prot · GC0997 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:97 Förhandlingarna leddes lill en början av iredje vicelalmannen. 1 § Justerades protokollet för . 2 § Svar på fråga 1988/89:573 om bättreregeringsinformation till de gröna har frågat mig om jag ärberedd att förbättra regeringsinformationen till de gröna. Regeringen har givetvis en ambition att, när sä ärlämpligt, i förväg informera riksdagspartierna om viktigare regeringsbeslut ochandra händelser av vikt. Några särskilda former för hur denna informationskall lämnas finns inle, annat än när del gäller de frågor som ligger inomutrikesnämndens område. I utrikesnämnden är ju inle representerat. Detta betyder all informationen lämnas på del säll som vidvarje tillfälle är mest lämpligt. Det ligger i sakens natur all del ärregeringen som får bedöma när, hur och till vilka partier informationen skalllämnas. 2 (); Tack för svaret, även om jag kanske hadehoppats på dl bättre svar. Sista meningen i svaret lycker jag är anmärkningsvärd;"Del ligger i sakens natur all del är regeringen som får bedöma när, huroch till vilka partier informationen skall lämnas." Jag tolkar det som attolika partier skall ha olika information. Jag ställer mig dä frågan om det inteär rimligt att alla partier får samma information och samma underlag för sittpolitiska agerande. Vad är det i så fall som påverkar vilka partier som skallfå reda på vad? Är del storleken pä partiet? Skall det största parlid ha redapä mest? Det finns frågor där man bör sträva efter politiskkonsensus. För all det skall vara möjligt måste dock alla inblandade parter fåreda på den väsentliga informationen. Jag har en känsla av att de borgerligapartierna ibland särbehandlas, och de gröna och vpk behandlas påelt speciellt sätt. Varför fick inle vi den information som gavs iutrikesnämnden i Prot 1988/89:97 måndags? Sent omsider fick vi visserligen den offentliga delenav säpoutred- 14 april1989 "'ngen. ----------------------- Detborde vara så att alla partier är representerade i den s.k. parlarnenia- Ombetydelsen jor lax- i\ kommittén för säpofrågorna. Istället har man gjortutrikesnämnden lill eringsvärdet av energi- f informationen, och därmed ställer man tvä avriksdagens partier sparande installationer vanför. Ämnar regeringen återuppliva utrikesnämnden somdet sekreta m.m. i bostadshus utskott den en gäng var, när denskapades på 1700-lalel? sammanträdde inle i måndags.Däremot träffades partiledarna för de partier som är representerade isäpokommittén för all diskutera det fortsatta arbetet, vilkel jag lycker varhögst rimligt. ansåg vi att det var vikligl all de ivå övrigapartierna skulle fä det dokument som överlämnades vid della tillfälle, nämligendel öppna förslagel från ulredning. Mina medarbetare fick omedelbartlag på vpk. Vi sökte också efter en representant fränmiljöpartiet. Det lyckades försl relativt sent . Exakt samma skriftligamaterial som de borgerliga partierna fick del av överlämnades dock till vpk ochmiljöpartiet. Till sisl, när del gäller kommittéer kan det inle vararimligt att man låser fast alt alla partier skall vara representerade i allakommittéer. Det är i stället en av de lämplighdsfrågor som jag åberopar i millsvar. Däremot vägar jag med min erfarenhet av riksdagsarbete ochregeringsarbeie påslå all det inte har lämnats informationså ofta från regeringen till oppositionspartierna som . 4 (); Om samma information lämnades påparfiledaröverlägg-ningen dit de borgerliga partierna var kallade,varför kallades i så fall inte vi? Hade del varil ett uirikésnämndssammanträdehade det varil naturligt all vi inle var kallade. I della fall borde viemellertid ha varit där och fått information. För mig innebär en parlamentarisk kommitté att deparlamentariska partierna finns representerade. Jag är myckel väl medveten omatt det finns kommittéer där man inte behöver ha med alla partier. Är det enparlamentarisk kommitté lycker jag också alt alla partier bör ha insyn iarbelel. Överläggningen var härmed avslulad. 