prot · GC0940 · 1988-12-31 00:00:00 — blir av - det vet vi ännu inte -, kommer självfallet attdelfa. Naturligtvis kommer vi också atf konstruktivt bidra med vår kunskap påalla sätt. Därom råder inget tvivel. Men fortfarande känner vi tveksamhet närdet gäller att försöka lösa ett politiskt problem med hjälp av en tekniskkonstruktion. - Det politiska problemet med att tvinga och de andra tillförhandlingsbordet i löser man inle genom att åstadkomma en annankonferens på ett annat ställe. Avtalet är inte tvingande på så sätt att manbehöver komma till en lilläggskonferens. Man är inte tvingad att delta, ochflera av kärnvapenmakterna har redan sagt aft man inte kommer aft gå med påändringar i avtalet. Om en sådan konferens blir ett tillräckligt starktpolitiskt tryck på dessa stater eller ej får väl framtiden utvisa. Jag är intesärskilt övertygad på den punkten. Så till det dödläge i provsloppsförhandlingarna som harrått åtminstone alltsedan hälften av 1982, dä den amerikanskaReaganadministrationen trädde fill. Dä sköt man frågan ifrån sig och sade altdet var en långsiktig har väldigt noga poängterat att det sätt på vilket de tvåsupermakterna nu agerar infe är tillfredsställande, dvs. att de kontrollerarvarandras kärnvapenprov. Om de inte kan fastställa etl enda datum för när devill se ett avtal slutet om stopp för alla kärnvapenprov, blir de intetrovärdiga. Då får heller infe detta arbetssätt någon framgång. Jag tycker nog att utskottet mycket klart har sagt vad vibör göra. bör fortsätta atf driva provstoppsfrågan i CD. Men hur skall vi kunna ändra de aktuella ländernas policynär det gäller kärnvapen i hamnarna och när det gäller alt få dem att överge enganska föråldrad policy? Ja, del tror jag att man måste åstadkomma dels genomkloka argument - man får tala om för dem hur föråldrad policy de har -, delsgenom ett starkt politiskt tryck. Vad försöker göra är just att lyftafram sådana här argument. Del har vi också gjort i F.N . Jagvågar nog påstå aft det land som är tuffast och som ställer de hårdaste kravenär just . Inte ens vår kära referent intar samma tonläge somSverige när det gäller den kapprustningen och kärnvapenmakfernasarroganta policy. Jag tror tyvärr inte - jag sade det och jagupprepar det - alt vi snabbi får se ell resultat av dessa internationellaansträngningar. AnL 43 () replik: Jag noterar med glädje att att skall delta aktivt i den lilläggskonferens som troligtvisblir av och att vi på ett konstruktivt sätt kommer atf bidra tilldenna. Det tycker jag, som sagt, är ett mycket positivt besked. När det gäller och det landets sätt att bemötade örlogsfartyg som gästar landets hamnar sade tidigare i dagalt man inte använt sig av sin lagstiftning. Men man har ju hindrat ett fartyg,redan innan man fick en lagstiftning på detta område. Därför vet kärnvapenstalernaalt det inte är lönt att gästa landets hamnar. Jag tycker att bordeinta samma hållning. Att följa exempel skulle tjäna som ettverkligt starkt politiskt tryck. Det kanske inte behöver vara statsministernsom avgör detta, ulan det kan t.ex. en kommitté göra. I varje fall börregeringen ta ställning i frågan och förklara att man inte är välkommen hit sålänge man inte talar om vad som finns ombord på fartygen. Kärnvapen skall viinte tolerera. Om man inle lämnar ett svar, skall man över huvud tagel intevara välkommen. AnL 44 () replik: Jag vill bara än en gång säga att det icke ärtillåtet aft införa kärnvapen i . Det klargör vi ocksåför varje nationsom vill komma på ett vänligt flottbesök. Det är icke tillåtet att.föra inkärnvapen i . Vi utgår från all man respekterar svenska lagar. Detklargör vi också för de gästande staterna. Det är således helt klart attskillnaden mellan och inte är så rasande stor. Vad vi måste arbeta med i FN är att försöka åstadkommavidare aspekter i detta sammanhang. Man måste överge den föråldrade praxis somfinns. Ännu så länge är det uppfattning att skall drivafrågorna Om viinte har framgång internationellt, får vi