prot · GC09126 · 1988-12-31 00:00:00 — medfört att handeln med svenska aktier och andra låne- ochvärdepapper håller på att flytta utomlands samt att enskilda personers ägandeav svenska aktier fortsatt att gå ned. Fonder och institutioner, som arbetarmed bättre spelregler, tar över aktieägandet i allt större omfattning. anser - det framgår av våra reservafioner -att kapitalmarknaden i vårt land fungerar bättre ju mindre detaljreglerad denär. Ett exempel härpå är det allmänna frisläppandet av kreditmarknaden inovember 1985, vilket revolutionerat både den stora allmänhetens och företagenslånemöjligheter. Ett annat exempel är valutaregleringens upphävande, somlikställt våra företags situation med deras ufiändska konkurrenters. Här väntarvi för övrigt fortfarande på att utlänningar skall få rätt att köpakronoobligationer, något som bör kunna pressa det svenska räntelägetnedåt. I reservation 1 efterlyser vi att bör uttala somsin mening, att landet måste få en så väl fungerande och effekfivkapitalmarknad som möjligt. Ireservationerna 4,5,6,7 och 9 följer vi upp detta allmänna önskemål med Vi anser sålunda, att statligt utsedda - eller godkända - 74 ledamöter i bankers ochförsäkringsbolags styrelser innebär en helt onödig "dubbelkontroH"av dessa företags skötsel. Att de följer gällande lagar och Prot.1988/89:126 förordningar skall ju kontrolleras av bankinspektionen ochförsäkringsin- spekfionen. Har dessa inga anmärkningar börföretagen få handla fritt utan att staten skall ha någon "extra"insyn i deras förehavanden. måste nu agera så att vi inte i onödan bygger uppolikheter i vår lagstiftning mot vad som kommer att gäUa inom EG.Därför föreslår vi att av resp. utredningar föreslagna begränsningar i ägandetoch i rösträtten i banker och försäkringsbolag avslås innan de införts. Dettaär enklare än att ta bort dem igen då de senare skall "harmoniseras"med de sannolikt enhetliga regler som kommer att införas inom EG. Då det gäller ägandet av aktier i , anser vi attregler och bestämmelser rörande enskilda personers aktieägande bör utformas såatt det enskilda aktieägandet gynnas och helst börjar öka igen, mätt som andelav det totala aktieägandet. Hit hör - förutom avskaffandet av kredit- ochvalutaregleringarna - bl.a. inrättandet av lokala börser i exempelvis ochVästsverige, liksom fortsatt utbyggnad av OTC-listan, O-listan ochaktieopfionsmarknaden. Vi anser att börsmonopolet bör avskaffas , ävenorn detta kräver en del bestämmelser. Vi anser även att utländska medborgare,som arbetat så länge i att de fått rösträtt i kommunalvalen, bör fåköpa alla slags svenska aktier. får de endast köpa s.k. friaaktier, vilket innebär en onödig diskriminering. Jag är medveten om att föregående talare tyckte att vihade gjort en konstig begränsning när det gäller vilka utländska medborgare somskall få köpa aktier. Vi har valt den begränsningen eftersom den är lätt attdefiniera. Vi tycker dock att saken inte är särskilt aUvarlig.Utiänningarna kommer ju ändå att få köpa svenska akfier. Frågan ombegränsningen är en strid om påvens skägg. Herrtalman, jag ber att få yrka bifall till reservationerna 1,4,5,6,7 och 9. 92 (): Vi har från undertecknat två av denio olika reservationer som har fogats till betänkandet. Jag skall mycket kortberöra de två reservationerna. Låt mig först säga att en fungerande kapitalmarknad ärnödvändig för näringslivsutvecklingen och för den regionala utvecklingen menäven för de enskilda hushållen. Vi har anledning att återkomma senare till enkanske vidare debatt om kapitalmarknadsfrågorna, när har att taställning fill förslag, som till slut kommer atthamna på bord. I en av våra reservationer har vi tagit upp frågan omkapitalmarknadens regionalpolitiska ansvar. Grundläggande för möjligheten attskapa regional balans i landet är utan tvivel att det finns tillgång påkapital. Koncentrationen och etableringen av företag i några få orter hotar attdränera utsatta regioner på ekonomiska resurser. Man flyttar kapital frånutsatta