prot · GC0995 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:95 1§ Meddelande om information från regeringen Jagfår meddela att miljö- och energiminister torsdagen den 20 aprilkl. 14.30 lämnar kammarens ledamöter information om besök av Sovjetunionensmiljöminister, tillika ordförande i statskommittén för miljövård. 2§ Justerades protokollet för . 3§ Föredrogs och hänvisades 1988/89:25 tillfinansutskottet 1988/89:20 tillutbildningsutskottet 4§ Föredrogs och hänvisades 1988/89:Sf29-Sf37 tillsocialförsäkringsutskottet 1988/89:Fö20 tillförsvarsutskottet 1988/89:So28 tillsocialutskottet 1988/89:Kr7 tillkulturutskottet 1988/89:T18 tilltrafikutskottet 1988/89:N23 och N24 tillnäringsutskottet 1988/89:A8-A11 tillarbetsmarknadsutskottet 5§ Föredrogs men bordlades åter betänkande 1988/89:SkU19Näringsutskottets betänkanden /89:NU18-NU21 och NU23 6§ Företogs till avgörande kulturutskottets betänkanden /89:KrU13 och KrU14,utbildningsutskottets betänkande 1988/89:UbU9, försvarsut- 1988/89:95 skottets betänkande 1988/89:FöU12 samt finansutskottets betänkanden 1988/89:FiU15, FiU19, FiU14 och FiU16-FiU18(beträffande debatten i dessa ärenden, se prot.91). Mom. 1 (inriktningen avsamhällets stöd till idrottsrörelsen) Utskottetshemställan bifölls med 263 röster mot 31 för reservation 1 av ochStina . Mom.2 (åtgärder mot dopingbruket) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 2 av m.fl., delsreservation 3 av - bifölls med acklamation. Mom.3 (handikappidrott) Utskottetshemställan bifölls med 236 röster mot 59 för reservation 4 av . Mom.5 (idrottens kommersialisering) Utskottetshemställan bifölls med 257 röster mot 37 för reservation 5 av AlexanderChrisopoulos och . Mom.6 (stöd för vissa resekostnader) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av och - bifölls med acklamation. Mom.8 (anslag till Stöd till idrotten) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 7 av och , dels reservation 8 av - bifölls medacklamation. Mom.9 (program för ökning av det statliga stödet till idrotten) Utskottetshemställan bifölls med 261 röster mot 33 för reservation 9 av . Mom.11 (statens representation i ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.12 (det statliga stödet till främjandeorganisationerna) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 11 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom.13 (ridsporlen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 12 av och - bifölls med acklamation. Mom. 14 (stimulansbidragtill ridverksamhet) Prot. Utskottetshemställan bifölls med 274 röster mot 17 för reservation 13 av 12 april1989 . 5 ledamöter avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2 (ny huvudman förrekreationspolitiken) Utskottelshemställan - som ställdes mot reservation 1 av - biföllsmed acklamation. Mom.3 (plan för turismens utveckling) Utskottetshemställan bifölls med 265 röster mot 31 för reservation 2 av ochStina . Mom.4 (strukturplan och industriverkets branschstudie) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.5 (marknadsföringsinsatser i ) Utskottetshemställan bifölls med 255 röster mot 35 för reservation 4 av . Mom.6 (särskilt marknadsföringsstöd för insatser på USA-marknaden) Utskottelshemställan - som ställdes mot reservation 5 av och - bifölls med acklamation. Mom.7 (försöksverksamhet) Utskottetshemställan bifölls med 235 röster mot 60 för reservation 6 av . Mom.10 (anslag till Stöd till turism och rekreation) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av och - bifölls med acklamation. Mom.11 (samverkan med regionala kulturinstitutioner) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.13 (statliga insatser för turism i området Nedre ) Utskottetshemställan bifölls med 274 röster mot 17 för reservation 10 av AlexanderChrisopoulos. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.15 (vissa turistfrämjande åtgärder) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservalion 11 av och med acklamation. 