återkomma. vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat all hon inle ägde räll lillytterligare replik. AnL 45 PER (): Jag hade inle alls begärt ordet för all polemisera vidare mot Maj BrittTheorin, ulan tvärtom för att ge en eloge. Men Maj BrittTheorin lyckas i ett avseende förvirra begreppen närmast till det otroliga, ochdet gäller vad egentligen hade för sig i . Vad hade hanför sig? förra inlägget handlade det om att bara hade påmint broderFranzois om alt han - aja baja - minsann inte fick hålla på och spränga sönderatoller med sina kärnbomber. Men visar del sig att del är "en nog sågod protest", som sade, som han har uttalat iElyséepalatset. Del är någonting helt annat. Om han verkUgen redan på förhandhar verkställt den protest som beställs av reservanterna i utskottet är detyllerligl intressant. Här handlar det, som vet myckel bättreän de flesta här i kammaren, om ordval, om vad man betecknar olika diplomatiskakommunikationer som. Mellan påminnelse och protest är det en himmelsvidskillnad. Vadhar statsminister gjort i ? Har han bara påmint om alt det ärfull att spränga atoller i bitar, eller har han utfärdat "en nog så godprotest" mot de franska kärnvapenproven i Stilla havel? Det måste vi fåfullständigt klarlagt. Det allra bästa sättet alt rensa ut alla tvivel, inle omvar eller står, ulan om var riksdagstår, vore att bifalla den reservation som finns i delta fall. Jagtänkte alltså ge en eloge för att hon som motionär följer uppsin motion och tar den på allvar. Del är alltför ovanligt i denna kammare attde som motionerar tar sina egna motioner på allvar. De väcker motionerna ochlåter sekretariatet skicka ut några exemplar till lämpliga adressater som råkartycka som de i just det avseendet, t.ex. lill fredsrörelserna när det gällermotioner om att ta i med hårdhandskarna mot besökande kärnvapenbestyckadefartyg. När motionerna sedan kommer till handläggning harmotionärerna glömt bort sina motioner. Jaghoppas därför att anförande här åhördes inte bara av oss somsitter i kammaren utan också av , , , , , Slig , ,och , som samtliga befinner sig i exakt sammasituation som , nämligen att de i detta ärende har väcktmotioner som är mycket förtjänstfulla och myckel fredsrörelseinriktade men somhar fått etl blankt avstyrkande av utskottet. Sedan har vi inte hört vidare avmotionärerna. Jag hoppas att de har lyssnat och att vi får höra av dem eller sei voteringsprotokolleri att de på etl fullt tydligt sätt i voteringen har följtupp sina motioner. Därmed skulle de höja aktningen inte bara för sig självautan också för det politiska arbetet här i . Om man väcker en motionskall man visa att man tar sin egen motion på aUvar. Jag vill lacka IngelaMårtensson för att hon gör det. AnL 46 (): vet man inte om man skall skrattaeller gråta. Jag trodde inte alt Per hade uppnått den åldern att haninte hörde, men låt mig då för tredje, eller om del är fjärde, gången sägaexakt vad jag har sagt om de franska kärnvapenproven. uppfattning om riskerna med fortsattakärnvapenprov är välkända för både och andra kärnvapenmakter. Denhar framförts till den franska presidenten, och har statsministernpåmint den franska regeringen om vår inställning. Jag sade tidigare i ettinlägg till Per all detta icke är en formell protest, därför att denhar en annan karaktär, men den är nog så god som en yttring om vilkenuppfattning har i dessa frågor, och den bör hälsas med en visstillfredsställelse. Jag är litet överraskad över all Per , som iriksdagen skall föra in nya friska fläktar och mängder av nya inifiativ,fastnar i det som är formellt centralt och viktigast för honom, dvs. altSverige skall utfärda en formell protest. statsminister har i dagarnai påmint den franska regeringen om den svenska inställningen. Är inte dettillräckligt för Per ? AnL 47 PERGAHRTON (mp): Del är inte så säkert. Vi har i tidningenFrån Riksdag & Departement kunnat läsa all del görs en viss förändring avyttrandena här i från det all de fälls, via del stenografiskaprotokollet och fills de slutligen kommer