prot · GC0996 · 1988-12-31 00:00:00 — Detär just därför vi vill införa det föreslagna utvecklingslänet. De små förelagenskall ha möjlighel all låna upp lill . och kunna göra räntefria ochamorteringsfria avskrivningar på länet. På ell sådant sätt skulle man kunna geindustrin en rimlig övergångsperiod när det gäller all avveckla stöd ochregleringar. Del rör sig i dessa sammanhang ofta om förelag som hardålig lönsamhet. Del finns inte sä mycket pengar pä marknaden som del har sagtshär. Därför måsle vi ha della slöd. Vi ger också sädana slöd i andra fall,l.ex. glesbygdsstöd med avskrivningslän. Del har fungerat bra. Jag tror attdetta skulle vara positivt för marknaden. 29 () replik: Jag ställde en fråga till inte kunde och borde vara ett föregångsland när del gäller all påegen hand arbeta för socialklausuler, lika väl som man säger sig ha varil ellföregångsland när det gäller katalytisk avgasrening. Jag fick inget svar. 30 () replik: Låt mig börja med den sista frågan. LarsNorberg, jag och många andra vel alt målsättningen all åstadkomma en bättrevärld där människor, framför allt unga människor, inte skall slitas ut i förtidär angelägen för alla. Den är viktig och angelägen för socialdemokratin. Del ärdock ingalunda så alt självt kan klara denna uppgift. Jag tror därföratt del är viktigt att agerar tillsammans med andra, med dem som mycketstarkt driver frågan om all socialklausuler skall införas. Vi vet också - , jag och andra - att det faktisktfinns ulvecklingsländer i tredje världen som själva kämpar emotinförandet I det läget är det viktigt att vi tillsammans med andra kandriva de här frågorna med kraft i internationella fora. behöverinte vara orolig. Vi kommer att på samma sätt som tidigare driva denna frågamycket hårt. Jag har förhoppningen all man myckel snarl skall kunna komma framtill en lösning för att klara detta. tog upp frågan om hur myckel pengarbranschen skall få. Vi har angivit i budgelförslagei - och del finns ocksåomnämnt i belänkandet -det belopp som denna bransch behöver ha till dess allbranschen har hittat ordentliga ben att slå på. Skälel till att branschen fickstöd var ell antal strukturkriser under tidigt 1970-lal. Det beror framför alltpä all så fördes i stort sett ingen industripolitik i dethär landel. Del medförde alt man i denna bransch blev fasl med en arbetskraftmed hög ålder. Man införde då ell riktat slöd, ett äldreslöd, till den äldrearbetskraften i branschen, för att branschen över huvud taget skulle kunnaöverleva. Del är ingenting som vi har anledning alt skämmas för. Jagtror alt del var rikligl all göra på del sättet. Jag tror också all del ärriktigt all i andra situationer när elt samhälle, en bransch eller ett företagbefinner sig i kris, pröva om vi skall använda oss av möjligheler tillstabilisering och återuppbyggnad. Glöm dock inte bort att åren 1976-1982medförde mycket stora kostnader för att svensk industriskulle bli slagkraflig igen. vice talmannen anmälde att , och anhållit att till protokollet fä antecknat att deinle ägde rätt till ytterligare repliker. 31HANS NYHAGE (m); I näringsutskotlets här föreliggandebetänkande redovisas vissa uppgifter rörande tekoindustrin, vilka är hämtade urbudgetpropositionen och byggda på beräkningar av SIND. Av någon anledningredovisas emellertid inte samlliga i sammanhanget väsentliga uppgifier,'vilketär nog sä anmärkningsvärt. Särskilt allvarligt är att de aktuella uppgifter somföreträdare för tekobranschen lämnade vid en utfrågning inför ulskollel inlehar redovisats alls i belänkandel. Varför undanhålls dessa uppgifter? Vad ärdel för värde med ett betänkande som inle redovisar del verkliga förhållandel? Enligt budgetpropositionen har SIND beräknat attproduktionen har minskat för textilindustrin, förtrikåindustrin och för konfeklionsinduslrin. Sysselsättningen harenligt beräkningen minskat med 500 årsanslällda och beräknas minskamed ytterligare 800 . Lönsamheten inom konfeklionsinduslrin har-forlfarande enligl SIND;s beräkningar - blivit