prot · GC09118 · 1988-12-31 00:00:00 — skall inle blåsa upp sig och tro att han ärmed om någol historiskt ögonblick denna dag . Om varjeförändring i placeringsreglerna för AP-fonderna är etl svek mot löftet omlöntagarfonderna, då har det redan skett. Regeringen har lagt fram förslag omen femte AP-fond som skall köpa aktier. Denna fond har fattat beslutom, och fonden skall nu påbörja sill arbele. Vi i regeringen gjorde alldelesklarl vid del fillfälld, liksom vid många andra tillfällen, att vi anser atldet är regeringens och ansvar alt se fill att pensionsfonderna harmöjlighet fill kapitalplaceringar, så all systemets möjligheter atl finansierasmed räntor och utdelningar inte alldeles i onödan urholkas och i slällel helloch hållet måste finansieras genom höga ATP-avgifler. Det är ju finansieringsmetodensom i delta sammanhang är avgörande. Jag begriper också alt pensionssystemetsmöjlighet fill finansiering hänger samman med vad som händer med produktion ochsysselsättning. Men vilka som är med och belalar har en viss betydelse. Om delenbarl är avgifterna som är finansieringsinstrument, då faller bördan myckethårt på enbarl på en grupp, nämligen på löntagarna. Sedan kanske jag får avge något slags egen deklaralion härom inslällningen lill prival ägande kontra kollektivt ägande. Jag tror allGunnar och är medvetna om atl kanske är detindustriland som har den starkaste privatkapitalismen. I varje fall finns detinte någon annanslans en sådan koncentration av stora förelag med enormförmögen-hetsackumulalion och en liten krets ägare med enorml inflytande överdessa företag. Jag tycker i och för sig att många av dessa ägare har skött sinuppgifl på ett föredömligt sätt. Svensk induslri hävdar sig väl i världen. är också uppenbarl all ägarna fill dessa företag i olika lägen kan utmanabreda folkliga inlressen genom att helt enkell visa pengarnas makt. När chefenför deklarerar, att om fattar elt visst beslul, kommer hanatl ge order om att flytta ut större delen av företaget utomlands. Det ärnaturligtvis honom obetaget att göra sådana uttalanden. Däremot visar detövermodet och maklen hos en lilen grupp kapitalägare all åsidosätta intressethos en nation av att behålla etl förelag som i hög grad har byggts upp genomkollekfiva insatser. Vad skulle della förelag ha varit ulan samarbetet med etlav slalen ägt förelag, nämligen ? Det har varil min övertygelse under alla år som jag harlillhörl socialdemokratin och varit socialist att ett land som behöveren motvikt, behöver en maktbalans, inte bara av en riksdag och en regering meden demokratisk förankring ulan också av ell samhälle med vissa ekonomiskaresurser att stå emot förmögenhetsackumulafionen, maktkoncentrationen ochibland makl-berusningen hos dem som äger pengarna. Detta kan myckel väl förenasmed en öppen ekonomi, med en marknadsekonomi och med en stark slällning förprivatkapitald på våra marknader. Men jag vägrar all acceplera atl vi hellskall böja oss under er föreställning om alt all makl, allt sparande, allförmögenhd skall samlas hos denna grupp. 8GUNNAR (); Del centrala i den senare delen av Kjell-OlofFeldts analys är ju atl regeringen för en målmedveten polilik för all försvagadel enskilda ägandet. är ett unikt land som har etl negativthushållssparande på grund av socialdemokraternas skattepolilik somregeringen bygger upp ell omfattande offentligt sparande, som finansministernberömmer sig av i sin kompletteringsproposition. Det innebär atl vi är på väg ien rikining som skiljer sig från den i alla andra länder, vilka har insett allmarknadsekonomin förutsätter ell omfattande och spritt enskilt ägande. Varjegång en reform är på lal för atl vidga det personliga ägandet från de alllförsmå kretsar som det omfattas av motsätter sig regeringen del när delgäller vinstandelar, när del gäller konverlibler, när det gäller möjligheternaall friköpa lägenheler. Så fort det ges möjligheter för enskilda människor, förnormala löntagare, alt själva skapa sig ett ägande griper regeringen in,eftersom det är