prot · GC09103 · 1988-12-31 00:00:00 — Men för all man inte näsla år skall kunna säga atlutbildningsresurserna inte räcker till vill vi nu ha dl uttalande om attresurserna skall byggas ul sä alt vi nästa är kan kräva att ytterligare 200aspiranler anlas. Jag yrkar bifall lill reservation nr 2 liksomtill reservalionerna nr 4 och 7. Del behövs inte bara fler poliser utan ocksåbättre resurser lill polisen. Detta har krävl, och det ärell krav som vi i stödjer. Vi vill att polisen skall få 5 milj. kr.ulöver vad regeringen föreslår, och vi vill ge statens kriminaltekniskalaboratorium möjlighel all utveckla den så viktiga DNA-lekniken genom att låtalaboratoriet anställa tvä biologer. Det är innebörden av reservalionerna 4 och7. 75 (); I ett rättssamhälle som det svenska harpolisen en mycket viktig uppgift. Uppgiften innehåller mänga delar. Ensjälvklar del är att avslöja brottslingar, men när del gäller atl i dl merlångsiktigt perspektiv minska brottsligheten kan det förebyggande arbelel varaminsl lika vikligl. Jag tänker på kvarterspolisens arbete, som är ell säll attpåverka i förväg genom närvaro - men också pä polisens arbele med upplysning iskolor saml fill föräldrar och organisationer. Jag skall inle trötta kammarensledamöter med yllerligare uppräkningar av ytterligare polisiära arbetsområden -men de är många. Känslan av trygghet hos gamla och handikappade - särskilti storstäder - är i stor utsträckning också beroende av tillgäng på poliser somsyns på galor och torg och andra platser där människor uppehåller sig. Bara delfaklum att poliser finns ute bland folk, utan alt för tillfället ha någon annanspeciell uppgift, har en välgörande inverkan på människors känsla av trygghet. Del är viktigt atl polisen har goda arbetsförutsättningaroch att det finns poliser i tillräckligt anlal. Pä båda dessa områden finns detbrister som är allvarliga. När det först gäller de materiella förutsättningarna ärbehovet slorl av förbättringar pä lokalsidan på mänga håll i landet. Mänga motionerhar väckts, och det är ingel tvivel om det välgrundade i de flesla förslagen.Här sker dock en kontinuerlig ny- och ombyggnadsverksamhet i takt med attekonomiska resurser kan anvisas. När det gäller tillgängen på utbildade poliser ärsituafionen avsevärt värre. Speciellt besvärliga är förhållandena iStockholmsområdet. Men även om man tar hela landel i betraktande finner man attpolisbristen är ett problem. har dessulom spontanavgångarnas antalökal, och prognosen pekar på atl obalansen mellan antalet Ijänsler ochtjänsteinnehavare inte bara kommer all beslå ulan kommer all förslärkas underkommande år. Del är alldeles lydligl att man både måste utbilda flerför polisyrket och sätta in åtgärder sä atl de utbildade inle finner för gottall lämna yrket. har föreslagit en rad åtgärder som skullemedverka till en förbällring inom polisväsendet. Vi föreslår l.ex., ulöver vadregeringen föreslagili propositionen, ytterligare 10 milj. kr. atl användas förrekryle-ringsfrämjande åtgärder. Eftersom del lar tid att uppnå effekt på antalet polisergenom ökad utbildning, menar vi atl del är nödvändigt all redan nu ta ställningför högre intagning lill under en längre följd av är. Del räckerinte med dl enstaka är, som regeringen föreslagit. Vi säger också från centernssida atl man bör räkna med att del kommer atl krävas högre utbildningskapacitetän den nuvarande, som innebär möjlighet att utbilda 600 aspiranler. Därförföreslär vi all möjligheterna till regionalisering av viss del av en ulökadpolisulbildning undersöks. Pä litet bör nya administrativa tjänstertillskapas för atl ge möjlighel att varaktigt avlasta utbildade poliser sädanaarbetsuppgifter som kan skötas av andra. Men för att tillräcklig effekt skalluppnäs krävs alltså både fler utbildningsplatser för poliser och att vissaarbetsuppgifter förs över lill annan personal. Jag yrkar bifall lill reservationerna nr 1,3och 6 i betänkande nr 15 från justitieulskoltet. 