lägre än vad somtidigare förväntades beroende på minskade försäljningsvolymer. Samtliga dessauppgifter, som uteslutande vittnade om nedgångar, lar induslriministern tillintäkt för att tekoindustrins situation är gynnsammare . Ochutskoltsmajoriteten håller med och anser således all minskad produktion,försämrad sysselsättning och försvagad lönsamhet är belägg för alttekoindustrin har stärkt sin ställning. Man häpnar över denna aningslöshel frånulskoltsmajoritelens sida! Till bilden hör emellertid att företrädare förtekobranschen inför utskottet har redovisat det verkliga utfallet under 1988.Av della framgår att produktionsminskningen för textilindustrin var - ochalltså inte -och alt minskningen för konfeklionsinduslrin var - ochsåledes inle , som man hänvisar lill i betänkandet. Vidare klargjordelekobranschens företrädare med all önskvärd tydlighet inför utskottet attproduktionsminskningen 1988 var den kraftigaste under hela 1980-talel och atten klart markerad vändpunkt mot del sämre nu inträtt för tekoindustrin. Dessauppgifter förtigs helt i utskollsbetänkandet, liksom vad som slår ibudgelpro-posilionen om försämrad sysselsällningoch försvagad lönsamhet. Manmåsle fråga sig vilka krav på objekliviiel och saklighet ulskottsmajoriielenhar på sin egen redovisning. I proposition 1988/89:47 angående slopande avimporire-strikfionerna på lekoområdet, som log ställning till ihöstas, uttalade regeringen att tekobranschen måste ges möjlighet lill yllerligarekonsolidering och alt fortsalla åtgärder var nödvändiga från statens sida förall öka lekoföretagens förmåga att kunna möla den härdare imporikonkur-rens somvar att vänta efter 1991. Innebörden av detta uttalande, som såledesställde sig bakom, kunde rimligen inte missförslås, nämligen att kraftfullastödåtgärder skulle sättas in för att klara den för branschen nödvändigaomstruktureringen. Verkligheten bakom uttalandel uppenbarade sig närbudgetpropositionen förelades . De kraftfulla stödåtgärderna visadesig bestå av en höjning av industristödet med 15 milj. kr., men också av ettslopande av äldreslödet, vilket innebär en verklig minskning med ca 55 milj.kr. Detta framstår onekligen som en något svårförståelig kraftfullhel. Måhändakan utskottets talesman förklara detta fenomen. Frän lekobranschens sida har redovisats de åtgärder somman där anser vara nödvändiga för alt kunna möla den skärpta konkurrens, somblir en följd av dels de slopade imporlreslriklionerna, dels fullbordandel avEG:s inre marknad. Till dessa ålgärder hör bl.a. ell slöd från slatens sida iform av ett s.k. omstruklureringsstöd beräknat . Stödet skallomfalla investeringar i teknisk förnyelse, utbildning av de anställda ochproduktul-veckling. Det förutsätter således aktiva insatser frän förelagenssida. Kostnaderna för en treårsperiod lorde kunna beräknas till ca 500 milj.kr. Enligl lillskyndarna av slopade importrestriktioner kommerdet svenska samhället alt göra en besparing på ca per ärgenom denna åtgärd. Uppenbarligen kommer detta att ske på bekostnad av svensktekoindustri som till betydande delar hotas av nedläggning, såvitt inteålgärder av tidigare angiven karaktär sätts in. Kostnaden föromslrukture-ringsslödet bör rimligen ställas i relation lill de förvänladebesparingarna, dvs. 500 milj. kr. resp. 6 000 milj. kr. Insatsen för all bevara och utveckla svensk lekoindustri kanrimligen inle te sig oskälig. Slutligen, herr talman, kan jag inte underlåta all påtaladen inkonsekvens och det sakligt felaktiga, som ligger i all Sverigebeiräffande lekoimporlen fjärmar sig från EG. har klart ullalat allvi frän svensk sida skall verka för ell så nära samarbele som möjligl med EG påalla områden. 