prot · GC0998 · 1988-12-31 00:00:00 — har riksdagspartierna dundrat attmiljöpartiet skulle skapa "kaos" och "anarki" i riksdagen.Särskilt efler sitt uttalande av språkröret vid den senaste grönapartikongressen om att kan sympatisera med civil olydnad harbeskyllningarna mot oss för all ulgöra ett "hot mot demokratin"trappats upp. Del är tydligt alt etablissemanget försöker stämpla degröna som en politisk utanförgrupp av samma slag som 50-lalels kommunister! Artikeln i passar väl in i bilden. Särskiltväl stämmer den med en incident vid (1988) iUppsala. 1988/89:98 en person som var utsänd av socialdemokratiska partikansliet under falsk vetenskaplig täckmantel samla in känsligt material om politiska åsikter etc. via ell frågeformulär lill kongressdeltagarna! Men med hjälp av en journalists vakenhet upptäcktes personens identitet, varpå han snabbt försvann. Jag begär därför all JK utreder omåsiktsregistrering av miljöpartister och registreras också fredsvänner. För egen del gick jag frän ord lill handling i mittfredsengagemang 1983 genom en politiskt motiverad vägran att genomföra enrepdilionsövning. För delta dömdes jag lill en månads fängelse, vilkelavtjänades 1985. I samband med min värnpliktsvägran bildade jag tillsammans mednågra likasinnade en aklionsgrupp för polilisk värnpliklsvägran. Mol bakgrundav uppgifter skulle denna grupp falla inom ramen för sådant somsäpo/sapo/IB skulle anse sig ha rätt att åsiklsregislrera. Jag frågar därför: Är jag och mina vänner inomaktionsgruppen för politisk värnpliklsvägran åsiklsregisirerade? Förekommeråsiksregisirering av andra fredsvänner, l.ex. medlemmar av Svenska Freds! Brevet till JK avslutades med "förhoppningar omfrihet föi- (i fred med ), valframgäng för ochsnabb avveckling av vapenexporten!" meddelade TT att JK:s utredning om säpoväntades bli klar "först ". I TT-nölisen (bl.a. Folketden ) sade byråchefen vid bl.a.;"Regeringens uppdrag är omfattande. JK ska utreda om del förekommitåsiksregisirering . Vi behöver yllerligare påoss". förhörde jag mig lelefonledes hos JK omutredningens förlopp. Besked gavs att del skulle dröja ytterligare. I samband med de nya uppgifterna om huggning, avlyssningetc. av politiker tog jag åter per telefon kontakt med JK-ämbdet i mars 1989.Beskedel blev återigen all "del lär dröja". I säger förre säpo-chefen att säpo "regelmässigt bjuder in personer som berörs avsäkerhetspolisens arbete". Han säger också att "säpo har material omofficiella personer som arbetar med internationella kontakter". Fljälmrothävdar: - Del är ingel konstigt och säpo visar upp aUi vid begäran(understruket av mig). 1) mitt namn förekommit iryktesspridningen kring registrering, avlyssning och huggning av politiker, 2) min ovan skisserade bakgrund ochmitt nuvarande uppdrag som sekreterare för Gröna tycks ligga väl inomramen för vad klåfingriga säpo-agenier kan ha ansett utgöra grundval förallehanda snokande och registrerande, 3) skandalen med avlyssningen avPierre visar alt inte ens regeringsföreträdare kan känna sig säkra,vilket gör alt företrädare för den mest radikala oppositionen kan göra del änmindre, 4) denJK-ulredning som regeringen beställt tycks ha avsomnat (på Prot.1988/89:98 beställning? ), saml 18april 1989 5) eftersom detenligt Hjälmrots yttrande i tycks vara den enklastesak i väriden för personer som har anledning att misstänka all de Meddelande om inter varit utsatta för registrering, avlyssning m.m. att hossäpo få kontrollera sina ationer personakler, begär jag just detta, dvs. att med egna ögon får la del avvad som kan finnas registrerat hos säpo om