lättare för regeringen alt acceptera de stora företagen, detanonyma ägandet, eflersom detär lättare atl få AP-fonderna atl ta över, det äruppenbarl. Med lanke på finansministerns svar är det ocksåuppenbarl all della är den socialdemokrafiska politiken in på 90-lalet.Socialdemokralerna skall låta den första lill den Iredje AP-fonden med enförmögenhelssumma molsvarande 300 miljarder gå in på börsen och köpa aktier.Det är inle jag som blåser upp mig, ulan jag bara konstaterar att del är ellhistoriskt viktigt besked, inle på grund av all del är någol ärofyllt, utan pågrund av alt del är den bortre parentesen på den löflesperiod som en del hartroll på. Vi moderater irodde inle på den, eflersom vi vissle allsocialdemokraterna skulle gå vidare. Och är det uppenbarl, vilket hardeklarerats i av finansminislern, all socialdemokralerna med hjälp avlönlagarnas pengar skall fortsätta all bygga upp ell kollekfivl ägande i Sverige.Det kommer att drabba svenskt näringsliv, därför det är ni som gör allförutsättningarna för företagen i är så svåra atl företag flyllarutomlands. Det beror inle på arroganta chefer i svenskt näringsliv utan på deekonomiska villkor som ni skapar i vårl land. Del blir inle bältre av all mantror alt man kan effektivisera förvaltningen av AP-medlen genom attkolleklivisera dem. Det är faktiskt så att är denfinansminister i den västliga industrivärlden som synes vara sämsl på att garanleradel framtida innehållet i pensionerna. Såvitt jag vel finns det ingel annalland i västvärlden som della är och näsla år kommer all ha så låg ekonomisktillväxt som det land där administrerar ekonomin. Atl låtaAP-fonderna köpa kapital på börsen ger inte tillväxt ulan slagnation. Vi har fått etl viktigt besked här . Det tackar viför, men vi kommer all ta striden. Om löntagarfonderna och aktieköp Anf.9 (): Finansminislern lalade ändå om alt han insåg all pensionssystemethänger på produktion och sysselsällning. Del lyckte jag var bra. Del innebär,får jag hoppas, alt argumentet alt trygga pensionerna icke hädanefter kommeratl användas för olika förändringar, för utökningar av AP-fondernas rältigheterall köpa aktier. Då kan man ålminslone diskulera Omlöntagarfonderna och A aktieköp vad sakfrågan gäller,nämligen makt och ägande. Denandra delen av finansministerns anförande handlade om någol slags ondgörandeöver maklens och ägandds koncentration. Jag kan hålla med i vissa delar all detskulle vara bättre om makt och ägande vore mindre koncentrerade och meraspridda på enskilda individer. Närdet har förts fram förslag här i av mycket konkrel nalur för attåsladkomma jusl denna spridning av makl och ägande från oss i folkparliel,l.ex. i vad avser de anställdas vinstandelar, då röslar socialdemokraternaemol. Ni är uppenbarligen inle alls intresserade av all sprida makl, ansvar ochinflytande lill enskilda individer, utan det skall vara lill någoniing annat.Så den s.k. koncenlralionsfilpsofin inom socialdemokralin fortiever nog ihögönskhg välmåga. låtsas vara förskräckt när han gör en viss tolkning avmilt uttalande. I själva verkel är han förljust och lycklig: länk om ni får enny fråga som ni kan arbeta med när ni har så lilel annal alt syssla med ipolitiken! Men jag skall göra besviken därför all det jag harsagt här inte är någoniing nytt. Det har sagls från vårsida. Del sades senasl när vi lade fram förslagel om den femle AP-fonden. Delär en gammal deg som rör om. Mansäger atl marknadsekonomin förutsätter elt omfattande spritt privat ägande. Ja,jag bejakar detta, för det gör den. Den förutsätter l.o.m. någol som helerprival vinningslystnad, vilket jag också bejakar. I äger 2,5miljoner hushåll aktier. Det är den största andel prival aktieägande blandhushåll som finns i världen. Del har uppstått under vår regeringstid, inteunder er. Det är under vår regeringstid som värdet på den svenska aktiebörsenhar fyrdubblals. Del är under vår regeringstid som aktiebörsen haft enomsättning som aldrig . Mängder av människor som är vanliga inkomsllagarehar kunnat