prot · GC09113 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:113 1 § Justerades protokollet för . 2§ Svar på fråga 1988/89:571 om importrestriktionerna för vissa komponenter tilldataindustrin har frågat mig vilkaåtgärder regeringen har vidtagit för att dataförelag verksamma inom Sverigeinle skall beläggas med ohka importrestriktioner vid imporl av komponenter utanbli likabehandlade med förelag i andra nordiska länder. Några svenska restrikfioner vid import avelektronikkomponenter finns inle, bortsett från vissa tullar. Vad Per-OlaEriksson avser är, såvitt jag förstår, restriktioner i exportlandet som kanpåverka svenska företags fillgång fill utländsk teknologi. Data- och elektronikindustrin är en dynamisk och vikfigindustribransch i . Jag delar uppfattning ombetydelsen för denna bransch all ha tillgång lill teknologi på samma villkorsom konkurrenter i andra länder. och dess allierade, till vilka ju hörDanmark och , bedriver inom ramen för COCOM - onMultilateral Exporl Controls - en i princip gemensam exportkontroll av handelnmed strategiska varor. Även civila varor som kan användas för militära syften -l.ex. elektronikkomponenter - är föremål för exportkontroll. Länder som är medlemmar i ges av amerikanskaexportkontroll-myndigheter en förmånligare behandling än utanförstående länder.Den viktigaste skillnaden är alt amerikanskt utförselfillslånd i vissutsträckning inte behövs för export fill ett COCOM-land. Den amerikanska regeringen kan mildra exporllicenskravetockså vid utförsel till länder utanför COCOM. Så har också skelt i några fall.I juli 1987 beslutade det amerikanska atl lill viss del laborl exportlicenskraven vid utförsel till . Någol beslul om atl Sverigei samlliga akluella avseenden skall behandlas som COCOM-land har inle f anats. Skillnaden mellan all bli behandlad som COCOM-land och allinte bli del har hillills varit av liten betydelse för , framför alltmot bakgrund av Prot.1988/89:113 beslutet . Ny amerikansk exportkontrollagstiflninginnebär emel- 12 maj1989 lertid alt skillnaderna ökar. Delsundantas ytterligare varor från exportkon- troll vid utförsel lillett COCOM-land, dels upphör kravet på amerikanskt ... . , reexportlillstand vid utförsel fränetl annat land lill ett COCOM-land. .... . . . förändringar har ännu inte trätt 1 krafl, mentillämpningsföreskrifter kommer allpubliceras inom korl. Regeringen utfärdade en förordning omförbud mol viss utförsel. Enligl denna får inte utländska varor på högleknologiområdelsom konlrolleras i tillverkningslandel föras ul ur ulan lillslånd fråntillverkningslandet Huvudmotiven för förordningen var alt säkra fillgången lillavancerad teknik och alt se till atl svenskt territorium inle används för altkringgå andra länders exportbestämmelser. Jag vill understryka atl svensk data- ochelektronikindustri inle har nägra problem med all få tillgång lill utländskteknologi. Vad det handlar om är i vilken ulslräckning del krävs licenser frånleveranlörslandd och därmed följande administrativt merarbete. Regeringen följer uppmärksami utvecklingen på della områdeoch har elt löpande informationsutbyte med i dessa frågor. 2 (): Jag ber att få tacka statsrådet försvarel på min fråga. Del utgjorde en i huvudsak informaliv och fylligredogörelse över ulvecklingen i detta avseende. Jag har tagit upp denna fråga mol bakgrund av alldalaförelag i har sämre villkor jämfört med dalaförelag i närdel gäller all fä tag på högteknologiska produkter från . Som statsrådetpåpekar innebär licenskravet ett betydande administrativt merarbete, eftersomSverige ju har en lägre status i dessa sammanhang än l.ex. Sverigeklassificeras som tillhörande samma grupp som , ochKenya. Del är någol illavarslande atl elt högindustrialiserat ochhögleknologiskl land som inte har samma slalus som åtminstone vårlbroderland och . Den situation som råder innebär alt del finns risk för attkompelens flyttas frän , om man inte kan få tillgång fill tekniken,vilket också innebär att sysselsättningen kan äveniyras. Jag anser alt