prot · GC0944 · 1988-12-31 00:00:00 — Naturens egenprocess ger tillfälle till omvandling till gasform av ämnen som annars blirskadliga när de transporteras direkt till vattnet. Omvandlingen av våtmarkerfill odlingsbar mark pågår med stor hastighet. Det är alltså nödvändigt medsnabba åtgärder. Det gäller att bevara de våtmarker som finns och attrestaurera våtmarker som dränerats. Jag yrkar bifall till reservation 9, där reservanternavill att man skall ge i uppdrag att arbeta fram ettåtgärdsprogram. I det handlingsprogram som vi vill ha ingår som en mycketviktig del att komma till rätta med klorutsläppen. Salarna drabbades ju inteplötsligt av en sjukdom. De har förgiftats av bl.a.massaindustriernas klorutsläpp. Det har visat sig att massaindustriernamycket Särskilda åtgärder med anledning av algblomning ochsäldöd Särskilda åtgärder med anledning av algblomning ochsäldöd snabbareän man tidigare hävdat kan komma till rätta med utsläppen. Det finns därföralla skäl att kräva en snabbare avveckling. Jag yrkar bifall till reservationnr 10. .Miljöministern sade i sitt bidrag till debatten att ett sådant uppdrag redan ärutlagt till . Då måste jag ställa frågan: Varför tvingadeutskottets majoritet fram en reservafion på denna punkt? Det hade väl varit iså fall rimligt att utskottet hade berört det uppdraget och talat om i sittbetänkande att det var bra. Jag tror inte att den minoritet som reserverat sigkan lastas för detta, snarare borde miljöministern vara glad att åtminstonenågra i jordbruksutskottet höll fanan högt och förde kampen där också. Det var dessutom en sak som berörde mig illa imiljöministerns inlägg. Miljöministern sade någonting i stil med att intressetär större för att tillfoga regeringen ett skenbart nederlag än att driva ettseriöst miljöarbete. Det finns ingenting som berör mig så illa som närmiljöfrågorna görs till ett slagträ partierna emellan. Jag vill visst inte medverkatill sådant. Faktum är att vi alla lider nederlag, allra mest naturen. Faktumär också att varje framsteg som vi gör är en seger inte för något enskilt partiutan för oss alla tillsammans. Det kan finnas olika förslag till lösningar, vilket berorpå att vi har olika ideologier och olika grundläggande uppfattningar. Det fårvi hantera genom det vanliga förfarandet här i . Men varje steg som vikan enas om är en seger för oss alla. Jag tror att vi skall akta oss för attgöra miljöfrågorna till ett slagträ mellan oss. Jag yrkar också bifall till reservation 11 som handlar ommassafabriken . massafabrik ingår i NCB, där staten hardominerande ägarintresse. Här har alltså staten möjlighet att göra sin anläggningfill ett föredöme dels genom att upphöra med tillverkningen av kemiskfluffmassa, dels genom att konstruera ett slutet system för blekeriet. Närstaten använder sitt ägande till en sådan satsning är det verkligen mening meddet statliga ägandet. Jag vill yrka bifall till reservation 12 om förbud motförsäljning av klorblekta produkter. Även till reservafion 13 vill jag yrkabifall. Kunskapen om halogenerade organiska ämnen, deras förekomst och deraspåverkan är dåUg. Detta är ett område där det behövs forskning, vilketriksdagen bör särskilt framhålla. Nyanvändning av PCB har ju förbjudits. Under ett antal årfick vi också som följd därav minskade halter PCB i . PCB anses juvara huvudorsaken till att salarna minskat i antal ochdrabbats av sjukdomar. Men har på nytt förhöjda halteruppmätts. Vi vet att PCB fortfarande finns i omkring 200 transformatorer och100 000 kraftkondensatorer. Det är av stor vikt att vi blir kvitt dettaoerhörda gift så fort som möjligt. Jag vill därför yrka bifall till reservation14, där det krävs ett totalt förbud och ett ökat internationelltarbete. Trafiken är också en källa till stora utsläpp. Riskerna äruppenbara att de vinster som kan göras med hjälp av katalysatorernas intåg ätsupp av den snabba ökningen av bilparken. Från bilindustrin framhålls ofta atten modern personbil i stort sett inte ger några utsläpp. Men då skall vi vetaatt