köpa sig aktier. Det är bra. Detta har skett under vår regeringslid,trots löntagarfonderna och trots den fjärde och den , Därför serjag ingen motsättning i all ha en mycket vital marknadsekonomi. Jag skullegärna vilja att vår marknadsekonomi var vitalare än den är och alt viockså faktiskl hade kolleklivl ägande, all åtminstone en del av denförmögenhetsökning som alla är med om alt skapa hamnade i former som gör attalla får del av dess frukter. Det har varil socialdemokralins riktlinje mångaår, och del kommer vi alt fortsätta med. Dd står inte i motsättning mot alt vivill ha en liberahsering och avreglering av vår marknadsekonomi, medytterligare inslag av utiändsk konkurrens och samarbete med öppna gränser osv.Så sin förljusning över atl ha hittat en ny socialiseringsfråga må GunnarHökmark ha, men hyckla inte och låtsas inte att förfasas över detta. GunnarHökmark vel myckel väl all den svenska ekonomins problem icke beror på all vihar socialiserat för myckel och icke beror på all vi har för myckel kollektivtägande utan på atl andra ting i vår ekonomi fungerar sämre än vad vi önskar.Det är dessa ling som jag hoppas atl riksdag under denna vår, dockinle med medverkan av och folkparliel, kommer alt la ilu med. Talmannen anmälde attGunnar och anhållil att Prot. Om anpassningen till. EG och svenska miljömål tillprotokollet få antecknat att de inte ägde rätt till ytteriigare inlägg.Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation1988/89:185 om anpassningen till EG och svenska miyömål Anf.11 Miljö- och energiminister : har frågat mig hur det kommer all bli möjligl för Sverigeatt hävda svenska miljömål när vi anpassas till EG. Sverigedellar aktivt i del internafionella miljöarbetet. På många områden är Sverigeslarkl drivande i de internationella miljöförhandhngarna. Del kan gälla frågorpå del globala planet, som en klimatkonvention, CFC-aweckling och hantering avmiljöfarUgt avfall, och del kan gälla frågor på regional nivå, somluftföroreningar och miljöfrågor i , Vadgäller det europeiska miljösamarbetet är del regeringens strävan atl det skallvara så brell och vittomfattande som möjligl. Därför fäster regeringen storvikl vid det miljösamarbete som omfallar såväl Öst- som , särskiltinom ramen för FN;s regionala kommission för , ECE och konferensen omsäkerhet och samarbele i , Samarbeteti intensifieras alltmer, Höslen 1987 hölls ell miljöministermöte iHolland mellan företrädare för EFTA- och , Som en uppföljning avdelta hålls numera regelbundna möten mellan företrädare för de västeuropeiskaländerna. Samarbelel är dock forlfarande av informell karaklär och omfallarhuvudsakligen informationsutbyte om ländernas miljöpolitik. Under senare lidhar dessa möten kompletterats med omfattande kontakter på expertplanet. Sommiljöminister håller jag själv nära kontakter med såväl EFTA som EG och derasmedlemsländer både i form av bilalerala besök och i form av deltagande imultilaterala möten. Inomkorl publiceras en rapport om och det väsleuropeiska inlegrationsarbelelvad gäller miljöfrågorna, I rapporten lämnas en detaljerad information omutvecklingen av EG:s miljöpohtik och om samarbetet mellan EFTA- och EG-ländernapå miljöområdet. Huvuddelen av rapporten ägnas en jämförelse mellan EG:smiljöregler och motsvarande svenska bestämmelser. Avrapporten framgår att miljöfrågorna har börjat spela en alllslörre roll inom EG, Under de senasle månaderna har viktiga miljöpoliliskabeslul fatlals om CFC-aweckling, om skärpia bilavgasnormer även för småbilaroch om rätt att av miljöskäl slå vakt om ett system medreturflaskor, manifesterat genom en uppmärksammad dom i för eltpar månader sedan. Vi välkomnar att EG:s övergripande organ nu fäster störrevikt vid miljöfrågorna. Närjag nu besvarar konkreta frågor är det viktigt att konstaleraföljande: - Av EG;s vilboksdirektivomfattar endast ell tiotal miljöområdet. Del stora flerlalel regler fallerutanför vitboken. Omanpassningen till EG och svenska miljömål - EG:s miljöpolitik är inle heltäckande. Fortfarandeär