slutet av svaret är något defensivtStatsrådet säger visserligen alt regeringen följer utvecklingen uppmärksami ochhar ell löpande informationsutbyte med Förenta slalerna. Men jag villprecisera frågan på tvä punkler: Vad beror ;s negativa inslällning tillSverige på? Vad länker regeringen göra mer offensivt för att svenska förelag,som är beroende av högleknologiska komponenter, skall få samma status somfinska företag? är en viklig sysselsätlningspolilisk aspekt. Jag tror alt det är viktigt alt komma ihågdel som jag sade i mill svar, nämligen all svenska förelag inle har nägraproblem jämförl med konkurrenter i andra länder när del gäller alt fåtillgång till utländsk teknologi.Självfallet är det av intresse att verka för att konkurrensläget inteförsämras. Moliven för den svenska förordningen om förbud mol vissutförsel kvarstår. Om det visar sig all de svenska reglerna behöver ses över pånågon punkl, är regeringen beredd att ta erforderliga initiativ. Inomkanslihuset bedrivs elt arbete pä detta omräde, vilket jag tror kommeratt resultera i att vi kan se över och undersöka på vilket sätt vi kanförbätlra de svenska reglerna. Om nordiska medborgares rättigheter vid svensk anslulningtiU EG 4 (): Det har ibland gjorls gällande all Sverigeskulle behöva inrätta en mer officiell inspektion som kan följa denna fråga ochge amerikanska myndigheter garantier för atl inte missbrukar dekomponenter som man importerar. Jag vill fråga statsrådet om regeringens arbeleinnefattar frågan om del skulle behövas någon typ av inspeklion för utfärdandeav förordningar, och framför allt intyg, som kan gynna svenska förelag. Överläggningen var härmed avslulad. 3 §Svar på fråga 1988/89:641 om nordiska medborgares rättigheter vid svenskanslutning till EG har frågat mig om nordiskamedborgares rättigheter vid en evenluell svensk anslutning lill EG. Jag utgår ifrån att han härmed avser etl svenskldeltagande i det västeuropeiska inlegralionsarbetet i linje medriksdagsbeslutet , dvs. elt breddat och fördjupat samarbete med EG påalla områden utom del utrikes- och säkerhetspolitiska. I utrikesutskottels belänkande 1987/88:24 om ochden västeuropeiska integralionen konstaterades all nära förbindelser med EGinle hindrar från att vidareulveckla del nordiska samarbetet ochsamarbetet inom EFTA. I stället belraklar ulskollel elt starkt och ellslarkl EFTA som en tillgång i konlakterna med EG. Utskottet skrev vidare i sitt belänkande all del ärväsenlligl atl den fria nordiska arbelsmarknaden kan beslå vid en närmareanknytning lill den europeiska arbetsmarknaden. Utrikesulskoltet anser allSveriges närmande lill EG inte kan ses skilt från det nordiska samarbelel ochde förpliktelser som vi åtagit oss. Jag delar självfallel denna uppfallning. kommer alt anta eltarbetsprogram för del nordiska samarbelel . Ettviktigt avsnitt i programmet kommer att behandla nordbors rättigheter. Jag har ofta framhållit att vi bör stärka del nordiskasamarbetet, som vi deltar i elt vidare väsleuropeiskiintegrationsarbde. Inte minsl bör vi fördjupa vårl samarbete om dengemensamma nordiska arbetsmarknaden. Delta är nära förbundel medpassöverenskommelsen, de Om nordiska medborgares rättigheter vid svensk anslutningtill EG socialatrygghetssystemen, det familjerällsliga samarbetet liksom med frågorna omarbetsmiljö och koncernfackligt samarbete. Den inlegrationsutveckling som pågår i Väsleuropa innebärinte några hinder för oss i att bevara och ulveckla vår gemensammaarbetsmarknad eller våra samarbetsavlal i övrigt. gäller särskill eflersom de nordiska EFTA-staternabl.a. i Oslodeklarationen fastslagit alt man önskar största möjliga deltagandei EG;s inre marknad och i angränsande samarbelsområden. Jag vill här också påminna om något av det slalsminislerIngvar Carisson framhöll i sill anförande vid session tidigarei år. De nordiska länderna bör samverka för att gagna sådana lösningar på deeuropeiska integrafionsfrågorna som inte splittrar , de bör forlsälta althävda gemensamma värderingar när det gäller det som inom EG brukar kallas densociala dimensionen - kampen för full sysselsättning och social rättvisa.Vidare bör den fortsatta integralionen i gå minst lika snabbt som inomEG. 