1988/89:95 Mom.16 (primära rekreationsområden) Utskottetshemställan bifölls med 206 röster mot 88 för reservation 12 av Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2 (avslag påpropositionen i övrigt samt begäran om en ny översyn) Först biträddesreservation 1 av m.fl. med 62 röster mot 33 förreservation 2 av och . 199 ledamöter avstodfrån att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 203 röster mot 60 för reservation 1 avAnn-Cathrine m.fl. 31 ledamöter avstod från att rösta. Mom.4 (resurser för lokala och individuella linjer samt fristående kurser)Utskottets hemställan bifölls med 243 röster mot 19 för reservation 3 av MyGillberg. 33 ledamöter avstod från att rösta. Mom.9 (anslag för lokalkostnader m.m) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 4 av , delsreservation 5 av My - bifölls med acklamation. Mom.12 (högskolestyrelsernas sammansättning) Utskottetshemställan bifölls med 233 röster mot 20 för reservation 6 av My . 37ledamöter avstod från att rösta. (Ann-CathrineHaglund (m) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats haröstat nej.) Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1(säkerhetspolitikens grunder) Utskottetshemställan bifölls med 215 röster mot 61 för reservation 1 av iLjung m.fl. 18 ledamöter avstod från att rösta. Mom.3 (internationell granskning av bevis angående ubåtskränkningar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av -bifölls med acklamation. Mom.5 (säkerhetspolitiskt underlag inför nästa försvarsbeslut) Utskottetshemställan bifölls med 259 röster mot 36 för reservation 3 av ochPaul Ciszuk. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.6 (gemensamma utgångspunkter för planeringen) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation 4 av 6 i m.fl., dels reservation 5 av PaulCiszuk - bifölls med Mom. 8 (samhälletssårbarhet) Prot. Först biträddesreservation 8 av med 33 röster mot 31 för reservation 7 av GunhildBolander och i . ledamöter avstod från att rösta. Härefter biträddesreservation 6 av i m.fl. med 62 röster mot 36 förreservation 8 av . 191 ledamöter avstod från att Slutligen bifölls utskottets hemställan -som ställdes mot reservation 6 av - genom uppresning. Mom. 9 (fastställande av planeringsram /90) Först biträddes reservation 10 av ochIngvar i - som ställdesmot reservation 11 av - med Härefter biträddes reservation 9 avArne i m.fl. med 62 röster mot 29 förreservation 10 av och i 202 ledamöter avstod från att rösta.Slutligen bifölls utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 av - genom uppresning. Mom.16 (översyn av statliga verks beredskapshänsyn) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 15 av och i - bifölls med acklamation. Mom.19 (utvidgning av det s.k. ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 16 av och i - bifölls med acklamation. Mom.20 (åtgärder för att minska vattenförsörjningens sårbarhet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 17 av och i - bifölls med acklamation. Mom.21 (åtgärder för att minska elförsörjningens sårbarhet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 18 av i m.fl. -bifölls med acklamation. Mom.44 (lagring av kvävegödselmedel) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 19 av i m.fl. -bifölls med acklamation. Mom.45 (beredskapsmålet för försörjningsberedskapen på livsmedelsområdet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 20 av och i - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Prot.1988/89:95 betänkanden 15 och 19 Vad utskottet hemställt bifölls. Mom. 1 (anslag till ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservationen avAnne m.fl.