prot · GC09121 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:121 Förhandlingarna leddes till en början av förste vicelalmannen. 1 § Justerades prolokollel för . 2 § Förelogs lill avgörande arbetsmarknadsutskottetsbdänkande /89:AU20, konstilutionsutskoltels belänkande 1988/89;KU34,justifieutskottets belänkanden /89: JuU21 och JuU23, lagutskottetsbelänkande /89:LU34 saml jordbruksutskottets belänkande 1988/89:JoU19(beträffande debalten i dessa ärenden, se prol. Mom. 1(tilläggsdirekliv till arbetsmiljökommissionen) Utskollels hemställan bifölls med 243 rösler mol 59 förreservation 1 av m.fl. Mom. 2 (regionala skyddsombud) Utskollels hemslällan - som ställdes mol reservalion 2 avAnders G Högmark m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 1(sekretessen för uppgifter i tillsynsärenden) Utskollels hemslällan - som slälldes mot reservalion 1 avBirgil och - bifölls med acklamation. Mom. 5 (informalion m.m. om den nya lagsliflningen) Utskottets hemslällan - som slälldes mot reservalion 2 avBirgil m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 4(samråd angående rikllinjer) Utskottets hemställan bifölls med 263 röster mot 40 förreservation 1 av och . Prot.1988/89:121 Mom. 6 (säkerhelspolischefen) 25 maj1989 Utskoiieis hemslällan bifölls med247 rösler mot 59 för reservation 2 Mom. 7 (sammansättningen av slyrelse) Utskollels hemställan bifölls med 268 röster mot 38 förreservalion 3 av och . Mom. 9 (granskningskansli m.m.) Ulskollels hemslällan - som slälldes mol reservalion 4 avJerry Marlinger m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 10 (inrätlande av en m.m.) Ulskollels hemställan bifölls med 267 rösler mol 40 förreservalion 5 av Berilh och . Mom. 14 (informella kontakter) Ulskollels hemslällan - som slälldes mol reservalion 6 avJerry Marlinger m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Ulskoltds hemställanbifölls. Mom. 4(antalet nämndemän i tingsrätt m.m.) Försl bilräddes reservation 1 av m.fl. med92 rösler mot 36 för reservalion 2 av och . 178ledamöter avstod från att rösla. Härefler bifölls utskottets hemslällan med 191 rösler mol79 för reservation 1 av m.fl. 37 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 6 (mandattidens längd) Utskottels hemställan - som slälldes mot reservalion 4 avJerry m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7 (minskning av antalet lagfarna domare i vissa fall) Utskollels hemställan - som ställdes mol reservalion 5 avKenl -bifölls med acklamation. Mom. 8 (antalet lagfarna ledamöter i hovrätt) Ulskollels hemslällan - som slälldes mot reservalion 6 avJerry m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Lagutskottetsbetänkande 34 Pröt. Mom. 3(utlåning m.m. av datorprogram) Utskotlels hemställan bifölls med 286 rösler mot 19 förreservationen av . Utskotlels hemställan bifölls. Mom. 1(förslagel lill lag om ändring i bilavgaslagen) Utskotlels hemställan bifölls med 243 rösler mol 61 förreservation 1 av m.fl. Mom. 3 (konkurrensbegränsningar på reservdelsmarknaden) Ulskoltets hemslällan - som slälldes mot dels reservation2 av m.fl., dels reservation 3 av och -bifölls med acklamation. Mom. 6 (förslagel lill lag om ändring ilerrängkörningslagen) Ulskollels hemslällan - som slälldes mol reservation 4 avÅsa -bifölls med acklamation. Mom. 7 (barmarkskörning på kalfjället och i våtmarker) Utskottets hemställan - som slälldes mot reservalion 5 avÅsa -bifölls med acklamation. Mom. 8 (dispensmöjligheter för handikappade) Utskottets hemslällan bifölls med 268 rösler mol 38 förreservalion 6 av och . Mom. 9 (kartläggning av efterlevnaden avlerrängkörningslagens regler) Utskollels hemslällan - som slälldes mol reservalion 7 avBengt och - bifölls med acklamation. Mom. 11 (avgaskrav för laslbilar och bussar) Försl bilräddes reservation 8 av och med 34 röster mol 20 för reservation 10 av . 