mig, alternativt att få en bindandeförsäkran om an inga som helsl uppgifler om mig finns i något som helslsäpo-register, och au ingen som helsl personkonlroll mot mig någonsin harförekommit i någon som helsl form. Som svar på denna begäran har RPS (SA187-417-89) hänvisat till att utlämnande av uppgifler om mig i säkerhdspolisensregisler förutsätter "regeringens medgivande antingen genom beslämmelser iförordning eller genom beslut i det enskilda fallet". utredning: olaglig åsiktsregistrering förekommer En viklig slutsats av är att politisk åsiktsregistrering fortfarande förekommer,trots att sådan förbjöds för elt kvartssekel sedan. skriver i sinrapport (s. 105); "Jag anser alt man bör inskränka registreringarna avpolitiska aktiviteter till personer som genom brottsligt beleende eller pänågot annal pälagligt säll visat att de utgör säkerhetsrisker. Det blir inlelängre lal om någon syslematisk registrering av personer på grund av deraspolitiska aktiviteter." Därav kan endasl förslås atthan har uppläckt att det nu sker systematisk registrering av personer somvarken genom brottslig verksamhet eller på annal påtagligt sätt visat all deulgör säkerhetsrisker, utan enbart på grund av deras politiska aktiviteter.Såvill jag förslär utgör detta lagbrott, om vilkel JK bör inledaförundersökning. Av säpo-utredning framgår alltså attpersonregistreringen skötts så att både effektivitet och rättssäkerhet harblivit lidande, alt åsiktsregistrering har förekommit; dessutom har det nuavslöjats alt utan hinder kunnal beställa fram akter över politisktverksamma personer. Enligticke dementerade uppgifter är jag en av dessa personer. Jag vill påminna om alt jag förnärvarande är medlem av riksdag, ledamot i utrikesutskottet ochsuppleanl i konstilulionsutskottel och i dessa egenskaper berättigad att ta delav åtskilliga hemliga handlingar. Jag varken har eller har haft skyddsklassadstatlig tjänst. För riksdagsledamöter gäller särskilda immunildsregler (RF4:8, RO 3:18,3:18.1,4:1,4:6.1). Således stadgas i RF 4:8, att "Ingen får väcka talanmot den som utövar eller har utövat uppdrag som riksdagsledamot eller beröva honom friheten eller hindra honom att resa inom riket på grund av hans yttranden eller gärningar under utövandet av uppdraget, ulan att har medgivit det 113 genombeslul om vilket minsl fem sjättedelar av de röstande har förenat sig". Del är uppenbart att om detta stadgande inle skall föriorasin innebörd måsle också säpos rätt alt registrera folkvalda riksdagsledamötervara omgärdat med särskilda regler. Elt minimum är alt den riksdagsledamot somså begär själv måsle fä insyn i de uppgifler som säpo sammansläller omhonom/henne. Regislreringen av riksdagsledamöter och andra politisktverksamma personer, liksom av journalister och författare, som icke inneharskyddsklas-sade tjänster enligl personalkonlrollkungörelsen, måste vara olaglig- såvida inle regeringen i de hemliga anvisningarna () harmedgivii åsiklsregislrering av politiker. Motbakgrund av ovanstående vill jag fråga: Är del riktigtalt regeringen givil fria händer att studera akter i säpo-registretpå politiskt verksamma personer? Har regeringenföre utredning varit medveten om att del i säpos register finnsakter över riksdagsledamöter och andra poliliskt verksamma personer? Ingårriksdagsledamöter i den kategori personer som kan åsiktsregi-slreras? Har regeringeni de hemliga anvisningarna, för säpo medgivii den sorls åsiktsregistrering sombl.a. jag blivit utsatt för? Är regeringenberedd att låta utreda om det finns något samband mellan åsiktsregistreringenav bl.a. miljöpartister och del