prot · GC09115 · 1988-12-31 00:00:00 — Vi har i vår molion också förl fram krav pä översyn avdatalagen och vär syn när det gäller datapolitikens inriktning. Eftersom vi såsenl som i vår har debatterat dessa frågor i kammaren avstår jag nu från alt laupp de synpunkterna. Jag yrkarbifall fill reservationerna 1, 6, 7, 8, 9 och 10. 99CARL (): I får man motionera på mänga olikasätt Man får vara glad över all det finns TV, så atl man kan se vad som händeri deballen. de gröna kan slälla upp på tanken att delskall kunna göras folkräkningar. Del finns mängder av goda syften inomsamhällsplanering som kan lillfredsslällas med kunskaper om befolkningensgeografiska fördelning och åldersfördelning. Del kan vara av inlresse all velahur vi bor, var våra arbetsplatser ligger och hur vi tar oss till och frändessa. För elt parti som miljöparfiet de gröna som på många säll vill ändrasamhällel är del vikligl atl kunna arbeta ulifrån ell bra fakiaunderlag. Dellaär en ulgångspunkl för etl ställningslagande lill den nu föreslagnaundersökningen. En andra utgångspunkt är sättet för genomförandet avundersökningen. 1988/89:115 måsle vara varse de integritetsproblem somdet moderna datasamhället ställer oss alla inför. Vi vet atl delgörs samkörningar. Denna undersökning är kompletterad med en rad specificeraderegister för samköming. Del inger oro atl det är så många och atl delta kräverall vi alla skall bli ordentligt regislrerade och numrerade för att delföreslagna upplägget skall kunna fungera. Många har avslöjandena varil under desenasle åren som visar all regisler är lält åtkomliga för dem som inle skall hatillgäng till dem. försäkras det att SCB är etl under av sekretess, och dethar jag ingen anledning att betvivla. Men det finns en utbredd misstänksamhetoch oro för denna typ av undersökningar. Del belyder all om de skallgenomföras, måsle det ske på etl sätt som garanlerar avidentifiering. Deträcker inle med atl myndighetspersoner säger att det är pä det sättet Var ochen som skall fylla i uppgifter måste själv kunna förvissa sig om attundersökningen är upplagd så all han eller hon inle kan återfinnas i delinsamlade materialet de gröna har därför, för atl över huvud lagetkunna acceplera en undersökning av FoB:s lyp, föreslagil ell sätt förfullsländig avidentifiering. Bl.a. skulle ingen behöva ange sitt personnummeroch inte ange sin bostadsplals med större precision än kommun och församling.Enkla svarsalternativ skulle sedan kunna ange ålder, kön och-alll det andra somman vill vela. Kanske förlorar en undersökning en del av sin precision, men denblir tryggare för medborgaren. Den är viktigt atl samhället i sin myndighetsutövning tarhänsyn fill människors inlegritelsbehov och inte ivingar dem lill det de intevill. de gröna har därför krävt all de personer som vägrar allfylla i uppgifterna inte heller skall straffas för del. Eflersom ulskoltets majoritet inte på något säll har velalta vara på de förslag som har kommil för all avidentifiera undersökningen,ivingas jag konstatera atl vi måste avslå propositionen, och jag yrkar bifallpä de reservationer som de gröna har slälll sig bakom. Jag vill till della också nämna ivåutmärkta reservationer från folkparfiet om översyn av datalagen och omdatapolitikens inriklning. Tyvärr hann jag inle med att se dem i samband medslutjusleringen. de gröna siöder dem helhjärtat Jag yrkar alltsåbifall till reservationerna 9 och 10. 100PER (); Elt ganska vanligen förekommande debattområdehar varit folk- och bostadsräkningar, hur de har genomförts osv. Man kan troalt del är en debalt som skall fortsätta. Det kommer den också att göra, fastkanske i litet andra former än . Även om del finns tio reservationerfogade lill detta belänkande från finansutskottet, finns del en poliliskl sellbred enighet om alt det är nödvändigt att genomföra folk- och bostadsräkningar.Del är bra. Man får då det underlag, vilkel också pekade på,som behövs för forskning och för all slyra samhällsutvecklingen i rätta former.Detta gäller utvecklingen i