prot · GC09120 · 1988-12-31 00:00:00 — Inslagen av allmänna ämnen tycks mera varainriktade på atl ge eleverna allmän behörighet för högskolestudier än all gedem den undervisning som de behöver för all bli skickliga och kompetentayrkesutövare. Regeringens fixering vid tanken atl snart sagt alla skall haallmän behörighetför högskolestudier är ett svek gentemot de studerande. Dessa får felaktiginformation om de krav högre studier normalt ställer. Dessulom riskerar ävengymnasieskolans yrkesutbildning all bli kvalitativt sämre, eftersom tillräckligtid inle kan avsättas för linjens huvudämnen. Den grundläggande kritik som vi anförde mol förslagel förell år sedan kvarslår: Den yrkesinriktade ulbildningen skall utformas efter dekrav yrket ställer. Delta gäller inte minst de allmänna ämnena, som måsteväljas så, att de stödjer den valda yrkesutbildningen. Att lära sig olika yrken kräver olika . Därför måsleutbildningstiden variera med de olika yrkenas krav. Inga kostnadsberäkningar har heller redovisats för enfulll utbyggd verksamhet. Den fillkommande kostnaden lorde kunna beräknas bli1,. I dessa beräkningar ingår inle kommunernas investeringskostnaderför lokaler m.m. Det är enligt vår mening självklarl att de ekonomiskaförutsättningarna måsle klarläggas innan ulbildningen förändras. Slutligen måste framhållas atl för de nyautbildningslinjer som skall prövas i försöksverksamheten kommer ingetfullständigt underlag alt föreligga för den ulvärdering som enligl planernaskall äga rum under höslen 1991. Vi moderaler anser att följande rikfiinjer bör gälla förden gymnasiala yrkesutbildning som vi förordar skall införas i slällel för denav regeringen föreslagna utbildningen: Den skall ha en effektiv och omfattande anknylning lilldel praktiska arbetslivet. Stor hänsyn skall tas lill de speciella krav och behov somgäller för resp. yrke och bransch vid utformningen av kurs- och limplaner. Undervisningen skall bestå av för utbildningslinjenspecifika allmänna ämnen, fackteori och arbetsteknik. Utbildningen skall kunna variera mellan två och fyra årberoende på inriktning. Huvuddelen av utbildningstiden förläggs tillarbetsplatsen. I skolan undervisas eleven i allmänna ämnen, fackteori ocharbetsteknik. Särskilda utbildningsplaner upprättas för varje yrke, ochriksdagen fastställer de allmänna rikllinjerna. Elevenerhåller betyg eller bevis över genomgången ulbildning. Eleven är anslälld i resp. företag ,dvs. som eleven befinner sig pä arbetsplatsen. Förelag eller andra arbetsgivare som engageras iulbildningen har arbetsgivaransvar för eleven . Elevens lön sätts med utgångspunkt i all han eller honbefinner sig under ulbildning. Lönen höjs i lakl med att den produktivaarbetsinsatsen ökar. Arbetsgivaren betalar lön som slär i relation lillproduktionsinsatsen och de särskill avpassade sociala koslnaderna. Slal ochkommun svarar för övriga koslnader. Lagen om anställningsskydd skall inte vara lillämplig påelev som är anställd på företag för att genomgå grundläggande yrkesutbildning.Efter avslulad ulbildning upphör automatiskt företagels ansvar för elev. Anslag ull gymnasieskolor, m.m. Anslag ull gymnasieskolor, m.m. Förelag som vill inrätta utbildningsplatser måste hamöjlighet att klara sina åtaganden. En handledarulbildning skall erbjudas depersoner inom förelagen som engageras i dessa uppgifter. Den av oss föreslagna yrkesutbildningen måste självfalletkunna kompletteras med traditionell och i huvudsak skolförlagd yrkesutbildningför yrkesområden och på orter där på grund av givna förutsättningar inga andraalternaliv kan erbjudas. I vår mofion UbSlO har vi moderater visat påen utbildningslinje som ulan dröjsmål behöver göras treårig, nämligenvårdlinjen. Elever på denna linje har lyvärr visal sig habristande baskunskaper och har ofta behövt stödundervisning på grundskolenivå it.ex. matemafik, svenska och engelska. Utökningen av gymnasieskolans vårdlinjemed bör därför i stor ulslräckning användas till allmänna ämnen som svenska,engelska, naturkunskap, psykologi