3 protokoll 1988/89:96 undanlagför lekoimporlen gjordes sannerligen inle i detta uttalande. Trots dettabeslutar i princip samma riksdag, att som nästan det enda land ivärlden skall öppna dörrarna på vid gavel för import av lekovaror. Risken äruppenbar all ell handlande av detta tvivelaktiga slag allvarligt äveniyrar vårtrovärdighet inför EG. Del hade ju varil elt gyllene tillfälle att markeraallvaret i vår samarbetsslrävan genom att ansluta oss sä nära som möjligt tillEG:s bestämmelser beiräffande importen av lekovaror. Den möjligheten försattsdess värre fullt medvetet, en handling av föga imponerande karaktär. Med del anförda ansluter jag mig tillreservationerna 5 och 9 som är fogade till utskollsbetänkandet. 32 HÄDAR () replik; Den moderate riksdagsmannen visar bara alt moderala samlingspartiet inte helt lyckats sopa rent frånprotektionister och bakålslrävare. 33 HANS NYHAGE (m) replik: Det är fullt förståeligt att den svenskatekoindustrins kanske främste motståndare. , åter har känt ett behovatt visa sin negativa inställning mol tekoindustrin. har ju begärtreplik pä snart sagt varje inlägg som gjorts av dem av oss som vill slå vakt omden svenska lekoinduslrin. Vi vill alt de som arbetar där skall känna tryggheti sin anställning och att den svenska tekoindustrin skall kunna ulvecklas ochleva vidare. 34 HÄDAR () replik; Företagare och anställda inom enkonkurrenskraftig svensk tekoindustri har i mig en av sina varmaste vänner. 35 HANS NYHAGE (m) replik; Det är att visar delta ihandling. 36 (); Proieko, eller Produktionstekniskt centrumför lekoinduslrin, som ligger i är en stiftelse som skall tillhandahållautbildning och lämna rådgivning till dem som arbetar inom tekoindustrin.Dessutom skall Proieko på sitt sätt utgöra elt komplement lill del allmännaskolväsendel. Därmed bidrar Proieko också till en ökad lönsamhet i branschen,en lönsamhet som fortfarande - trots förbättringar - är någotlägre än i de flesta andra jämförbara branscher inom svensk industri. I reservalion nr 11 begär folkpartisterna inäringsutskottel. och , ett generöst anslag lillProieko för utbildningsinsatser under nästa budgetår. Enligl folkpartietsmening är det sä som del bästa och del mest offensiva stödet till lekoinduslrinskall ges. Det rör sig om små och medelstora företag som har svårt att klarautbildningen. Del är med ett sådant slöd som man skall möta den ökandekonkurrens som säkert blir följden när importrestriktionerna avvecklas. Det gäller således att utveckla och förbällra kompetensen,all salsa på kvalitet för alt kunna hålla åtminstone jämna steg med denulveckling som sker i omvärlden. I det sammanhanget är tekos utbildningspolitiken strategisk faktor. Det är därför som Proieko i bör få ökat slöd underytterligare . är vi inom naturligtvis överens medmoderaterna och andra om att verksamheten där skall bedrivas affärsmässigt,dvs. att de förelag som anlitar Protekos tjänster också skall betala för dem. Jag yrkar bifall till reservation nr 11. 37 () replik: Jag vill bara instämma i del harsagl, nämligen att satsningarna på Proieko är oerhört viktiga. Däremot delarjag inte den uppfattning som har gell ullryck för, nämligen all manskall satsa mer på Proieko, eller på den typen av utbildningsverksamhet, ochsedan hålla tillbaka anslaget i övrigt. Jag tror alt det behövs inslag, l.ex.SIND:s branschprogram och marknadsstöd osv., som ett komplement lill bl.a.Proieko och för att branschen skall kunna överleva och bli mycket bättre. Men igrunden lycker jag alt har rätt. Proieko är en myckel välkommensalsning som vi hälsar med lillfredsställelse. 38 () replik; Proieko bildades , och enplatschef tillträdde först . Det är först somdet har blivit litet fart på verksamheten. Den ökar snabbt i omfattning, ochden visar på del uppdämda behovel av ulbildningsinsatser inom tekoindustrin ochinom dessa små- och medelstora företag. Del är della uppdämda behov som vi villmöta genom ökade insatser för Proieko. 39 () replik; Jag skall inte bli långrandig. Men del är avdel skälet, , som vi vill ge regeringen lill känna att det behövssärskilda åtgärder och insatser för de små- och medelstora företagen pålekoområdel. 40 () replik; Dessa ökade insatser skulle kunna vara ettgenerösare stöd till Proieko, som ju har en nyckelposition, i arbetet all stärkateko inför den ökade konkurrens som teko kommer att möta närimportrestriktionerna avvecklas. 