områden till koncentrationsområden. Många erfarenheter de senaste årenhar visat på denna utveckling. En åtgärdsom har bidragit till sneda och felaktiga kapitalströmmar är 75 Införandet av fonderna innebär att man flyttar ekonomiskaresurser från småföretag i utsatta regioner och kanaliserar dem tillstorföretag och koncentrationsorter. Det är också mot den bakgrunden viföreslår att löntagarfonderna skall avskaffas. De bidrar till att skapa enfelaktig kapitalmarknad och felaktiga strömmar av ekonomiska resurser. Detär emellertid också viktigt att bankväsendet och alla de finansieringsinstitutsom finns på marknaden tar ett ökat regionalt ansvar för att minskakoncentrationen både av sin egen verksamhet och av kapital fill expansionsorterna.Det finns anledning att närmare belysa detta. I reservation 2 har vi pekat påhur exempelvis ERU skulle kunna få i uppgift att analysera och komma medförslag till hur olika former kan utvecklas, så att banker och andrafinansieringsinstitut skall kunna medverka i att bygga upp en kapitalmarknadsom gynnar en utveckling mot regional balans. Det har vid olika tillfällengjorts små beräkningar för enskilda kommuner av hur kapitalströmmarna går frånden lilla kommunen ut fill andra regioner i landet. Det finns skäl att låtaexempelvis ERU studera detta i ett större sammanhang. SlutUgen har vi i en reservation tiUsammans med ett par andra partier,och , tagit upp frågan om hur vi skall öka de fysiskapersonernas aktieägande. Det är inte tillfredsställande, som har skett desenaste åren, att institufionaliseringen av aktieägandet har ökat. Införandetav löntagarfonderna och AP-fonderna har inneburit ett passivt ägande, ettfjärrstyrt ägande. I stället vill vi främja de enskilda människornasaktieägande för att därigenom också öka delägarskapet i näringslivet ochdessutom främja sparandet och förmögenhetsuppbyggnaden i de enskilda hushållen.Det är starka motiv för att vi skall kunna få ett system som främjar de fysiskapersonernas aktieägande. Det krävs en rad olika åtgärder på detta område. Jagtror att vi har anledning att komma tillbaka när värdepappersmarknadskommitténsförslag når bord. Med det anförda ber jag att få yrka bifall till de reservationer idetta betänkande som har undertecknat. 93 (): Den behandling av kapitalmarknadsfrågorna som skall ske här i kammarenär föranledd av ett antal ganska disparata motioner. Från borgerligt håU, m ochfp, vill man ge det privata kapitalet friare spelrum genom att minska statligtinflytande över börsen samt i bankernas och försäkringsbolagens styrelserum.Miljöparfiet har motsatt sig ett sådant avskaffande av statens möjligheter tillinsyn och påverkan. Vi vet visserligen att det finns stor risk att dessastadiga representanter påverkas av den konformism som råder i dessa styrelserumoch kretsar och att de tänker ungefär likadant som alla de andra som sitter däroch satsar på kortsiktig lönsamhet snarare än på samhällsekonomisk hänsyn. Vimenar ändå att det är vikfigt med en viss statlig insyn i och påverkan på dessaverksamheter, som har så stor betydelse för hela samhällsutvecklingen. Därföryrkar jag avslag på reservationerna 4, 5 och 6. Jag yrkar Ukaså avslag påreservationerna 7, 8 och 9 beträffande Vi ärinom miljöparfiet skeptiska tiU en ökad frihet för det Prot. lättflytandeinternationella kapitalet som, enligt vår uppfattning, bär ansva- 1 juni1989 ret för ganska mycketelände, mycket rofferi när det gäller naturtillgånger i Vi anser att defrågor som aktualiseras i dessa reservationer bör tas upp i ett störresammanhang. I det sammanhanget bör givetvis också frågan om det enskildaakfieägandet tas upp. Jag håller med föregående talare om att det är ett bekymmeratt akfieägandet alltmer har institufionaliserats. Däremotyrkar jag bifall till reservation nr 3 om regionalpolitiska aspekter påkapitalförsörjningen. Den reservationen är ganska lik reservation nr2. Det talas mycket om regionalpolitiskt stöd här i . Det talas omstöd till svaga regioner. Man får lätt den