76 (): Polisens arbete har varitföremål för en omfattande debalt, som inte i alla avseenden varit positiv.Därför lycker jag atl det är särskilt glädjande all konstatera all så mångaunga människor söker sig lill polisens ulbildning. Antalet sökande tillutbildningen för nästa budgetär är ca 2 200. Av dessa skall 600 plockas ut. Jagtycker att detta vittnar om en tro pä polisens verksamhel och om alt polisernaönskar göra ell bra jobb. bestyrks också av intervjuer i massmedia. Till delta betänkande har fogats dl anlalmotioner som har resulterat i sju reservationer. Jag vill redan nu yrka avslagpä samlliga motioner och reservationer. I reservalion 1 krävs ytterligare pengar förrekryieringsbefrämjande åtgärder. I reservationerna 2 och 3 krävs fler antagningar tillpolishögskolan, och i reservation 4 krävs ökat anslag lill slatenskriminaltekniska laboratorium. I vad gäller anslag till lokala polisorganisationer haravgivits tvä reservationer. Slutligen finns en reservation för ökal anslag lillutrustning inom polisväsendet. Jag vill korl kommentera reservalionerna. Regeringen har beslutat om ytterligare 5 milj. kr. lillrekryieringsbefrämjande åtgärder under innevarande budgetär. Givelvis måsleman från regeringens sida följa utvecklingen noggrant och om sä skulleerfordras komma tillbaka med förslag till ytterligare åtgärder. Till lar man emol högst 600 aspiranler. Delär elt beslut som alla partier är överens om, dvs. all det skall anlas600 aspiranler under innevarande budgetär. Jag tycker inle alt det är meningsfulltför att fatta beslut om en fortsatt ökning av anlalelpolisaspiran-ler. Jag tycker alt man först skall avvakla och se hur de åtgärdersom finns redovisade i budgeten och i belänkandet kommer atl påverkapersonallägel inom polisen. Inom bereds ell förslag om samordning avdel rältsmedi-cinska, rällslekniska och kriminaltekniska undersökningsväsendet.Jag finner ingen anledning att föregripa resultatet av del arbelel. Under innevarande budgetär kommer 66 milj. kr. avlönemedlen för polismanstjänsler all kunna användas för förstärkningar pä denadminstrali-va sidan. Elt motsvarande beslul kan vi också vänta oss för detkommande budgetåret. De medel som är anslagna lill utrustning inompolisväsendet, 40 milj. kr., bedömer vi bör räcka för innevarande budgetär. Med del anförda yrkar jag bifall tillhemställan i justilieutskotlets betänkande nr 15. 77 () replik: Det behövs enligt utskottsmajoritetensskrivning åtgärder på både kort och läng sikt för att avhjälpa den svårapersonalsituationen inom polisen. Ändå kan säga att det nu ärför tidigt all säga någol om hur det skall bli näsla budgetår. Vi vill bara haen utbyggnad av resurser sä atl man kan la emot ytterligareaspiranler nästa budgetår. Del är väl ålgärder på lång sikl? Utskottsmajoritelen skriver i belänkandel all del behövsålgärder både pä korl och pä lång sikl. Ändå avvisar bestämtall vi nu skall göra något ät intagningen . Men del vore väl allgöra något pä läng sikl. För övrigl, , sade man förra årel inle ellord om den bekymmersamma personalsituationen. Dä var 360 polisaspiranter exakt,precis lagom. är 600 aspiranler exakt, precis lagom. 78 () replik; För lids vinnande ber jag all fä instämma medLars . 79 () replik: Herr talman! Jag måslefaktiskt säga detsamma. 80 () replik: Del är roligt atl höra all de tre borgerligapartierna instämmer i atl alll är precis lagom. Jag tycker också atl 600 nyapolisaspiranter är precis lagom i är. Detta bevisar att vi som parti kan ändraoss frän 360 lill 600 aspiranler. Jag tycker atl vi skall kredileras för detta.Del finns dä hopp om att vi även fortsättningsvis kan ändra oss om behovel ärlika stort. 81 () replik: Socialdemokraterna skall inle krediteras förall 600 aspiranler anlas . Del går inte att anta fler än 600 aspiranler iår på grund av den polilik som socialdemokralerna har fört.Utbildningsresurserna på högskolan klarar inte av fler aspiranler. Vi skullegärna ha sell att yllerligare aspiranler hade antagits i är. Del fanns ju sämånga som ville börja aspirantutbildningen på , men resursernaräckte inle till. Vi vill redan i är se lill att resurserna byggs ul så atl detredan nästa budgetär kan anlas fler aspiranler. 