41 (); För oss som representerar ärden fråga vi diskuterar mycket viktig. Vi måsle komma ihåg att en stordel av kommunerna i domineras av lekoinduslrin. Del finnskommuner där ire fjärdedelar av de industrisysselsalla är verksamma inomlekoindustrin. Del finns alltså myckel klart ell regionalpolitiskt intresse allse till att tekoindustrin också i fortsättningen kan leva vidare. Jag lycker att det är allvarligt när utskoltsmajoritetentar bort målet för tekoindustrin. Det fanns en överenskommelse mellansocialdemokraterna och att ett mål skulle sällas upp. tar manbort målet, och därefter försöker man bevisa att man nästan har nått målet.Enligl min uppfattning gör man del med felaktiga siffror. Hans Nyhage och KjellEricsson har också berört della. Man försöker bevisa all den värdemässigaandelen av det som kommer ul på den svenska marknaden är av en viss storlek, ca30 %. Men del handlar inle om den värdemässiga andelen i den här målsättningen,ulan den volymmässiga andelen. Del är en hell annan sak. De svenska produkternaär mycket dyrare än de lågprisimporierade produkterna. Jag lycker alltså attdet finns anledning att ha kvar målet. Men detta är i och för sig kanske inledel allvarligaste. Del allvarligaste är ju hur man hanterar textilindustrin. Under senare lid har vi upplevt all när staten, dvs.försvarel, skall handla upp nya uniformer går man först fill den svenskatekoindustrin och de svenska tekoförelagen. Man ber om hjälp för alt ta framelt nytt tyg. Det är inte vilket tyg som helsl, ulan del är ett avancerat tygsom skall användas för uniformerna. Förelagen tar fram detta tyg - man larflera år pä sig att göra del. Myckel pengar läggs ner i della arbele. Närarbetet är klart presenterar man resultatet för försvarsmakten. Försvarsmak-len lar tyget och skickar ul det i världen ochfrågar om del kan tillverkas billigare någon annanstans. Vem kan bete sig säoch forlfarande vara någon som man skall kunna lila pä? Delta är ett beteendesom jag tycker är i högsta grad klandervärt. Av belänkandet framgår det alt vävskall upphandlas. Del hade varil av mycket stor betydelse för den svenskalekoinduslrin om industrin hade kunnat få någon del av beställningen av dettatyg till försvaret. Då hade industrin fåll tillbaka lilel av de pengar somlagls ner i utvecklingskostnader. Men del ser inle ut sä. Majoriteten iutskottet hävdar all del svensktillverkade tyget är för dyrt. Tygel måsteupphandlas där det är billigast. Om man räknar på delta kan man finna att del inle ärsäkert att det som offereras lill lägst pris i längden är del som samhällel,fösvarel och vi svenskar tjänar på. 800 000 uniformer skall upphandlas underelt antal år. Del är viktigt att denna upphandling kan ske även framöver. Alllköps inte pä samma ställe och på en gång ulan över en . Då bördet finnas en säkerhet i upphandlingen. Del är också något som man bör värderaoch som man faktiskt får betala för. Denna garanti finns inle när upphandlingensker ulanför gränser. Del skulle vara mycket inlressanl att få vela om någon avrepresentanterna för majoriteten i utskottet har klart för sig hur långttillverkarna av tygel ute i världen har kommit. Såvitt jag kan förstå har de forlfarandeinle klarat av all presenlera ell tyg som i alla avseenden är likvärdigt delsvenska. Delta återstår också att bevisa. Jag lycker alltså att det ärnödvändigt all vi slöllar den svenska lekoindustrin genom all upphandla dessaprodukter i . Jag lycker all en svensk soldat skall ha en svenskuniform. Del finns också andra motiv för all behålla en svensktekoindustri. Jag lycker alt den är en del av kulturlivet. Tekoindustrin är sä liten all den inte kanbli mindre. Då får industrin svårigheter av den orsaken. Industrin skallsamarbela med andra förelag, och blir den för liten får den ännu svårare allklara sig. Socialdemokralerna har fallit in i del resonemang som harförts från och sida, nämligen alt vi inte skall hanågot stöd till