3 § Svar på frågorna 1988/89:545 och 546 om betydelsen förtaxeringsvärdet av energisparande installationer m.m. i bostadshus har frågat mig om det stämmerall energisparälgärder i bostadshus leder till ell högre taxeringsvärde och omjag avser att vidta några åtgärder. BirgerSchlaug har frågat mig om regeringen länker ge direktiv lill omarbetadfastighetstaxering så att inle miljö- och energimål motverkas. års taxering av småhus har en översyn avvärderingsreglerna gjorts, bl.a. avseende standarden. I den proposition somlades fram vidhölls principen att standarden även i fortsättningenskall bestämmas med hänsyn till småhusets byggnadsmaterial och utrustning.Emellertid ansågs det nödvändigl all omarbeta den s.k. frågelistan från bl.a.förenklingssynpunkt. Del överlämnades lill att närmare utformafrågelistan tillsammans med värderingsexpertis. Jag gjorde dock i sammanhangetvissa uttalanden om de riktlinjer som borde följas. Bl.a. förklarade jag migdela de utgångspunkter som den parlamentariska kommitté som utrett frågan,funnit lämpliga för att bestämma standarden. Detta gällde bl.a. uppdelningen avfrågorna avseende standarden på fem huvudområden, varav energihushållningutgjorde ett område. Vidare betonade jag betydelsen av att endasl sådanaomständigheter som är relevanta och som har en entydig värdeinverkan bordebeaklas vid slandardbedömningen. fann alt det inte rådde någramotsättningar rörande den grundläggande målsättningen all förenkla ochförbällra frågelistan, de riktlinjer som drogs upp i proposilionen eller dedetaljer som har samband med denna fråga. Taxeringsvärdena åsälis med utgångspunkt i marknadsvärdet.Vid utformningen av frågelistan gäller det alt hitta de faktorer elleregenskaper som pä elt entydigt sätt påverkar småhusens marknadsvärde. Frågan omelt hus är vinterbonat eller inle är elt exempel på en sådan egenskap.Uppgiften är således enbart all konsiaiera fakliska förhållanden.Energipolitiska överväganden får göras i andra sammanhang. De frågor som och framställtföranleder mig inle all vidta någon vidare åtgärd. Om betydelsen för taxeringsvärdelav energisparandeinstallationer m.m. i bostadshus Dä , som framställtfråga 1988/89:546, anmält alt han var förhindrad alt närvara vid sammanlrädel,medgav tredje vice lalmannen alt i ställd fick delta iöverläggningen. 6 (); Vi borde bedriva energipolitik med allatillgängliga medel, och då borde även fastighetstaxeringen vara elt av dessa.Energianvändningen i fastigheterna är av mycket slor belydelse. Del kommer attha stor betydelse hur vi bygger våra fasligheter, vilka värmesystemvi har och hur snåla vi kan göra dessa system. Del borde dä vara ensjälvklarhet att vi utnyttjade alla medel som står lill buds för all fämänniskor att vidta åtgärder. Elt värmesystem som kanske från början inle koslar merpengar än elt traditionellt storförbrukningssyslem kommer att leda till attdriften av huset blir billigare. Värdet på huset kommer dä alt stiga på grundav all huset blir billigare i drift. Huset får dä ell högre taxeringsvärde, ochdel blir därmed högre koslnader för den som bor där. I stället borde det varatvärlom. De miljöförbättrande åtgärderna, de energibesparande ochresursbesparande åtgärderna, borde inle finnas med som grund när del gälleruppräkningen av taxeringsvärdet. Om ålgärder mot distribution av reklam via telefax 7LARS (): I ställe tackar jagfinansministern för svärd. Det var utformat nästan exakt som jag hade väntatmig. Men saken är kanske inle så enkel som finansministern föreställer sig. har förklarat alt avvecklingen avkärnkraften är "vår lids stora uppgift, den historiska ulmaningen".Elt av de viktigaste elementen för all möjliggöra denna avveckling ärenergihushållning. Mänga av de energi-hushållningsålgärder som ärefler år har arbelel för och gärna ser ulförda, lilläggsisolering,ireglasfönsler, braskaminer eller kakelugnar, har en mycket längålerbelalningstid. Del kan med dagens relalivt låga energipriser röra sig ombåde 30 och . Dessa åtgärder höjer alllsä i ringa mån husensmarknadsvärde. Många av dessa energihushållningsälgärder borde därförinte heller höja taxeringsvärdet. De poäng som skall läggas till husensvärde, och som höjer taxeringsvärdet, blir då ett straff för att villaägaren iviss utsträckning av ideella skäl har gäll regeringen till mötes i sinansträngning alt anta "den historiska ulmaningen". Skulle inleregeringen, orn den vill undvika beskyllningen för dubbla budskap, kunna setill att dessa poängtillägg för energisparälgärder stryks vid höstensvillalaxering? Överläggningen var härmed avslulad. 