6 (): Jag tackar minister för svaret. Jag skullevilja säga att det var etl uttömmande svar. Utgångspunkten för min fråga ärgivetvis de villkor som man har fastställt när det gäller närmandelill EG. Jag släller inte några frågor ufifrån eventuella andra siluafioner,utan jag utgår från det läge som vi har. Jag har fått envisa frågor från den finska befolkningen iSverige. Av naturliga skäl ser jag delta ur finsk synvinkel, men frågornagäller givelvis även andra nordbor. Vi har emellertid hafl en stor finskinvandring som har stabiliserats efler rekordinvandringen 1969-1970. 5 000personer flyttar till från . 5 000 personer flyllarvisserligen också fill . Vi får ändock 5 000 nya finska medborgare varjeår i . Det skulle bli en konstig situation om etl närmande fill EGskulle leda fill en skiljelinje mellan svenska och finska medborgare. En sloroch växande grupp skaffar svenskl medborgarskap, men en storgrupp finska invandrare med finskt medborgarskap kommer alltid all beslå iSverige. Såvill jag förstår kan man dock varaganska lugn, med del svar som har lämnals här. Jag skall ändock räkna uppfrågeställningarna en gång till. Det gäller bl.a. passfrågan. Är delforlfarande fritt att röra sig? Vad händer med den nordiska marknaden? AnitaGradin har svarat alt det inte kommer all hända någonting. Vad händer medkapitalet? Det är visserligen inle min sak alt värna om kapitalet, men det ären levande fråga inom . Vad händer med möjligheterna att flytta kapitalöver gränserna? Den sisla frågan jag vill ställa har jag själv ofla fått.Vadhänder renl poliliskl och demokraliskl? Har man koniakt med ?Jag har delvis fäll svar, så till vida att det pågår etl nordiskl samarbete påalla möjliga plan. Inom det arbele som pågår när det gäller denväsleuropeiska integrafionen förekommer ofta samarbete mellan de nordiskaministrarna. I många sammanhang när det har varil nordiska fackminislermötenhar jag uppleviatl den europeiska frågan har tagils upp. När del gäller den nordiska passöverenskommelsen ärgivelvis ambilionen i de diskussioner som pågår - även i arbetsgrupper inomEG - om människors rörlighet au man skall försöka "gifla ihop" dennordiska passöverenskommelsen med de ambitioner om människors rörlighet som manhar i övriga . Vi får då etl gemensaml inlresse med . , somär ett , skall ju också kunna leva upp till sina nordiska överenskommelser.På samma sätt för vi också diskussionen om arbetsmarknad och liknande frågor. När del gäller polilisk demokrafi, förstår jag att ErkkiTammenoksa länker pä invandrares kommunala och landslingskommunala rösträtt.Det pågår ingen diskussion om detta, eftersom della inte ingår i dediskussioner som förekommer om den inre marknaden. Om färjetrafiken mellan och ländernapå andra sidan 8 (); Jag finner ingen anledning att fortsätta att ställa frågori och med alt jag fåll ell uttömmande svar. Jag skulle ändå vilja säga atl jaghar hört all det nordiska samarbetet i vissa kretsar inom EG används som någotslags föredöme. Eftersom AnitaGradin nu nickar instämmande, har vi golt hopp. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på fråga 1988/89:610 om färjetrafiken mellanStockholmsregionen och länderna på andra sidan har frågat mig om jag är beredd all lainilialiv fill en samlad översyn för att fä den ur miljösynpunkl bäslalösningen för färjeirafiken mellan Slockholmsregionen och länderna på andrasidan . Färjeirafiken mellan och - som det ihuvudsak gäller -utgör en viktig förutsättning för såväl som Finlandsulrikeshandel. Trafiken har etablerats och även utvecklats pä marknadsmässigagrunder. Val av hamn, tonnage, lurulbud m.m. är frågor som hell ligger inomrederiernas beslutskompetens. En flyttning av färjetrafiken från hamn tillKapellskär eller skulle fä omfattande ekonomiska konsekvenser. Stora nyinvesteringar skulle krävasi berörda hamnar bl.a. i vägar