252 ledamöteravsiod från atl rösla. Härefter biträddes reservalion 9 av ställdes mol reservation 8 av och -genom uppresning. Slulligen bifölls utskottels hemslällan med 198 rösler mol76 för reservalion 9 av Lennarl Brunander m.fl. 32 ledamöler avsiod från allrösta. Mom. 12 (begränsning av partikelutsläpp) Utskottets hemslällan - som slälldes mol reservation 11 avAnnika och - bifölls med acklamation. Mom. 13(rening av dieselavgaser) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avBengt m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 14 (miljövänliga motorer och drivmedel) Utskottels hemslällan - som slälldes mot reservalion 13 avBengt m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 15 (redovisning av åtgärder) Utskottets hemställan - som slälldes mot reservalion 14 avLennarl Brunander och - bifölls med acklamation. Mom. 16 (inlernationelll samarbele) Utskottels hemställan - som ställdes mot reservation 15 avLennart Brunander och - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskollels hemslällanbifölls. 1988/89:KU38 Sekretesskydd föruppgifter i bibliotekens läntagarregister (prop. 1988/89:67), 1988/89:FöU15 Försäljning av slatens aktier i (prop. 1988/89:115), 1988/89;FöU17 Uppskov med behandlingen avvissa ärenden och 1988/89:KrU24 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden. Kammaren biföll vad utskotten hemställl. 1988/89:FiU32Valularegleringen (prop. 1988/89:142). 1 (): gav klartecken för enfullsländig avreglering av valulapoliliken. Man kunde då hoppas all vi meddella skulle slippa den årliga ritualen, den debatt vi brukar ha om denvalutapolitiska lagstiftningen och huruvida den skall fillämpas ell år framåtMen regeringen har återkommit med ännu en begäran all valutaregleringen skallförlängas En orsak är uppfattningen att avregleringenbör ske stegvis. Men vad det nu framför alll handlar om är atl föreskrifler omslalislikinsamling och skattekontroll övergångsvis skall hängas upp på dengamla valutalagstiftningen. Del förtjänar då alt påminnas om att en av de få sakervalulakommiltén var överens om var att valularegleringen äravsedd som ell renodlat penningpolitiskt instrument och inte får användas t.ex.i syfte att utöva skattekontroll. Särskill överraskande är att det finns andraparlier som var beredda att avskaffa valularegleringen medendast en månads varsel; , när ändå mindre av valutaregleringen återstår,anses processen behöva ta betydligt längre lid i anspråk. Vi moderaler vidhållerätt återstoden av valutaregleringen bör avskaffas i dl enda slag senast den 30juni , varför någon förlängning av valutaregleringen inle behövs. Delta betyder inte att vi skulle anse att frågan omskattekontroll inte förtjänar uppmärksamhet. Men vi menar att den väg somregeringen - och därmed också finansutskottets majoritet - har valt ärolämplig, man kan rent av säga farlig. Formkravet atl vissa transaktioner måstegå genom svensk valulabank skapar en faktisk monopolsituation, som man i ochför sig kan förstå all de svenska bankerna inte protesterar mol. Man mäslekonstatera att denna konkurrensbegränsning gentemot ulländska banker är ettsäll att bibehålla eller, om man så vill, återinföra valutaregleringen via enbakväg. Det är uppenbart att det står i slrid med den internationellautvecklingen mol fria kapitalrörelser och behov av nära relalionertill den europeiska gemenskapen. Samma invändningar måsle resas motuppfattningen, ståndpunkten i proposilionen, att nuvarande högsla gräns på . för utländsk kapitalförsäkringspremie måste kvarstå i avvaklan påpågående utredningsarbete på skalleomrädd. En sådan ordning kan inte gärnaaccepteras av andra länder, som eflerslrävar reciprocitet vid avregleringen avmarknader för finansiella tjänster. Enligl vår mening, som vi anger i molion och även ireservalion till finansutskottets belänkande, bör skattekontrollen ordnas eftersamma mönster som i , där medborgaren tillåts exempelvis öppna kontoutomlands om den utländska banken kan utfärda intyg om kontoställning m.m. tillde danska skattemyndigheterna. Om det går bra i ell annal högskatteland,, måsle samma regel kunna fillämpas här i . Den skulle ocksåkunna gälla för ulländska försäkringsbolag. Arbetet med den