faklum all en utsänd företrädare försocialdemokratiska parliel avslöjades under ett försök alt samla inåsikismalerial om kongressombud 1988? Är regeringenberedd att låla utreda (givetvis utan avsteg från grundlagens regler omtryckfrihet!) om del finns något samband mellan åsiktsregistreringen av bl.a.miljöpartister och den flod av ddaljuppgifler om miljöparlistiskariksdagskandidaters privata förhållanden som fick offentlighet undervalrörelsens slutskede ? Är regeringenberedd alt ge JK i uppdrag att skyndsamt undersöka om lagbrott förekommit isamband med åsiktsregistreringen och, om så är fallet, väcka åtal mot deskyldiga? Är regeringenberedd all låta alla som varit föremål för olaglig åsiklsregislrering självata del av innehållet i säpos akter om dem själva? Är regeringenberedd att under full offentlig insyn (efler del all vederbörande fått la delav innehållet i sina akter) låla förstöra samtliga åsiktsregister hos säpo? Vilka åtgärder i övrigt ärregeringen beredd att vidta för att återställa förtroendet för rättssäkerhetoch demokrati i det politiska arbetet? 1988/89:204av () lill socialministern om rekryteringen lill vård- ochomsorgsyrken i : En av den offeniliga sekiornsvikligasle uppgifter är att erbjuda en god vård och omsorg lill de människorsom behöver det. För an man skall kunna göra della på eu bra sätt krävstillgång till kompetent och engerad personal. Det slörsla problemet för sjukvård, äldreomsorg ochbarnomsorg är svärighelernaall rekrytera och behålla personal. sjukvård har under de senasteåren haft upp till flera tusen vakanta tjänster. Till della kommer en ökandepersonalomsättning. 1987 var personalomsättningen bland dem somanställts i sjukvården under det senasle året. För del är situationen lika bekymmersamnär det gäller äldreomsorg och barnomsorg. I äldreomsorgen saknas 500-600personer för all besälta alla tjänster, och i barnomsorgen är det-brist pä över1 200 personer. Även vad gäller lärarna är situationen besvärlig. Denärmaste fem åren behövs ytterligare 700 lärare i , men manräknar med att endast kunna rekrylera 250. Del saknas alltså 450 lärare. Inom arbetsförmedlingen fanns 1 700 ledigaplatser anmälda inom vårdområdet. hade dessa lediga platserökat i anlal lill 2 700! skall också ses mol bakgrund av alt antalet barn ochpersoner beräknas öka kraftigt , . Inom såväl övriga kommuner i och stad somlandstinget pågår ett omfattande arbete med all göra värd- och omsorgsyrkenamera attraktiva. I genomförde den tidigare majoriteten en unikpersonalsatsning . Över 300 miljoner anslogs lill olikapersonalpo-liliska ålgärder. Det finns en stor samstämmighet om att dennasatsning skall fullföljas. Trots de insatser som görs är problemen med rekryteringtill vård- och omsorgsyrkena fortfarande myckel slora. En orsak till della kanvara den överhettade ekonomin i . Tjänster inom data- ochelektronikföretag och andra expanderande branscher erbjuder löner och andravillkor som är svåra för den offentliga sektorn att konkurrera med. I en silualion där det är brist på arbetskraft, såriskerar överhettningen av ekonomin i alt förvärra problemeninom värd- och omsorgsyrkena. En mer balanserad ulveckling skulle ökaförulsällningarna att erbjuda länets invånare en god vård och omsorg. Medhänvisning till della vill jag fråga slalsrådel: 1 Hur anserslalsrådel all överhdtningen i ekonomi påverkarmöjligheterna lill rekrytering lill vård- och omsorgsyrken? 2 Avserslalsrådel alt vidla några åtgärder för alt ändra denna situation? I sä fallvilka? 