konsumenternas skull behövs dessutom en miljömärkning avförpackningar. När läggs det fram ett förslag om en sådan? 4 prolokoll 1988/89:21 -22 1988/89:21 AnL 109CLAES ROXBERGH (mp): Jag tycker att det är allvarligt när säger att "7 ] '. svaret är en redovisning av läget. Visst, så här ärläget, men varför har inte Om hanteringen av . ... \ = ..,. , .. , , och regeringen använt SIB av de metoder somstår till buds, visstkärnbransleavfaU ,_.,_,, o rf, .. t.ex. överenskommelser medhandeln? Da hade vi åtminstone kunnat na sa långtsom man har nått i , och . Jag har förståelse för attarbetet med lagstiftningsapparaten kan dra ut på tiden, men den processenborde redan ha startat. Man har inte ens börjat gå vägen med de friaöverenskommelserna. Det är det som är allvarligt, , att naturvårdsverketefter diskussioner med industrin anser att ingenting behöver göras. Överläggningenvar härmed avslutad. 33§ Svar på fråga 1988/89:176 om hanteringen av visst kärnbränsleavfall AnL110 Miljö- och energiminister : har, med anledning av en intervju i tidningden med en representant för Svensk kärnbränslehantering AB,ånyo frågat mig om förhållandena kring det svenska använda kärnbränslet iStorbritannien och när regeringen skulle ha fattat beslut i den riktningtidningsintervjun anger. Vadjag sade här i kammaren beträffande förhåUandena kringdet svenska använda kärnbränslet i SeUafield gäller fortfarande. Jagförstår att känner oro för vad som framfördes i tidningen. Artikelninnehöll emellertid ett antal sakfel beträffande OKG Aktiebolags bränsle iStorbritannien. Den kvantitet svenskt bränsle som finns där uppgår till 140ton, inte ett antal hundra ton som arfikeln anger. Något utbyte av det svenskabränslet mot använt britfiskt kärnbränsle har över huvud taget aldrigaktualiserats. Dettaframgick också tydligt av den arfikel om OKG-bränslet som tidningen publiceradeden . Jagvill också än en gång försäkra om att regeringen inte kommer attsläppa bevakningen av vad som händer i . AnL111 (vpk): Jag vill tacka för svaret. Jag hoppas att förstår att detinte är för att vara tjatig som jag är så ihärdig. Jag känner faktiskt en äktaoro - inte bara personlig - som jag delar med väldigt många. Jag är glad överatt i sitt svar ger uttryck för att hon tar min oro på allvar. Ocksåjag vet att massmedia inte alltid är helt korrekta, men detta är inte första gången som dessa åsikter framförs, vilket skapar en stark oro. Jag hoppas och tror att försäkringarna om att inte skall släppa bevakningen av vad som händer är riktiga. Jag önskar att försäkringarna även innefattar en försäkran om att det inte heller kan bli tal om 50 någon form av byteshandel vad gäller avfallet iSeUafield. AnL 112Miljö- och energiminister : Herr talman! Jag vill gärna ge GudrunSchyman en sådan försäkran, och den gäller generellt, inte bara för Sellafield- det blir inte tal om några fler bytesaffärer. Det som har skett var ettmycket unikt arrangemang i syfte att befria från de tidigarebindningarna till upparbetning. När det gäller innebär kontraktet mellanOskarshamn och företaget att efter en eventuell upparbetning skall detupparbetade materialet förvaras i under övervakning av bl.a. lAEA.Jag säger om det blir av, eftersom jag och den övriga regeringen mycket nogaföljer utvecklingen och kommer att ingripa om det finns anledning fill det. Vadvi skall göra får vi ta ställning fill om det blir aktuellt. Men vi kommer attse fill att inte något material som härrör från riskerar komma påavvägar. Om gränsälvskommissionens kompetensområde, m.m. AnL 113 (vpk): Jag hoppas också att så blir fallet. När säger att det som eventuellt kommer attupparbetas skall förvaras i under överinseende av lAEA, bUr jagplötsUgt litet orolig igen. Det finns nog anledning att inte ha så väldigt storfilltro fill kapacitet att se till att det inte kommer någonting påavvägar. Helt slut på oron är det väl inte. Vi får dock se vad som händer. Jaghoppas, som sagt, att dessa försäkringar också kommer att infrias i framfiden. AnL 114 Miljö- och energiminister : Jag vill förtydUga något. Det finns naturligtvis också ett svenskt-brittisktavtal som reglerar på vilket sätt man får förfara. omicke-spridning är centrala i det avtalet. Vi kan naturligtvis utnyttja även Dessutom är det så att deturan eller plutonium som skulle uppstå vid en eventuellupparbetning får man över huvud taget inte förfoga över på något sätt utangodkännande från den . AnL 115 (vpk): Jag kan då bara säga att jag hoppas att dethär var den definitivt sista gången som jag behövde ta upp den här frågan ikammaren. Överläggningen var härmed avslutad. 