slutligautformningen av skattekontrollen bör bedrivas efler dessa riktlinjer. Om såblir fallet bör detta vara sista gången jag här i kammaren kräver ettavskaffande av valutaregleringen. Ingen skulle vara mer tacksam för det än jagsjälv. har lovat all avregleringen skallgenomföras så snarl har fattal sitt beslul om skallekontrollen. Jagskall därför inle utnyllja all den av mig från början avsedda fiden. Jag skallta fasta på den snabbhet som riksbankschefen ullovar, inte minst i dagensfidningar, och i samma syfte nöja mig med atl yrka bifall endasl lillreservafion 2. Prot.1988/89:121 Anf. 2 (); 25 maj1989 Fru talman! Valutaregleringensavskaffande aren mycket positiv tilldra- gelse.Från borgerligl håll har vi yrkal på delta . Man får därförbetrakta dagens debatt mera som en del anmärkningar i kanten på det sätt påvilket regleringen avskaffas. Grundtonen bör dock vara positiv, eftersomvalutaregleringen har överlevt sig själv och gjort en del skada genom atl denhar bibehållits alldeles för . I propositionen föreslås att valutaregleringen förlängstill av slafistiska skäl och skatlekontrollskäl. I reservation3 har vi föreslagil alt förlängningen bara skall gälla till den 31 december1989. Vi anser att såväl statistik som skattekontroll läggs upp per kalenderår.Detta stämmer även med lidpunkten eller perioden för deklarationers avlämnande.Del är svårl all länka sig all man skall göra etl effeklivl syslembyle istatistiskt avseende och skaltekonlrollavseende vid ett halvårsskifte. Mol denbakgrunden har vi föreslagil atl åtgärderna skall upphöra I reservalion 9 opponerar vi oss mol atl svenska bankerskall ges monopol på alla affärer med ullandel. Valfrihel måste på sikl rådahärvidlag. måste fä utnyttjas, bl.a. därför all debesitter en högre sakkunskap som rådgivare när man gör affärer med deras egnaländer. I reservafionerna 7 och 12 hävdar vi all transaktioner medutlandet inte bör i förväg betraktas som suspekta. De bör kunna konlrolleras påsamma säll som alla andra transakfioner som den enskilde gör och som han skallredovisa i deklaralionen. Bl.a. lycker vi all del är orimligt att allatransaktioner skall redovisas inför skattemyndigheterna. Del är väl egenlligenfråga om inkomster av utdelningar och av räntor som hör hemma ideklarationerna. Del finns en mängd andra betalningar som inte alls har medsådant all göra. Varför skall de in i statistiken? Med det anfördaber jag alt få yrka bifall lillreservalionerna 3, 7, 9 och 12. 3 (): har tidigare fallat principbeslut omatl valutaregleringen skall avvecklas. Det är min förhoppning atl det är densisla förlängningen som äger rum nu och all vi sedan fär den avveckladordentligt. Jag skall bara i korla ordalag nämna något om reservalion5, där vi lar upp alt,vi lycker alt det är angeläget alt man snabbar påavvecklingen av återstoden av valularegleringen och ser lill att det arbelelsker snabbi och målmedvetet Del har vi också framfört i vår molion. Vi sägerdär alt målet bör vara all avvecklingen. fortgår i sådan takt atlvalularegleringen har avskaffats vid regleringsperiodens slul den 30 juni 1990.Della är innehållet i reservation 5, som jag ber att få yrka bifall till. 4'(vpk): ''- '.' ; -;: .:v. Ddblireh märklig debatt här i kamrnareriidagdå skall besluta om att förlänga valutaregleringen som egentligenhåller på av avskaffas. Del är också litet svårl atl låta bli all säga något ömden ekonomiska politiken i stort, eftersom allt detta hänger ihop. Såviit jagförstår råder del total förvirring inför vilken ekonomisk polilik som regeringenvill föra och vilken den fär gehör för. Jag lycker atl den sammanfattning avden ekonomiska politiken som finns i del senasle numret av &Departement är myckel talande. Först slår förslagen i regeringenskompldleringsproposition, och sedan står socialdemokralernas förslag, och i denspalten är det en lång rad frågetecken. Det är väl en ganska bra beskrivning avden situation som råder. Vad vilja socialdemokraterna? frågade en gång gamle AugustPalm. Del verkar finnas anledning atl