uppfattningen att landsbygd ochglesbygd är lågproduktiva och hålls vid liv av tätorterna. Vi vill ha klarlagt hur kapitalströmmarna går, på både denoffentliga och den enskilda sidan. Hur mycket av det samhälleliga kapitalet percapita går fill landsbygden jämfört med det bidrag landsbygden lämnar till landetsförsörjning? I det sammanhanget vill vi att en utredning också skall ta hänsyntill hur obalansen mellan tätort och glesbygd skall kunna utjämnas och hur ettsystem med lokala näringslivsfonder, s.k. närfonder, skulle kunna bli ettredskap för en sådan poHtik. Vi har tagit upp detta fiera gånger förut här ikammaren. Jagär av den grundläggande meningen att vi behöver korrigera vår uppfattning omvilka grupper och regioner i land som är närande och vilka som ärtärande. Jag tror också att till de tärande hör de alltmer växande grupperna avbärande, nämligen sådana som bär attachéväskor fram och tillbaka i de störreorterna. Att klarlägga dessa förhållanden, herr talman, är förvisso icke enenkel sak, men just därför i högsta grad önskvärt. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Anf.94 (): Näringsut-skottets betänkande nr 24 handlar om motioner med anslutningtill kapitalmarknaden. Precis som Per sade är detta kända frågor ochkända ståndpunkter från de olika politiska partierna. LarsDe tog upp mycket som handlade om skattefrågor och olika typer av pålagorsom han uppfattade att regeringen har infört . Det är frågor vi intehar att behandla i vårt utskott. Därför avstår jag från att kommentera defrågorna. Fleraav de motionsyrkanden som tas upp i betänkandet berör olika utredningsförslagsom är föremål för remissbehandling eller annan beredning. Mot bakgrund av attde olika motionsförslagen är föremål för beredning yrkar majoriteten iutskottet avslag på motionerna och bifall till utskottets hemställan. Imotionen från folkparfiet yrkas bl.a. att som sin mening skall geregeringen till känna ett uttalande om vikten av en effekfivare kapitalmarknad. Frånmajoritetens sida anser vi det självklart att alla polifiska partier och varje regering, oavsett vilken politisk sammansättning den har, beaktar en 77 Prot.1988/89:126 effektiv kapitalmarknad som mycket viktig. Vad som kan skilja äruppfatt- ' ningen om hur en sådan marknadskall vara beskaffad och vilka åtgärder som skallsättas in i olika lägen för att öka effektiviteten. När det gäller regler för ägandebegränsningar iaffärsbanker och försäkringsbolag hänvisar utskottsmajoriteten till attberedning pågår i dessa frågor. Vidare sägs det i motionen från att det intebör finnas offentliga ledamöter i affärsbankernas styrelser och att regeringenskall vidta sådana ändringar i banklagstiftningen att den offentligarepresentationen utgår. har avstyrktliknande motionsyrkanden, i samband med den nyabanklagstiftningen. När det gäller värdepappersmarknaden finns det ocksåmotioner med långtgående krav i fråga om bl.a. insiderlagsfiftning ochbörsmonopolets avskaffande. I betänkandet redovisas attvärdepappersmarknadsutredning-en har dessa frågor att ta ställning tiU.Utredningen väntas vara färdig . har sin bakgrund itidigare frågor från näringsutskottet, där vi i mycket stor enighet har begärtatt regeringen skulle tillsätta utredningen för att olika frågeställningar somhar tagits upp i bl.a. mofionsyrkanden skall belysas. Jag yrkar avslag på dessamotioner. Jag yrkar bifall till hemställan i utskottets betänkande. Anf, 95 () replik: ansåg att jag räknade uppskatteåtgärder som inte hörde till debatten. Men jag vill påpeka att dessaskatteåtgärder har skapat ett dåligt klimat på kapitalmarknaden som bidrar tillineffektivitet på denna marknad. Det är därför vi har tagit upp detta som ettyrkande i reservation 1. När det gäller insiderlagstiftningen har BirgittaJohansson och jag inte olika åsikter. Vi anser att denna lagstiftning måsteskärpas, så att insideraffä-rer kommer till stånd i så liten omfattning sommöjligt. 