i tryck. Det kommer att bli etlmycket intressant spörsmål för den kommande historieforskningen all se i vilkenmån det har skett en likformighelsanpassning av de olika formuleringarna i MajBritt beskrivning av Parisbesökels innehåll i de olika yttrandena här.Om man håller sig till bandinspelningarna, som också finns, kommer man attfinna en del intressanta motsättningar. Det som alltså vara "en nog så god protest"har blivit "nog så god som en yttring". Det var säkert inle någontillfällighet att denna ordförändring skedde. Var och en som jobbar inom UDvet - annars bör man inte jobba där - att det är en väsentlig skillnad, om detsom statsministern har gjort är "en nog sä god protest" eller om detär "nog så god som en yttring". Annars hade inte debatten om kravetpå en formell protest uppkommit. Vad hade det spelat för roll för Maj BrittTheorin och diplomaterna pä UD om hade beslutat om en formell protesti stället för detta informella "nog så god som en yttring", som dettydligen varit fråga om. Vem är det som skall fråga sig om vederbörande skallskratta eller gråta? Del får väl också eventuella åhörare och historiskaanalytiker i framliden avgöra. Vad här har åstadkommit är atf skapa entotal förvirring om vad statsminister har gjort i ; om han harframfört en protest mot de franska kärnvapenproven och söndersprängningarna avatoller osv. -det hade varit jättebra, och vi hade hyllat det - eller om hanhar nöjt sig med någon sorts påminnelse eller yttring. Jag antar alt visaste drag nu är attinte yttra sig mer, för det blir bara ytterligare en formulering. Överlåt nu åtutrikesministern att utfärda en auktoritativförklaring i fråga om var står! Det är mitt vänskapliga tips. AnL48 MAJ (): Jag förstår att det är en omöjlighet all få sista ordet mot PerGahrton, och jag skall inte eftersträva det. Jag tror aft del bland samfligaövriga ledamöter i riksdag inte råder någon som helst förvirring, menom Per är förvirrad kanske det hänger samman med det han förde framfidigare i diskussionen. Del finns en benägenhet hos Per att förträngadet som han inle vill höra och att komma ihåg det som passar honom. Jagskall en gång lill upprepa ordagrant det jag sade i mitt första inlägg och somjag har återkommit till efter detta, och sedan tänker jag inlefortsätta debatten: har statsministern påmint den franska regeringenom vår inställning. AnL49 PER (): Jag hade kunnat ge sista ordet - utan att påpeka detskulle jag ha gjort del. Jag nöjer mig med detta: No commenls. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten ombostadsutskottets betänkanden 1 och 2.) Kammarenövergick till att debattera bostadsutskottets betänkanden 1 om regler ombyggande m.m. och 2 om byggnaders inomhusmiljö m.m. Reglerom byggande, m.m. AnL50 (): Framtida historieforskare kommer att få koppla över frånutrikespolitik till svensk bostadspolitik. Viskall nu diskutera bostadsutskottetsfrågor i kammaren. Jag noterar att det på talarlistan finns flera nya namn, somhar blandats med oss som är mera vanligt förekommande i dessa sammanhang. Jagvill hälsa alla nya ledamöter och bostadsdebatlörer välkomna. Det gällernaturligtvis inte rhinst och , som på grund av attde är ensamma ordinarie ledamöter från sina resp. partier säkert återkommermera frekvent än många andra i kammarens bostadsdebatter. Detär en tuff uppgift att vara ny i och alt ta ansvar för ell heltutskottsområde. I det här fallet gäller del etl utskottsområde, där det intealltid finns alldeles enkla regelverk aft tränga in i. Ni har valt ettintressant arbetsområde med frågor som berör varje människa i det här landet.Det senare är möjligen sagt för all ni inte skall förfäras om frågornaförefaller invecklade nu i början. Vi behandlar nu i ett sammanhang bostadsutskottets betänkanden 1 och 2.Jag skall i huvudsak uppehålla mig vid bosladsulskot- tets betänkande 2 som tar upp problemen med den s.k. sjukahus-sjUkan. Problemet med sjuka hus-sjukan och dålig inomhusmiljö är iständigt växande. Allt fler boende drabbas. Ingen