4 § Meddelande om svar på interpellationerna 1988/89:167,169, 172, 192 och 197 Eftersom inlerpellalionsdeballen den 25 aprilär inslälld på grund av arbetsplenum. kominer jag alt besvara interpellation169 av om löntagarfonderna och 192 av omAP-fondernas aktieköp i ett sammanhang . Interpellation 197 av Knul Wachtmeisler ombankinspektionens rekommendationer besvaras . Datum för svar på interpellation 167 omavvecklingen av omsättningsskatten pä värdepapper och 172 ornvalularegleringen. som skulle ha besvarals , har ännu inlefastställts. Jag ber all få meddela kammaren detta vid ell senare tillfälle. 5 S Svar på fråga 1988/89:530 om åtgärder mot distributionav reklam via telefax 9 Kommunikafionsminisler : Herrlalman! afRantzien har frågat mig hur reklambranschens missbruk av andras telefax skallkunna beivras. En lelefaxapparat kan anslutas lill vilkellelefonabonnernang som helsl. Någol särskill abonnemang krävs alltså inle, ävenom del av praktiska skäl är lämpligt alt ha elt separat abonnemang förtelefaxen. Om bilismens skadliga inverkan på miljön inteheller något inflytande över telefaxapparater eller vad de brukas lill. 1988/89:97 Den som har en telefax kan dock själv välja om den skall varapåslagen och alltså öppen för alla inkommande meddelandeneller inte. Del är nalurliglvis också möjligl för abonnenlen alt ha elt hemligtnummer. Dagens teleteknik erbjuder fantastiska möjligheler tillkommunikation. De möjligheterna måste vi värna om, och det är angeläget all deinle missbrukas. följer hur teletjänsterna ulnyltjas. För närvarandeanser jag inle all del är motiverat med några ingrepp i möjlighelen all förmedlameddelanden per lelefax. Tredje vice lalmannen konstateradeatt frågeställaren ej var närvarande i kammaren och förklarade överläggningenavslutad. 6 § Svar på fråga 1988/89:543 om bilismens skadligainverkan på miljön Hans Leghammar har frågat mig om jag anser att forskarnahar fel i fråga om alt naturen inte tål nivån på dagens utsläpp frånbiltrafiken och vilka fakla jag i sä fall har för alt inle minska bilismensskadliga påverkan pä miljön. Bakgrunden lill frågan är enligl frågeställaren att jag ien TT-intervju skulle ha sagl alt del bara är i slorsläderna som bilismenbehöver hejdas. Som jag har sagl både i och utanförriksdagen utgör biltrafikens effekter pä miljön ett stort problem. Det ärdärför nödvändigt all göra Irafiken mer miljövänlig. Regeringen har som målsättning att minska utsläppen frånbiltrafiken, och beslut om åtgärder i delta syfte har redan fallats. Förnärvarande arbetar flera utredningar med all ta fram analyser över miljö- ochhälsovårdsläget liksom förslag till ytterligare åtgärder. Bilismens skadliga effekter är stora i storstäderna.Slorsladslrafikkommit-tén kommer att lämna sitt förslag . Jagräknar med att vi därmed får dl tillräckligt underlag för alt bedöma vilkaåtgärder som kan vidtas för all begränsa bilismen i slorsläderna och underiältaför kollektivtrafiken. Om sä behövs är regeringen beredd att vidta ylllerligareålgärder för alt reducera utsläppen och lokall begränsa bilanvändningen. 