och järnvägar. Man måste också ta hänsyn tillden kostnad som skulle drabba hamn för redan gjorda investeringar.Jag vill i sammanhanget erinra om atl senasl slagil fastatt hamnägaren bör ha rätt att själv bestämma över hamnens verksamhet och inriktning. Anf.10 (): Jag ber alt få tacka kommunikationsministern för svaret påmin fråga. Jag kan inte undvika alt göra reflexionen alt jag inte tror all vare 6 RiksdagensprotokoU 1988/89:112-113 Om färjetrafiken mellan och ländernapå andra sidan sig RonaldReagan eller hade kunnat beskriva etl nyliberalt budskaptydligare än vad som görs i delta svar. Det känns, herr lalman, lilelegendomligl för mig, som företrädare för ell icke-socialisliskl parti, all i endebatt med etl socialdemokratiskt statsråd behöva vädja om lilel ansvarslagandefrån samhällels sida. Siockholms skärgärd hör lill våra absolul finastemiljölillgångar i . Samfidigt är det en miljö som utsätts för en hel delpåfrestningar, bl.a. därför alt den ocksä är etl viktigt rekreationsområde. Enav de faklorer som bidrar lill dessa påfresiningar är naturligtvis den tungafärjeirafiken. Vi hoppas -och den förhoppningen tror jag alt vi delar - atlfärjeirafiken över skall ulökas kraftigt, inte minsl genom alt viockså får anledning atl bygga upp en trafik med de baltiska republikerna. Menom della skulle innebära en fortgående och ökad belaslning pä skärgårdsmiljön,vore det naturligtvis olyckligt. Därför är del viktigt atl man frän samhälletssida tar ett ansvar för atl värna om denna miljö. Dessulom vore del urregionalpolilisk synpunkt en fördel alt bygga upp en verksamhet vid . Slutligen vill jag fråga: Bryr sig regeringen inte alls omvad som händer med en fortsatt och utvidgad skärgärdstrafik genom Stockholmsskärgärd? liknar mig vid i fråga omnyliberalism. Jag vel inle vad cenlern hade för åsikl när senasl lade fasl det jag sade i mitt svar om trafikanternas och hamnägarnas rällalt bestämma om den verksamhet som skall bedrivas och vilka hamnar man villvälja. Regeringens ansvarslagande kommer naturligtvis tilluttryck i de normer och regleringar vi utfärdar. Jag har vid flera tillfällenhär i kammaren utförligt redovisal det arbete som pågår för att förbättramiljön och minska ulsläppen frän farlyg. När det gäller valet av farleder harsjöfartsverket etl uppdrag. Jag utgår från atl tar i beaktandenödvändiga miljöskäl när man väljer farleder. Del måste man självfallet utgåfrän. Därlill kommer länsstyrelsernas ansvar. När det gäller anslutande vägaroch järnvägar finns också elt ansvarstagande från samhällels sida, förvallat avvägverket, länsstyrelserna och länstrafikhuvudmännen, för ulvecklingen av denanslulande trafiken. Övergripande är naturligtvisregeringens ansvarstagande för alt värna den yttre miljön. Men atl utifråndetta dra slulsalsen alt regeringen skulle gå in och reglera vilka hamnar somfår användas av olika rederier och färjebolag tror jag inle all vare sigcenlern eller någol annal ansvarslagande parli i skulle vilja. Anf.12 (): Jag är naturligtvis medvelen om all del finns en lång radsamhällsorgan som har ansvar för olika delar av både trafikpolitiken ochmiljöpolitiken. Men här handlar del om atl hilta en övergripande och gemensamlösning på en viklig miljöfråga. Där lycker jag del vore nalurligt attregeringen tog på sig etl initiativ- och samordningsansvar. Del är inle frågaom atl här gä in med detaljreglering av verksamheten i hamn, utandel gäller all få ett samlat grepp om hur en omfattande ulrikestrafik skallulvecklas framöver. Detär alltså en långsiktig framtidsplanering med mångaberörda parter. Del gäller att fä alla dessa parter all samverka till denmiljömässigt bästa lösningen. Det tycker jag skulle vara en utomordentligtstimulerande, spännande och givande uppgifl för en kommunikationsminister, atlta lag i detta samordningsarbete och se till att vi fär en vettig lösning.Resultatet av den splittring som kommunikationsministern skildrar är ju attingenting händer. Allting kommer att gå vidare i sann marknadsliberal anda. 13 Kommunikationsminister : Herrtalman! Jag vill försäkra att jag finner arbetet i kommunikationsdepartementetmyckel stimulerande. Sjöfarlen är en ny fascinerande uppgifl för mig, som jagmed slor entusiasm har kaslal mig in i. gör dei lält för sig genom all lala om delövergripande ansvar som regeringen mäsle la. Min konkrela fräga lill PärGransledl är: Menar , så som antyds i frågan, all man skallförbjuda ulnylljandel av Siockholms hamn lill förmån för och ?Det är ju, när man kommer lill den konkreta frågeställningen i det allmännaresonemang för, den intressanta frågan. 