9 protokoll 1988/89:101 -103 Prot.1988/89:103 Anf. 82 () replik; 25 april1989 Herr talman! sägeratl det inte är meningsfullt alt Anslag tiU polisväsen det fallabeslut om en fortsatt ökning av anlalel aspiranler. Jag vill dä ännu en gängbetona alt del inle går att anta fler aspiranler , eflersom polishögskolaninte är anpassad lill fler än 600. Vi måste därför planera för ökad intagningframöver, bl.a. med en ulbyggnad av . Glöm inte borl, , de siffror som jagnämnde i mill inledningsanförande. Under de sex borgerliga regeringsåren antogs4 124 polisaspiranter. Men under de sex senasle socialdemokratiskaregeringsåren har bara 1 360 aspiranler antagits. Det är väl självklart att dethar blivit ett kraffigt underskott under denna lid som del kommer att ta länglid att reparera. Det är därför som vi vill försäkra oss om atl del finnsresurser framöver för alt så snabbt som möjligl kunna reparera underskottet. 83 () replik: Jag vill bara ännu en gäng undersiryka viktenav alt man har en fasthet i planeringen så all del känns meningsfullt för ungamänniskor all planera för en ulbildning inom del här yrket. Man beslämmer siginte i en handvändning för vilken ulbildning man vill inrikta sig pä. Därför ärdella vikligl. Sedan vill jag från cenlerns sida undersiryka atl det ärviktigt att man överväger en regionalisering. En viss del av problemet all maninle kan anta fler aspiranler beror på en överhettning i ,dvs. det finns svårigheter alt bygga här. Därför vill vi all man ser över dennaregionalisering. 84 (): Del har sagls mänga kloka ord i denna deball,och jag vill inslämma i vad , och har sagt. Dä jag själv är polis vill jag ändå lämna några synpunkter idet här ärendet. är svensk polis inne i en mycket besvärligsilualion. Personallägel är prekärt, samiidigi som ärendebalanserna bara ökar.Sedan flera är lillbaka har del skell en numerär minskning av anlalel poliser.Del har också under flera är varit en alllför knapp intagning tillpolishögskolorna, som avgången från polisyrket ökat. Dessutom harbrottsligheten ökal, som vi har hört även från andra talare . hargjort all vår polismakt står inför slora problem när det gäller attupprätlhålla den ordning och säkerhet i samhällel som vi förespråkar. Anlalel vakanser i Slockholm är rekordstort. Men detgäller också på andra håll i landel. Mänga av dessa vakanser har uppkommit bl.a. genom delpensioner, tjänstledigheter osv. Dessa vakanser fär inte utannonseras, och del gör alt det blir ett stort antal lomma tjänster. Samiidigi har antalet exlra polismän minskat. I mitt hemlän l.ex. har vi inte fält någon tilldelning av exlra polismän de senasle åren. Det ser inte ul som om vi skulle få någon extra polisman . Del kommer all innebära slora svårigheter. 130 Det är nu flera är sedan varnade för denna ulveckling.Men regeringen lyssnade inle på varningssignalerna. står vi med ca SOOavgångar per är från polisyrket. Intagningen av aspiranler har glädjande nogökal lill 600. Men trols beslutet om ökad intagning finns det fortfarande ellslorl glapp pä ca 200 poliser. Sedan skall vi komma ihåg, som också har sagtshär, atl det lar tre är tills polisaspiranterna är utbildade och kan klara ettsjälvständigt arbele. Detta gör atl del kommer råda brist päpoliser. Varför har det blivit så? Egentligen finns det fleraorsaker. Personallägel har ju varit besvärande under mänga år, sombroltskurvan har stigit. Sammanlaget har della gjort all arbetsbelastningen päden enskilde polismannen har blivit allt härdare. Detta i kombinalion med mängagånger obekväma arbetstider, dåliga lönevillkor och övriga arbetsförhållandenhar gjort alt mänga poliser sökt sig andra arbetsuppgifter. Vi har en bra poliskär i . Vi måste på olika sättarbeia för att försöka behålla de poliser vi har i Ijänsl. Del gäller både häri Slockholm och i övriga landel. Att del är brisl på poliser är inle enbarl