- bifölls med acklamation. Mom. 2-8 Utskottets hemställanbifölls. Mom. I (anslag lill ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservationen avAnne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 2-4 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1 a (samordningsansvaret för ADB-säkerhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avAnne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 1 b (vissa utvecklingsfrågor på ADB-området) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avAnne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 10 a (utredning om DAFA och ESKA) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avRune m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 10 b (avveckling av ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservalion 4 avAnne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 12 (anslag lill Viss information och utbildning,m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avAnne m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 2(nya organisationsformer för statens förvaltningsrevision) Utskottets hemställan bifölls med 162 röster mot 133 förreservationen av m.fl. Utskottets hemställan bifölls. 1988/89;JoU12 Statsbudgeten /90 () (prop. 1988/89:100 delvis ochförs. 1988/89:6). Jord- och skogsbruk, m.m. 2 (): Vi påbörjar nu en ganska lång debatt omjordbruksutskottets betänkande 12, som hanterar budget.Men jag kan inte förbigå det som hände . Då träffades ju inom GATTen överenskommelse om en frysning av priserna på jordbruksprodukter när detgäller producenterna. Man uttalade sig också för att långsiktigt minskasubventioner och inskränka gränsskydd. Det är mycket möjligt att detta beslutblir mer avgörande och får större inverkan på jordbruket än vad vi under fleradecennier har upplevt att något annat haft. Om detta beslut är inledningen påen process som leder till en bättre ordning på världsmarknaden, är det atthälsa med tillfredsställelse. Både det som har hänt och de texter som vi harhaft tillfälle att läsa upplevs naturligtvis olika i olika länder i världen.Jag tror att det är angeläget all notera hur viktigt detta är. Men för denskull får vi inte så att säga övertyda innehållet i sådana här beslut . eller måndags noterade jag alt vissakonstateranden i viss utländsk press inte var riktigt likadana som dekonstateranden som gjorts här hemma. l.ex.citerades från EG;s jordbruksdirektoral, som sagt att borttagande avsubventioner alltid har varit oacceptabelt. är ordet borttagande - ellereliminering - borta för gott. L'SA har misslyckats med att genomdriva ettsådant beslut. Det innebär att man visserligen har kommit överens. Men man harinte kommit överens om någon definitiv åtgärd. Det som är intressant i den svenska debatten är förstoch främst att undersöka vad som är förenligt med svensk lagstiftning, vad somär förenligt med prisregleringslagen och vad som är förenligt med det jordbrukspolitiskabeslutet . Jag vill här gärna säga att jag tycker att det ärtillfredsställande att såväl jordbruksministern som finansministern hardeklarerat alt jordbruket naturligtvis skall erhålla den kostnadskompensationsom jordbruket är berättigat till. Sedan kan man självfallet ha olika meningarom omfattningen. Dessutom är det viktigt att kompensationen hålls på en rimlignivå och sker på ett lämpligt sätt. I det här fallet skall kompensationen varafrikopplad från priset. Men jag tror ändå att det är angeläget att man försökerkomma fram till ett system som innebär all kompensationen relateras lill enmolprestation från jordbrukarna när det gäller produktions- eller miljöinsatsereller möjligen produktionen av alternativa grödor etc. Det gäller ju alt på detsättet se lill att del inte blir ett passivt stöd av typen passivt arealbidrag. Jord-och skogsbruk, m.m. Jord- och skogsbruk, m.m. Del här kommer alt innebära att behovet av skattemedelkommer alt bli större. Men i gengäld kommer priserna på livsmedel inte attstiga på samma sätt som de annars skulle ha gjort. Om utvecklingen går mot ensituation med en öppnare och friare marknad i fråga om livsmedel, med en störreimportkonkurrens, är det angeläget alt spelreglerna för jordbruket i Sverigeoch andra länder är likvärdiga. Om svenska politiker och svenska konsumenterställer höga krav - ja, ibland kanske de ställer högre krav än andra - på jordbruketnär det gäller l.ex. miljö- och