den slörre delen av miljöpolitiken kvar under nationell bestämmanderätt. - Av de gemensamma EG-reglerna är de flesta beslutadeenligt artikel 130, vilket innebär atl de är minimiregler, och attmedlemsländerna har rätt att själva införa strängare regler. Allldetta innebär all del finns ell betydande ulrymme för de enskilda EG-ländernaatl föra en egen nationell miljöpolitik. Delta gäller självfallel i än högregrad icke-medlemsländer. Vidden analys som gjorls av EG:s och miljöpolitik har konstaterats att desvenska bestämmelserna i de flesla fall är identiska med EG:s eller liggermyckel nära EG:s. Det gäller inte minst på sådana områden där överenskommelserfattals inom mullilalerala organisationer, där såväl som EG dellar ochdär överenskommelserna bildar grund för den egna lagstiftningen. Under denärmaste åren kan vi förvänta oss alll fler globala och regionalaöverenskommelser som kommer alt påverka alla länders, inkl, EG:s, miljöregler. Påflera vikliga punkler skiljer sig dock reglerna ål. Del gäller l.ex. påkemikalieområdet, där ställer starkare krav på tillverkare och importöreratt visa att produklerna inte är miljöfarliga. I har vi dessulom enfjärde farlighelsklass vid miljömärkning av kemikalier. Ettannat område gäller bilavgasbeslämmelserna. De svenska hållbarhels-kraven ochkonlrollsyslemd är hårdare än EG:s, vilkel vi räknar med kommer all innebära enavsevärd skillnad i utsläppseffekt, trots atl EG nu fatlat beslut om att införanormer likvärdiga med de svenska. Regeringensträvar efter ett nära samarbete med övriga västeuropeiska länder. Skälet är givetvis miljöfrågornas allvar ochgränsöverskridande karaktär. Därför förordar liksom övriga EFTA-länderell närmare samarbete med EG i syfte all om möjligl komma fram till gemensammalösningar. Målsättningen är självfallet att generellt höja miljöskyddet iVäsleuropa. Regeringenhar deklarerat att närmande till EG inle får skepå bekostnad av exempelvis en försämrad miljö. Den linjen ligger fast. Iavsaknad av gemensamt överenskomna miljöbestämmelser med EG har Sverigegivetvis full frihet atl driva sin egen miljöpolitik. Mångaav de miljöproblem som står inför kan inte lösas enbart genomnationella beslämmelser. Dessa måsle kompletteras med långtgåendeinternationella överenskommelser såväl globala som regionala och bilaterala.Sveriges samarbele med EG på miljöområdet har som utgångspunkt de mål somgäller för vår miljöpolitik och vårl övergripande internationella miljöarbete. 12 (); Jag tackar för svaret. Jag fäster mig här särskill vidatl regeringen nu lägger samma tonvikt vid miljöfrågorna som vidneutralitetsförhållandet när det gäller EG, Det är väl så man måste tolkasvarel. Miljöfrågornaär inle bara det som tas upp i ohka akter och direktiv, ulan dessa är ocksåfasl knutna till de åtgärder som föreslås i och som syflartill att stärka del nära samarbele och den anpassning som eftersträvas.Skattepolitiken skall anpassas. Det kommer att framgå av betänkanden som läggsfram, och del gäller både inkomstskatter och de indirekta skatterna. Speciellttydligt bhr delta när del gäller de indirekla skatterna, där del uttaladesyftet ju är atl vi skall bli så EG-konforma som möjligt. Från regeringens sida hävdar man att framlagda, förslaginte är regeringens. Ja, vissl är det väl så teoretiskt! Men i praktiken utgårutredningarna från olika regeringsdirekliv. Dessutom slår den akluellautredningens socialdemokratiska majorilel helt bakom de framlagda förslagen.Vår miljöframtid styrs i högsla grad av det som sker på energiområdet. Strävan efter alt åsladkomma EG-konformilel och att gynnainduslrin leder lill förslag som syftar till en ökad användning av fossilabränslen och elkraft. När det gäller inhemsk förnybar energi av ohka slag blirdel svårt. Energinolan kommer i huvudsak all få betalas av hushållen, och fråndel hållet visar man inte någon slörre solidaritet - det märks ju. Atl medvetet öka elkraftsförbrukningen i dåkärnkraften skall avvecklas framslår som elt hån mol miljöpolitiken ochframlidsansvaret