upprepa den frågan. Vad är detsocialdemokralerna egenlligen vill åstadkomma, och vems inlressen är del somsocialdemokralerna numera försvarar? Jag är hell på del klara med vad jaganser om del, men del skulle vara roligt om kunde förklaravilka grupper som regeringen eller socialdemokralerna i anser sigvärna om. En annan fråga som jag skulle vilja alt på är om han anser att vi skall minska eller öka konsumtionen isamhällel. Del verkar råda delade meningar även om den saken. Del hängerfaktiskl ihop med valutaregleringen. Del handlar ju om avreglering, men i dagskall vi fatta beslul om en förlängning av valularegleringen. Atl avregleravalutamarknaden är yllerligare en eftergift åt kapitalel och ett bevis på hurregeringen mer och mer anpassar sig till marknadsekonomin. En av kapitalismens centrala lagbundenheler är just attkapitalel söker sig dil där det kan ge slörsta vinsten och all det ständigtmåsle söka nya marknader för atl kunna växa. har kapitalismen nått detstadiet att de inhemska marknaderna inte alls räcker lill. I slällel blirkapitalel iransnalio-nellt, och ägandet tas över av övernationella koncerneroch storbolag. Transnalionaliseringen för med sig ökad makt för de störakapitalägarna, som också får ökade möjligheter att göra sig opåverkbara avpolitiska beslul och får ökade möjligheler all påverka Sverigesutrikesekonomiska ställning. Transnalionaliseringen skärper också maklen överde arbetande människorna, både inom de transnalionella bolagen och när delgäller den ekonomiska utvecklingen i slorl. De liberaliseringar som har gjorls har,tillsammans med den långvariga-högkonjunkluren, visat vilka konsekvenser denhär politiken får. Utlandsinvesteringarna ökar med en rasande fart Bergen iNorge är visst snart en svensk stad om man ser fill vilka som investerar, ochSveriges bytesbalans försämras. Vid en av de utfrågningar som finansutskottet hade undervåren fick vi ju också vela all del i första hand är räntor på lån i utrikesinvesleringar och utrikes tjänstehandel som orsakar den negativa bytesbalansen. I finansutskottets belänkande, liksom i skatteutskottetsyttrande till della belänkande, las problemel med skattekontroll upp. "En förutsättning för atl avregleringen skall kunnafullföljas är dock, har betonal, atl en fullgod skallekonlroll kanupprätthållas." I skatteutskottels yttrande sägs det alt det äruppenbara svårigheter atl konlrolleraen skalleplikfig,persons förvärv avskattepliktiga tillgångar ulomlands. Del innebär alltså, såviit jag förslår, all närskaltemyndigheterna får bältre kontrollmöjligheter kan valutaregleringensläppas helt fri. , tror socialdemokralerna själva på del här?När skaltemyndigheterna inte Prot.1988/89:121 klarar av atl hålla ordning på fifflarna och skatleplanerarna iSverige, hur i 25 maj1989 hela friden skall de klara av delnär hela världen blir lekplats för del svenska ', '. Hade vi inte en hearingmed finansminislern där han Valularegleringen , ;. . . ,, . beklagadesig över att skatleplanerarna alllid lag steget före lagstiftningen? Ge mig ellenda skäl till att jag skall tro alt det blir bättre med den saken med Med en avreglering av valutamarknaden avhänder vi ossmöjlighelen att föra en självständig ekonomisk polilik. Kapitalet skallar förvinslen i länder med lägre skatt än i men gör avdragen här hemma. Vadär det för bra med det? Och om vi hotar med restriktioner flyttar kapitalelulomlands. Personligen gör del mig inte så mycket om direktörerna bor iSchweiz, men jag tycker att det är slöseri all de vinster som svenska arbetarearbetat ihop skall medverka lill att bolagen blir rika i utlandet, allra helstnär det sker under ledning av en socialdemokralisk regering. Vi i vpk vill i stället skärpa valutaregleringen. Vi villanvända de rika förelagens vinster till investeringar i offenllig seklor ochlill regionala saisningar. Med det anförda vill jag yrka bifall lill reservation 1,som är gemensam för vpk och 5 (): Att helt slopa valutaregleringen är en del avdet nu intensiva arbetet med all anpassa lill EG. Syftet