34 §Svar på frågorna 1988/89:181 och 182 om gränsälvskommissionens kompetensområde,m.m. AnL 116Miljö- och energiminister : Herr talman! har frågatmig om jag avser att vidta åtgärder för att få fill stånd en översyn av lagenmed anledning av gränsälvsöverenskommelsen mellanSverige och i vad gäller kommissionens behörighet. harockså frågat mig om jag avser att vidta någon åtgärd för att garantera attkommissionen har kompetens rörande frågor som faller inom området för statensnaturvårdsverks, verksamhetsområde. 1988/89:21 Jag avser att besvara frågorna iett sammanhang. Om gränsälvskommissionens kompelens-område, m.m. Frågorna omkommissionens sammansättning och behörighet regleras i lagen med anledning avgränsälvsöverenskommelsen mellan och . EnUgt 2 kap. 2 § skall regeringen i vardera staten utsetre ledamöter; en ledamot skall vara lagkunnig och erfaren i domarvärv, enskall vara tekniskt sakkunnig och den tredje skall vara en person som är välförtrogen med gränsbygdens förhållanden och utses på förslag av iLapplands län resp. i . I sin ärendehandläggning är kommissionen skyldig attföranstalta om de undersökningar och utredningar som är påkallade. Kommissionenbegär också regelmässigt yttranden från berörda myndigheter i ochSverige. Härigenom kan såväl naturvårdsintresset som andra allmänna intressentas fill vara. Självfallet följer jag - bl.a. i samråd med min finländskekollega - kommissionens arbete. Men vad jag nu sagt innebär att jagför närvarande inte finner skäl att föreslå någon ändring av kommissionenssammansättning. Jag övergår nu till frågan om kommissionens behörighet. stadga som reglerar prövnings- och anmälningsskyldighet för verksamhet sombeskrivs i kap. 6 arfikel 3 i gränsälvsöverenskommelsen mellan ochFinland anges vilka slag av fabriker och andra inrättningar som krävertillstånd. Av stadgan framgår att det krävs tillstånd till anläggningar förbehandling eller deponering av avfall, om den tillförda avfallsmängdenöverstiger , eller till anläggningar för behandling eller centraluppsamling av oljeavfall eller annat specialavfall. Dessutom gäller att fastämne inte får läggas upp så att vattenområde kan förorenas, om det inte äruppenbart att det kan ske utan olägenhet av betydelse från hälso- ochnaturvårdssynpunkt eller med hänsyn till annat allmänt intresse. De bestämmelser som jag nu har beskrivit anger klarttillständspUktens omfattning och därmed också kommissionens behörighet. AnL 117 (): Det rör sig om två helt skilda frågor, så jagtycker att det är synd att jag får dem besvarade i ett sammanhang. När gränsälvsöverenskommelsen kom till var dess syftereglering av byggande i vatten. Vattenuppdämning och fiske var avgörande förlagens utformning. 1 det perspektivet är det också naturligt attgränsälvskommissionen har den sammansättning som lagen anger.Gränsälvskommissionen fungerar ju som en domstol. Attdet då ingår en domare, enfastighetssakkunnig och en person med lokal förankring är naturligt. finns det också ett avsnitt som handlar om förbudmot nedsmutsning. Det området var inte så aktuellt när lagstiftningenkom tiU. Jag tycker därför att det är naturligt att fundera över om detinte skulle finnas någon ekologiskt kunnig person med i kommissionen. Jagtycker faktiskt att man borde ha kunnat titta på det. Eftersom gränsälvskommissionen kom till 1971 kan man knappastpåstå 52 att den är föråldrad. Den komändock till då man ännu inte hadehunnit se över,-eller ännu inte hunnit upptäcka, konsekvenserna av dennedsmutsning som vi har i det moderna samhället. De senaste årenslarmrapporterom säldöd, algblomning och risk för arters utrotning har gjort attvi är oerhört mycket mer intresserade av miljöfrågorna. När i handskades med dessafrågor ansåg den inte att gränsälvskommissionen egentligen borde höras.Länsstyrelsen tyckte att den kunde besluta om detta utan tillstånd frångränsälvskommissionen. Detta