Likaså vill man på fulll allvar momsbelägga personirafiken,vilket skulle få fill följd alt tågåkandet och kollektivtrafiken minskade med12-16 %. Med andra ord vill man i föra en polilik som innebär en ökadbilism. Frågetecknen bara hopar sig inför EG-anpassningen. Varttar alla fina mål vägen? Och vart tar framlidsansvaret vägen? anger väldigt tydliga gränser för de ålgärdersom ell enskill land får vidla för alt skydda miljö och människor. Såvitt viförstår eftersträvar regeringen en anpassning utan gränskontroller. Om vi harstränga krav på miljön beiräffande produklionen och användningen av olikaprodukler här i , kan således svenska företag föredra atl lägga sinproduktion i mindre miljökrävande länder. Därefter kan varorna fritt importerastill . Om det blir så, har vi ju bara exporterat miljöproblem och islällel fåll varor med funktionssätt som vi inte gillar. Det är här som destora farorna för framtiden ligger. Det skall bli intressant att se hur regeringen kommer attlösa knuten i fråga om dels det ohämmade gränslösa handlandel, delsmedborgarnas miljökrav. All döma av vad vi hitintills har sell vägeraffärsmässigheten tyngre än miljöhänsynen. Det räcker all sludera förslagenlill beskallning av energi och persontransporter för all inse detta. Kan på något säll bidra lill all den oro somvi hyser för utvecklingen kan minskas? Och vad tänker göra föratt vända den nu förutsebara ulvecklingen i anpassningsarbetet, somuppenbarligen kommer att leda till att vi får använda fossila bränslen ibetydligt större ulslräckning än vi gör ? Här måsle man också beakla dekonsekvenser som della kommer att få för vår miljö. Vi i riksdag harändå fallat beslut om all koldioxidutsläppen inle skall öka och om attkväveoxidmängden skall minskas fram lill 1995 -delta trots allforskare anser det vara nödvändigl med en mycket större minskning. liggerju värdena långl över gränsen för vad naturen lål. Om anpassningen till EG och svenska miljömål 2 protokoU 1988/89:118 1988/89:118 Anf. 13 (): När jag studerar miljöministerns svar på interpellationen Om anpassningen till EG och svenska miljömål finner jag en relativtheltäckande redogörelse för miljöarbetet i och för hur vi förhåller ossi del sammanhanget. Dethade dock varil intressant om miljöminislern också hade redovisal förmodade hotoch aktuella förväntningar inför ett stundande EG-samarbete. Imiljödebatten här i får man ofta höra frågan; Varförskall haslrängare krav än andra länder? Våra utsläpp motsvarar ju bara någon procent avövriga världens. Se på Väsleuropa och dess samlade ulsläpp! Del är där somålgärder behöver vidtas. Ja, men riksdag har ändå fatlal beslul pådelta område - ofta i stor samstämmighet, eftersom vi är medvelna om allSverige som ett väl utvecklat land har etl ansvar här. Närman så sluderar miljödebatten inom EG frapperas man av hur likartad denna istort är med den svenska debatten. Av en del inlägg i den svenska debatten -det gäller bl.a. inlägg - freslas man emellertid att tro att EG ochEG-länderna inle lar miljöhoten på allvar. Så är inte fallet. Visst finns detskillnader mellan och . Men del finns också skillnadermellan de olika . I en del frågor har vi i gåll längrebeträffande miljökraven, I andra frågor har EG gått längre. Dessutom finns delfrågor där vissa har gåll längre. Men lolall sell har vi kanske gåttnågol längre än andra. Skillnaderna är dock inte särskill slora, Freonernatex, skall ju borl också i EG, även om del arbelel har gått litet trögare därän det har gjort hos oss. Miljökonsekvensbeskrivningar diskuteras, ochavfallsfrågorna är föremål för utredning. Går man igenom område efler område,finner man en ganska likartad debatt. Ellnärmare samarbete med EG i miljöfrågorna skall väl ändå inle, miljöministern,beskrivas som ett hot. I stället bör väl detta ses som en möjlighet - även omvi hamnar utanför de beslutande organen - när det gäller atl kunna påverkamiljöarbetet i en positiv rikining och alt få ta del av de ställningstagandensom har gjort på områden där dessa har