96 () replik: Jag vill till säga att om jagsade att frågan om skatteregler inte hörde fill debatten, menade jagnaturligtvis att den inte hör hemma i näringsutskottet. 97 (): Det finns en folkpartimotion, som bl.a. jagstår bakom, om diskriminering av invandrares aktiesparande. Jag tycker attdenna motion motiverar några kommentarer utöver dem som redan har gjorts. Jagär egentligen förvånad att den här särbehandlingen alltjämt finns kvar. Om jagär riktigt underrättad har denna fråga nämligen utretts inom industridepartementetför , och man kom då fram till just den lösning som folkparfiet imotionen föreslår som den lämpliga, nämligen att invandrare som har varitbosatta i så länge att de har förvärvat rösträtt i de svenskakommunalvalen skall ha rätt att köpa aktier, fria såväl som bundna, 78 på sammavillkor som svenska medborgare. Men detta förslag fastnade i regeringen, ochdär verkar det än så länge sitta fast. Det som Per sade om att vår lösning är ensärlösning och att det är naturligare att släppa fältet helt fritt och integöra någon distinkfion mellan de människor som har rösträtt och demsom inte har det är, såvitt jag förstår, tillämpligt endast på invandrare frånEG-länderna. tänker sig att EG kommer fram till ettsystem som innebär att akfieägandet är fritt i hela dess område och därSverige, vare sig är medlem eller nära anpassat fill EG, kan verka. Menalla invandrare kommer ju inte från . Därav följer ett behov avnågon form av avgränsning när det gäller invandrare från andra håll, om maninte vill ha en generellt fri aktiemarknad där alla invandrare oavsett hur längede har varit i landet och oavsett varifrån de kommer skall kunna köpa allaformer av svenska aktier. Då kommer vi in på det problem som egentligen ärgrundorsaken till att har föreslagit en sådan distinktion mellandem som har rösträtt i kommunalvalen och dem som inte har det, nämligen detresonemang som ofta förs inom näringslivet om risken av s.k. take-overs, dvs.intressenter i andra länder som skulle kunna utnyttja en sådan bestämmelse föratt ta över svenska företag på ett sätt som vi i kanske inte önskar.Såvitt jag förstår är detta problem ganska ofta överdrivet, men det kan ändåUgga något i dessa farhågor. Jag tycker ändå att det verkar finnas goda skälatt låta detta finnas med vid bedömningen av huruvida det behövs någon form avkriterium eller ej på vilka invandrare som bör ha rätt att förvärva olika typerav aktier i . Beträffande uttrycket särlösning vill jag säga att jag ioch för sig har respekt för den principiella stringens som Per gerprov på. Men det görs ju även en särbehandling som gäller ett mycketstort antal invandrare i , omkring en halv miljon, som har bott iSverige , som arbetar i svenska börsnoterade företag ochsom skulle vilja spara på samma villkor som svenskar, t.ex. i akfier men sominte har denna möjUghet, eftersom t.ex. fria aktier ofta är dyrare att förvärvaän bundna akfier, men som inte kan delta i emissioner i de företag där dearbetar. Detta är fråga om en särbehandling som är väsentligt allvarligare. Ochden berör ett mycket stort antal människor. Det vore därför bra om riksdagenkunde ta sig samman och göra det som man på industridepartementet har utrettoch var beredd att genomdriva innan man tydligen avnågon anledning fick kalla fötter. När industridepartementet inte klarade avdetta bör kunna ta detta inifiativ. 98PER (): Jag anser att det vore naturiigt att man togsteget fullt ut på en gång. Det är detta vi pekar på i reservation 8. Jag harrespekt för synpunkt om att det görs en särbehandUng avinvandrare. Men det sker tyvärr en särbehandling av alla icke svenskamedborgare. Vi moderater har den grundläggande åsikten att man måsteharmonisera mot de förhållanden som gäller inom den Europeiska gemenskapen. Ochsåvitt jag förstår av den debatt som förs kommer det att innebära att man i Sverigeblir tvungen att upphäva en rad lagar när det gäller företagsförvärv och 1988/89:126 utlänningsförbehåU som drabbar alla utlänningar vare sig de kommer frånEG-länderna eller från andra länder. Det är en