med delta ärall på sikl göra fullkomligl beroende av utlandet. De krafter isamhället som arbetar för della är de konservativa, som känner ell slarkl behovav all söka slöd för sina idéer nere på kontinenten där dessa krafter ärsiarka. I har vi börjat komma till insikl om alt vi harväsentliga värden som vi måsle värna. De värden som slår pä spel är våraöverlevnadsmöjligheler. De holas i en alltmer genomkommersialiserad värld, därsnabba finansiella rörelser anses vara viktiga tillsammans med en ohämmad ekonomisktillväxt utan hänsyn lagen till tillväxtens innehåll. I EG-sammanhang talar man sig varm för fyra friheler -varors, kapitals, tjänsters och människors frihel att röra sig fritt övergränserna. I dessa sammanhang talas det ulomordenlligl lyst om den kanskeslörsla frihelsfrä-gan av alla, nämligen den alt man skall garanleras att kunnaäta frisk och sund mat, att kunna andas frisk luft, all kunna dricka rentvallen, atl inle ständigt behöva oroas av vad man äler eller vad man ger sinabarn alt äta, all inle behöva oroas om ens barn och barnbarn skallkunna fä en dräglig tillvaro i en värld som försmulsas i en förfärande fart. Inom EG har man inle alls samma syn som vi i närdet gäller dessa centrala frihetsfrågor, eftersom friheterna mera är av penningmässig arl. Vi ser en omfattande utvandring av svenskt kapilal till konlinenlen, och del kan lolkas så all de som har kapital drar sig dit där de upplever att dekan få arbeia fritt och ostört, bortom besvärande opinioner som kräver etl ansvarsfullt handlande av alla, ell ansvar bortom avkastning, ränteterminer och optioner. Viinom de gröna anser inle att vi i tider som dessa kan avhända oss instrument som gör del möjligl för oss all handla 10 självständigt då miljöfrågornas allvar har insetls på enmycket bredare polilisk bas i och när de på allvar har börjal åtgärdas,kan del vara möjligl all diskutera helt fria kapitalrörelser. En bra början voreatl man i samband med inlernalionella invesleringar krävdemiljökonsekvensbeskrivningar av projekl. borde ha ekologiskexpertis för bedömning och rätt alt avslå kapitalexport till miljövidrigainvesteringar. Den framlagda propositionen är bra ur den synpunkten atlden innebär alt valularegleringen skall förlängas elt är.- Denna lidsfristborde användas till eftertanke som leder till alt vi hanterar vår framtid ochvåra relationer med utlandet med större varsamhet och med hänsyn till framtidenskrav. Det är de grönas uppfallning alt frågan omvalutaregleringens avvecklande är alldeles för tidigt väckl. Den borde islällel, under nu rådande förhållanden med ökande miljöförstöring, skärpas.Miljöpartiet de gröna har i andra sammanhang krävl atl hela frågan omvalularegleringen måste tas upp lill förnyat omprövande med beaklande avlångsikliga överlevnadsmäl. de gröna anser atl skattemyndigheterna, närvalularegleringen mot vår vilja avvecklas, måsle fä myckel goda kontrollmöjligheter.Kapilal är ju något som inte endasl berör den som besitter del. Del harlillkommit genom mänskligt arbete och i alllför mänga fall genom förslitning avbåde människor och natur. Därför är det rimligt att vi stärker landetsmöjligheler lill kontroll av skatteflykt Med det anförda vill jag yrka bifall till de reservationersom de gröna står bakom i delta ärende. 6ARNE KJÖRNSBERG (s); Del brukar sägas atl man aldrig skall föra etlivåfrontskrig, men ibland väljer man varken taktik eller slralegi själv. Det ärmotståndarna eller, för atl del inle skall bli alllför krigiskt,meddeballörerna som gör all man bara har alt konstatera alt del är som det är. Till mina parlivänner vill jag säga alt ni inte behöverbli rädda, och till mina politiska motståndare är budskapet: Bli inteskadeglada. Jag vel alt jag står här för alt diskutera valulareglering och inlenästa dagordningspunkl pä talarlistan, FöU;s betänkande om planering och anslagför del militära försvarel. Mina inledande ord om "ivåfrontskrig" syftar påatl å ena sidan vill vpk och att den pågående avvecklingen av detmateriella innehållet i