visar, menar jag, att det råder delade meningarom hur man skall tolka lagstiftningen. Jag vill därför fråga statsrådet varför man inte kan seöver lagsfiftningen och se till att det inte blir sådana här konflikter om vemsom egentligen skall handlägga de frågor som berör gränsälvsområdet. Om gränsälvs kommissionens kompetensområde, m.m. AnL 118Miljö- och energiminister : har helt rätt i att det harhänt mycket när kommissionen kom till. Det finns därför anledningatt se över både kompetensområde och annat, t.ex. den lagsfiftning som vi har ivåra länder utöver kommissionen och om det stämmer överens. Om lyssnade uppmärksamt - vilket jag ärsäker på att hon gjorde - hörde hon att jag sade att jag har inlett en diskussionkring de här frågorna med min finske kollega. Vi följer utvecklingen noga, ochdet finns inte skäl till någon ändring. För att vara ännutydligare vill jag säga att jag tillsammans med har inlett endiskussion om såväl gränsälvskommissionens arbete som lagstiftningen i vårabåda länder. Vi har också gemensamt tillsatt en arbetsgrupp för att minskautsläppen i . Till vill jag säga att jag är övertygad omatt vi och åren dess bättre kommer att få se mycketmer hända på det här området. AnL 119 (): Jag tycker att det är bra att det förekommeröverläggningar med det finska statsrådet. Min första fråga gällde sammansättningarna avgränsälvskommissionen. Det är en ganska intressant fråga eftersom kommissionenunder fakfiskt har fått mycket mer att göra med miljöfrågor änvad som var fallet tidigare. ägnade sig tidigarehuvudsakligen åt frågor som gällde fiske och reglering av vatten och byggande ivatten. är det miljöfrågorna som kommer. Man kan naturligtvis ta inyttranden och inhämta information från andra håll. Det vore ändock ganskaintressant att i själva kommissionen ha sakkunskap när det gäller ekologiskafrågor. Överläggningen var härmed avslutad. 1988/89:21 35 §Svar pä fråga 1988/89:221 om skydd för -- ;---- 1 AnL120 Miljö- och energiminister : har frågat mig omregeringen vill medverka tUl att Indalsälvens deltaskyddas med hänsyn till dess stora och i vissa avseenden Unika naturvärden ochatt ytterligare exploatering av förhindras. Jagär väl medveten om de stora naturvärden som finns vid Indalsälvens delta.Frågor om skydd av värdefulla naturområden skall i första hand prövas avlänsstyrelsen enligt föreskrifter i naturvårdslagen. i Västernorrlandslän har inlett viss reservatsbildning i det aktuella området. Länsstyrelsenhar även möjlighet att vidta andra åtgärder för att begränsa och motverkaskador på naturmiljön. Några beslut om planläggning och exploatering av detaktuella området förutom den redan beslutade nya sträckningen av E 4-an harännu inte fattats. Vidall exploatering av naturmiljö skall samråd ske med . Genom sådantsamråd kan medverka till att naturvårdsintressena beaktas. Jagförutsätter att utnyttjar de möjligheter som lagstiftningen geratt skydda värdefull naturmiljö. Några åtgärder frånregeringens sida är därför inte aktuella. AnL 121 (): Jag ber att få tacka för svaret. Fråganom är en gammal miljö- och naturvårdsfråga i södra har debatterats . Den väg som byggs genom deltat - ensträckning av E 4-an - är litet grand variant på ScanLink. Här harmiljöintressena stått emot exploateringsintressen, och miljöintressena har somvanligt, steg för steg, fått stryka på foten. Denfråga som jag har tagit upp nu är att man förbereder och har långt framskridnaplaner inom kommun och även inom på att exploateraytterligare delar av . Dettadelta är största havsdelta. Det är en helt unik bildning geologisktoch naturmässigt. Det är en viktig rastplats för flyttande fåglar, framför alltvadare och änder. Det är också en viktig häckningslokal för en rad fåglar. Detrör sig alltså om en viktig våtmark. Deltatär dessutom ett område som ur geologisk synpunkt är mycket intressant, eftersomdeltat fortfarande omlagras och man kan se de geologiska processerna iverksamhet. Det är inte på så många ställen i som man kan se sådant.Deltat är också botaniskt intressant. Flera växtsamhällen som ärutrotningshotade i , t.ex. klådriset, växer där. Vi har också denberömda älgpilörteh, som är känd från diskussionerna kring Mellanljusnan. Denfinns också i detta deUa