såväl lokal och regional som nalionell skala. Del finns alltså en positiv syn på folk- ochbostadsräkningar, och jag vill gärna slå fast att vi socialdemokrater är gladaför det Del finnsen del frågor som är utanförstående. Det handlar om inlervaller- na mellan folk-och bostadsräkningar, om sätlel att genomföra dem på och också om innehållet idem. Vi har där slannal för alt slödja regeringens förslag, all dessa frågorskall prövas av en kommission med parlamentariskt inslag. Då kanman fånga upp situationen vid del aktuella beslutstillfället. Mycket hänger på vilkel underlag vi har för kommande folk-och bostadsräkningar. Del finns diskussioner om atl elt byggnadsregister skalletableras. Det finns också diskussioner om all man skall ändra manlalsskriv-ningenså att den kommer alt ske med utgångspunkt i lägenheler. Då får vi helt andraförutsättningar. Det som är aktuellt nu är den närmast kommande folk- ochbostadsräkningen, och den kommer atl äga rum på i huvudsak samma sätt som densenasle folk- och bostadsräkningen. Det som den parlamentariska kommissionenskall pröva är de därefler kommande folk-och bostadsräkningarna. Jag ber atl få hänvisa till finansutskottetsbetänkande 24 och yrka bifall till majorilelens ståndpunkter. 101 (); diskulerades med inlevelseEstlands folks och dess minoriteters rättigheter. Jag hoppar direkt lill desvenska minoriteterna. Del har funnils krav från gamlainvandrarorganisalioner, främsl finska givelvis, om en karlläggning, icke enregislrering, av spräklill-hörighet i samband med folk- och bostadsräkningen.Jag och några partikamraler har motionerat om della. Vi ansåg att del inte varmöjligl att yrka på della inför den kommande folk- och bostadsräkningen sombehandlas . Dessutom borde man ha påverkal de akluella propositionerna itid. Jag vill emellertid markera atl del är viktigt all denparlamentariska kommissionen få pröva om spräklillhörighd kan mätas i denkommande folk- och bostadsräkningen. Utskollel säger att kommissionen bör varafri atl pröva vilka variabler som skall ingå. Men kunde väl geregeringen detta lill känna och påverka kommissionens direktiv. Jag avstår dock frän etl yrkande, eflersomjag inte i första hand kräver att språktillhörighet skall ingå, ulan atlkommissionen bör pröva och beakla denna fråga. Delta inlägg är således minmarkering inför kommissionens arbete. 102 (): Cenlern slår iväsenlliga delar bakom utskollels belänkande. Vi har endasl en egenreservalion, där vi pekar på allernaliva möjligheter, vid sidan om folk- ochbostadsräkningen, att få fram bra uppgifter vad gäller ulbildning ochsysselsättningsgrad. Med del påpekandet vill jag yrka bifall lill reservalionnr 3 och även lill reservalion nr 7, som vi slår bakom tillsammans medfolkpartiet, moderalerna och 103GÖTHE (); Delta ärende borde egentligen ha varitföremål för en omfattande deball. Vi kanske minns tidigare erfarenheler fränfolk- och bostadsräkningar, hur medborgare häri samhället, ulan atl egentligenförstå varför,blev kallade lill myndigheterna och fick förklara varför de inle gjorde som delhade begärts i folk-och bostadsräkningen. I de mest kända och uppmärksammade ärendena där medborgarevägrade att deUa rörde dd sig om huvudpersoner som var s.k. kändisar. De gjordenog gott genom atl peka på vilka ingrepp som en stallig myndighet genomriksdagens beslut kommer alt göra i individernas vardag och integritet. Jag skulle gärna vilja utveckla della. Mendet är inte särskilt populärt alt tala länge i . Jag skallinskränka mig till alt erinra om en molion, som jag har väckl i samband med denproposition som behandlas. Jag föreslår bl.a. att vi skall införa etlinformerat samtycke. I detta betänkande finns det dt påstående att jag i dennamotion skulle ha missförstått något som kan vara väsentligt, nämligenvidareförmedlingsspärren och sekretesslagen. Jag bestrider alt jag skulle hamissförställ det. SCB;s utlämning av individuella FoB-data lillMdropolitprojektd, som räll många av kammarens ledamöler förmodligen minns,skedde inte emot