mer heltäckande lösning ' ' som jag anser viktigare än en särlösning för endast invandrare med Anf.99 (): Jag har respekt för Per synpunkt, men den innebär i detfall vi nu har att ta ställning till att man från moderat håll avstår från attmedverka till en opinionsyttring som förhoppningsvis skulle kunna leda till attden nuvarande diskrimineringen, som är högst påtaglig och som djupt berör mångamänniskor, skulle kunna avvecklas fortare. Ju längre det dröjer innan man tarett inifiativ i denna riktning, desto mer ovisst är det ju vad resultatet tillslut blir. Det är ju inte alls säkert att det bUr någon form av uppgörelse avden typ som Per skisserar. I så fall kommer frågan tillbaka tilloss: Vill vi ha denna diskriminering som består år eller vill vi detinte? Jag anser att vi skall ta ett initiativ nu för att försöka få bort dennadiskriminering. Anf.100 PER (): Jag anser att man i stället bör ta ett initiativ som gäller allautlänningar genom att upphäva denna typ av lagar som innebär diskrimineringoch inte bara ta ett initiativ som gäller endast en enda grupp. Dessutomvill jag påpeka att den fria kapitalmarknaden inom EG kommer att införas redan1990. Det kommer därför att finnas behov i av förändringarnär det gäller denna typ av lagstiftning. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efterdebatten om näringsutskottets betänkande 29.) Kammaren övergick till att debatteranäringsutskottets betänkande 29 om försäkringsmäklare. Anf.101 (): Detta inte alldeles imponerande betänkande inrymmer i sig en betydandeförnyelse av den svenska försäkringsmarknaden. I och med att försäkringsmäklarenu tillförs marknadsbilden får vi räkna med att en hel del innovafioner kommeratt presenteras för försäkringskonsumenter, såväl privatpersoner som företag,och kanske allra främst därigenom att dessa försäkringsmäklare nu kanrepresentera försäkringsgivare som inte är koncessionsgivna i . Man kannu se framför sig framväxten av en livfull försäkringsmarknad med inslag avframför allt utländska idéer. Vi moderater, vi borgerliga politiker, hälsardenna förstärkning av konsumentens ställning med tillfredsställelse. Vi menaratt i den utvecklade konkurrensen ligger en försäkran för att konsumentensförsäkringsintressen bättre tillgodoses. Detmest väsentliga med det här betänkandet och den här innovationen är emellertiddet som inte sägs i betänkandet, men som berördes i en av motionerna till riksdageni anledning av regeringens proposition, nämUgen den förändrade ställning ikonkurrenshänseende som detta innebär för de i verksammaförsäkringsbolagen. De placeringsregler som gäller och de försäkringsvillkorsom uppställs för i verksamma försäkringsbolag gäller givetvis inte förutländska försäkringsbolag. Man kan nu se att försäkringsmäklare kan erbjuda enkonkurrens om den svenska försäkringsmarknaden som inte kan motsvaras av deföretag som är verksamma här. Vi anser att detta är en orimUg ny situation, ochvi förutsätter att får ett förslag om en förändring iförsäkringsbolagens ställning härvidlag, åtminstone i samband med attkapitalmarknadsutredningens betänkande blir föremål för lagstiftning efterbehörig remissomgång. Detär beklagligt att inte handläggningsordning gav utrymme för dennaståndpunkt och markering i detta betänkande. Jag är därför angelägen om attgöra den litet mera omfattande än vad som eljest kanske varit nödvändigt idetta inlägg, så att det till protokoll fogas den synpunkt jag härvelat lägga på försäkringsmäklarna och försäkringsindustrin i stort. Föross borgerliga politiker blev det en självklar uppgift att bevaka att denna laginte skulle inrymma inskränkningar i den näringsfrihet som alla de treborgerliga partierna fäster så stort avseende vid. Det kan vara skäl attpåminna om att vi moderater driver tanken att näringsfrihet skallgrundlag-fästas. Vi har därför funnit skäl att göra en markering i reservation2, till vilken jag härmed yrkar bifall, av innebörden att de begränsningar ikvalitetshänseende som lagstiftningen här innehåller när det gäller försäkringsmäklareinte får en tillämpning som är inskränkande i den mycket grundläggandenäringsfriheten. Jagvill bara för formens skull yrka bifall även till reservation 3, ochjag överlåter åt att närmare utveckla grunden för denreservationen, eftersom den vilar på ett folkpartistiskt yrkande. 