11 HANS LEGHAMMAR (mp); Jag lackar för svaret. I jämförelse med den TT-intervju som jag har haft tillgrund för min fråga är dagens svar klart mer nyanserat. Men jag frågar mig omdella är en efterkonstruktion efler kritik för den TT-intervju som kablades ulden . Där andades en bilismens slora optimism och all vi inle hade någrastörre problem. Det står onekligen i TT-inlervjun all bilismen bara behöverbegränsas i slorsladsomrädena. Är inlervjun fellolkad, eller är del enefierkonstruktion? I helaEuropa har man förstått vidden och problemet med bilismens Prot.1988/89:97 skadeverkningar på miljön. I våra grannländer och nere påkontinenten satsar man mängmiljardbelopp föratt komma ifrån den stora ökningen av bilismenoch för att få över gods och persontrafik på järnväg. Ombilismens skadliga c . n . . u - j i j ° Sverrge inte alls vant samma upprustning och omläggning med anledning av - de senasle årens katastrofer. Idagens kommunikationspolitik satsas del Regeringen anser inle all man beiräffande kan hålladen utbyggnadsplan som har aviserats tidigare. allTT-inlervjun stämmer räll väl med den kommunikationspolitik som förs. ÄrTT-inlervjun felaklig, eller vad är det som egenlligen är sämre med 12 Kommunikationsminister : Herrlalman! Mänga gånger har jag erfarit vådan av all bygga debatter och omdömen pårubriker och lösryckta citat. Det förvånar mig alt riksdagsledamöter inleinser vilket ofullständigt underlag man får pä det sättet. Jag har här ikammaren vid upprepade tillfällen uttalat mig om problemen med bilismen när detgäller miljön och sagl all regeringen nalurliglvis måste vidla åtgärder. Attregeringen redan har vidtagit åtgärder tycks vara bortglömt i debatten. Bl.a.har regeringen ställt krav på kalalylisk avgasrening och krav pä rening när delgäller lastbilar och bussar. Regeringen har aviserat yllerligare åtgärder ifråga om slorstadstrafiken, och regeringen har aviserat att ytterligare kravkommer att ställas när del gäller utvecklingen av renare fordon, alltså krav påbilindustrin. Regeringen har även aviserat alt biltullar skall införas därdella är möjligl. har fält i uppdrag alt analysera denna fråga ochlämna förslag redan före . Det är därför förvånande alt Hans Leghammar och andrabygger sina debattinlägg pä lösryckta citat. Intervjuer ger sällan enfullständig bild. Jag är förvånad att mina tidigare inlägg i dessa debatterinte har förmått övertyga Hans Leghammar och vissa andra vad regeringenfakliski slår för. Och regeringens satsning på järnvägen är offensiv, ochsyftet är att godstransporter och andra transporter skall överföras frånlandsväg och flyg lill järnväg. 13 HANS LEGHAMMAR (mp); Förnekar alt han har sagt detsorn står i TT-intervjun? Det som säger i debatterna om attminska bilismens farliga skadeverkningar, att regeringen har aviserat olikasaker och att regeringen gör saisningar på olika områden låler myckel vackert.Men tyvärr är det myckel litet konkret som kommer ut av delta. Jag tyckeralllsä att kommunikationspolitik faktiskt förs på ell sådant sätt somframgår TT-intervjun. Den stämmer bättre med verkligheten än de vackra tal somvi ofta får höra i kammaren. Om kommunikationsministern vill dementera dennaTT-intervju och verkligen lägga om kommunikationspolitiken så att den blir mermiljövänlig, skall jag ge honom all kraft och hjälp. Jag hoppas att vigemensamt kan gä vidare i denna fråga. 14 Kommunikafionsminisler ; Herr lalman! Jag villän en gång belöna att TT-inlervjun inte gav en IQ fullständig bild av vad jag stårför när del gäller trafikpolitiken. lycker medrätta alt jag här i kammaren mera utförligt har uttrycktvad regeringen och jag personligen slår för. Därför borde Hans Leghammar hahaft underlag alt bedöma denna fråga. Glöm inte, Hans Leghammar, att regeringen har vidtagitkraftfulla åtgärder och att är ledande i när det gäller krav påbilismen i fråga om miljön. Jag ägnar mig inle ät vackert tal, utan jagförsöker föra en ärlig och öppen diskussion om trafikpolitiken i allaavseenden. Då får man inte blunda för problemen, men man får inte heller baraägna sig åt svartmålning ulan försöka se ulvägar för alt kunna upprätlhålla enbra transporlpolitik i det här landet lill gagn för människor och näringsliv. Om postens paketsortering i Ange 15 HANS LEGHAMMAR (mp): Faklum kvarstår, herr kommunikalionsminsler,att bilismen ökar och att järnvägen har myckel svårt att konkurrera i det härlandel. Alla forskare är överens om att bilismen måsle minska, men regeringenlåler ändå bilismen öka i omfattning. Vad är det dä för politik som regeringenegentligen för? Jag tycker faktiskt att del som slår i TT-intervjun stämmerganska väl i fråga om bilismens stora . Tyvärr tycker jag alt detstämmer alllför väl. Överläggningenvar härmed avslutad. 