lagen ulan enligl lagen. Jag har här i lalarstolen med mig en handlingsom är sekrdessbelagd i SCB. Men samma handling som är sekrdessbelagd i SCB äroffentlig i . Del var , en av dessa kändisar som väckteuppmärksamhel kring folk- och bostadsräkningen 1985, som ville ha ut dennahandling. Det fick han inte. Han fick avslag. Men samma handling hade alltsågått till , och där blev den offentlig. Detta är en av anledningarnalill alt jag har föreslagil en vidareförmedlingsspärr. Är det så atldatoriserade uppgifter skall vara sekrelessbelagdä, skäll de rimligen inlekunna - inle vare sig kommersiellt eller på annat säll - säljas ul och sålundabli offentliga i l.ex. I det här fallel vill jag all ,trots allt noga överväger hur man skall kunna följasekretesslagen och hur man skall kunna begränsa de inlegrilelsingripanden somhär förevarit Och som på nytt kommer att ske i folk- och bostadsräkningen. 104 PER (): inledde med atl säga all hanefterlyste en omfattande debatt om folk- och bostadsräkningen. Del är enuppfallning som jag tycker är klok och bra. Men då måsle habefunnit sig någon annanslans fram till . Det har ju innanriksdagsbehandlingen startade varit en mycket omfattande deball om folk- ochbostadsräkningen. efleriysande av en deball tycker jag verkar litetmalplacerat Del är möjligl att inle gör någon distinktion mellanall haen debatt och atl få rätt i en deball. kan anföra vilkaovidkommande skäl som helst, tex. Mdropolitprojektd, men det är inte det som ärfolk- och bostadsräkningen. När man granskar belänkandet kan man konstatera atl de tvämotioner som har väckt har fått ett myckel ringa slöd, för allinle säga dl obefintligt stöd. Den distinktion som kanske bordegöra är atl fundera på skillnaden mellan atl efterlysa en debatt och all fåslöd i en debatt. 105 (): Jag skulle naturligtvis ha sagt debatt i . Men del är inte och hans partivänners förtjänst att det har blivit enomfattande debatt. Det är personerna med kända namn som har åstadkommit dennadebatt, inte minst med hjälp av de fora som kvällstidningarna har utgjort,Kvällsfidningen har verkligen varit etl föredöme föropinionsbildningen. Därmed har det skapats en debatt, men icke i ochi synnerhet inte . Men del beror väl på alt vi tycker all vi inte skalldeballera när kvällen är sen och det lackar mol avslutning. Precissom alla andra, men ingalunda Per , kan jag konstalera all mitteget parti har yrkal avslag på proposifionen. Då är det väl nalurligl,åtminstone har det varil kutym i , atl man inte går in och petar idetaljerna- inle ens om de är så pass omfattande som de områden som jag hartagit upp i min molion. Även om jag var medvelen om att min partigrupp skulleavstyrka förslagel om folk- och bostadsräkningen, har jag gått in i de olikadelfrågorna för atl försöka medverka lill atl det skapas ell inlegriletsskydd.Jag har också försökt alt medverka till alt medborgare i samhället inle bliruppdelade i två eller flera grupper beroende på om de meddelar myndigheternaatl de vägrar alt della i folk- och bostadsräkningen eller om de bara struntari del. Som del framgår , och som det har varil fidigare, kommer de som vägrarall della atl ställas inför vitesföreläggande och alla andra all slippa del. Delfinns även en mängd andra detaljer, och del skulle vara bra om också de togsupp lill debalt i . Jaghoppas att Per nu vill förstå alt om mitt parti inte har stöttmig genom reservationer 1 detta ärende, beror det hell enkelt på all man haryrkat avslag på propositionen. När socialdemokraterna var i oppositionbehandlade de sina molionärer på samma sätt Del kan kornma all finnastillfällen också för Per all under kommande valperioder hamna iden situationen i opposition. Anf.106 PER (): använder det ganska välanvända knepet alt skylla på majmånad osv. och säga atl vi kanske inte skall ha någon debatt Det kanske vi inleskall ha heller. Men jag har en fråga som jag måsle slälla, och jag begär ingetsvar av . Hur resonerar med utgångspunkt i detmoderata partiets grunduppfattning, som är all del inle