eltSlockholmsfenomen. Brislen finns i hela landet. Läser man i olika länstidningarfinner man att pä de flesla platser finns det problem på grund av atl polisernaär för få. Även om jag under några är har varit tjänstledig från polisen harjag ändå en regelbunden kontakt med mina gamla kolleger. Atl döma av designaler som jag har fått känner mänga poliser en uppgivenhel inför deproblem som de slär inför. I Slockholm finns det inle tillräckligt med poliser för atlövervaka allmän ordning och säkerhet. Del är likadant på kriminalavdelningarna,där obalanserna är slörre . Ute i landet, i städer som är förhållandet detsamma. finns del bara en polispatrull att tillgå underkvällstid. Denna patrull skall dä hinna med all hålla ordningen under kontrollpä våra gator och torg, som den skall hinna med alla övrigautryckningar som kan gälla rattfylleri, stölder, trafikolyckor m.m. Allmänhelenblir dä ofta upprörd över all det inte kommer polis till platsen när någontinghar inlräffal. Man kan bara konstatera all poliserna inle hinner med, hur hårtde än sliter. Därför måsle vi uppmunlra de poliser vi har - bl.a. genomall förbättra deras arbetsförhållanden - som nyrekryteringen avpoliser måsle ökas. Vi måsle sälla in personalbefrämjande åtgärder i olikaformer. Vi måsle också visa uppskattning över de poliser vi har. Även de ärmänniskor och behöver ibland en klapp på axeln. Med det anförda yrkar jag bifall lillreservationerna 1, 3 och 6. 85HANS (): Jag har tillsammans med några andrasocialdemokrater väckt tvä motioner. Den ena handlar om intensifieradbekämpning av ekonomisk och annan organiserad brottslighet, och den andrahandlar om bekämpning av brott med etnisk bakgrund. I den sistnämnda molionenkräver vi all bekämpning av denna brottslighet skall bli elt fjärde prioriteratområde i del broltsbekämpande arbetet. Utskoltd har hemställt att bådamotionerna avslås,och de väsentliga yrkandena har inte heller blivit föremål för någottillkännagivande från utskottets sida. När del gäller molionen om ekobrott säger utskottet alldel inte fordras några uttalanden frän utskottels sida. Situationen är - som vibelyser i motionen - myckel allvarlig, vilkel också visas i en färsk rapportsom kommer frän både polis och åklagare. I rapporten talas det om all vi intelängre när statsmakternas mål i fråga om all bekämpa ekobrollen. En del fall ärpåbörjade. Ålal skulle kunna väckas , men åklagarna har inte lid. saknas del resurser och utbildad personal. Chefen för uttrycker detta så här: Det finns inle bara flaskhalsar. Alltihop ären enda flaskhals. Han avslutar med att säga all politikerna har glömtekobrollen. Kampen mol ekobrottsligheten är hotad. I en tidigare proposition har del medgivils atl resursernaför bekämpande av ekobrottsligheten har varil eftersatta. Någol sådanluttalande finns inte i årets budgetproposition. Inte heller utskollel fästernågol avseende vid della. Enligl min mening är del hell klarl att det nufordras en intensifierad satsning pä bekämpande av ekobrottsligheten, om de målsom man tidigare eftersträvat för denna verksamhet skall kunna näs. När det sedan gäller den andra molionen menar jag allutskottet borde ha varit mera djärvt och hafl kurage alt kunna gä förebeiräffande bekämpningen av brott med en rasistisk bakgrund. Utskottetskriver: "Även om utskottet således ställer sig bakom den allmänna inställningsom ullrycks i mofionen, är utskottet inle berett alt i den mening sommotionärerna föreslår ange vilken grad av prioritet som bekämpningen av brollmed etnisk bakgrund skall ges i förhållande lill allvarlig brottslighet avannal slag." Enligl min mening finns del knappasl något område där detär sä allvarligt atl brott begås som jusl där man finner en rasistisk bakgrund.Del är en lyp av brottslighet som dess värre förekommer i alllför storulslräckning. Det är en brottslighet av sådant allvar, atl den är fullljämförbar med narkolikabrolts-lighet, ekobrottslighet och väldsbroitslighd. Närman nu lalar sä myckel om alt bekämpa rasism, vore det därför i hög grad på sinplals all man verkligen skulle kunna la mod till sig och förklara alt också bekämpandetav dessa broll skall tillhöra ett prioriterat område. 