1988/89:205av (vpk) lill utbildningsministern om den slatligafilmpoliliken; Den statliga filmpolitiken är i dagnästan helt koncenterad till det s.k. filmavtalet mellan slalen ochfilmbranschen, vilket främst reglerar filminsli-luieis verksamhel. Därutöverfattar beslut om specialdestinerade anslag till institulel och dessnämnder. finns ett slorl missnöje med den statligafilmpolitiken. Filminstilutd har uppenbara svårigheter alt hävdafilm-kulturella inlressen framför renl kommersiella och blandar ofla ihop sinadubbla roller; dels all stödja svenskt filmliv, dels alt vara en konkurrent inomdelta filmliv. Åtgärderna för all slödja distribution och visning avkvalitelsfilm är valhänta och inkonsekvenla. Olika biografägare ochvisningsorganisationer möter ofta ett moständ från filminstitutet som i ställetför att söka samverkan genom sina egna visningsnämnder hellre satsar på egendistribution och visningsverksamhet. I det nu gällande filmaviald har filminstitutet dlsärskill ansvar för att främja spridning och visning av värdefull film. Desärskilda nämnder som hillills slån för bidragsfördelningen, visningsnämndenför film och video och , skall enligl uppgiflupphöra och molsvarande arbetsuppgifter läggas över på ennämnd. Mot bakgrund av den kritik som riktats både mot nämndernaskoppling till filminsitituid och mot all man hafl för litet pengar lillförfogande, vill jag slälla följande frågor: 1 Hur kommer dennya nämndens sammansättning all garantera den fria filmens möjligheler? 2 Hur kommerkopplingen mellan filminstilulel och den nya nämnden all se ut? 3 Hur storaresurser är det tänkt att den nya nämnden skall få, och var kommer besluten omanslagens siorlek all fattas? 1988/89:206 av () tillkommunikationsministern om anslagel till enskilda vägar: har enskildavägar, varav ca 7 000 får stalsbidrag. Av de återstående 21 000milen är många slatsbi-dragsberälligade, men har pä grund avpenningbrist inte kunnat tas in i bidragssystemet. Det skulle behövas 20 milj.kr. per är för att ge möjlighel att "bela av" den kö som finns av vägar som uppfyller villkoren för stalsbidrag men ingel får. Vad beträffar de vägar som får statsbidrag skulle barauppfyllandet av den allra lägsta ambitionsnivån, all lyfta upp "mycketdåliga" vägar till "godtagbar" standard, kosta 1 600 milj. kr.Att lyfta upp "myckel dåliga" och "dåliga" vägar till"godtagbar" standard skulle kosta 4 500 milj. kr. Trots dessa fakla har regeringen i årels budgetpropositionendast räknat upp slalsbidragel , vilkel i realiteten belyder enminskning. Detta skall jämföras med att anslaget lill drift av statliga vägarräknats upp och till byggande av dito . Med anledning av ovanstående vill jag slälla följandefrågor till kommunikationsministern: 1 Varför haranslagel till enskilda vägar räknats upp med ? 2 Vad avserstatsrådet alt göra åt del faklum alt anslagna medel aldrig räcker lill för allla in ulanför systemet slående statsbidragsberältigade vägar? 3 På vilkel sättämnar regeringen ge möjlighet all ålminslone äigärda de av delenskilda vägnätet sorn klassats som "dåliga" eller "myckeldåliga"? 13 §Meddelande om frågor Meddeladesalt följande frågor framställts 1988/89:587 av () lill ulrikesminislernom EG:s nukleära sanktioner mot ; kommerutrikesministrarna i EG:s medlemsländer att träffas för att bl. a. diskuteraett eventuellt upphävande av EG:s nuvarande nukleära sanktioner mot Sydafrika.Bakgrunden är att kan komma all underteckna icke-spridningsavialet. Har agerat för att sökapåverka EG sä att dessa sanktioner inle upphävs? 