7 §Svar på fråga 1988/89:549 om postens paketsortering i Ange har frägal mig vilka åtgärder regeringenkommer att vidta för att förhindra att postverkets paketsortering flyttas från Ange. Som känner lill pågår del inom poslverkdsedan ell år tillbaka en översyn av distributionsnätet för paket- ochbrevhantering. Översynen bedrivs i etapper, och olika alternativ övervägs. Desammanlagda effekterna pä postverkets ekonomi, tjänsternas kvalilel ochsysselsällningen kan bedömas först sedan utredningarna är klara och resultatenav ett antal delutredningar vägts samman. Enligt postverket, som självständigt beslutari organisationsfrågor av den här typen, kan detta göras först efler sommaren1989. Någol ingripande från regeringens sida är således inle aktuellt. 17 (); Jag ber att få lacka kommunikationsministernför svaret pä min fråga. Frågan gäller om regeringen avser alt vidta någraålgärder för all förhindra all poslens pakelsortering flyttas från Ange. Denfrågan rymmer många aspekter. Den gäller sysselsättningen i enavfolkningsdrabbad kommun, och den gäller huruvida poslen skall flytta övertransporter från järnväg till landsväg. Frågan har härigenom både miljö- ochtrafiksäkerhetsaspekter. Dessutom handlar denna fråga om huruvida statligaverksamheter i samverkan skall ta elt erforderligt regionalpolitiskt ansvar. Mot bakgrundav regeringens avgivna löften om all uppmärksam- Prot.1988/89:97 ma Väslernorrlands problem-Västernorrland är ju ett län somharen kraftig befolkningsminskning - är delförvånande om regeringen inte vidtar några ' åtgärder för att försöka bevara denna viktigaverksamhet i Ange. Om denna Om åtgärderför att för- , , r = s i i j i i j m verksamhel flyttas frän Ange beräknas den mrnskasysselsättningen med 50, hindra oljekalaslrofer , ,, 60 eller70 personer. Tyvärr visar svaret att regeringen inte avser all ingripa- del är åtminstone inte aktuellt . Jag vill fråga kommunikationsministern om inte regeringen,mot bakgrund av löftena lill , som statsministern gav senasl iell lal i för någon vecka sedan, finner skäl och ansvar för allförsöka påverka utvecklingen på ett sådant sätt att denna verksamhel, som är säbetydelsefull för Ange, får vara kvar. Anser regeringen all del är rimligi allstatliga verk omlokaliserar sina verksamheter på ett sådant sätt att det gårtvärtemot samhällels regionalpolitiska strävanden? Överläggningen var härmed avslulad. 8 § Svar på fråga 1988/89:554 om åtgärder för attförhindra oljekatastrofer fill havs har frägal mig om regeringen är beredd allla iniliativd till en internationell konferens där man eftersträvar en lösningför att förhindra oljekalaslrofer lill havs. Bakgrunden lill frågan är den inträffadeoljekaiastrofen i . befarar att fler sådana katastroferskall inträffa på grund av att skrolfärdiga oljetankrar trafikerar världshaven. I har sjöfartsmyndighelerna i 14 länder, däriblandSverige, ingäll elt avtal om samarbele om harnnstatskontroll. Detta innebär allde länder som deltar i samarbetet på ett effektivt sätt kan utöva kontroll överall ulländska fartyg efterföljer de inlernalionella regler som gällersäkerheten och miljöskyddet i fråga om farlygstransporler. Frågor om säkerhet för tankfarlyg och skyddel förhavsmiljön behandlas forllöpande och regelbundd i FN-organd IMO (). Inom IMO finns del en särskild kommitté som behandlarmiljöskyddsaspeklerna. Skyddet för havsmiljön har jämte fartygssäkerheten gettshögsta priorild i IMO-arbeld, och dellar aklivl i della arbete. Mot denna bakgrund avser jag inte all la initiativ lillnågon särskild konferens om oljekalaslrofer lill havs. 19 (): Jag tackar slalsrådel för svaret. Jag måste dra enslutsals av rakt molsall karaktär. Mot den bakgrund som slalsrådel här beskriver finns det verkligen anledning att ta inilialiv till en konferens om hur rnan skall förhindra oljekalaslrofer i framliden, eftersom största delen av världens lankflolta är skrolningsfärdig. 