86ERKKI TAMMENOKSA (s): Som en av motionärerna har jag anmält mig somlalare vid behandlingen av della betänkande. Jag vill börja med atl lacka förall utskottet välvilligt har behandlat våra önskemål om all uppmärksammakvarterspolisens belydelse. I vår motion, Ju216, har vi - några socialdemokrater frånStockholm -försökt peka på lösningar och eventuellt en omfördelning av resurseri samhällel för all hjälpa polisen i dess arbele. Jag har haft samarbete med kvarterspolisen iStockholms södra förorter. Våra föreningar har kämpat för all behällakvarterspolisen, vilkel även socialarbetare, skolan, frilidsorganisalioner ochbarnomsorgen har gjort. Mänga är oroade. Tjänsterna är inle tillsatta och omutvecklingen forlsäller finns det snart inga kvarterspoliser kvar. När manropar efler uryckningsresurser och när polisen klagar över situationen inom Irafikbevakningsomrädel, är det inte sälän all lösa den här frågan. Därför hoppas jag innerligl att utskollels länkarleder lill snabba resultat hos de instanser som har avgörande inflylande överulbildning och rekrylering av kvarterspoliser samt även överresursfördelningen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendel skulle fattas vid näslan arbetsplenum.) Anslag liU åklagarväsendet och domstolsväsendet 15 § Föredrogs justilieulskoltds belänkande 1988/89:JuU14 Anslag lillåklagarväsendet och domstolsväsendet (prop. 1988/89:100 delvis). Anslagtill åklagarväsendet och domstolsväsendet 87KARIN AHRLAND (fp): När polisen har gjort sill, dä kommer lurentill åklagare och domstolar all gripa in. Nyss debatterades polisväsendet ochnu är del alltså tid för åklagar- och domstolsväsendet. Lät mig börja med all citera jusfilieminislern ibudgetpropositionen. Hon skriver: "Huvuddelen av verksamheten inomjustiliedeparlemenleis verksamhetsområde avser uppgifter som direki ellerindirekt regleras genom lagstiftning. Myndigheterna har begränsade möjligheleralt själva påverka verksamhetens omfattning. Ytterst bestäms denna lill slordel av brollsui-vecklingen och inom de olika delområdena av sådana faktorer somantalet anmälda brott, mängden mäl och dessas svårighetsgrad". Del finns från oppositionens sida ingentingall invända mot den beskrivningen. Del är så som jusfilieminislern skriver -man kan inle påverka silualionen i så hög grad. Inom våra domstolar går detvisserligen atl planera arbetet genom att l.ex. bestämma dag för huvudförhandling,vilka som skall tjänstgöra pä vilka avdelningar och vilka som skall hajourtjänslgö-ring. En domstol kan emellertid inte säga atl nu beslular vi allavgöra x anlal mål näsla år. Det kanske kommer in dubbelt sä mänga mäl ellerhälften så mänga. Ingddera av exemplen vore särskill realistiskt. Däremot ärdet hell realistiskt att räkna med alt antalet mål vid våra domstolar stiger. Idomstolarna råder ingen valfrihet. Inkomna mål skall och måste avgöras. vel alla som har intresserat sig för frågan att arbetslägeti de svenska domslolarna har blivit sådant atl den endarätta karakteristiken är alt säga att det råder en kris. Regeringen tycks interikligl vilja medge det, men man talar åtminstone om en hotande kris. Bara detär illa nog. All del råder oro i kanslihuset märks pä den debalt sominle bara förs här i utan också i tidningsspalter, på möten och påarbetsplatser. Landets hovrättspresidenter har l.o.m. bett all få komma lilljusiiiieulskollel för en hearing. De om några kunde där vittna om en ström avavhopp från domarbanan och om slora svårigheter atl rekrylera personal. Anslag lill åklagarväsendet och domstolsväsendet Mot den bakgrunden har vi frän folkpartietssida sell det nödvändigl all öka anslagel till domstolsväsendet. Vi är ense medutskottsmajoriieten och står l.ex. bakom utskottets skrivningar om vikten avalt den dömande och rätlsvårdande verksamheten hälls på en hög nivå. I