skall förekomma någonfolk- och bostadsräkning? molion har en helt annan karaktär. Därulgår från all vi skall ha någon form av folk- och bostadsräkningoch diskulerar hur de renl lekniskl kan genomföras. Då är min fråga; DelarGöthe sill partis grunduppfallning, all vi inle behöver några folk- ochbostadsräkningar, eller är vi överens om den grunduppfattning somfinansutskottets majorilel har, alt del är bra med folk- och bostadsräkningaroch atl det här med intervall, säll och innehåll får prövas av en kommission? Underdetta anförande överlog tredje vice lalmannen ledningen av kammarensförhandlingar. 107 (): Jag delar milt partis uppfattning också i denna fråga. Vad ärendet gällerär huruvida det skall vara en folk- och bostadsräkning . Där harmoderata samlingspartiet och dess förelrädare i utskottet liksom folkparlielskrivii en reservalion, där man yrkar avslag på ell sådant förslag. Sedanhar jag funnil all det är så pass mycket som behöver debalteras atl man kangöra del, i synnerhet som bör vara räll forum. Det är fulll möjliglalt regeringens proposifion antas av en majoritet i denna riksdag-det vågar viväl förutse vid denna fid, eller l.o.m. redan i förväg. Dd finns alltså så passmyckel i min motion som är värl all beakta - tillåt mig att påslå del -och somhar varil föremål för en offentlig deball i den fria press som vi dess bältrehar i vårl land. Anf.108 PER (): Del finns en klar inkonsekvens och ologiskhd i sätt allresonera. Å ena sidan är den moderala parliuppfatlningen den att vi inte skallha några folk- och bostadsräkningar, och därför vill man inte följa upp GötheKnutsons motion. Å andra sidan säger all del finns så myckenklokskap i hans motion alt den borde beaklas. 1 delta finns en vissinkonsekvens och en viss ologiskhet. Anf.109 (); Jag utgår från atl alla andra ulom möjligen Per hörde allärendet gäller huruvida del skall vara en folk- och bostadsräkning näsla år.Del är innebörden i den reservalion som föreligger på denna punkl. Iövrigl ber jag all få hänvisa fill mina två motioner: En av dem berör isynnerhet mitt förslag om informerat samtycke. Jag kommer atl ålerkomma. Del äringet hot utan etl löfte. Överläggningenvar härmed avslulad, (Beslul i ärendel skullefattas vid näsla arbetsplenum.) 1988/89:JuU19Rättshjälpens organisation, m.m. (prop, 1988/89:117). 110 (): Vi får bevis om alt våra domstolar är alltför arbdslyngda ochatl de behöver avlastas vissa uppgifler. Vi vet och har klart för oss alla atldet finns vissa uppgifler som domstolarna inle absolul behöver ha hand om, ävenom de har anknylning lill domstolarnas verksamhel. Det kommanderiksdagsbeslutet med anledning av della betänkande, som handlar omrättshjälpen, kommer att bli ell bidrag lill den slrävan som pågår,all avlasta domslolarna vissa arbelsuppgifler. Rättshjälpens organisation, m.m. nämligenall domstolarnas befattning med rätlshjälpsfrågor skall upphöra i och med attden rättsliga angelägenheten är avgjord. Beslul om rättshjälp och kostnaderskall i fortsättningen avgöras av en särskild myndighel,rältshjälpsmyndigheten. Det kommande riksdagsbeslutet kommer också att innebäraatl det blir lättare att få allmän rättshjälp i fastighelslvister och tillpatienter i tvister om behandlingsskador och läkemedelsskador. Ulskollel är i dessa frågor som härslammar från enregeringsproposition så gott som enigt. Jag kan alltså bara försäkra kammarenatl regeringen inle behöver förlora någon votering i denna fråga, vare sig delblir eller inle. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan underpunklerna 1, 2, 4 och 6, Dessulom yrkar jag, herr lalman, bifall lillreservalionerna 2,3 och 5 som rör några hell andra frågor. För atl börja bakifrån med reservalionerna gäller reservation5 rättegångskostnaderna i förvaltningsmål. Jag vill i all korthet erinra omvad utskottet skriver i delta betänkande, nämligen alt återkommandeunder senare år har sagt all man förväntar sig all vår begäran om en utredningav frågan om ersättning för rättegångskostnader i skatlemål och andraförvall-ningsprocesser skall resultera i någon åtgärd från regeringens sida.Det förslag som har förelagts kan endasl lill en del, nämligen förvissa skattemåls vidkommande, anses innebära tillgodoseende av det av riksdagenuttalade önskemålet. Del önskemålet avser en utredning. Inomförvallningsprocesser finns också andra målgrupper där del föreligger behov altpå någol sätt ersälta den enskilde för hans rättegångskostnader. Det här skrev etl enigl justifieulskotl sedan.Vi insåg då samlliga all del var orimhgl alt den som vinner ett mål eller etlärende mol stat eller kommun inte får någon ersättning för sinarättegångskostnader. Vad är del då som har hänl? Jo, vi fick änlligen i årnågonting som möjligen kan kallas ell delförslag om vissa möjligheter lillersättning för rättegångskostnader i skatlemål. Men i fråga om alla andramålgrupper, där de enskilda ofla måsle processa mot det allmänna, harregeringen över huvud lagd inle vidtagit någon åtgärd, trots all ulskollelenigt har beställt det! Här i är vi forlfarande eniga om att någontingmåste göras. Del som skiljer oss reservanter från majoriteten är att vi imotsats lill majoriteten lärt oss av bitter erfarenhet. Det är därför som vimenar atl del tydligen är nödvändigt med ell nytt klart tillkännagivande tillregeringen om möjlighelen alt få rättegångskostnader i förvaltningsprocesserersatta. Del är därför som vi har skrivit en särskild reservalion från ,cenlerns, och sida. När det gäller de övriga två reservalionerna, som handlarom rättshjälp till näringsidkare och rättshjälp i ärenden enligtEuropakonventionen, kan jag bara säga att majoriteten lydligen inle har insettdet rimliga i en önskan atl utvidga möjligheten fill rättshjälp, så all vissasmåförelagare, som verkligen kan jämföras med alla löntagare och som ärberättigade rättshjälp också med säkerhel kan få del. Såvitt jag har kunnal lyssna under.denna vårhar Europafrågor diskuterats mest i . Del har gällt omSverige skall slräva efter en anslutning fill EG eller inte. Oavsell den fråganär en sak säker: Vi hör lillEuroparådet Vi anlitar och respeklerar Prot. Det har ingen satti Ivivelsmål. Då är del inte mer än rimligt att vi X7maj 1989 lämnar rättshjälp förprocesser där på villkor som liknar villkoren vid de------- ; allmänna domstolarna iSverige. 111 (); Del betänkande som vi nu behandlar har föranlett allreservera sig på tre punkter. Reservalionnr 2 handlar om vissa näringsidkares situation och grundar sig på en molion avEwy och . Som motionärerna mycket riktigt påpekar är mannär det gäller näringsidkares möjligheter att få rättshjälp mycket restriktivmed nuvarande rällsfillämpning, någol som kan slå hårl i synnerhet molsmåföretagare med begränsade ekonomiska förutsättningar. Det är därförangelägel att sådana näringsidkare som är att jämställa med löntagare fårbättre möjligheler i delta sammanhang. Riksdagenbör ge regeringen detta till känna, och regeringen bör återkomma till riksdagenmed förslag i denna rikining. Jag yrkar bifall fill reservation nr 2. Reservafionnr 3 handlar om rättshjälp i ärenden som gäller klagomål enligl den europeiskakonventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggandefrihelerna och är föranledd av en moderat kommittémofion. Enligträllshjälpslagen får rättshjälp i princip inle beviljas i angelägenhet somskall prövas eller på annat säll behandlas utomlands. Sådan hjälp kan endaslundanlagsvis beviljas, under förutsättning all den rättssökande är bosatt här ilandel och att det föreligger särskilda skäl för rättshjälp. Praxis är dock har inlagil en mycket restriktiv hållning när det gälll all beviljarättshjälp för klagomål enligt . Möjlighelenalt vinna framgång vid klagan enligt är i slor utsträckningberoende av med vilken sakkunskap talan ulförs. Imånga fall är del därför nödvändigt för den klagande atl biträdas av exempelvisen jurist. Om rättshjälp då inle kan beviljas, måste den klagande ersätta sittbiträde med egna medel. Den klagandes ekonomiska förhållanden kommerföljaktligen i praktiken