102 (): I slår vi vakt om näringsfriheten. Vi tycker att prövningav någons utbildning eller lämplighet genom myndigheters försorg egentligenskall göras när det är fråga om befattningshavare som har ansvar för hälsa, livoch lem. Det kan vara läkare, veterinärer, apotekare eller inspektörer avsådana inrättningar som ångpannor och hissar. Vi tycker däremot inte att detfinns anledning att myndigheterna skall pröva restauranger, hamburgerbarer,frisörer och taxiverksamhet. De skall få kämpa på marknaden. Är de bra kommerde att lyckas, och är de dåliga kommer de att misslyckas. Därförmotsätter vi oss de i 5 § mom, 4 och 5 i det här lagförslaget föreslagna villkoren,I det första momentet säger man att det skall finnas en statlig granskning aven tillfredsställande utbildning, och i det andra momentet att det skall finnasen lämplighetsprövning av vederbörandes vandel och karaktär. Vi tycker attmarknaden skall få göra den prövningen. Jag vet att man kan riktainvändningen att de som anlitar en försäkrings- 6 protokoll 1988/89:126 mäklarekan råka ut för en felaktig behandling. Gentemot detta kan jag säga att vimotsätter oss inte 5 §, mom. 3. Där står det att de som ägnar sig åtförsäkringsmäklarverksamhet skall vara tillfredsställande försäkrade. Genom ensådan försäkring skyddar man kunder mot grov oaktsamhet frånförsäkringsmäklares sida. Vi tycker att det viktiga i den härförsäkringsmäklarverksamheten är att den mäklare skall anses lämplig som tillsina kunder förmedlar rätt försäkring till rätt pris. Det skall vara kriteriet- inte utbildning eller lämplighet. Vi har i reservation 3 också motsatt oss att enförsäkringsmäklare skall vara skyldig att till sin uppdragsgivare, dvs. kund,uppge vad han tjänar. Vi tycker att det är stötande för liberala åsikter skall kunna fråga någon vad vederbörande har tjänat på ett uppdrag och atthan enligt lag skall vara skyldig att uppge detta. Någon sådan bestämmelsefinns såvitt jag vet inte någon annanstans i vårt näringsliv. Varför skulle maninföra den här? Detta innebär inte att vi i inte är rättkritiska mot försäkringsbolagens beräkning av provision till sina egnafälttjänstemän. Där har det förekommit arrangemang som innebär att praktiskttaget hela första premien, och ibland mer, går åt till belöning åt den som harsålt försäkringen. tror jag att ändringar är på väg i försäkringsbolagen iden frågan. Men den frågan hör egentligen inte fillförsäkringsmäkleriverksamheten. Med detta ber jag att få yrka bifall tillreservationerna 2 och 3. 103 (vpk): När förslaget om försäkringsmäklare kom tillnäringsutskottet fick vi ta del av olika föredragningar. En av de uppgiftersom har lämnat här, nämligen om försäkringsbolagens olikaplaceringsmöjligheter utomlands och i , var just en sådan uppgift somvi fick vid en av dessa föredragningar. Det står alltså helt klart att utländska försäkringsbolagoch svenska försäkringsbolag har olika placeringsmöjligheter. Ändå har desvenska försäkringsbolagen lyckats placera sina vinster så pass bra att dehittills haft rätt stora återbäringsmöjligheter till kunderna. Att utveckla enförsäkringsmäklarverksamhet i innebär nya förhållanden för de vanligaförsäkringstagarna. Försäkringsmäklare kommer att ha mycket lättare att opererai folkrika och företagsrika områden. Sannolikt kommer försäkringsbolagensnormala servicenivå att sjunka gentemot vanliga kunder. Vi har tyckt attbristerna i förslaget och det förhållandet att det egentligen inte finns någotriktigt konsumentintresse utöver företagens intressen har varit så starktvägande att vi har yrkat avslag på förslaget. Det avslagsyrkandet finns ireservation 1, till vilken jag yrkar bifall. 104NIC () replik: