prot · GC09120 · 1988-12-31 00:00:00 — Vidarekommer utredningar att läggas fram om rennäringens slällning och om hurdenna näring skall använda de modernare fordonen. Det är naturligtvis etllegitimt krav för näringen att på samma säll som andra näringar få ulnyttja denmoderna teknik som finns. Men del måste göras en avvägning mellan fördelarnamed denna tekniska ulruslning för rennäringen och riskerna för skador. Delär inte alls så att vi avvaktar utvecklingen och inte vidiar några åtgärder ifrågan om avgasreningssystem. Tyvärr var del inle så många ledamöler frånutskottet som kunde följa med fill i Göleborg. Men vi som var med fickingående upplysningar om vad som händer jusl . Som har sagts hållerMercedes Benz på med försöksverksamhel, vilkel visar att inget nyllavgasreningssyslem ännu är färdigi. Det pågår en mängd ohka forskningsprojekt,som även svensk induslri deltar i. Del är alltså viktigt med internationellsamordning på detta område. Ändring i bdavgas-lagen, m.m. 148ANDERS CASTBERGER (fp): Nej då, säger , här avvaktarvi inte någonting ulan att också göra något. Men vad man gör är ju bara alt päpunkt efter punkt hänvisa lill utredningar. Men, snälla någon, det bör väl inlelängre handla om ulredningar. Vad gäller avgasrening på tunga dieselfordonhänvisar man lill, som det så fint heler, Slockholmsgruppen. Men del är ju inlelängre fråga om all utreda i Stockholmsgruppen. När vi besökte i Göleborgfick vi reda på att utvecklingen visar all det med all säkerhet går alt införade nämnda bestämmelserna om avgasrening års modeller. Det lalas omden slora inlernalionella samordningen, men faklum är all man kan hänvisa lillde regler som gäller i . Där är reglerna pä delta område ytterligt hårda. Menar verkligen all vi med de kunskapervi har redan nu skall behöva vänla till 1994 och dessulom lägga ul 0,5miljarder kronor i onödan? Det är inte en bra polifik, om vi med del menar enpolilik, som syftar till en bältre miljö som vi kan få ett bra ochoförändrat stort transportarbete utfört Del måsle också vara målet. I frågan om lerrängkörningslagen hänvisarMarfin fill all del pågår en översyn av naturvårdslagen. Men manhar inle som direktiv atl utreda del som reservafion 7 handlar om, nämligenmissbruket av körning med snöskoter. Del är vad som måsle karlläggas.Förekommer missbruk i den ulslräckning som vi har anledning att misslänka ochbefara? Vilka slutsatser skall i sä fall dras av det? På den punkten ger inte någol rejältsvar, ulan han hänvisar bara lill pågående ulredningar. Del är inletillfredsställande alt vi får vela all det är den socialdemokratiskaregeringens seriösa miljöpolitik. Det går ju atl vidta åtgärder, alt nä målenoch få fram bestämmelser i rimlig lid. Vi får också vela vad del koslar, men depengarna är socialdemokralerna märkligt nog beredda alt strö ut i subventionerpå detta område. 149LENNART BRUNANDER (c): Utöver de problem som vi har talatom när det gäller billrafiken, nämligen kväveutsläppen, koloxidutsläppen ochkolväleulsläppen, har vi också koldioxidutsläppen, som kanske är det allraslörsta problemet. Jag hörde i radion atl en FN-ljänslemanhade sagl all koldioxidutsläppen måste minska , räknal från den nivådär de ligger , om vi över huvud lagd skall ha någon chans alt överleva påjorden. Även om vi lyckas klara denna minskning, kommer temperaturen atl sfigamed en grad , vilkel i sig säkerligen är anmärkningsvärt ochbesvärligt. Detta släller ännu myckel större krav på oss än vad vi harlalal om. Del kommer alt krävas nya motorer och nya bränslen. Jag har fortfarande inte fått något svar från MartinSegerstedt om vad regeringen har gjort med anledning av del uppdrag somregeringen fick av när det gäller nya motorer och nyabränslen. Jag har inte heller fåll någol svar från på fråganom stimulanserna fill införande av bättre avgasrening på äldre fordon. Detgäller ju enligt den proposition som vi nu behandlar beslämmelser som snartskall träda i krafl. Jag kan inle tolka detta på annat sätt än att MartinSegerstedt inte har något Det är mycketanmärkningsvärt och dessulom myckel ledsamt. Sedansäger atl det är de lunga fordonen som är problemel. I nästaandetag säger han atl del är viktigt all komma åt dessa ulsläpp men atl vimåste vänta på inlernalionella överenskommelser. Om de internationelladiskussioner som