och matematik samt vårdpraklik. Religionskunskapoch filosofi saml kost- och konsumenlkunskap bör ingå i läroplanen.Praklikperioderna bör byggas upp i en logisk följd och praktik-platserna väljasmed omsorg. Skolminister har säntpå remiss elt omfattande material rörande hela gymnasieskolans förnyelse inkl.den studieförberedande gymnasieutbildningen. Det finns av den anledningenmåhända ingel behov av någon mer omfattande debatt här och när det gäller deleoreliska linjerna i gymnasieskolan. Eflersom moderala samlingspartiet inleomfattas av remissen, vill jag dock anföra några synpunkter. Översynen bör främst inriktas på en revidering av kurs-och fimplaner, så alt linjernas högskoleförberedande karaktär än mer betonas.Del är exempelvis viktigare alt språkutbildningen förstärks än altpraklikinslag införs som obligatorium. Den kommande internationaliseringen inomhögskoleutbildningen, liksom behovet alt kunna utnyttja utländskfacklitteratur i undervisningen, kommer atl slälla slora krav på godaspråkkunskaper i inle bara engelska. Elevernas valmöjligheter bör vidare förbättras inom resp.linjes kurs- och timplan. Elever med inlresse för idroll och estetiska ämnenkan med timplanejämkning få för sludier i sitt specialintresse.Samma möjlighet till jämkning av limplanen bör ges så, alt elev med inlresseför elt läroämne får möjlighet atl bedriva fördjupade studier i della ämne. Föratl stärka de främmande språkens ställning bör även s.k. språkgymnasier medriksintagning, i likhet med de nuvarande idrotlsgymnasierna, inrällas. Med det anförda yrkar jag bifall till dereservationer i delta belänkande som de moderala företrädarna ställt sig bakom. 45 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag får meddela att anslag nu harsatts upp om alt della sammanträde skall fortsätta efter . 46CARL-JOHAN (): betänkande 1988/89:UbU15 behandlar anslaget lillgymnasieskolor m.m. Under 1990-lalets första del kommer ganska myckel atlförändras inom gymnasieskolan.Häromdagen sände regeringen ut ett antal utredningar pä remiss. Det skall bliintressant att följa del fortsatta arbetet. Regeringen föreslår i budgetpropositionen atl anlalelutbildningsplatser i gymnasieskolan skall minskas från 127 000 lill 125 000.Det anser inte , folkpartisterna, centerpartisterna, vpk-arna ochmiljöpartisterna i utbildningsutskottet. Del fanns därför iulbildningsulskoltet en majoritet för det högre elevantalet, ochsocialdemokraterna fann sig i att gå emot regeringsförslaget i del här stycketoch ansluter sig lill utskoltsmajoriteten. Jag skall här kortfattat kommentera några avreservationerna till betänkandet I reservation 4 föreslår moderatasamlingspartiet och folkparliel alt en försöksverksamhel med regionalaidrotlsgymnasier skall fortsätta . Det skulle ge eleverna möjligheltill inackorderingstillägg. Det gäller här elt mellanting mellan deriksrekryterande idrotlsgymnasierna och de lokalt möjliga jämkningarna avschemat. Eleverna sluderar så nära sin hemort att de kan fortsätta allrepresentera sin hemmaklubb, men de fär en träning på elilnivå som är jämförbarmed riksidroltsgymnasiernas. Om man vill ge den här lypen av kombinalion av sludier ochidrott en chans atl bli ordentligt prövad, är della elt bra tillfälle. För deaktuella kommunerna - bl.a. , och kommun - och för deakluella specialidrottsförbunden och eleverna, är det en slor besvikelse omriksdagen inle tillåter all försöksverksamhelen fortsätter. har del funnils motioner från socialdemokrater, moderaler,folkpartister och centerpartister i just det här ärendet. Reservation 10 gäller lärlingsutbildning. Folkpartietanser all vi bör försöka öka intresset för gymnasial lärlingsutbildning,eftersom sådan ulbildning är ett utmärkt alternaliv till de reguljärayrkesulbildande gymnasielinjerna. En lärling är nu bäde elev i gymnasieskolaoch anställd i del företag där lärlingsutbildningen sker. Del skulle säkerl blilällare att få förelag intresserade av lärlingsutbildningen om de hademöjlighet alt provanslälla lärlingar eller träffa avtal om lidsbegränsadanställning. Elt förslag till sådana möjligheter är huvudpoängen i reservation10. Det är närmast självklart all fler förelag skulle erbjudasig all medverka i lärlingsutbildning om de fick la hand om lärlingen påanslällningsvillkor som liknar skolutbildning- dvs. anställningen kan prövasigen efler lärlingstidens slul, precis som en eventuell anslällning prövas fören arbetssökande som kommer direkt från gymnasieskolan. I reservation 12 föreslär atthandledarulbildning inom vården skall förbättras. Många inom vården upplever nuatl elevhandledning är svår och betungande. Vid den treårigaförsöksverksamheten i gymnasieskolan bör det finnas ulrymme för all ocksåaktualisera hur man på värdarbetsplal-sen tar hand om efterföljande elevkullar.Sådana moment ingår i ulbildningar fill andra yrken med pedagogiska inslag iyrkesutövningen. I reservalion 15 föreslår och degröna atl gymnasieskolan skall bli mer flexibel. Vi vill all specialgymnasierskall kunna inrällas för l.ex. matematik, fysik och språk på samma sätt som mannu kan jämka limplaner för ökad satsning på idrott och estefiska ämnen. Liknandeönskemål framförs i reservation 21 av moderala samlingspartiet Anslag tid gymnasieskolor, m.m. 5 protokoll 1988/89:120 Anslag tiU gymnasieskolor, m. m. Det gäller där särskilda insalser på språkområdet, behövermänniskor med goda språkkunskaper. Representanter för bransch efler bransch kanberätta alt deras nya medarbetare behöver större språkkunskaper än vad de äldrehar. Konlakler med andra länder har i slor utsträckning blivit dagliga på mångaarbetsplatser. Jag är förvånad över att del endast är moderatasamlingspartiet, och i någon mån de gröna som anseratt t.ex. de spräkintresserade eleverna skall ha lika goda chanser till att igymnasieskolan odla sina speciahnlressen som de idrottsinlresserade ochmusikintresserade gymnasisterna har. slöd till reservationerna 15och 21 skulle ge eleverna den möjligheten till specialisering, till fördel bådeför dem och för . I reservation 17 föreslår en salsning pågymnasial konsumtions-utbildning i nya former. Vi lycker all del är en viktiguppgifl för gymnasieskolan all erbjuda ökade kunskaper inom områdel kost,hälsa och konsumtion. I arbetslivet behövs sådana kunskaper på många håll. Vislår i reservationen etl slag för lanthushållsskolorna, som ofta kommer påundantag i informationen om utbildningsvägar. Jusl lanlhushållsskolorna skullekunna göra goda insatser i en reformering av den konsumtionsutbildning som dethär gäller. Jag yrkar bifall lill de reservationertill belänkandet 1988/89;UbU15 som är undertecknade av folkparlisler och iövrigt lill utskottets hemslällan. 47MARIANNE (): Jag vill inledningsvis yrka bifall tillsamlliga de reservationer som ställt sig bakom i utbildningsutskottetsbetänkande 15 om anslag fill gymnasieskolor, m.m. Jag skall härefter något gå in på syn på dehär frågorna och på gymnasieskolan i stort. Vi i har under en följd avår krävt en lotaldimensionerad gymnasieskola med utrymme för all ge allaungdomar en avslutad gymnasieutbildning. Denna uppfattningtorde delas av regeringen, eflersom den vid detta öppnande uttaladeatt alla ungdomar skulle ha rätt fill en plals i gymnasieskolan.Men budgetförslaget innehöll någoniing annal. I det föreslogs en sänkning med 2000 platser, och en sänkning av ambifionsnivån långl under målsältningen. Eftersom utskottet nu har kunnat enats om en höjning med 2000 plalser , har vi centerpartister avstått frän en reservalionmed förslag om en ytterligare utökning av antalet plalser. Men värt krav om enökning av dimensioneringen för /92 kvarstår. Vi anser atl antalet inlagningsplalser i gymnasieskolanbör motsvara den efterfrågan som avspeglas i ungdomarnas förstahandsval.Antalet platser skall alltså inle dras ner när elevkullarna minskar, utan detskall i slällel anpassas lill den nivå som tillgodoser målet en gymnasieskolaför alla. Centerparfiet anser också all de ungdomar som fårutbildning och praktik inom ramen för del kommunala