atl vara avgörande för om talan skall vinna framgång,vilket rimmar illa med innehållet i konventionens artikel 14. Enligt dennaartikel skall ätnjulandd av de fri- och rättigheter som anges i konventionentryggas ulan ålskillnad av något slag - tex. Delmåsle, herr lalman, i det här avseendet anses föreligga en väsentlig skillnadmellan de organ som behandlar klagomål enligt och deutländska myndigheter som handlägger ärenden med tillämpning av sin egenlagstiftning. Klagomålenligl Europakonvenfionen bör ses som ett fullföljande av en procedur iSverige. Vidare är dd värt att notera att deltar när dd gäller alt utsedem som har atl avgöra ärenden enligl konventionen. Delbör därför finnas större möjligheter lill rättshjälp i ärenden enliglEuropakonventionen. Jag yrkar följaktligen bifall fill reservation nr 3. Närdel gäller möjlighelen för enskilda alt få ersättning för rättegångskostnaderi skatlemål och andra mål inom förvallningsprocessen är del angeläget Rättshjälperis organisation, m.m. attriksdagens begäran om en ulredning av frågan änlligen resulterar inågon form av åtgärd från regeringens sida. Del är därför som regeringen bör få en ny påminnelse ienlighet med formuleringen i reservalion nr 5, som jag också yrkar bifall lill. 112 (): Av detta betänkande framgår alt det skall blilättare alt fä allmän rättshjälp vid fastighetstvister och ipalientskadeärenden. Jag vill påminna om alt det är en följd av atl beslöl - ivärlemot regeringens vilja - alt rättshjälpen skulle förbättraspå dessa områden. Detta är således glädjande. När del gäller rättshjälp i skatlemål och andraförvallningsrättsliga mål är den nuvarande silualionen hell otillfredsställande.Därför är del vikligl all påpeka, som utskottet också gör, all utredningenmåsle påskyndas. Vi kan inle acceplera någon ytterligare förhalning. Egentligenär del olroligl nonchalant all förhala frågan i över fyra är - alltså sedan 1985- trots all en utredning har utlovats som skulle göra det lättare för människoratt fä rättshjälp vid processer - skalteprocesser och förvaltningsmål. Den enskilde är otroligt utsatt jusl när del gällerförvaltningsprocesser. Kostnaderna för biträde är oftast väldigl slora. Men manbehöver biträde för att klara så här svära mål. Även om den enskilde vinner eltmål, tvingas vederbörande alt betala rättegångskostnaderna. Det är inlealllid som den enskilde själv driver etl mål utan del kan vara av inlresse pårättssidan, l.ex. för förvaltningsdomstolarna, all driva ell ärende för att fåetl prejudikat. Därför är den enskilde exlra utsatt jusl i sådana här.fall. När del sedan gäller rättshjälp för näringsidkare ochrätlshjälpsärenden enligl har tidigare talare berörtreservanternas synpunkler. Därför skall jag inle upprepa vad som här harsagts. Avslulningsvisyrkar jag bifall till reservationerna 2, 3 och 5. 113 (vpk): Rättssäkerheten kräver atl alla människor harmöjlighet att göra sin rätt gällande. Det innebär också atl alla skall haekonomiska möjligheter atl få sin sak prövad av domstol. Rältshjälpsreformen frän 1973 syflade lill att förverkligaprincipen om allas hkhel inför lagen. Den allmänna rättshjälpen var en viktighörnsten beiräffande den reformen. Trots atl dessa principer borde varasjälvklara i varje demokratiskt samhälle har den allmänna rättshjälpen utsattsför utomordentligt hårda besparingsåtgärder och därmed allvarligl urholkals. har slora besparingar skett Områden haröverförts lill försäkringsbolagen. Gränserna för avgifier och inkomstgränsernaför möjlighelen atl erhålla rättshjälp har ändrals både uppåt och neråt De besparingar som gjordes 1984 har lett till atl antaletåtalade som döms fill frihetsberövande och som inle hafl offentligt biträdeökat kraftigt All en tredjedel av alla som ådöms fängelsestraff inte har haften offentlig försvarare är oacceptabelt. Det räcker inle - som del står ibelänkandel - alt detta förhållande i viss mån har förbättrats någol och altden därmed framförda kriliken har minskal i aktualitet Den är ju forlfarandelika akluell.