man som regel har mätt utsläppen från en varm bil i jämn fart och medfungerande katalysatorrening. Tyvärr är inte vår bilpark så beskaffad att denmätningen ger en bra bild avverkligheten. Hur länge katalysatorerna kommer att fungera vet vi ännu inte,men vi vet att det finns många bilar som inte har katalysator. Vi vet att vi iSverige har våra bilar länge, bilparken byts alltså ut långsamt. Vi vet vidareatt trafiken särskilt i tätorterna långtifrån går i en jämn och stadighastighet, utan tvärtom är mycket ryckig. Bilindustrins bild är i ställetfalsk, den vill vagga in oss i en falsk trygghet. Det krävs i stället mångaåtgärder inom trafikens område. Sänktahastigheter är nödvändiga. Det är en konkret åtgärd som skulle ge snabbtresultat, förutsatt att informationen om miljöeffekterna var god och förutsattatt hastigheterna övervakas. En annan konkret årgärd är att föra övervägtransporter till tåg. Det skulle snabbt ge stora effekter, förutsatt att viockså satsar på att bygga upp järnvägen så att den klarar denna omställning. Vihar under en alltför haft det motsatta: en nedrustning av vårtjärnvägsnät. Självfallet måste vi här i vårt land ställa lika hårda krav påbilar som man gör i andra länder. Vi skall hämta våra förebilder från de länderdär miljökraven är hårdast. Vi skall inte ligga i de bakre leden. Det är alltsånödvändigt att tidigarelägga införandet av de skärpta avgaskraven för lastbilaroch bussar. Jag vill därmed yrkabifall till reservafion 15, som tar upp dessa krav. Detär viktigt att planerna på en bilbro till stoppas, liksom planerna pånya stora motortrafikleder. En snabbt växande förorenare är flygtrafiken.Kortare flygresor måste styras över på tåg, och kraven på avgasrening ochminskade övriga utsläpp måste hårdna. Jag yrkar därför bifaU till reservation16. Fiskerinäringenhar drabbats hårt av havsföroreningarna. Det blir aHtmer uppenbart att ettskydd för dem som drabbas måste tas fram. Jag yrkar bifall till reservation 17om katastrofersättning. Anf.76 (): Det verkade hoppfullt då regeringen lade fram sin proposifion . De miljömedvetna trodde att regeringen kansketagit sitt förnuft tiU fånga. Hade sommareris tydliga tragedi för havsmiljönpåverkat makthavarna i kanslihuset? Hade regeringen insett att denmiljöproposition som serverades var alltför fattig påverkliga åtgärder? Tyvärr förhöll det sig inte så. Regeringen har inte låtitsig bevekas av naturen. Den gamla miljöpolifiken - eller kanske snarare bristpå politik, om man skall vara något mer rättvis - låg fast. Propositionensaknade helt förslag till konkreta åtgärder för att göra det möjligt attåterställa havsmiljön. Däremot innehöll den förslag om att anslå nya miljonertill forskning, vilket i och för sig var lovvärt. Men hur skall då dettatolkas? Anser regeringen att våra kunskaper är så bristfälliga att det i daginte är möjligt att gå längre, att göra mer för miljön? Anser regeringen attandra motstående samhällsintressen väger tyngre än frågan om havsmiljön, ochdärför inte vill gä längre? Anser regeringen att det redan har gjortstillräckligt för havsmiljön? Att miljön är sä dålig skulle alltså bero på attvi inte väntat fillräckligt länge på att åtgärderna skall ge effekt? Detta ären intressant fråga. Varför har inte regeringen kommit med förslag om fleråtgärder? Andra partier har gjort en annan bedömning och föreslagit åtgärder. Prot,1988/89:44 Särskildaåtgärder med anledning av algblomning och säldöd Särskilda åtgärder med anledning av algblomning ochsäldöd Jag vin ändå ge ett stort plus. Jag ser detsom jättetrevligt att hon finns här i kammaren och vill vara med och diskutera.Det tyder på ett stort intresse hos miljöministern för de här frågorna, och detkänns väldigt hoppfullt . Vi har redan fått ett posifivt beskedi dag, som vi inte fick av socialdemokraterna i utskottet. Beskedet gällde enslutpunkt för utsläppen av klor. I utskottsbetänkandet använder man sig mer avsädana argument som att det har fattats ett beslut. Därför kan man inte gålängre och lova