pågår leder lill all vi inte kan komma överens om att få nyaregler ens 1992-1994, som regeringen föreslagit, skall vi då uppskjuta dettamed atl vidla åtgärder ännu längre? Det är ju konlenlan av vad MartinSegerstedt säger, och det gör mig ännu mer orolig. Det finns ju möjligheler attvidla dessa ålgärder fidigare. Det hade naturligtvis varit ännu lättare, ombeslutet hade lagils , men del är fortfarande inte . Delborde ha varil en ledsljärna för den socialdemokratiska regeringen. MarlinSegerstedt säger vidare: Vi avvaktar inle ulan vidiar ålgärder. Vilka ålgärderhar man vidlagil på del här området ? Ändringi bilavgaslagen, m.m. Anf.150 (): Marfin framhärdar och trorlydligen all problemen med reparationerna av avgasreningssyslemen skall klarasäven av märkesobundna verkstäder utan att de tar över garantibilen. Jag befararalt problemen kommer atl bestå, då jag har svårl att tro att detta kommer attgå spårlöst förbi. Jag befarar alt tillverkaren i många fall inte kommer allvara beredd atl behålla garantiansvaret. Vi får se. Vi kommer i varje fall allmed uppmärksamhel följa den fortsatta utvecklingen. 151 (): Ja, , det är bra all ni också känner till problemen ifjällen. Deslo mindre begripligt är det atl man inte är beredd alt förbjudabarmarkskörning på kalfjäll även för tjänstemän och samer. Del är ju endaslbarmarkskörning på kalfjäll som det handlar om. Del finns ingen anledning atl hänvisa lill någon annan ulredning. Delarbete som pågår för alt få fram en ny naturvårdslag handlar inte om detta. Delhandlar däremol om att ulvärdera snöskolerkörningen m.m., så den delen ärfillgodosedd. Men jusl frågan om barmarkskörning på kalfjäll, som då gällersamerna och vissa tjänstemän, är utredd. Där finns del väJ genomtänkta förslag.Varför kan inte regeringen och socialdemokraterna stödja dessa? Detenda vi har kunnal få fram i deballen här är att det är fråga om en eftergiftåt något krav från samerna, anlagligen just från de samer som kör på barmark påkalfjället Vi vet ju om att detta är ett marginellt problem - det är ju utrettDet går bra atl förbjuda sådan här körning. Närdel sedan gäller all införa undanlag i lerrängkörningslagen, undantag somnormalt skall finnas i terrängkörningsförordningen och som redan finns där -det gäller då vissa undantag men inte andra - har jag inte fått någonförklaring från varför nyttotrafik i skogs- och jordbrukskall beröras i lagtexten, medan sådan trafik som räddningstjänst,sjukvårds-transporter osv. inle skall omfattas av lagtexten. Är del mindreviktigt, eller vad finns det egentligen för skäl lill alt göra dennafullständigt onödiga och orimliga ändring? Jag har inte fått någon förklaringlill del - jag väntar. När del gäller avgasreninghar vi tidigare upplevt här i hur 1988/89:120 regeringen år förhalat beslutet om atl införa katalysatorrening på bensinbilar.När man till slut efter mycket stor vånda genomförde beslul om 77~i sådanrening vände del hela plötsligt. Då var det väldigl bra. Då var alla med Del var toppen. Det var inga som helslproblem. Man började l.o.m. Nuförhalar man i slällel dieselreningen. Del är precis samma Man är rädd förall stöta sig med vissa ekonomiska intressen. är den enda förklaringen.Tekniskt sett finns det inte några hinder. Ser man på hur delförhåller sig internationellt, finner man all hårdare krav redan nu hargenomförts på andra håll i världen. Se på Kahfornien t.ex.! Om vi skall tala ominternationella förhållanden, vill jag också peka på det beslut som EG nyligenlog om avgasrening på bensindrivna bilar. På ell par veckor slog inslällningenöver från elt blankt nej fill ell klarl ja. Man vågade driva på. Del land somvågade driva på då var , Men om man inle vågar driva på, får man inleheller någon utveckhng internationellt Det är självklart all på det härområdel skall gå fram så forl som det är tekniskt möjhgt. Annars blir del ju såsmåningom förbud mot dieselfordon i fler städer. Anf.152 (): Först några ord om snöskolerkörning. Del är heh rikfigt all vi har över100 000 snöskotrar i landel. Framför alll i och omkring tätorterna i berördaområden är de ett stort problem, när man kör på ett felaktigt säll. Dessulomkör man ofla på förbjudna områden. Men det är inle någonting som vi kanlagstifta om, utan det gäller att följa upp det hela. Det är i mycket storutsträckning