uppföljningsansvard skallberedas plats i gymnasieskolan. De nuvarande priorileringsreglerna för16-17-åringar bör avskaffas. nådde vi en bit på vägen, då vi fickmajoritet för all prioriteringen inom vårdutbildningen skulle avskaffas. Annars kan man ju helt enkelt inte uppnå målel om engymnasieskola för alla. När del gäller den treåriga yrkesinriktade utbildningen,som påbörjades i form av försöksverksamhel , har väl de flesta iminnet den debatt som fördes under lång fid innan änlligen ett regeringsförslagkom och de förväntningar som alla berörda parter hade på atl man skulle kunnaåstadkomma en kvalitelsförbältring och statushöjning för yrkesutbildningen,atl man efter lång tids väntan äntligen skulle komma till skott och fä enförbättrad yrkesutbildning i . Behovel av yrkesulbildade människor är stort, därom råderinget tvivel. När så förslaget kom , innehöll det bara enförsöksverksamhel med 5 000 plalser, som dock vid utskottsbehandlingen utökadestill 6 000. Vår inslällning då var att ulbildningen skulle införas i full skalaoch med lilel längre förberedelsetid, så att starten skulle ha skett . har vi försöksverksamhelen, och trots den kortaförberedelsetiden lyckades eleverna göra omval och man lyckades få i gångverksamhelen. Erfarenheterna är goda, och elt intensivtförberedelsearbete pågår ute i landet för en ulökning. föreslås en ulökninglill 10 000 platser, men vi anser atl det är otillräckligt och föreslär därföryllerligare 1 000 plalser, som vi lycker skall användas i första hand föryrkesutbildning inom småindustri och hantverk. Nuvarande lärlingsutbildninginom de områdena är olillräcklig. Den nya yrkesutbildningen tillgodoser i slortpraklikbehovd på det mer praktiska området, men det är ju viktigt med praktikäven inom del teoretiska området. Jag tänker då på ekonomlinjen, som både äryrkesförbe-redande och studieförberedande. SÖ har också föreslagit all ämnesanknulen praktik bör bliobligatorisk under totalt på den treåriga ekonomiska linjen, medbörjan i årskurs 1989/90, för atl sedan byggas ul lill att omfatta allatre åren. Vi delar den uppfattningen och anslår också medel för della. Ansersocialdemokraterna att praktik är viktig? Jag vill ställa den frågan. Om nisvarar ja bör ni ställa upp på det kravet. Så kommer jag lill ett område som vi i priorilerarhögl. Del gäller utbildningen om kost, hälsa och konsumtion. Vi har under enföljd av år pekal på behovet av ökade kunskaper om kost, hälsa och hushållningoch därmed uppmärksammat den brisl som uppstått under de senaste decenniernapå grund av den förändrade livsföringen med stress, den s.k. frukosliseringenav matvanorna - man äter på stående fot och vid olika tider inom familjen - ochövergången till snabbmat. Kunskapsöverföringen mellan generalionerna harminskat drasliskl. Trots den nu ganska omfattande matdebalten har svenskafolket faktiskt fått sämre matvanor. Särskilt gäller della barn och ungdomar,vilket har konsekvenser för deras hälsa och inle minsl för deras förmåga atttillgodogöra sig undervisningen i skolan. Vi kräver utökad ulbildning i dessa frågor på alla nivåerinom skolväsendet. När det gäller gymnasieskolan vill vi för del första attundervisning om kost och hälsa skall vara obligatorisk på samtliga linjer. Viär fulll medvelna om den slofflrängsel som råder , men del argumentetkan vi inte Anslag tiU gymnasieskolor, m.m. Prot.1988/89:120 falla för. Här är det faktiskt fråga om alt lära sig leva. Ingenkan bli en bra civilingenjör, läkare ellerdalaprogrammerare eller duktig i något annat Anslag tillgymnasie skolor, m.m. yrke, omhan inte mår fysiskl bra. Kostens belydelse för prestationer är uppenbar, ochkunskapen om detta är en förutsättning för all kunna utföra ett kvalificeratarbete. har vi inte fått något gehör för det kravel, ochdel är därför glädjande atl ulredningen om två nya treåriga linjer igymnasieskolan faktiskt föreslår just undervisning i dessa ämnen. Hur delslutliga förslagel kommer all se ut vet vi dock inle. Vi anser all della är sävikligl alt redan nu bör