mer. Industrin har ju fått riktlinjer för hur mycket som får släppasut. Jag tycker att man kan tolka utskottsbetänkandet på det sättet. Glädjandenog föreslår miljöministern att vi faktiskt skall gä längre. Det kanske innebäratt många socialdemokrater stöder vår reservafion i det avseendet. Det borde inte råda något tvivel om att vi med dagenskunskap kan göra mer för att rädda havsmiljön. Det är väl dokumenterat attkväve spelar en viktig roll när det gäller övergödning som leder fillalgblomning och syrebrist, eftersom kväve är en begränsande faktor i Västerhavet.Sommarens algblomning är inte något att förvånas över. är väl känd , och forskarna har varnat förkatastrofer som denna. Trots allt är kunskapen ganska god på dettaområde. Vi vet rätt så mycket om varifrån kvävet kommer, Hksom vi vet vad somgår att göra för att minska kvävefillförseln. Problemet med att åtgärdaövergödningen är inte brist på kunskap i meningen brist på fakta, utan det rörsig om en brist på förståelse för att miljöfrågorna inte kan plockas ut ochbehandlas som en sektor för sig, utan hänger ihop med förhållandena i helasamhället. Om man skall kunna komma fill rätta med det här problemet, krävs detdärför åtgärder som påverkar många samhällsområden. En del åtgärder kan gesnabb effekt medan andra ger långsammare, eftersom de senare förutsätterstrukturförändringar i samhället. Men vi måste fatta beslut , även när detgäller de åtgärder som ger långsammare effekt. Annars tvingas vi ju vänta ännulängre på de positiva effekterna. I vår partimotion har vi föreslagit åtgärder för attminska kväveutsläppen på några vikfiga samhällsområden: trafiken, jordbruketoch kommunerna. När det gäller området utanför , där syrebristenär som värst, spelar jordbruket i området en dominerande roll. Kombinationen avhög djurtäthet, lätta jordar, obevuxen mark och högakonstgödselgivor är den värsta tänkbara när det gäller kväveförluster. MenHallandsjordbruket är egentligen bara ett exempel på ett jordbrukssystem som igrunden fungerar felaktigt. Man kan säga att Hallandsjordbruket är ett resultatav en misslyckad jordbrukspolifik. Jordbruket är drabbat avkvantitetsfixering som lett till hög användning av konstgödsel och kemikalier,överdriven specialisering med biologiskt förkastliga växtföljder och dessutomhar det lett till ett överskott som måste dumpas pä världsmarknaden. Alla äregentligen förlorare i denna politik, utom de som tillverkar konstgödsel ochkemiska bekämpningsmedel. Jag kan inte förstå varför vi skall föra en politik sombara gynnar ett fåtal industriintressen. Regeringen har föreslagit några extraparagrafer till lagen om skötsel av jordbruksmark. Förändringarna innebärskärpta regler för spridning av stallgödsel. Detta är i och för sig bra, menhelt ofillräckligt om målsättning omen minskning av kväveläckaget skall kunna uppnås. Lagen om skötsel avjordbruksmark brukar ju inte tillämpas i andra sammanhang, och det är svårt atttro att de nya reglerna- med de brister som finns vad gäller genomföranderegleroch tillsyn - kommer att fungera i prakfiken. Miljöparfiet menar att dagensintensitetstänkande i jordbruket måste ersättas med ett tänkande där miljö- ochresursmål prioriteras. Vad finns det egentligen för anledning att föra enjordbrukspolitik som så få tjänar på? Vii vill lägga mycket höga avgifter på kvävegödsel och kompenserajordbruket framför allt via arealbidrag. Vår målsättning är att omedelbartminska användningen av konstgödselkväve med . Den minskningenkommer inte att sänka skördenivåerna speciellt mycket, men den kommer att gepositiva miljöeffekter, eftersom det är de sista kilona kväve som läggs ut pååkern som lättast riskerar att urlakas. Avgifternai dag på konstgödsel är så låga att de saknar en direkt styrande effekt. De kanmöjligen ha en viss psykologisk effekt, och det är i så fall mycket bra.Huvudsyftet med avgifterna är nog trots allt att lugna miljöopinionen. Dettaär förvånande med tanke på att socialdemokraterna fidigare varit emotekonomiska styrmedel