14 (): Dd var roligt all arbelel är stimulerande förkommunikalionsminislern. Jag lycker alt detta är ell uppslag som skulle kunnagöra del ännu mer stimulerande. Del jag förordar i min fräga är inte all man nu skall slätill med nägra regleringar och förbud, ulan atl man skall göra en samladöversyn. Jag menar all statsrådet borde utnyttja sin möjlighel alt lillsallaulredningar och arbetsgrupper och samla företrädare för rederierna, Stockholmskommun, landstingd saml miljövårds- och skärgårdsinlressen till en gemensamdiskussion om hur man skall få den ur miljösynpunkt bästa lösningen pä detta.Genom etl sådant arbete fär man sedan komma fram lill om man genomöverenskommelser med de berörda parterna kan fä en ur miljösynpunkt optimaltrafik eller om del behövs speciella reglerande åtgärder. Jag lycker all delbör vara resullald av en diskussion, där man försl ser hur långt man kommer päfrivillighdens väg. Detta borde vara fullt möjligt för kommunikationsministernatt ta initiativ lill, om inlresse och vilja finns. Överläggningenvar härmed avslutad. 5 §Svar på fråga 1988/89:623 om postens pakethantering frågat mig vad regeringen ämnar göra för att intepostverkets planer att flytta viss postpakdsorlering i Göleborg till skall leda lill ökadevägtransporter. Inom postverket pågår en utredning om atl flyttasortering avposlpakd frän Göleborgslerminalen lill Boråslerminalen. Bakgrunden tillutredningen är atl den ökade poslmängden för såväl brev som paket förorsakarulrymmesproblem vid Göleborgslerminalen. Samiidigi är poslverkd angelägel omatl de gjorda invesleringarna i bällre tillvaratas mol bakgrundav vikande postorderhandel. En förutsättning för omflyttningen är att den kangenomföras med bibehållande av service och kvalilel samt atl den kan ulgöra eltekonomiskt fördelaktigt alternativ. Om en omflyttning genomförs medför det att paket inomGöleborgsregionen lill Boråslerminalen för sortering. Tänkbarairansportsält är såväl bil som tåg. Jag vel alt diskussioner pågår mellanpostverket och SJ om möjligheten alt utnyttja järnvägstransport. Då , som framställtfrågan, anmält att hon var förhindrad atl närvara vid sammanträdd, medgavlalmannen all i ställd fick della i överläggningen. 16 (vpk); Jag ber all fä tacka kommunikationsministern så mycket försvarel, faslän det inle är någol svar. Vad jag kan utläsa av svaret är allkommunikationsministern är medveten om atl dd pågår en diskussion mellanpostverket och SJ om möjligheterna att utnyttja järnvägstransport. Del vel jagockså. Jag hoppas att kommunikationsministern är medveten om atl denna frågaockså har utretts av facket, , som jobbar med dennafråga i Göleborg. Där konstateras att det blir onödiga transporter genom attpakdhanleringen förläggs till och alt ett antal människor mister sinaarbeten. konslalerar dessutom att del skulle innebäraen mycket kraftig ökning av billrafiken mellan och om man skullevälja transporlsättd bil i della fall. Del skulle innebära 25 långtradare perdag, dvs. 6 000 långtradariurer , och detta i en region som redan ärmyckel hårl drabbad. Jag antar att regeringen har sådana förbindelser allkommunikalionsminislern vel all har gellsamtliga länsslyrelser i uppdrag alt göra en miljöanalys. , inkl.delar av , som del här är fråga om, har varit först medalt presentera sin miljöanalys. Denna analys visar atl naluren har skadatsmyckel allvarligl inom hela detta område. Del är också odiskutabelt atl del ärbillrafiken