djurskydd, är del viktigt alt lika höga kravställs på de importerade produkter som kan komma alt införas i vårt land. Man har ju redan börjat diskutera effekterna avGATT-beslulet. noterade jag att jordbruksministern i massmediauttalade sig för att det nu blir lättare att importera vissa produkter.Exempelvis skall man nu kunna importera lill och här sälja merakalvkött. I det sammanhanget vill jag peka på reservation 9 från bl.a.centerpartiet. Här yrkas på mer pengar för information om den nyadjurskyddslagen. Jag skulle vilja säga att det vore bra, om man kundebifalla reservationen och avsätta en mindre del av stödet för information tilljordbruksministern. Djurskyddslagen - som jordbruksministern har lagt framförslag om, ett förslag som i huvudsak har antagit - innebär ju attextrema foderstaler inte längre får tillämpas. Man får l.ex. inte utfodrastörre kalvar med enbart mjölk, vilket är en förutsättning för alt man skall fådel karakteristiska vita kalvköltet. Jordbruksministern har alltså medverkattill att förbjuda den typen av produktion. Jag tycker att del är beklagligt tar detta som bevis på att man kan köpa den här typen av kött utifrån. Förändrade handelsregler ställer större krav påregeringen. Frågan blev aktuell i samband med att skyddet för den svenskaodlingen av äpplen och päron ändrades. Man tog bort den gamla imporlregleringenoch ersatte den med tullskydd. Utskottet har behandlat frågan, eftersom det harlagts fram ett förslag om att man inom en ram på 12,5 milj. kr. skall gefruktodlingen ett stöd för strukturåtgärder , för att den skallkunna klara den omställning som är nödvändig. Utskottet har tillstyrktregeringens förslag, men jag vill gärna peka på att utskottet ganska bestämttalar om all man från trädgårdsnäringens sida har erfarit att ramen ärotillräcklig, vilket också har framhållits i ett antal motioner. Utskottetanser det därför vara angeläget att förhandlingarna mellan staten och näringenfortsätter, så att man kan få klarhet i hur mycket pengar som behövs för altuppnå det angivna målet. Därför har vi bara tills vidare godkänt bidragsramenoch förutsätter att regeringen återkommer till med förslag om höjningav bidragsramen, om de fortsatta förhandlingarna skulle visa att ytterligareresurser är nödvändiga. I detta sammanhang vill jag yrka bifall tillreservation 12 om en ökning av stödet till trädgårdsnäringens rationalisering. Jag skall beröra endast ytterligare ett parreservationer. kommer och att beröraandra reservationer från . har vi iSverige en subventionering av konsumentpriset på mjölk. harregeringen föreslagit och beslutat att minskamjölksubventionerna. Regeringen lägger fram samma förslag, som betyder en minskning avmjölksubventionerna med 250 milj. kr. Enligt propositionen skulle dettamotsvara en höjning av mjölkpriset med per liter i partiledet. Ikonsumentledet skulle följden av minskningen av subventionerna troligen bli enhöjning med . I de överenskomna GATT-reglerna fastslåsatt man inte skall höja producentpriserna genom samhälleliga beslut, men i ochför sig är det tillåtet att höja konsumentpriserna, och detta är alltså vadman avser att göra med det här beslutet. Det är möjligt att del är litet svårtatt förklara att vi, som vi bejakar ett system som går ut på att maninte skall höja priserna för producenterna, höjer priset för konsumenterna.Inte minst konstigt är detta, eftersom man ofta har talat om att det är viktigtatt det blir en ändring av de internationella reglerna för alt man skallmöjliggöra en sänkning av konsumentpriserna. Centerpartiethar motsatt sig höjningen av mjölkpriset, inte minst därför att det skulle slåhårt mot barnfamiljerna. Jag yrkar därför bifall till vår reservation 24. ,och är överens när del gäller reservation 28. Där tasstatens delansvar för den s.k. överskottsarealens kostnader upp. Iriksdagsbeslutet om jordbrukspolitiken slogs det fast att samhället skulleta ett delansvar för överskottsarealen. Fördelningen skulle bh den att statenskulle