valularegleringen skall avbrytas och/eller att vi skallha återgång till tidigare restriktioner. Å andra sidan säger i synnerhetmoderaterna, men också , atl del går för sakta. Jag skall slraxålerkomma lill della. Egentligen är frågan, menar jag, ganska enkel. När jag nufunderar på varför jag anmälde en lalarlid förslår jag atl delsnarare berodde på att opposilionsförelrädarna tillsammans hade anmält avsevärdfid än atl jag behövde för atl förklara majoritetens inställning. Så här ärdel. Och vänder jag mig först till och . Del finns faktiskt inte längre några samhällsekonomiska ellerslabihseringspoliliska bärande skäl, av någon större tyngd, som gör att vi påsikl kan eller vill bibehålla det maleriella innehållet i valularegleringen. Prot,1988/89:121 säga, medkrav på att bli trodda, alt valutaregleringen ger möjlighet attföra en helt självständig penningpolitik. Del är hell enkell så atl utvecklingen pä deninternationella marknaden lett fram till detta objektiva faktum. Vi i ,i varje fall en överväldigande majoritet, har sedan lång lid lillbaka anslutitoss lill principerna om en fri handel, och detta underlättas onekligen av någotså när fria kapilalflöden. Dessutom är del så all valutaregleringen tenderaratl drabba företag och därmed deras anslällda pä olika sätt, framför alllberoende på hur pass stora de är och vilken inriktning de har. Delta är inlebra. Jag tror att om ni funderar en omgång till kommer ni atl nolera, och jagtror också acceplera, alt och svenskarna i huvudsak tjänar på atl vifortsätter på den inslagna vägen. Så över till den andra "fronten", alltså densom, med vissa nyansskillnader, företräds i den här debalten av . Ni säger snabbare, snabbare, snabbare! har såförtvivlat bråttom att han säger: Hela rasket skall vara borta senasl den 30juni 1989. Alt del bl.a. finns skattetekniska problem bortser från.Ja, de säger visserligen alt de skattetekniska problemen bör lösas pä annalsätt genom lagstiftning vid sidan av det nuvarande regelverket Och del säger nimoderaler och vill ha valularegleringen avvecklad i år.Det är bara kvar till ert slutdatum. Antingen är ni litetlättsinniga, och det är i sä fall en välvillig tolkning av er inslällning,eller också bryr ni er inle om konlrollen. Jag skall inte döma i frågan om niär lättsinniga - missförstå mig inte , jag menar bara på del här området -eller om ni inle bryr er om konlrollfrågorna. Det är bältre atl ni själva talarom vilket som gäller, och dessulom är det kanske artigare om jag överlåter tiller själva all avgöra er inställning. Majoriteten i ulskollel delar den uppfattning somriksdagen tidigare i är har fattat ett principbeslut om, nämligen altvalutaregleringen skall avskaffas. Avregleringen skall fortsätta, och målel ärelt fullständigt borttagande. När detta är gjort kommer valulalagstiftningenbara atl behållas i beredskapssyfte. En förutsällning är dock, menar vi, altvårl land skall kunna upprätthålla en fullgod skattekontroll och alt vi även ifortsättningen skall kunna producera en bra statistik över ulrikesbdalningarna.Vi får inle forcera fram en avveckling på bekostnad av dessa två saker. Ulskottsmajoritelen delar med den här bakgrundenregeringens uppfattning, atl en förlängning av valutaregleringen med etl årbör göras. Skälen har jag angett - låt vara kanske en smula översiktligt Det kanske har framgått av mina resonemang atljag yrkar bifall lill utskottets hemställan i alla delar och som en naturligföljd därav avslag på alla reservationer, även de moderala reservationer somLars inle yrkade bifall fill. Om del mot förmodan inle har gjorl det,så gör jag del härmed formellt; alltså bifall lill utskottets hemslällan ochavslag på reservationerna. 7MAGGI (vpk): Jag fick förstås inget svar pä frågan i vemsintresse som den ekonomiska politiken förs. Dd kanske var för myckel att hoppaspå. fortsättermed ytterligare ett par frågor till för all se om det gårbällre; Av vilka skäl anser atl kapitalels förelrädare ochregeringen vill slippa de restriktioner som valularegleringen innebär?