kan med säkerhet angeomfattningen av problemet. Ingen kan entydigt ange ett klart orsakssamband.Ingen vet med säkerhet hur problemen skall åtgärdas. Ändå bygger vi vidare som om ingenting hänt och som om maningenting har lärt. har vi byggnormer och låneregler, som inleprioriterar kvalitet och god miljö. släpps det ut mängder av nyamaterial, utan alt vi vet vad de innehåller eller hur de reagerar tillsammansmed andra material. har vi en byggprocess där garanti- ochansvarsfrågor inte är lösta. Vad vi däremot med säkerhet vet och kan konstatera är altallt fler människor drabbas. Allt fler blir sjuka av dåliga inomhusmiljöer.Allt fler enskilda blir inte bara sjuka utan används som försökskaniner och fåroftast själva bära kostnaderna för bristerna i deras egna hus. Detta är inferimligt, och det är absolut inte försvarbart. Har det gått atf bygga nytt och bygga om hus på ettriktigt sätt ända fram till mitten av detta århundrade, borde det gå att göradel också i vår upplysta tid. har ju den tekniska utvecklingen gåttvidare. Det är således hög fid aft gå på offensiven för all få bukt medproblemen med sjuka hus-sjukan. Det är verkligen dags att sätta kvalitet ochgod inomhusmiljö främst. Det är detta som ligger bakom den eniga hemställan ibostadsutskottets betänkande 2, där bostadsutskottet föreslår all regeringenlar ett samlat grepp och gör mer för atf lösa problemen med de sjuka husen. Jag vill gärna säga atf jag är myckettUlfredsställd över att del nu gått alt samla etl enigt utskott bakom dettaförslag. Det är en nödvändighet att vi nu tar itu med detta problem på ettsamlat och kraftfullt sätt. Jag har kunnat konstatera atf det från samtligaparfirepresentanter i utskottet funnits en bred vilja att nå ett resultat somäntligen skall föra detta svära problem närmare en lösning. Det är infe minstangeläget för alla de många människor som oförskyllt drabbas. Därmed gårutskottet vidare i kampen mot fukt- och mögelskadade hus. Det är ett arbete somegentligen startades just i bostadsutskottet. Vi var några stycken som förnågra år sedan skrev den fempartimotion som ledde fram till småhusskadefonden,dvs. fonden för att direkt hjälpa dem som akut drabbats av fukt och mögel isina hus. har inle mycket hänt. har vi i utskottet, som även dåvar enigt, blivit otåliga för alt inte mer har hänt. Jag vill också se utskottets samlade initiativ kringproblemen med sjuka hus som en klar markering både till regeringen men ocksåtill andra inblandade parter, att det inte har gjorts tillräckligtmyckel för att lösa dessa problem och alt alla inblandade parter inle har tagitdetta stora problem riktigt på allvar. Del finns en klar tendens all alltförmånga inblandade skyller ifrån sig på varandra. Utskottets framstöt till regeringen är unik, men inteenbart i den meningen att detta samlade inifiativ enigt har kunnat fas efterförslag i olika mofioner. Trots aft denna fråga har varit aktuell under fleraår, är det första gången som ett försök nu görs alt se samlat på helaproblemkomplexet och alla Regler om byggande, m.m. 5 protokoU 1988/89:40 Prot.1988/89:40 orsakssambanden bakom sjuka hus-sjukan. Det är nödvändigt ochborde ha 7 december1988 gjorts av regeringen . Reglerom byggande, m.m. Utskottet gör nu denna framställning till regeringen efterett mycket noggrant beredningsarbete dels i utskottets kansli undersommaruppehållet, dels efter studiebesök i ett av de värst drabbade områdena idessa sammanhang - här i - och dels efter en genomlysandeoffentUg hearing med experter och deltagare från såväl myndighetsnivån,branschen, produktionsledel, fastighetsägare- och förvallarsidan som frånbosladskonsumenterna och de boende själva. Det är således på en ganska säkeroch stabil grund som utskottet-bygger sitt eniga ställningstagande. Detmarkerar också tyngden och allvaret i utskottefs hemställan. Under en beredningsprocess som denna finnsdet mycket som man kan förundra sig över. Jag skall inle göra någon djupareanalys. Del behövs ju inte heller. Utskottet är som sagt