svensk industri i detta sammanhang. Stödet skall undan förundan las bort. Dessutom skall de begränsningsregler som finns las bort. Någonhävdar här att konsumenterna och förelagen tjänar pä delta. Men vad är del dåsom kommer alt hända? är en ganska liten marknad. Här finns inte mer än8-9 miljoner människor. Om all lågprisexporl som finns ute på världsmarknadenskall kanaliseras lill kommer landel att översvämmas. Dä kommer inle,som sade, den svenska lekoinduslrin all växa sig slark.Tekoindustrin kommer lill stor del all slås ut. Del är i varje fall risk fördet. Allting är inle sä förfärligt bra just nu som man har hävdat. Ivarje fall är teko på väg in i en lågkonjunktur. har märkts under delsenaste året. Situationen är inle lysande. Del är en för många besvärligsilualion. Orderingången är inte så stor, ulan den är liten. EG har inle samma regler som . EG har egentligen enmycket protektionistisk hållning i delta avseende. Hade förhållandel varil ettannat, alt vi parallellt med det övriga hade gjort en avreglering, trorjag inte någon hade haft anledning all vara ledsen. Det hade natui"liglvisvaril bra att vidga handeln. Men kan inte, som någon sade, lösau-ländernas problem. Det är inte alls säkert att avregleringen är ell slöd föru-länderna. De kommer snarare att bli utnyttjade än hjälpta. har också föreslagil alt utvecklingslänskall inrättas. Det är oerhört viktigt. sade alt han hadesett att industrin är tekniskt avancerad. Det är alldeles rätt. Den svenskatekoindustrin är tekniskt välutrustad i många avseenden. Vi har många små ochmedelstora förelag som inle har orkat med i utvecklingen. De har inle haftmöjligheler att klara av den byråkrati och de krångliga bestämmelser somfunnits i hittillsvarande bidragssystem. Del system som vi föreslår är enkell:Beslul om investeringarna och satsningarna skall fallas ute i förelagen, ulannågot krångel och ulan all byråkrater behöver sitta och värdera om det är rälleller fel. Men vi har då sagl att det är rimligt all man får hälften var, attföretagen får stå för och därmed garantera all de investeringar som görsär bra och rikliga. För mig som centerpartist känns del ganska behagligtegenlligen, eftersom slår bakom de krav som ställts frånSjuhäradsbygden. Men del hjälper inle när en majoritet går emot dem. Vi kommeräven i fortsättningen att slåss för att i slörre utsträckning skallköpa svenskt, all i varje fall svenska uniformer skall köpas i - detgäller också för kommuner och landsting alt leva upp till detta i slörreutsträckning än hillills -, alt begränsningsavtalen inte skall förändras isnabbare takt än i övriga länder i och att vi får utvecklingslån, måste vi få . Vi kan inle vänta, för då är del kanske . Övriga partier i , utöver , vpk ochmiljöpartiet som ju i stort sett står bakom våra krav, är inte tekovänner, somde säger, utan de försöker göra del svårt för lekoindustrin. Sedan Iror man attdet går att tjäna pengar iandra avseenden. Men det kommer både och textilindustrin attförlora på. Jag yrkar bifall till de reservationer som stårbakom. 42 () replik: För oss som representerar ,sade Lennarl Brunander, är dessa frågor viktiga. Jag har full respekt och fullförslåelse för del. Som jag sade i mill inledningsanförande kommer jag självfrån en bygd där tekoindustrin utgör en betydande del av näringen. HelaVingåker lever och verkar utifrån lekoinduslrin. I finns ett av landelsbällre textilföretag när det gäller textilier för pappersbruk osv. Så jag vetvad människor kämpar för. Jag är stolt över all de kämpar, och del är ocksåvikligl all de gör del. Vi borde även vara fler som valde alt i första handinskaffa en snygg.9V'e«5Alillverkad kostym eller blazer. Men jag klandrar intede människor som väljer alt köpa importerade kläder. De skall ha sin fulla rällatt göra del. Jag tror alt svensk textil- och konfeklionsindustri iframtiden kommer all ha klara fördelar, även om vi nu släpper påimportrestriktionerna, av jusl kvalilelskunnandel. Man är inom den duktig ochgör bra grejor. Jag