som är den största boven. , som ärbyrådirektör på nalurvårdsenhet i har uttalat atldel borde vara självklarl atl de statliga verken föregår med gott exempel ochser till all bilismen inle ökar i onödan. Han menar atl del vore fullsländiglansvarslöst om bilallernativel valdes i detta läge. Vad jag vill vela ärnaturligtvis om kommunikationsministern länker se till att inle bara renlaffärsmässiga principer kommer atl slyra della beslut. Jag vill försträtta en faktauppgift. som jaghar fått är transportmängden av den omfattningen atl den molsvarar sjuåtta lastbilar per dag. På dendirekta frågan vill jag svara följande. utfärdaddaljföreskrifter om vilka transporter som skall utnyttjas för än det ena ochän del andra förelaget. Jag avser inle att la initiativ till all man frånregeringens sida skall införa ett system som innebär att statsmakterna skalldetaljreglera vad olika företag vid olika tillfällen får iransporlera på vägresp. Det måsle ligga inom ramen för de allmänna förutsättningarsom anges. Transportföretagen, dvs. kunderna själva, måsle fä välja vilkatransportmedel de vill använda. Den friheten har när hon väljeriransportmedel. Den friheten skall också företag inkl. postverket ha. 18 (vpk): Ja, vissl har jag friheten all välja. Men jagmåsle också la vissa hänsyn när jag skall välja om jag skall åka buss, bileller tåg. Jag måste räkna in de miljömässiga konsekvenserna av mitt val. Detär inle sä sällan som vi står här i kammaren och deballerar hur vikligamiljöfrågorna är och hur viktigt det är att alla lar sitt ansvar. Del är inleheller så sällan vi deballerar med hur viktigt del är allindustrin tar sill ansvar för ulsläpp, och vi diskulerar då olika sätt att mereller mindre tvinga förelagen alt ta sill ansvar, eftersom de inte gör detsjälvmant Då är det väl rimligt atl säga alt statliga verk inte skall ta enbarlrent affärsmässiga hänsyn när de gör sådana överväganden. Det som oroar mig är om poslen skall kunna göra en rent affärsmässigöverenskommelse. Det är dä mycket iroligl all bilallernalivd blir billigast.Men om man räknar in miljökonsekvenserna av etl sådanl beslut blir deltroligtvis betydligt dyrare rent samhällsekonomiskt. Del kan väl inte vara felall kommunikationsministern är med och fattar ett sådant beslut och lar ansvarför den övergripande principiella frågan. Skall de statliga myndigheternadrivas rent affärsmässigt och kommersiellt, eller skall de vara med och taansvar för miljön? Anf.19 Kommunikationsminister : Herr talman! måste vid det härlaget veta all vi i regeringen anger förutsättningarna för olika irafikslag. Dåbedömer vi evenluella miljöeffekter och lägger på kostnaderna för detta. Vi harbeslutat om kilomelerskalt på tunga fordon som kör på våra vägar just för altde skall vara med och bära kostnaderna för miljöeffekterna. Vi har också slälllhårda miljökrav när det gäller utsläppen från tunga fordon. Del är frän dennaulgångspunkl vi måste arbeta med miljöfrågorna och inle detaljreglera vilkalastbilar resp. låg som skall användas för enskilda transporter. Anf.20 (vpk): Jag är ingen förespråkare för detaljregleringar, dvs. skall gå in och peta i minsta detalj. Men de uppgifter som jag har fällfrån postens regionchef i är oroande. Han hoppas att järnvägstransporternaskall vara ett kommersiellt alternativ till landsvägstransporterna. Men hanframhåller atl poslens uppgifl är all välja del affärsmässigt bästaalternativet. Detta oroar mig, eflersom jag vet alt det i denna kammaretidigare beslämls all en hel del av de statliga verken skall rälla sig efterrenl affärsmässiga och kommersiella principer. Då åsidosätter man det övergripandeansvarel för miljön. Prot.1988/89:113 Om jag försöker var mycket positiv lill del som slalsrådelsäger tolkar jag dethan säger som all det är en självklarhel all miljökonsekvenserna skall ~7 ', ] ] vägasin, vilket bl.a. facket harkrävl, innan detta beslul fattas. Om denplanerade ° , , , , r , ..... veta nar detta beslul kommer alt fattas, omkommunikationsmmistern har sammanslagningen av