enigt, och ettomfattande textmaterial finns. Men låt mig bara ta några exempel. För det första släpps det ständigt ul nya material medlusentals nya ämnen . Ändå är inte kontrollen av dessa materialobligatorisk, utan den är frivillig. Ingen ansvarsförsäkring finns. Tillverkareeller importörer har inte skyldighet att deklarera innehållet i sin produkt.Vederbörande behöver inte visa hur ämnet eller materialet reagerar där delskall användas tillsammans med annat material eller i samband med fukt. Delinnebär t.ex. att man i efter saneringen nu använder ettflytspackel av samma märke och fabrikat som det som används tidigare och somtros ha orsakat sjuka hus-sjukan i alla dessa hundratals lägenheter. Innehållet i det nya flytspacklet kan inle kontrolleras ien fullständig innehållsdeklaration på förpackningarna; Vad hyresgästerna ochandra har att göra är att tro på tillverkarens ord att han har avlägsnat deämnen som tros vara orsaken till problemen. För det andra har fastighetsägaren på samma plats iEnskededalen startat ett saneringsarbete i nya hus för närmare 200 milj. kr. Det gör man utan att veta eller vara säker på att problemen angrips på rätt sätt, att felen blir åtgärdade och att husen verkligen blir friska. Vad man bygger på är tro och antaganden, men den exakta kunskapen saknas. Ingen har den vissheten . Det innebär att lusentals hyresgäster kommer att få vara försökskaniner. Detta är häpnadsväckande. Det är bara aft hoppas att man har träffat rätt med de vidtagna åtgärderna. ' För dettredje investerar vi i i storleksordningen i venlilationsutruslningar. av beställarna frågar inte ens efter om de har fått den ventilation som de har köpt. Vi har t.ex. försummat enkla och självklara moment som att lägga fast kräv på skötselinstruktioner och ansvar för driften hos fastighetsförvaltare och andra i t.ex. en bomiljölag. Det leder i sin fiir fill att dessa dyra ventilationssystem snabbt slås ut.t.ex. genom att luflfilter gror igen av smuts som bildar bakteriehärdar. Det förstör inomhusklimalel i bostäder och andra lokaler. Detta är inte heller försvar ligt. Så kan vi inle fortsätta att ha det. Vad utskottet nu säger är att heladetta problemkomplex måste genomlysas och åtgärdas. Det gäller att lägga fast. problemels omfattning och definitionen av 66 problemen. Det gäller de åtgärder som måste vidtas för att komma tillrätta med den bristande samordningen i byggprocessens olika skeden. Det gälleråtgärder för att komma bort från byggfusk. Det gäller åtgärder för en säker introduktion ochanvändning av nya byggmaterial och ämnen så alt man fär bort alla olämpligabyggmaterial. Det gäller frågan om varudeklaration och obligatoriskatypgodkännanden och fastläggande av gränsvärden i inomhusluften. Det gäller krav som garanterar en fullgod ventilationunder en hela livslängd. Det gäller hur kravet på energihushållning ibyggnader skall samordnas med kravet på fullgod ventilation och en brainomhusmiljö.. . Det gälleraft se över och lägga fast ansvars- och garanfisystem. Det gäller att se över och förbättra nuvarande stöd viasmåhusskadenämnden m.m. Det är viktigt att beslut nu blir starten fören snabb offensiv på ett arbete för en bra inomhusmiljö i våra bostäder. Jag ber alt få yrka bifall till hemställan ibostadsutskottets betänkande 2, som också är ett fillgodoseende av bl.a.centerns kommittémofion i de nu berörda delarna. Jag yrkar även bifall tillreservationen när del gäller åtgärder mot radon. Vi behandlar nu både bostadsutskottetsbelänkande 1 om regler för byggandet och bostadsutskottets betänkande 2 omåtgärder mot sjuka hus-sjukan. Det är naturligt. Dessa frågor hör rent sakligtsamman. klara och riktiga regler för byggandet kan vi infe få bra hus medsunda inomhusklimaf. Under den allmänna motionstiden lade vi från framen kommittémotion om ökad kvalitet i byggandet och bättre boendemiljö.Motionen innehåller en rad förslag till åtgärder för aft få ett samlat grepp päproblemet med sjuka hus-sjukan och miljön i boendet för övrigt. En del avmotionskraven avhandlades i andra betänkanden under vårriksdagen. Återstodenbehandlas nu i dessa båda betänkanden. 