delar uppfattningen att svenska soldater, brandmän,sjuksköterskor osv. skall ha kläder som är tillverkade av svenskakonfektionsförelag med användande av svenska grundlexlilier. Menförulsältningen är all dessa företag är konkurrenskrafliga. Vi får inteförsätta oss i en situation, , där dessa förelag kommer alt fåtillverka endast sådana kläder, utan de skall ha möjlighet att utveckla sig ochbli mångfasetlerade. blir jag lilel fundersam när jag hör LennarlBrunander. Jag lycker att han pä ett mycket fint sätt för fram argumenlen, mendessa kan knappasl få genomslag i en framlida borgerlig regering. Hur skall dentekopolilik bedrivas där uppfattningar frän centerparliel, folkparliel ochmoderala samlingspartiet skall jämkas? Ekvationen går inle ihop. 43 () replik: Vissl är del ett bekymmer för en eventuellborgerlig regering all lösa dessa frågor. Jag sade i mitt inledningsanförandeall della var någoniing som socialdemokraterna och centerparliel gjorde upp omen gång i liden och var överens om all del här var vän all salsa på. harsocialdemokralerna hamnal i samma lunna som moderalerna och folkpariis-lerna.Del beklagar jag verkligen. säger alt han vet hur del är, för hanhar och i närheten. Men då borde del vara lällare att förslåmina argumenl. Jag har inle varit i , men jag föreställer mig att mandär har ungefär samma bekymmer som vi har i . Vi har dessutom detbekymret all vi har en mängd små och medelslora förelag som är duktiga och görbra produkter men som inle klarar av den byråkrati som socialdemokraterna harskapat kring de slödformer som vi hiltills har haft, borisen från äldrestödet,som är ell enkell stöd, men passivt - del kan jag hålla med om. Därför vill viha elt ulvecklingslån som slimulerar. för att inle säga ivingar, förelagen allinveslera och göra någonting för att bli bällre i framliden. Annars går delinle. Vidare säger all vi vissl skall köpauniformerna hemma i , men då skall de vara billigare ochkonkurrenskraftiga. Vi kan inle lill föra ett sådant resonemang, för härär det fråga om specialprodukter som är designade för det svenska försvaret.Det är hell naturligt alt de blir dyrare än en vara som tillverkas som en delav ell stort produktionsprogram också för andra ändamål. Del måste man räknamed. Del är inle vilket tyg som helsl, inle vilka kostymer som helst. De skallhälla i mänga är och användas av mänga människor efter hand. Det lönar sigdåligl all snåla och säga att vi skall köpa del som är billigast. Då kanske manfår köpa nya under samma lid som man hade kunnal använda en svenskuniform. 44 () replik: När försvarels materielverk för svenskaförsvarets räkning skall göra sina uppköp och sina upphandlingar får vi hoppasatt del gör sådana kloka bedömningar som vi har försökt framföra i debatten.Men jag klandrar inle verkel om del skulle komma fram lill andra slutsatser.Varken eller jag kan klandra en kommun som följer upphandlingsförordningen. Jag lycker all de saisningar som vi anvisar i betänkandetväl läcker del som behövs för att få till stånd en livskraftig ochkonkurrensduglig textil- och konfeklionsindustri. I kommunerna har jag selt exempel på sådant. Där är problemet ett annat, nämligen attfå tag i yngre arbetskraft som ännu inte är färdigutbildad. Där har Proiekointe kunnal verka pä del säll som vi har hoppals pä. Branschprogrammen har inleslagit igenom ordentligt. Man måste arbeia mera med arbelsmiljöfrågorna och setill all den här industrin långsiktigt får en betalningsförmåga som gör all denblir konkurrenskraftig. Jag är övertygad om all dessa saisningar , fram lill 1991, kommer att bära frukt. 45 () replik: Svårigheterna all fä lag pä arbetskraft liderell slorl antal företag av , eftersom många av industrins hjul rullarganska snabbi. Tekoindustrin har det speciellt svårt, eftersom lönerna där ärganska låga. Det borde intressera inte minsl en socialdemokrat att se till alldel blir sådana arbelsförulsätlningar att man kan betala ul bättre löner. Det vore väl bra om kunde fallakloka beslut.