1988/89:588 av () tilljustitieministern om bättre stöd ål misshandlade kvinnor och barn: En genomgriparide utvärdering avbesöksförbudet fordrar en längre utredningstid än som var planerad. I avvaktan på en sådan ulredning är del nödvändigt attförbättra skyddet och stödet åt misshandlade kvinnor-och barn med exempelvistrygghetslarm och förbättrade informationsåtgärder. År justitieministern beredd all iavvaktan på en genomgripande utvärdering föreslå några åtgärder, exempelvis ienlighet med vad som anförts? 1988/89:589 av () till bostadsministernom villkoren för rivningslov; Kan rivningslov beviljas förfasfigheter belägna inom elt område där detaljplanen icke är fastställd? 1988/89:590 av () till miljö- ochenergiministern om rening av : 100 milj. kr. har salsats på tvåmiljöprojekt; dl på som leder och del andra handlar omatt rena . För att klara en ren Dalälv behövs nya koncessionsbesluloch en översyn av gamla gruvupplag i bl.a. och . Pä vilkel sätt följer regeringen,och upp beslutet all rena ? Prot.1988/89:98 1988/89:591 av Margö (vpk) lill justitieministernom ökat slöd åt misshandelsholade kvinnor: Meddelande om frågor Har regeringenför avsikt att göra någol åt del bristande samhällsskyddet för kvinnor somutsätts för hotelser av män, i väntan på utvärderingen av lagen ombesöksförbud? 1988/89:592 av () lill socialministern omrätten till god sjukvård: Allas räll lill en god sjukvård harlänge ansetts som elt självklart inslag i välfärdssamhället. Det har på senaretid, bl.a. mot bakgrund av sjukvårdskrisen i , ifrågasatts omlagsfiflningen verkligen tryggar denna rätt ål den enskilde. Del har ocksåifrågasatts om sjukvårdshuvudmännen alltid pä ett godtagbart sätt lever upplill målel. Är statsrådet beredd att tainitiativ för att trygga allas rätt till en god sjukvård? 1988/89:593 av () till justitieministernom ökal slöd ät misshandlade kvinnor: Samhällsskyddet för misshandladeoch förföljda kvinnor har stora brister, och lagen om besöksförbud har inteförbättrat situationen, som vi hade troll och hoppals. Tänker justitieministern föreslåändringar i syfte att förbättra skyddet för misshandlade och förföljda kvinnor? 1988/89:594 av () lillutrikesministern om utländska flolibesök: har haflhundratalet flolibesök från kärnvapenstater. Dessa besök har tilldragit sigalll större inlresse frän allmänheten. Del är dock svårt att få informalion omplanerade besök. Mot denna bakgrund vill jag lill utrikesministern ställa följande fråga: Vilka flolibesök fränkärnvapenslater har vi att vänla ? 1988/89:595 av () tilljuslilieminislern om ökal stöd till misshandelsholade kvinnor: Rättsamhälld måste kunna garanterasina medborgare trygghet mot brott och andra allvarliga trakasserier. Särskillkvinnor känner en växande otrygghet. Främsl för att stärka kvinnofridentillkom den s.k. besöksförbudslagen. Lagen har dock visat sig otillräcklig iflera avseenden. En klar förbättring skulle uppnås om lagen gav möjlighet attomedelbart frihelsberö-va den person som överträder ett meddelat besöksförbud. Ianledning av ovanstående vill jag fråga justitieministern: . Är justitieministern beredd att nu ta inilialiv lill ensådan förbättring av 1988/89:596 av () tillutbildningsministern om fördelningen av medel till länsskolnämndernassammanlrädeskoslnader; För arvodeskostnader m.m. tilldelassamlliga länsskolnämnder samma belopp, . oavsett de fakliskakoslnaderna. För län med långa resvägar kan del i praktiken innebära att detinte finns medel lill ledamöternas arvoden. Det mesta har gäll åt lill reseulbdalningar. Vill slalsrådel medverka till attmedlen till länsskolnämndernas sammanlrädeskoslnader fördelas på ett sätt sombeaklar de fakliska koslnaderna i olika län för bl.a. resor? 14 § Kammaren åtskildes .