12 Här säger visserligen slalsrådelall det finns elt samarbete om hamnslals- koniroll.Del innebär alt de länder sorn deltar i samarbetet effektivt kan ulövakoniroll. men de gör inle del. Sedan forlsäller statsrådet med all sägaall frågor om säkerhel för tankfartyg och skyddet för havsmiljöer behandlasfortlöpande och regelbundet i FN-organd IMO. Del finns l.o.m. en särskildkommitté som behandlar miljöskyddsaspekterna. Det påstås all fartygssäkerhdenges högsta priorild i delta arbete och att deltar aktivt i arbetet. Menhur i all världen, herr statsråd, kan hundratals skrolfärdiga tankfartyg seglapå världshaven? Snarl inträffar näsla katastrof. Det görs ingenting aktivt. Det finns verkligen all anledning alt ta initiativ och ivarje fall att ta närmare reda på vad dessa kommittéer gör. Vad görs inomFN-organd? Sitter rnan bara och sammanlräder? Man hindrar inga oljekatastrofergenom kommittéarbete och sammanträden i FN! Om åtgärder för att förhindra oljekatastrofer till havs noterade vad jag svarade, att del pågår eltfortlöpande arbete i en internationell kommitté. Det förvånar mig att HugoHegeland i näsla andelag frågar: Varför gör man ingenting? begär en särskild konferens. Oin del nuforllöpande pågår ell inlernalionelll samarbele, är väl de intentioner som HugoHegeland efterlyser därmed uppfyllda. Jag utgår från att de söm företräderSverige i denna kommitté driver denna fråga. Jag vet inte vilket underlag har för sittpåstående om att världshaven är fyllda av skrotfärdiga tankfartyg. Om del finnsfog för elt sådant påslående, ulgär jag självfallet ifrån alt det med kraftuppmärksammas i del inlernalionella arbele som forllöpande pågår. Däremotmenar jag all någon särskild konferens mol denna bakgrund knappasl ärmotiverad. 21 (): Det finns utförlig statistik över de tankfartyg somtrafikerar världshaven. Flertalet av dessa byggdes under 70-lalet under denslora boomen. anses vara maximitiden för ell tankfartyg innan del ärskrolfärdigl. Elt hundratal tankfartyg är faktiskt äldre än . Så här skrev : "Världensflotta av tankfartyg är föråldrad och i många fall är del rena tidsinslälldamiljöbomber som plöjer världshaven med kurs mot katastrof." ÄvenGöteborgstidningar uppmärksammade denna allvarliga situation. Statsrådet talar om fortlöpande inlernalionelll arbete,men del enda som fortlöper är dessa farlyg på världshaven som snarl kommer attföranleda en ny kalaslrof. Man borde nalurliglvis göra någonting aktivt ocksååt de bekvämlighdsflaggade fartygen, som också innebär slora risker. Överläggningen var härmed avslutad. Prot.1988/89:97 9 § Svar på fråga 1988/89:568 om brottsoffers rätt tillskadestånd Om brottsoffers rätt till skadestånd har frågat mig om jag ärberedd alt föreslå ändringar i lagen, så att brottsoffer hälls skadeslösa isädana fall dä en skada har orsakals genom brott av någon som har avvikit fränpsykiatrisk vård. I broitsskadelagen finns regler om ersällning avstatsmedel för skada lill följd av brott. Sådan brottsskadeersätlning utges förpersonskada oavsett vem som har begått brottet. Vid sakskada och renförmögenhelsskada lämnas brollsskadeersättning däremot - utom i vissaundantagsfall - bara om brottet har begåtts av vissa kategorier av rymlingar,framför allt personer som är intagna i kriminalvårdsanslall eller är häktade. I förarbetena till broitsskadelagen (prop. 1977/78:126 s.19) diskuterades vilka kategorier av rymlingar som borde omfallas av densärskilda ersätt-ningsmöjlighden vid egendomsskada. En av de kategorier som däbehandlades var personer som är intagna för psykiatrisk vård. Delkonstaterades all de flesla kommuner hade tecknat en särskild försäkring somgav ersällning för skador som sädana intagna vållat genom brott.