uttala sig för alt undervisning i kost- ochhälsofrågor bör in på alla linjer i gymnasieskolan. För del andra bör utrymmet för dessa frågor ulvidgas i dennya omvårdnadslinjen. De elever som går där har etl stort behov av kunskaper omkost, hälsa och hushållning i sill kommande arbele i vården. Delta behov ökar itakt med alt hemsjukvård och hemtjänst fär ökad belydelse. När del gäller resurser för den här lypen av utbildning ärdel viktigt alt framhålla internal- och lanthushållsskolornas roll. Där finnskompetens, och undervisningen bedrivs i en form som främjar ansvarstagande ochhänsyn. Med det ökande intresse som finns för kostfrågor är det viktigt attden här resursen tas lill vara och all den får vidareutvecklas. Påbyggnadsulbildningenkost, hälsa, hushållning bör med fördel kunna bedrivas vid de skolorna. Vär sisla reservalion gäller lillämpningen av enutgiftsram för lönekostnader för gymnasieskolan. Vi har inle accepterat denbesparingsmetoden på något annat område inom undervisningsväsendet, och vi gördet inte heller här. Det ensidiga undantagandel för , som skeddeefter demonslralioner och den massiva opinionsstorm som var då,borde i konsekvensens namn ha följts av atl meloden slopats hell och hållet Denhär metoden har under innevarande år lett till alt flera skolor tvingais minskaundervisningsvolymen inom angelägna områden, l.ex. språk, och frivilliga ämnensom idroll. Effekien av utgiftsramen för lönekostnader slår hårdasl mot elevermed svårigheler i skolan, vilkel är oacceptabelt för oss. Slutligen, herr lalman, vill jag säga all gymnasieskolanär och måste vara föränderlig för all motsvara samhällels krav, för atltillgodose elevernas behov av kunskaper både för sitt eget liv och i ettalllmer komplicerat samhälle och för att ge dem så bra förutsättningar sommöjligt för yrkeslivet eller vidare sludier. Vi anser att anlalel linjer börminskas och alt val av specialisering skall ske senare än . Detta underlättarför eleverna all komma på rätt plals och minskar felvalen. Kurs- och timplanerbör revideras. Språkundervisningen måste ses över. Vi kommer atl noggranl följa del arbele som pågår medulveckling av gymnasieskolan inför 90-talel. Det kommer atl bli en intressantutveckling, men jag är övertygad om att bara för all man gör en förändring nukommer deballen om gymnasieskolans framtid ingalunda alt vara avslutad i ochmed det. 48 (vpk): När vi i vpk ropar på mer pengar lill skolan,brukar vi 68 omedelbarl få höra all den svenskaskolan är dyrast i världen. inteall del är sant, och jag har ingenting emot all medverka till all den Prot,1988/89:120 forlsäller att vara världens dyraste, bara vi vel all den fungerar bra föralla elever och helsl ulvecklas till atl bli allt bättre. Det finns nalurliglvis '. anledningalt diskutera hur de pengar som salsas på skolan kommer till * ' Sytiasie- användning,hur skolans samlade resurser kan ulvecklas, var del behövs mer ' pengar ochvar del eventuellt går atl spara. Del finns lydligen de som lycker att den svenskagymnasieskolan är alltför dyr. När jag är ute på skolor runt om i landet möterjag sällan, för att inle säga aldrig, någon som tycker all del salsas förmycket pengar på gymnasieskolan. Men i utbildningsutskott har fyraparlier enats om all minska anslaget till lärarlönerna i gymnasieskolan , della som en följd av den s.k. cash limit-metoden - eller"tillämpningen av en utgiftsram för lönekostnader", som del heter påklingande ren kanslisvenska. I en demokrati är det förstås hell riktigt atl det finnspartier med olika uppfattning. Några vill spara här och slösa där, andra villivärlom. Men del är väl rimligt atl man då lar ansvar för sina besparingar ochlalar om alt viss verksamhet i gymnasieskolan är onödig. Den verksamhel som dåblir kvar, så atl säga, den man anser viktig och betydelsefull, måste i allafall få lillräckliga resurser. Jag menar atl man genom alt använda sig av cashlimit-metoden smiter ifrån sitt ansvar. Vpk hävdar att del, för demokratins skull, skall vara visom är poliliskt valda