stå för och näringen för av dessa kostnader, varvid det iförsta hand har rört sig om kostnader för export av överskottsspannmål. Inomcenterpartiet har vi haft uppfattningen att staten har tagit ett förlitet ansvar. Det har här i kammaren förts en debatt om hur deteventuellt skulle avtrappas. Från början var det osäkert om det skulle bli enavtrappning. Hur som helsl har det nu blivit en avtrappning, och beträffande1988 års skörd är man nere vid ett stöd från samhället på 225 milj. kr., vilketär av den totala kostnaden. Ganska sent har regeringen redovisathur man avser att utnyttja och utbetala dessa 225 milj. kr. 80 milj. kr.redovisades . När utskottet behandlade budgeten hade vi kännedom omanvändningen av 145 milj. kr. 55 milj. kr. skulle användas för fånggrödor, och90 milj. kr. skulle enligt regeringen användas för stöd till alternativ odlingunder troligen en treårsperiod. I samband med beslut slogs det fastatt näringen har ett speciellt ansvar för alt fåned produktionen till en rimlignivå. Med tanke på delta borde ett förstahandsal-lernaliv vara att de härmedlen tillförs näringen och att näringen sedan hanterar dem på del sätt somden finner lämpligt. Att regeringen direkt nyttjar pengarna strider emellertidinte mot de beslut som har fattats, men jag vill ändå hävda alt medlen måsteanvändas som beslutet avser. Som man nu gör kommer man alltså attförhala användningen. I synnerhet beträffande de 90 milj. kr. för alternativodling kommer en större del av beloppet att utgå efter den period som 1985 årsriksdagsbeslut avsåg, nämligen . Detta kan inte varaförenligt med beslut. Jag vill därför yrka bifall lill vår reservation28, som innebär att pengarna skall utbetalas direkt. Vi kan emellertid inlebestämma om detta, eftersom del rör sig om regeringens hantering. Vad vi kangöra i är att ge regeringen till känna hur vi ser på förhållandet. Det är med en blandning av förhoppning och oro som jag noterar att detkan vara så, att vi nu befinner oss i början av en ny Jord-och skogsbruk, m.m. Jord- och skogsbruk, m.m. jordbrukspolitiskperiod, och det gäller inte bara ulan många av industriländerna i Väst.Kanske gäller del hela världen. Höga gränsskydd medför med naturnödvändighet endefensiv politik från såväl samhället som näringen. Del medför också en dåligtfungerande världsmarknad. En ömsesidig avreglering med en friare handel kommeratt leda till all även svenskt jordbruk måste bli bättre när det gäller det somman är bäst på, dvs. att det blir nödvändigt att salsa på de områden där vi harkomparafiva fördelar, där vi har möjlighet att konkurrera på en större marknad,som då också blir öppen för oss. Men om detta skall bli möjligt krävs det ocksåatt samhället driver en offensiv jordbrukspolitik, som naturligtvis skallbalanseras med en offensiv politik driven av näringen själv. Det krävs enövergångstid och den kan bli ganska lång. Den upptar kanske återstående delenav delta sekel. Den kan bli ganska svår, för ärdet inte alls säkert all världsmarknaden kommer att fungera bättre. GATT-överenskommelsen innebär alltså inte någon ursäkt förpassivitet från svenska politiker eller från den . Deninnebär inle att vi kan avstå från att ha klara mål för det svenska jordbruketoch den svenska jordbruksproduktionen. I stället ger detta beslut anledningtill ett aktivt och konstruktivt arbele och till en långsiktig pohtik. Det härgäller alla politiker, det gäller och naturligtvis framför alltregeringen. Jag vill med detta yrka bifall tillcenterreservationerna och för övrigt lill jordbruksutskottets hemställan. 