gått längre än vi, ellerkommer att göra det. Miljöfrågornaär reellt bland de viktigaste internationella spörsmålen - bortsett fråndem som hör samman med krig och fred. Luft och känner inga gränser. Idella sammanhang bör också EG:s möjligheter atl vidla stödåtgärder i Östeuropanoteras. Miljöministern var ju i . Jag skulle uppskatta litetmer personliga synpunkter från henne på miljöarbetet i EG. Går detta arbeteframåt? Är skillnaderna så stora all EG reellt blir ett hol mol vårmiljöpolitik i händelse av elt närmare samarbele här? Kommerdet att finnas möjligheter till särlösningar? Minislern hänvisar ju fill särlösningar, och avgjorde ett sådant mål. har ett returglassystem för öl och läskedrycker, där endast vissa förpackningstyper får användas. Detta system uppfattades av kommissionen som ett handelshinder för leverantörer från andra länder, men EG- domslolen avslog kommissionens begäran om etl utslag i den riktningen. Denna dom kan betraktas som en seger för och som ett 18 långtgående beaktande av miljöintressena. Ett annat område som diskuteras är bilavgasbeslämmelserna,där vi har gått längre. Men även där förs en livlig diskussion inom EG. Jag sågi en tidningsnotis atl har beslutat all införa stimulansför katalytisk rening av bilar på samma sätt som vi har gjorl här i Sverige.Tidigare har del sagls att länder varil motståndare till förändringar,men även där pågår lydligen en debatt Jag skulle vilja fråga miljöminislern om det ändå inte ärså all miljösamarbetet går framåt i och om vi inle på del området harmycket att filiföra . 14 (): Jag vill anföra några ytterligare synpunklerpå förhållandet mellan och på miljöområdet. Del finns nalurliglvisen inneboende målkonflikt mellan EG:s marknadsintressen och miljöintressen.Det är fråga om samma målkonflikt som vi har i . Hillills har miljön ochnaluren i de allra flesla fall fått stå tillbaka i denna målkonflikt har visal all det här leder till ytterligaresvåra skador på miljön och elt ytterligare förslösande av nalurresurser. En som energiskt talat om för industrin altden måsle bete sig miljövänligare är vår miljö- och energiminister, och deluppskallar vi, som vi har varil besvikna över att dekonkreta ålgärderna har släpat efler. Del har ännu så länge, lycker vi, blivitmera ord än handling. Jag vill dock tro all har respeki med sig isvenska induslrikrdsar när hon ryter till och atl många förelag för säkerhelsskull vidiar en del åtgärder för att bli bättre. Svårare kommer det att bli när de svenska miljöintressenaslälls mol vad som gäller inom EG, där man väl inle kan räkna med all BirgittaDahl fär samma gehör. Det finns en del bekymmer i delta sammanhang, och jagvill först peka på vad som kommer all räknas som handelshinder. Vi kommer välalt få mänga tillfällen all återigen dryfta vilka intressen som i deltasammanhang kommer atl väga över. I är vi oroade över alt del inom EGoch dess kommande inre marknad blir som får del sisla ordet. Vad som framför alll kan skapa bekymmer är två paragraferi vitboken om den inre marknaden vilka reglerar miljöfrågorna, nämligen § 130 § 100. Frågor om åtgärder mot miljöproblem som uppstår i samband medproduktionsprocesser regleras i § 130 R, som behandlar utsläpp och avfall.Frågor om miljörisker som hänger ihop med varors sammansällning behandlas i §100. Inom ramen för § 100 kan man inom EG falla tvingande beslut medkvalificerad majoritet, men däremot inle inom ramen för § 130 R. Utsläpp i luft och samt förbränning, dumpning ochexporl av avfall kan ju ha direkt gränsöverskridande effekler, och delta harbl.a. föranlell miljö- och energiministern all anordna elt anlal möten ule iEuropa och i andra delar av världen för all försöka påverka andra länder atttillsammans med komma fram fill normer som minskar gränsöverskridandeföroreningar. Det hade dock varil rimligare om man i jusl dessa sammanhang i EGhade kommil överens om att ge möjlighel lill majoritetsbeslut för att Om anpassningen till EG och svenska miljömål Om anpassningen tiU EG och svenska miljömål