och är utrotningshotad. Ärendethar överklagats till regeringen och även till , med tanke påBernkonventionen om skydd för hotade arter. Men regeringen har vägrat prövaärendet. Det är därför som jag tar upp den här frågan i kammaren. Jagskulle vilja ha en prövning av detta. Faktum är att ingen miljökonse- 54 kvensutredning beträffande exploateringen av deltathar gjorts . AnL 122 Miljö- och energiminister : Den typ av insatser som talar omskall enligt svensk lag göras av länsstyrelserna genom reservatsbildning ellerliknande. Det är också länsstyrelserna som skall göra avvägningen mellan olikaintressen när man upprättar en översiktsplan, exempelvis enligt plan- ochbygglagen. Skälet till att jag nu inte uttalar mig för ett visstagerande från regeringens sida är att sådana beslut i sista hand kan bliöverklagade fill regeringen, och jag vill inte - genom att nu göra någrauttalanden - förbruka min möjlighet att i så fall företräda miljövårdsintressena,som föredragande i regeringen. Däremot kan jag säga - vilket är en självklarhet - att jagutgår från att så som svensk lag förutsätter mycket noggrantbevakar miljö-och naturvårdsintressena i det här arbetet. Om tillkomsten av en nordisk utvecklingsfond förförmånlig kreditgivning till AnL 123 (): Ärendet har överklagats i fråga om vägbeslutet - det varbl. a. och den lokala som hade överklagat.Men regeringen ansåg inte att de var sakägare, och därför prövades ärendetaldrig. Gmnden för överklagandet var då att det saknades en miljökonsekvensutredning. Vad som händer är att man så att säga betar av genom attta småbitar. Den reservatsbildning som nämnde är ett absolutminimum beträffande det lilla som finns kvar av deltat. Det handlar om ungefären fjärdedel av det ursprungliga förslag som lade fram 1971. Att det har gått så här beror på att arbetslösheten iTimrå kommun är hög och att det finns andra intressen som trycker på. Därför ärdet vikfigt att regeringen verkligen försöker fä iVästernorrlands län att skydda det som är kvar - mer än det som nuföreslås som reservat. Självfallet kommer vi att överklaga igen. Överläggningen var härmed avslutad. 36§ Svar på fråga 1988/89:208 om tillkomsten av en nordisk utvecklingsfond förförmånlig kreditgivning till har frågat mig varförregeringen har undertecknat överenskommelsen om upprättandet av den nordiskautveck-Hngsfonden innan fattat beslut i frågan. Jag kan ha viss förståelse för att det kan te sigunderligt att överenskommelsen har undertecknats innan den har godkäntsformellt av . har dock såväl som tagitställning för en nordisk fond för förmånlig kreditgivning till genomatt tillstyrka att medel reserveras för detta, ändamål. Det finns två skäl till att undertecknandet avöverenskommelsen om att upprätta fonden skedde . Det ena skäletär att överenskommelser som kräver ratificering eller godkännande för attträda i kraft enligt en Om tillkomsten av en nordisk utvecklingsfond förförmånlig kreditgivning till fast praxis undertecknas av regeringen innan de överlämnastill för godkännande. Enligt artikel 8 i överenskommelsen om denNordiska utvecklingfonden krävs, för att avtalet skall träda i kraft, attsamtliga parter har godkänt avtalet. På svensk sida sker detta genom attregeringen, efter godkännande, fattar beslut om att godkännaöverenskommelsen. Först då blir överenskommelsen folkrättsligt bindande. Det andra skälet för undertecknandet var att det iFinland, där fonden skall placeras, krävs ett särskilt riksdagsbeslut för attgodkänna etableringen, förutom beslutet om att upprätta fonden. Förutsättningenför att den finska skall kunna behandla frågan är attöverenskommelsen är undertecknad av samtliga parter. I och med att de nordiskaregeringarna nu tagit första steget i denna process, genom att undertecknaöverenskommelsen, kan frågan om etableringen behandlas i den finska riksdagenredan i höst. Då , som framställtfrågan, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet, medgavandre vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. AnL 125 (): I ställe ber jag att få tackastatsrådet för svaret på frågan. Det kan inte hjälpas att det hela ändå ter sig litetunderUgt - här lägger regeringen fram en proposition, statsrådet undertecknaravtalet, och går motionstiden