motsatslill majoriteten, socialdemokralerna, lar vi emellertid konsekvenserna ochanvisar i tvä reservationer yllerligare medel lill de allmänna domstolarna ochlill förvaltningsdomstolarna. Med deltavill jag yrka bifall till reservationerna 3 och 6. Låt mig också undersiryka atl när vi från folkpartietssida anvisar yllerligare medel lill förvaltningsdomstolarna, gör vi det i aktoch mening all det därmed skall bli möljigi att förkorta handläggningstiderna iframför allt skaltemålen. Till sisl vill jag i detta ärende med anledning av enfolkparlimolion hänvisa till ett särskilt yttrande där vi har understrukit hurviktigt det är för enskilda människor alt handläggningsfiderna förbouppteckningar förkortas avsevärt. I övrigt yrkar jag bifall lill utskollels hemslällan imom. 1-7, 9-12 och 14-16. 88GÖRAN (): Utskotlels ledamöler är kortfattade i kväll.Jag skall försöka all följa den linjen. I anslutning till behandlingen av budgetpropositionensavsnitt om domstolsväsendet har moderata samlingspartiet i molion JU241anvisat 7,3 milj. kr. ulöver regeringens förslag. Därmed har moderatasamlingsparlid lillmölesgålt anslagsäskande inför nästkommandebudgetär. Jag yrkar, herr talman, bifall till reservalionerna 3 och 7 iutskollels belänkande. Del är inle sä sällan som vi från den här talarstolen fårhöra av socialdemokrater hur bra tillståndet är i landet på olika områden. Jagvill som elt närliggande exempel fästa kammarens uppmärksamhet pä den deballsom strax före denna pågick i kammaren. Socialdemokralerna har i stort sellunder hävdat att rällslrygghden ökar pä galor och torg med ellminskal antal poliser. När den kaotiska situationen uppstod och plötsligt fannsrunt hörnet vände man under galgen. blev oppositionens krilikfrån tidigare är under 1980-talel den högsta klokskapen. Rättssamhället mår inte bra av en kortsiktigoch ryckig polilik. Är del någol område där vi moderaler förespråkarplanmässighd och långsiklighd så är del inom rättsväsendet. Elt effektivt ochväl fungerande domstolsväsende är en central hörnsten i rättssamhället.Domstolarnas fria slällning i vårt land ger medborgarna den garanti som behövsför trygghet i rättskipningen. Om domstolarnas möjligheter alt svara för enkorrekt rättstillämpning emellertid minskar genom alt pengar och resurseruteblir, vittrar tryggheten och rättssäkerheten sakta sönder. Lika litet som vi kan förse demokratin ellerneutraliteten med prislappar kan vi förse rättssäkerheten och rättstrygghetenmed prislappar. Prutningar och krympningar inom rättsväsendets centrala delarär ägnade alt skapa rättsosäkerhet och rätlsolrygghd. Justitieulskoltethar besökt två av största fingsrätler,tingsrätten i och tingsrätten i . Pä en rad andra sätt harutskottet också fält sig till del - vilkel pekade på - uppgifterom hur allvarligt läget är, inle minsl i hovrätten. Trots denna tilllagandekris i domstolsväsendet prutar nu regeringen på resurserna. Jag skulle viljaslälla följande fråga lill majoriteten i det här ärendet: Vad är del som fär eralt i ell läge, där domslolarna befinner sig i en alltmer tilltagandekris, lägga fram ell förslag som med runl 7 milj. kr. I övrigt vill jag instämma i vad KarinAhrland sade om tillståndet inom rättsväsendet och i domslolarna. Hon gav enganska bra skildring därav. Det är också utifrån den skildringen man skall seallvaret i prutningen på äskande. A nslag till åklagarväsendet och domstolsväsendet 89INGBRITT IRHAMMAR (c): I de flesta fall är miljömålen av myckelkomplicerad natur. Miljömålen är ofla kombinerade med ekonomisk broUslighd. Delfordras ofta mycket djupa kunskaper pä det tekniska, kemiska och biologiskaområdet av dem som skall handha miljömål. Dessutom är miljölagstiftningenföremål för en ulredning. Man eftersträvar en mera samlad miljölagstiftning.Antalet miljömål har varit mycket litet. Trots delta är man frän utskollsmajoriietens sida nöjd medden kompetens som finns inom äklagarorganisationen och polisorganisationen ivad gäller miljömål. Hur förklarar man detta?