i riksdag som skall besluta om statligaverksamheters nivå och inriklning. Vi måste som folkvalda la ansvar för besluloch verkhghet inför dem som befinner sig mitt uppe i den verklighet som vårabeslut berör. Vi i vpk har motsatt oss cash limit-metoden, eflersom denleder till alt ansvaret för slalliga verksamheter övervältras pä de anslällda.Inom skolan innebär del alt lärarna får ta ansvaret för priorileringar inomskolan. Lärarna skall, genom all avstå från motiverade löneökningar, se tillall skolan klarar sina ålagda uppgifter. Lärarna har nalurliglvis en nyckelroll i gymnasieskolan,men del är i det närmaste odemokratiskt all överlämna ansvaret för atlutbildningen får tillräckliga resurser på lärarna. På samma sätt är detorimligt att lärarnas avtalade lön skall styra de priorileringar som del alltidär nödvändigt att göra. När del gäller har utskotlsmajoritetenglädjande nog insett all cash limit-metoden som styrinstrument inte bara är eltmycket trubbigt instrument utan också leder lill orimliga konsekvenser. När delgäller blir del ingen enprocenlig nedskärning av anslagen. Del ärmycket bra, och det glädjer mig. Men klarsynen har stannat vid grundskoleanslaget. Del kansjälvfallel inte bero pä massmedias stort uppslagna ramaskri kring de 167miljonerna till , utan bottnar nalurliglvis i en seriös poliliskbedömning där dessa fyra partier, socialdemokraterna tillsammans medmoderaterna, och , kommit fram till att gymnasieskolanhar för mycket pengar och atl där bedrivs en del onödig verksamhel. När det gäller en enprocentig minskning av anslaget tillgymnasieskolan finns det dessutom erfarenheler från del läsår som lider mol sitt slul, så ingen behöver sväva i ovisshet om vilka cash limit-metodens konsekvenser 69 Prot,1988/89:120 Anslag tiU gymnasieskolor, m.m. I åtskilliga skolor, t,ex, i , har man tvingatsdra in delningstimmar, så atl undervisningen måste bedrivas i större gruppermed färre möjligheler fill tex, laboralioner och mindre lärarfid per elev. Som sade har frivillig undervisning ibild, dramatik, idrott och musik drabbats. Det är estetiska och skapande ämnen,som redan har elt snålt tilltaget utrymme i kursplanerna. Möjligheten till utökad studiekurs har dragits in.Undervisningsgrupper i moderna språk som hafl ell lågt, men i vanliga fallfillräckligl, elevantal har inte kunnal starta. Nedskärningen drabbar elevernas och lärarnas helaarbetssituation. Hårdasl slår de mot de elever som redan har del sämslautgångsläget Vi i vpk motsätter oss den princip för styrning som cashlimit-metoden innebär, och vi kan inte acceptera den enprocenliga nedskärningsom utskoltsmajoriteten föreslår. Jag yrkar bifall lill reservation 23, som vpkoch har underlecknal. Ja, del var kanske en del skarpa ord från min sida. Mendet finns också en del att glädja sig åt i del betänkande vi nu diskulerar. Jagtänker då dels på antalet inlagningsplalser i gymnasieskolan för de kommandetvå läsåren, som utskollel kan skryta med all ha enats kring, dels på denutökade försöksverksamheten med treårig gymnasial yrkesutbildning. När del gäller antalet inlagningsplalser föreslogregeringen en minskning med 2 000 platser och ytterligare 2 000 plalsernästa hösl. Men utskottet är enigl om atl inte minska antalet inlagningsplalseri förhållande lill de tidigare beslulen. När antalet 16-åringar nu börjarminska, kommer del all leda lill atl färre 16-äringar slälls ulanförgymnasieskolan, och det är mycket bra. Del beslut vi snart skall fatta här i kammaren innebär alt2 000 ungdomar slipper få beskedet atl de inle kommit in på gymnasiet i hösl.Det skall bli roligt att fatta det beslutet. När del gäller försöksverksamhelen med de treåriga yrkeslinjernaföreslår regeringen atl den utvidgas fill atl omfatta 10 000 intagningsplatserdet kommande läsåret. har fidigare beslutat om elt fullskaleförsök iell län - . Vi i vpk menar alt det är mycket värdefullt, bl.a. för denulvärdering av försöksverksamheten som pågår, att fullskaleförsöket inteblir en ettårsföreteelse utan kan fullföljas.