ut. Det kan tyckas vara baraformalia, men regeringen har begärt godkännande, och det föreliggerockså en motion om att avslå propositionen. Det behov som fonden avses att fylla menar motionärernakan tillgodoses redan inom ramen för den kreditgivning som de nordiska ländernastär för själva. Den byråkrati som skall byggas upp i kan ocksådiskuteras - pengarna kan i stället användas direkt till biståndsinsatser viade ordinarie kanalerna. Det samarbete som kan behövas kan ordnas inom . Man kan naturligtvis ha en vissförståelse för att statsrådet ändå undertecknar avtalet - hon hänvisar till en"fast praxis". Men man kan ifrågasätta om det är en rimligpraxis. Vad skulle hända i det här fallet om skulle vara så klok attden följde det förslag som finns i motionen, nämligen att avslå propositionensförslag? Vad avser statsrådet att göra i en sådan situation? Självfallet ämnar jag i den tänktasituationen följa . Det är alldeles självklart! Kompetensfördelningenmellan regering och riksdag enligt konstitutionen är sådan att det ankommer påregeringskansliet att förhandla fram internationella överenskommelser. När deförhandlande parterna har enats om en avtalstext är det viktigt att parternagentemot varandra gör en politisk markering av detta. Det var det som skedde iförra veckan. I det ligger också att regeringarna har för avsikt attunderställa överenskommelsen resp. stats parlament för godkännande i de falldet krävs. Undertecknandet av just den aktuella nordiskaöverenskommelsen innebär alltså inte att den har ingått enför bindande överenskommelse utan undertecknandet är att se sompolitisk markering. Det är under förutsättning av godkännande somockså sedan regeringen - jag utgår från att det kan ske -skaU kunna fatta beslut om att slutligt godkänna denna överenskommelse. AnL 127 (): Jag förstår att det i detta fall i realitetenfanns ett förbehåll. .Självfallet har inte statsrådet på något sätt avsett attuppträda respektiöst mot riksdag. I sakfrågan kan jag dock bara hoppas att det kan komma attfinnas anledning att ompröva det här ställningstagandet. Om statsbidrag till naturskolor Överläggningenvar härmed avslutad. 37 §Svar på fråga 1988/89:131 om statsbidrag till naturskolor AnL 128 Statsrådet : har frågat mig om jag är bereddatt låta statsbidrag utgå till naturskolor i likhet med det sfimulansbidrag somstaten givit för kultursatsningar i och gymnasieskolan och medverkatill att kommunerna uppmuntras till lika stora satsningar. Jag vill erinra om att regeringen i årets budgetpropositionredovisat ett brett åtgärdsprogram för att förstärka miljöfrågornas ställning iutbildning och forskning. Naturskolor eller andra former för en mer praktiskförankring av skolans ofta alltför teoretiska undervisning av miljöfrågor serjag mycket positivt på. Enligt min mening bör frågan om att avgöra formerna fören sådan mer praktiskt anknytning avgöras lokalt. Det starka intresse för miljöfrågor, i synnerhetnaturmiljöfrågor, som kommer till uttryck i vårt samhälle, och det starkaengagemang som inte minst ungdomar visar på området, gör att särskildastimulansbidrag för etablerandet av s.k. naturskolor inte syns nödvändiga. Motdenna bakgrund finner jag inte skäl att föreslå sådana stimulansbidrag. AnL 129 (): Jag tackar statsrådet för svaret påmin fråga om naturskolorna i landet. Tyvärr var svaret ungefär det jag hadeförväntat. I min motivering till frågan nämnde jag att merparten avbarn och ungdomar inte har tillgång till naturen. Så sent som för envecka sedan kunde det illustreras med ett exempel från , nämligen ettreportage från vid Stora skuggan på . Intresset är sä stort att vi utan vidare skulle kunna haen naturskola i varje väderstreck i , säger en biologilärare som lederverksamheten där. Han har fått säga nej till 300 klasser, som vill komma en dagunder höstterminen. Det illustrerar hur dåligt läget är. 1988/89:21 attnaturskolorna är särskilt viktiga för elever från innerstadsskolorna. detta ärbara en försöksverksamhet. Låt den få vara kvar, bonar elever och \ [ lärare.- Läget är alltså mycket dåligt. '" '6 Jag kan å andra sidan glädja mig åt att komma medljuset, om inte från så från Klippan, därnaturskolan startade. Den har varit modell för andra sådana etableringari landet.