en polisiär fråga. Snöskolerkörning är, som sagts, föremålför en utredning, och vi kommer förhoppningsvis att få förslag om vissaskärpningar. är snöskotern etl myckel viktigt fordon, som används påett vettigt sätt både för rekreation och för nyltokörning. Därför måsle vi hasådana beslämmelser all många kan komma i åtnjutande av sådan körning och attden sker under former som vi kan acceptera. Ettannat problem är atl man kör för mycket i ungskog. Vi får därigenom myckelstora skogsskador. Men, som redan sagts, en lagstiftning är på gång på del härområdel. Idenna replikomgång framkom inle särskill många nya argumenl. Jag menar att jaghar redovisal vad som har skett och vad som är på gång. Jag kan försäkra er atlregeringen arbelar med dessa frågor på etl ulomordenlligl seriösl sätt. Men,som jag har sagt , är det fråga om problem som vi måsle arbeia medpå bred front. sade om lerrängkörningslagen och samerna att det är mycket enkelt atlförbjuda samerna atl köra på kalfjället. Jag är inle säker på att det är såenkelt. Renskötseln är en näringsutövning som skett sedan urminnes tider, ochsamerna har sina givna rältigheter. Visserligen har de inte körl motorcykel påfjället sedan urminnes tider, men de har också rätt att använda de tekniskahjälpmedel som finns. Vi vet att detta är ellproblem, liksom flygningen. helikopter på låg höjdöver fjällvärlden, och del kan också ha nackdelar, framför alll för delvilda. Men vi måsle faktiskl avvakla de ulredningar som 156 har i uppdrag all uireda detta. Det är minsl två ulredningar somarbelar med Ändring i bilavgaslagen, m.m. det här - det är jag säkerpå. Vi kommer att få förslag, och vi kommer atl få Prot. 1988/89:120tillfälle att här i kammaren deballera de här frågorna mer. Men för dagentror jag inle all del är möjligt all gå vidare med lagstiftningpå jusl del här området. Anf.153 (); säger att regeringen jobbar seriöst med frågan omavgasrening på olika lyper av fordon och har mycket på gång. Varför då interedovisa det för oss som har ställt frågor om del? Vi får ju ingen redovisningav del ulan får bara vela alt del är saker på gång. Del inger inget förlroende. Anf.154 (): Jag vill först göra en rältelse av vad jag sade i mitt förra inlägg.Jag råkade säga förbud mot dieseldrifl i städer - jag menade naturligtvis stoppför inköp av dieseldrivna fordon. Det kan bli akluellt i flera släder, precissom del redan blivit i . Såtill om barmarkskörning på kalfjäll är faktiskt utreddoch färdig. Del vore mycket ärligare om socialdemokralerna hell enkeh lalade omatl man är beredd all acceplera del. Att nu hänvisa till en ulredning uppleverinte jag som ärligi - det är egenlligen inle någon sådan utredning på gång nu.Det är snarare så atl man har bestämt sig för atl acceptera att samernafaktiskt bedriver barmarkskörning på kalfjäll. Vinternär lång i fjällen, och för del mesta är det inte barmark. Det går alldelesutmärkt att bedriva den här näringen utan all köra pä barmark med de härfordonen. Det är jusl det som har utrett. Jag skulle viljaveta vad del egentligen är för fel på naturvårdsverkels utredning och förslag påden punkten, eftersom försöker all undvika all svara påfrågan. Jagnoterade än en gång atl inle vill förklara varför man skallla in elt visst undantag i lerrängkörningslagen, nämligen del om jord-ochskogsbruk, men inte andra undantag som finns i terrängkörningsförordningen,som räddningstjänst, osv. Del är mycket ologiskl. Del är också orimligl alt regeringen skulle ändra terrängkörningsförordningen på sådanl sätt atlman i prakfiken förbjöd jord- och skogsbruk i . Del är ju den endatänkbara förklaringen, om man nu skall försöka länka logiskt Men det kanske maninle skall! Det vore trevligt att få en förklaring lill det här frän MarlinSegerstedt Anf.155 (): erkänner ju att del finns problem och åter problem med lerrängkörningslagens tillämpning, och så hänvisar han lill en ulredning - och dessulom fill fel utredning. Någon ulredning som utreder del som vi faktiskt föreslagit i reservation nr 7 finns det inle.Vad vi önskar är en kartläggning för atl se om den okynnesåkning och laglöshet som vi har anledning befara verkligen förekommer. Om så är fallel måsle vi naturligtvis gå vidare för atl skärpa bestämmelserna och tillse att lagarna efterlevs. Delta viftar dess värre borl. Det ger etl