med motiveringen att det är fel att förorenarna skallkunna köpa sig fria. Socialdemokraterna har fidigare kritiserat både ossmiljöpartister och de borgerliga partierna för att vi vill införa ekonomiskastyrmedel, därför att det då blir möjligt att köpa sig fri. Då undrar jagvarför socialdemokraterna vill ha så försiktiga ekonomiska styrmedel att defaktiskt medför att förorenarna köper sig fria. Detpåstås ofta i debatten att det är stallgödsel, och inte.handelsgödsel, som ärproblemet. Det förhåller sig naturligtvis så att mycket av det kväve som läckerut kommer just från stallgödsel, men det är ju handelsgödsel som är motorn idet här. Om handelsgödsel vore dyrare, skulle stallgödsel få ett större värde.Bönderna skulle hushålla bättre, använda bättre lagringsmetoder, sprida pårätt sätt och vid rätt fidpunkt samt anpassa givan efter arealen. Jag yrkarbifall till reservafion 7 som gäller avgifter på kvävegödsel. Omdet bara fanns någon politisk vilja skulle jordbrukets problem med kväveläckagekunna åtgärdas ganska lätt. Jag bedömer att kväveoxidutsläppen från trafikenär betydligt besvärligare att åtgärda , eftersom de ökar läckaget frånbåde skogs- och jordbruksmark. ökar läckaget från skogsmark oroväckandesnabbt, och eftersom det finns så mycket skogsmark kan bara en Uten ökning avläckaget per hektar leda till direkt katastrofala konsekvenser för miljön.Skogsmarken på i läcker kväve i samma storleksordning somåkermark, över kväve per hektar. Förutomsvårigheterna att minska utsläppen från trafiken, finns det också en politiskovilja att angripa trafikproblemet. Utvecklingen går t.o.m. i motsatt riktningrnot vad som är önskvärt, BiHsmen och flygtrafiken ökar i snabb takt, en bilbrotill planeras, nya motorvägar byggs och pengar satsas påbärighetshöjande åtgärder på landsvägarna för att möjliggöra tyngrelastbilstransporter. Vi har i vår partimofion föreslagit att alla sådanaåtgärder som ökar landsvägstransporterna och göder havet skall stoppas. Tyvärrär vpk det enda parti - förutom miljöparfiet - som ställt sig bakom de kraven. Särskildaåtgärder med anledning av algblomning och säldöd 1988/89:44 Närskall tiden bH mogen för en allmänpolifisk förståelse för att miljöpoHti- Särskilda åtgärder med anledning av algblomning och säldöd ken måste hänga ihop med politikpå andra politiska områden för att bli meningsfull? Det går t.ex. inte att föraen miljöpolitik som räddar havsmiljön, om inte trafikpolitiken förändras. Enutomparlamentarisk grupp, som kallar sig intenfioner, måladenyligen om vägskyltar i sydvästra för att sänka maxhasfigheten påvägarna. Tyvärr tackade inte för hjälpen utan höjde återmaxhasfigheten på vägarna. Vihar svårt att förstå att det inte går att få en snabb politisk majoritet förett så enkelt förslag, som snabbt skulle minska utsläppen av kväveoxider. Detär faktiskt bara vi och som i utskottet har reserverat oss för det här.Därefter har också vpk ställt sig bakom förslaget i debatten, och det är bra - huvudsaken är att man röstar rätt här i kammaren. Imiljöpartiet vill vi att de maximalt fillåtna hasfigheterna skall vara 70 resp.90 km/timme. Man kan förstå att det är svårt att få majoritet för merlångtgående åtgärder på miljöområdet när det inte går att få majoritet ens förså enkla åtgärder. Ettannat exempel på enkla åtgärder som senarelagts är skärpta avgaskrav på bussaroch lastbilar. Det är ansvarslöst att senarelägga dessa åtgärder, som inte ärspeciellt svåra att genomföra, i ett läge där kväveoxidutsläppen helt enkeltmåste minska kraffigt. Tekniken finns ju redan. Ivår partimotion har vi också tagit upp en satsning på järnvägen som ettmiljöpolitiskt styrmedel. Vi vill att hälften av de långväga transporter som går på landsväg skall överföras fill järnväg fram fill . Föratt klara detta krävs bl,a, stora investeringar i järnvägen, och det skall viåterkomma till när vi lägger fram vårt förslag till statsbudget. Närdet gäller den kraffigt ökande bilismen och flyget är det nödvändigt medåtgärder som känns obekväma