1 betänkande 1 behandlas centermotionens förslag omändringar av byggnormerna så alt kvalitetskraven i byggandet bättre tillgodosesoch förslag om att skapa en opartisk kontroll- och besiktningsorganisation ibyggprocesser som vakar över att byggandet sker kvalitets- och miljöriktigt. Det första kravet tillgodoses dels genom den framställningsom görs till regeringen i betänkande 2 om de sjuka husen, dels genom denöversyn som redan nu pågår. Den bör rimligen avvaktas och de nya reglernaprövas innan ställning fas fill om en ny översyn behövs. Vi kommer naturligtvisall noga följa utvecklingen på detta område från sida. Det är viktigtatt vi får till stånd en förenkling av det krångel och den byråkrafi som i dagomgärdar byggandet utan all vi för den skull ger avkall på kvalitetskraven. Kravet om en opartisk och fristående kontroll- ochbesiktningsorganisation på byggområdet är-däremot avstyrkt. Motiven för vårtförslag finns närmare redovisade i reservation 6, lill vilken jag härmed yrkarbifall. 1 övrigadelar yrkar jag bifall till utskottets hemställan i belänkande L. Reglerom byggande, m.m. Prot.1988/89:40 AnL 51 (): 7december1988 Herr talman! Det finns en traditioni bostadsutskottet att man då och då Regler om byggande, m.m. enar sig ivissa viktiga frågor, även när det gäller att behandla enskilda motioner. Vikan erinra oss att detta skett bl.a. när man införde ettförsäkringsskydd för gruppbyggda småhus. är det alltså dags igen. Ibostadsutskottels betänkande 2, som behandlar byggnaders inomhusmiljö, harutskottet enat sig om ell tillkännagivande. Som grund för betänkandet liggeretl antal enskilda motioner. Det finns alltså en grupp frågor därpartipolitiken infe kan tillämpas så alt man slår vakt om sin egen position ochsin egen profil utan där man ganska obundet och fritt diskuterar frågorna föratt komma fram till goda slutresultat. Detta hälsar vi med tillfredsställelse.Föreliggande betänkande är i huvudsak ett resultat av det synsättet. Sjuka hus är ett ganska nytt uttryck och ett nytt fenomen,men inte desto mindre är det både allvarligt öch svårt för dem som drabbas avdet. Det är många faktorer som samverkar lill alt rnan får problem, som förmånga är utomordentligt påfrestande och ganska ödesdigra i vissa fall. Att utpeka någon enskild faktor som ensam svarar för problemengår inte, utan det är en rad faktorer som samverkar. En kan vara alltförambitiösa och långtgående energibesparande åtgärder, där man kanske i ovist nithar gått längre än man egentligen borde ha gjort. Det har lett fill attventilationen blivit undermålig och all det här bildats mögel i huskropparna.Nya regler för byggandet som har varit oprövade har befunnits vara mindrevälbetänkta eller rent av felaktiga. Dessutom använder man i byggnationen nyamaterial som inle är prövade och vars effekter man till en början inte kundeförutse. Detta - tillsammans med andra faktorer - har lett till att vi fått ettantal s.k. sjuka hus i vårt land. Och sjuka hus kan ge upphov till sjukamänniskor, i varje fall människor som far illa och som inle mår väl i den miljöde vistas i. Det har stått klart för oss i utskottet atf kraftåtgärder måstevidtas. Det är inte lätt att ge ett exakt recept på vad som skallgöras och hur det skall göras, utan man får nog sätta sig ned och fundera, ochvi har från utskottets sida i vårt förslag gett regeringen i uppdrag attverkligen ta tag i dessa frågor. Men även om man måste fundera mycket ochingående måste man ändå handla snabbt, och del är min förhoppning att förslagkan komma omgående från regeringen i dessa hänseenden. Till detta belänkande finns en reservation när det gällerradon i bostäder. Del är en faktor som är mycket allvarlig för hälsotillståndeti hela nationen. Det finns gränsvärden för hur myckel radondöttrar som manaccepterar i befintiig bebyggelse innan åtgärder måste sättas in. Gränsvärdetär saft till /m luft.