3 (): Såsom jordbruksutskottets ordförande redanhar sagt upplevs jordbrukspolitiken som något kaotisk just . Vihoppas att den skall komma i balans, att vi kommer att veta mer omvad de olika problemen innebär och hur de skall lösas. Efter överenskommelsen iGATT tycks det mesta ifrågasättas. Men vi skall väl få klarhet i det också. För att snabbt komma in på ämnet, vill jag säga att ävenom det vi diskuterar är jordbruksdelen budget, måste vissareflektioner göras. I ett föredömligt kort pressmeddelande säger ministern attGATT-överläggningarna öppnar möjligheter för konsumenter och jordbrukare, ja, istort sett för hela det svenska samhället. Det är inga dåliga besked ministernger. Min förhoppning är att hans önskningar också skall kunna infrias. I anledning av det arbete vi nu har framför oss, vill jagge ett par ord på vägen från oss i moderata samlingspartiet. I vårjordbruksmotion har vi redan skissat framliden och lagt fram våra förslag. Ettav målen är ett internationellt avreglerat jordbruk. Det är vi på väg attskapa . I en punkt har vi sagt att gränsskyddet måste bevaras.Gränsskyddet måste finnas kvar. När skyddet sänks måste det ske i takt medandra länders åtgärder. Vi måste, som framförde, fåmöjligheter att konkurrera på lika villkor. Budskapet blir sammanfattningsvisatt inte skall gå före, utan vi bör avreglera parallellt. Såvitt jagkan förstå finns uppenbar risk för alt vi kommer att gå före. Det kommervi från moderata samlingspartiet inte alt tillåla. En annan punkt som vi lar upp i vår jordbruksmotion är attvi måste ha effekfiva och rationella jordbruksföretag. Det är det bästa skyddetmot Det är den enda möjligheten för oss alt överleva inomjordbruksnäringen. Jag skulle vilja säga att det också är konsumenternas endagaranti för det lägre livsmedelspris som eftersträvas. Det tog, herr talman, ungefär alt bygga uppnuvarande stöd- och regleringssystem. Jag vill, som ocksågjorde, understryka behovet av långsiktighet i den avreglering som vi är på vägatt starta. Det vi skall göra i kammaren är att ange viljeinriktningen.Genomförandet kommer att kräva en lång omställningsperiod, kanske uppemot 20år. Men det viktigaste är således att vi i detta handlande har målet klart föross. Jord- och skogsbruket har mycket låg lönsamhet. Det berorinte bara på låga produktpriser. Del finns en inkomstsida, men en näring ärockså mycket beroende av utgiftssidan. När man gör en kalkyl är del oftalättast att påverka utgiftssidan. Moderata samlingspartiet har föreslagit ettavskaffande av olika skatter och avgifter som under en lång följd av år hardrabbat näringarna. Jag nämner bara några: gödselmedelsskatlen, skatt på bekämpningsmedel,skogsvårdsavgift. Det är, herr talman, stora pengar som en ekonomiskt hårtpressad näring får lov att satsa här. Det naturliga är att lätta påomkostnadssidan, om man inte kan höja inkomstsidan. Jag skulle också vilja föra in något i debatten som vitalar om alldeles för sällan, men skall det ske. Det är attlantbruksnäringarna trängs oerhört hårt av andra intressen. När vi ijordbrukspoliliska sammanhang diskuterar näringarna talar vi sällan om vilkenenormt stor betydelse de har för samhället. Vi talar sällan om att svenskskogsnäring är den i särklass ekonomiskt mest lönsamma näringen för landet. Vitalar sällan om vad jordbruket betyder för ekonomin. Vi talar sällan ombetydelsen för regionalpolitiken. Vi talar sällan om betydelsen förnaturvården. Det vi ständigt talar om är inskränkningar i och beskärningar avbrukarnas möjhgheter. Om man sätter sig ner och funderar och försöker skapa sigen bild av vad som har hänt framträder faktiskt ett hot mot ägandet,brukandet och förfoganderätten. Vi talar mycket om naturvården. Vi skall ha klart för ossatt svenskt jordbruk är naturvård. Det landskap som vi har är dellandskap som jordbruket har skapat. Men förutsättningarna för att vi ifortsättningen skall kunna idka naturvård genom lantbruket är alt vi har ettlönsamt lantbruk. Jag vill ta upp en annan sak. När vi nu går in i, del villjag understryka, en av oss alla önskad avreglering av jordbruket, måste viockså avreglera den miljö som lantbruket bedrivs i. Mycket talar för att vi fåren minskad hvsmedelsproduktion här i landet. Det innebär att arealer måste drasur produktion och användas till någonting annat. Då måste den enskildelantbrukaren vara den som är mest lämpad alt ulifrån sin situation avgöra hurhans företag skall utvecklas.