för en del. Vi har föreslagit att luftfartsverketskall ges i uppdrag att presentera förslag till hur kväveoxidutsläppen frånflyget skall kunna minskas . Som det ser ut kommerdet knappast att kunna lösas genom ny teknik, och resultatet blir troligendärför att flygtrafiken måste minska. Inteheller när det gäller bilismen räcker det med att dämpa ökningen. I partimotionen har vi föreslagit en skattehöjning på bensin somett styrmedel för att minska bilismen. Här vill jag faktiskt ge en specielleloge fill vpk, som har ställt sig bakom det kravet. Förut har vpk haft mycketsvårt att gå med på bensinskattehöjningar, men här ställer man upp fullt ochfast. Jag tolkar det som tecken på ett ännu större miljöintresse införframtiden. Jagyrkar bifall till reservationerna 15 och 16, som handlar om trafikpolitiken. Eneffektiv åtgärd för att minska kväveläckaget från såväl skogsmark som jordbruksmark är att återföra jordbruksmark till våtmark längs kust och vattendrag, där problemen med övergödningen med kväve är svåra. Våtmarker och öppna diken har minskat i snabb takt under . har rätats och lagts igen. Skyddsdikning av skogsmark har ödelagt mängder av våtmarker. Vattnets transport till havet har blivit snabbare, och kvävet hinner varken tas upp av växter eller övergå i gasform 82 genom denitrifikation. Förutom ökat kväveläckage ellerläckage av växtnä- ring över huvud taget harutvecklingen varit ödesdiger för många av våtmarkernas växt- och djurarter. Ettåterskapande av våtmarker skulle vara av stort värde både för en minskning avutlakningen, för växtnäringen och för naturvården. Våtmarkerna skulle heltenkelt kunna fungera som naturliga reningsverk. Det är fråga om en enkelteknik. Ivår partimotion har vi föreslagit att staten skall köpa in mark för attåterskapa våtmarker och att ges i uppdrag att föreslå vilkenmark som är lämplig för detta. Här vill jag faktiskt berömma litetspeciellt, eftersom också har varit intresserad av detta. Jag hadeföreställt mig att det skulle vara litet svårt för att ställa upp fördet här, eftersom många medlemmar i är bönder och detta skullekunna vara känsligt för en del av dessa, men jag tycker att centernsinställning är jättebra. Egentligen skulle jag vilja överräcka en ros till KarlErik , men det kanske tas som en förolämpning i ett sådant härsammanhang. Han kan ändå få ett symboliskt klöverblad. Jag yrkar bifall tillreservation 9, Vidaremåste kraven på kommunala reningsverk skärpas, räcker ofta kapaciteteninte till vid regn, och en effektiv nitratreduktion saknas. Kommunerna måsteåläggas att investera, så att kapaciteten räcker för en nitratreduktion påminst i problemområden. Även industriutsläppen orsakar stora problem förreningsverken, som inte har någon möjlighet att klara tungmetaller ochsvårnedbrytbara organiska ämnen. Industrin måste klara sina egna avfallsproblemoch får inte belasta de kommunala avloppsnäten. står landets kommuner inför en gigantisk nyinvestering i kommunalaavloppsledningar. Kanske det föråldrade systemet med vattentoaletter spelat utsin roll. Kanske det finns några framsynta kommuner som skulle våga planera förandra system, där växtnäringen lättare skulle kunna återföras till jordbruketoch där vi skulle slippa många av problemen i reningsverken. Närdet gäller säldöden vet vi att salarna dött av virus, men vi vet inte riktigtvarför de har drabbats av en virusepidemi just . Det är dock mycket troligtatt den katastrofala situationen för havsmiljön över huvud taget har försämratsalarnas immunförsvar och därmed orsakat tragedin. Massaindustrins klorhaltigautsläpp orsakar mycket svåra störningar i havsmiljön. Det är möjligt att gåsnabbare fram för att minska utsläppen än vad fidigare beslutat.Vallvik, t.ex., som tillverkar pappersmassa, kontrolleras av staten genom enakfiemajoritet och borde kunna göras fill en mönsterfabrik. Det skulle varapositivt för teknikutvecklingen, och erfarenheterna skulle senare kunnaanvändas inom andra industrier. Miljöparfietanser också att skulle kunna gå före