intryck 157 Ändring i bilavgaslagen, m.m. av alt dethär ärendel ligger i någon byrålåda i vänlan på något utspel som regeringenförbereder för atl åstadkomma en PR-effekt Eller också är del hell enkell såatl del är ell av de nu dess värre många områden inom miljöpolitiken därregeringen inte hinner med eller i varje fall har förlorat målet ur sikle. När del gäller frågan om reningen av avgaserna från delunga dieselfordonen vill jag påminna om atl när folkpartietsom enda riksdagsparti före förförra valet lanserade förslagel om alt manålminslone frivilligl skulle kunna få införa katalytisk avgasrening påbensinpersonbilarna stretade socialdemokraterna emol och sade blankt nej. förbjudet att ha personbilar med katalytisk avgasrening. som ville testa del syslemel, som då hade varil i bruk i mer än tioår i , fick begära särskild dispens, som inle beviljades avtrafiksäkerhetsverket. Har då inle socialdemokralerna lärl sig någoniing avdelta? Jo, det har man. Statsrådet statssekreterare säger i ell av desenasle numren av Affärsvärlden att nu vet vi bältre - vi kunde ha infört dethär tidigare. Då frågar jag mig; Varför vore det inte möjligl atl fidigareläggainförandet av de skärpta beslämmelserna för de lunga dieselfordonen fill 1992,när vi nu vel atl fordonen faktiskl finns på plals, fungerar och körs omkring. När del gäller frågan om partikelfällor ville MartinSegerstedt göra elt stort nummer av all de inte är färdigutvecklade. Jo, de harfaktiskt kommil så långl all de redan sitter i breda prov ute i tusentalsfordon för atl man skall få yllerligare erfarenheler. Skall det ochutvärderingen av del behöva la ? Det är en orealistiskt dålig tropå teknisk ulveckling när socialdemokraterna sköljer 400 milj. kr. över dettahell i onödan. 156 (): För vill jag läsa något urregeringens proposition, s. 46: "Den nu arbetande ulredningen som ser övernaturvärdslagen har ocksä i uppdrag att pröva om möjligheterna till bevakningoch tillsyn av lerrängkörningen behöver förbättras." Del är vad jag stödermig pä i det sammanhanget. Sedan skall jag bara ta upp ytterligare etl ämne, och detgäller återigen samerna. Det är nämligen sä atl de här fordonen behövs vidkalvmärkningen jusl , när man driver ihop renarna förkalvskiljningen, och då är man uppe på kalfjället Del kan man inte ersälla medannal än all ha hund och springa efter renarna, som man gjorl tidigare i allatider. Det är den enda ersättning som finns för del. Man kan inle använda flygi det sammanhanget, därför all kalvarna är för små och man skrämmer dem förmyckel. Del är skälel till atl del vore etl slorl ingrepp i rennäringen - delanser man i varje fall från samernas håll - om vi helt skulleförbjuda användning av hjulfordon. Det är skälet till alt jag sägeratl vi skall se över det här; jag är överlygad om all vi måste få till ståndytterligare skärpningar, men atl helt förbjuda del anser jag inte rnöjligl. Överläggningenvar härmed avslulad. (Beslut i ärendel skulle fattas vid näsla arbelsplenum.) 21 § Kammaren beslöl attförhandhngarna skulle fortsättas vid morgonda- Prot, 1988/89:120 gens sammanträde, 22§ Kammaren åtskildes kl, 21,58, In fidem Prot, Förteckning över talare 1988/89:120 (Siffrornaavser sida i protokollen) (Siffrorna avser sida iprolokollel) Tredjevice lalmannen 64, 87 Alemyr, Sfig (s) 3, 4 Allmér, () 62, 72, 78, 80Andersson, () 66, 77, 81 , () 109, 111, 113, 114Brunander, Lennarl (c) 144, 150, 154, 157 Caslberger, () 143, 152,154, 157 , (vpk) 117, 121, 124 , () 141, 150,155 , () 126 Goés, () 50, 57, 58, 61 , () 31 , (vpk) 92, 95, 96, 99, 101 , Ann-Calhrine (m)32, 43, 46, 54, 59, 61 Hagård, () 14, 20, 27 , Margarela (s)51, 57, 60 Hestvik, () 138, 139, 140 , () 96,100, 101 , Kersli (c) 90, 94 , () 16, 26, 28, 40, 45,46 , (vpk) 47, 56, 68, 72, 79, 80, 102, 103 , ()31 ,() 114, 122, 124, 126, 128 , () 36, 44, 46, 55, 58 , () 118, 122, 124, 132 , () 21, 27, 29 , () 119, 123, 125, 127 , () 132, 135, 136 Marlinger, () 128, 135 , (vpk) 146 , () 72 , () 105, 107, 108 , () 146, 151, 155, 157 , Ehsabeth (vpk) 82, 137, 139, 140 , () 110, 112, 113, 114 Roxbergh, () 21, 26, 28 , () 87, 100, 101, 104, 106, 107, 108 , (vpk) 18, 20 , Marfin (s) 148, 153, 156, 158 , () 30 , () 136 , () 74, 79, 81 , () 131, 134, 136 160 Wdin, () 89, 94, 95,102 ,() 29, 64, 79 , () 97, 100 gotab 89199, 1989