med goft exempel och sluta attanvända klorblekt papper inom landet . Ett stopp för försäljningav klorblekt papper inom landet skulle underlätta industrinsomställningsprocess genom att det skulle skapas en hemmamarknad. Konsumenternahar redan visat intresse för en övergång till miljövänliga pappersprodukter,så detta är faktiskt redan på gång. Jag yrkar bifall fiUreservafionerna 10-14. Visserligen har regeringensatsat mer pengar på forskning i sin proposition, Särskildaåtgärder med anledning av algblomning och säldöd 1988/89:44 f"" några andra partier vill gå längre. Det gäller ytterligareinvesteringar i a resurser, som t.ex. i byggnader vid och Askomarinbiolo- ; ; giska laboratorier. Laboratorierna bedriver enkvalificerad forskning, med Särskilda åtgärder medj,jjg personal, men arbetsmöjligheterna begränsas av bl.a. för dåliga anledningav algblom- arbetslokaler. ningoch säldöd yj understryker att ett specielltÖstersjölaboratori- um måste inrättas.Östersjöns miljösituation är akut, och ytterligare kunskaper kan skapa underlagför en mer utvecklad miljöpolitik. Jag yrkar bifall fill reservafionerna 1 och2, som behandlar marin forskning. Folkpartiethar väckt en motion som syftar fill ökade möjligheter att inrätta marinanaturreservat. Också det har vi stött i en reservation. Behovet av marinanaturreservat är naturligtvis speciellt viktigt mot bakgrund av den ytterstallvarliga miljökatastrofen. Jagyrkar bifall fill reservation 19, men vill fråga folkparfiet: Vad ärdet för mening med att inrätta reservat för att skydda hotade arter när manfrån sida inte vill ge en chans till andra radikala miljöåtgärder,t,ex. Ni har ju én trafikpolitik som överensstämmer dåligtmed ert fina arbete på naturvårdsområdet. Det är väl ingen mening med reservat,om man inte ger de hotade arterna möjHghet att överleva. Moderaternahar i en motion föreslagit stöd fill för utbyggnad av marinbiolögiskforskning. Inom tyckte vi att idén var god, eftersom vi kommer attföreslå ett speciellt miljövårdsanslag i biståndsbudgeten när vi lägger framvårt förslag till statsbudget. har valt att inte följa upp sinmofion med en reservation, men det finns kanske fortfarande enskilda moderatersom tror på sin idé och som är beredda att stödja den här i kammaren. Jagvill också säga till moderatema: Er ledare brukar ju klaga över attni får så litet stöd bland oss och menar att vi skulle vara vänsterinriktade.Här hade ni fakfiskt chans att få vårt stöd, men då är det ni själva sombackar, och det är litet tråkigt. Jag yrkar bifall tillreservation 5 om stöd fill . Närdet gäller internationellt arbete är utskottet inte nöjt med det arbete somregeringen utfört. Det havsprogram som med mycket knapp majoritet antogs är otillräckligt. Det måste ses som ett hån mot allamiljömedvetna människor att man antar ett program för att rädda havsmiljön närde länder som antagit programmet inte ens är beredda att minska utsläppen avkväveoxider. Det hade varit bättre att vänta med att anta ett nordiskt programtills man hade kunnat komma överens om verksamma åtgärder. Naturligtvis förstårjag att det kan vara problem också med det nordiska miljösamarbetet på grund avatt länderna har så olika natur. Men jag tycker att det hade varit bättre attvänta och försöka arbeta fram något bättre. Centernhar avgett en motion om satsning på biobränslen. Motionen kanske hamnar litet utanför ämnet havsmiljö, eftersom det inte är säkert att en odling av biobränslen minskar kväveläckaget. Det beror ju på vilka odHngssystem man väljer. Vi har valt att stödja yrkande, eftersom en satsning på energigrödor kan bidra till att minska kväveläckaget, om 84 denna satsning genomförs på rätt sätt. Dessutom ärbiobränslen en viktig del Vi vill att den svenska användningen avbiobränslen fördubblas . Jag yrkar bifall fillreservation 15. Länsstyrelsernasresurser är alldeles för små i förhållande till deras stora ansvarsområde. Detär självklart att länsstyrelsernas naturvårdsenheter behöver mer pengar för attklara av sina uppgifter.