prot · GC0935 · 1988-12-31 00:00:00 — En bro mellan och är en investering påungefär - det är den officiella beräkningen. Men enligt enkalkyl som gjorde för den socialdemokratiskeriksdagsmannen från skulle kostnaderna, om manräknar in allt, sluta på . För attbygget skall gå ihop, måste, som det uttrycktes i , trafikenbåde fösas och lockas till bron. har kalkylerat med en 96 trafik på mellan 12 000 och 15 000fordon genom om bron blir av,och det är en ökning med omkring 8 000 fordon jämfört med . Redannu faller kväve ned över varje är, varav åtminstonehälften kommer från biltrafiken. Varje ökning för de biologiska systemen iSkåne allt närmare ett totalt sammanbrott. Vi i har alltså levat med denna frågaunder alla dessa är, och vi har inte kunnat undgå att lägga märke till hurfrågan har fallit framåt, hur en mognadsprocess i vad gällerargumenten har påverkat ställningstagandena. Eftertanken har dess bättre i dethär fallet kommit före och slipper att kränkt blekna inför ett i efterhandbeklagat fullbordat faktum. Försvararna av bron är en glesnande skara. Vi i underkänner av miljömässiga skäl en bro somett acceptabelt förslag, men det betyder inle att vi behöver säga nej tillfasta förbindelser. Det finns utmärkta alternativ. Förutom moderna färjor bören borrad järnvägstunnel noga övervägas. Det har vi för andra året i radföreslagit i vår parfimofion och också i den mofion som jag, Josefson undertecknat. Båda dessa motioner behandlas i dettabetänkande. Jag yrkar med detta bifall till reservation 1 vidtrafikutskottets betänkande 3. AnL 114PER STENMARCK (m) replik: Lät mig börja med de miljöproblem som viodiskutabelt har i framför allt västra . Det är stora problem, men det ärbara att konstatera all de problemen har vi faktiskt utan någon bro, utan någonfast förbindelse, på grund av det som finns där nere : utomordentligtkraftig biltrafik, industrier och mycket annat. Jag tror infe atf vi av detskälet skall vara speciellt rädda för alt bygga en fast förbindelse, oavsettvärden kommer att ligga och oavsett vilken utformning den kommer att få. Trotsallt står den där tidigast , och fram till dess skall viväl förhoppningsvis ha kunnat lösa en lång rad av de problem som finnsoch som bilarna i väldigt stor utsträckning ställer till. Sedan skall vi inte glömma bort atf Öresundsdelegationen,som lade fram sitt slutbetänkande , i mycket stor utsträckning togupp alla miljöaspekter av olika slag. Det är alltså ingenting som har glömtsbort. Trots detta anser man sig fullständigt enhälligt kunna lägga fram ettförslag om aft bygga den här typen av fast förbindelse mellan ochKöpenhamn. hänvisar fill diverse remissinstanser menläser bara upp dem som stöder just hennes linje. Det är väl alltid på det visetatt remissinstanser är tämligen splittrade. Jag skulle kunna räkna upp andrasom verkligen talar för att man skall bygga en fast järnvägs- ochvägförbindelse mellan och . Så till detta att åkeribranschen säger att det fungerarbra som det är . Del må vara hänt att man tycker del, och dä kan man juäven i fortsättningen utnyttja de möjligheter som finns och kommer atf finnas.Aft sälta bilen på färjan mellan och Travemiinde är exempelvis ettalternativ som inte kommer att försvinna utan säkerligen kan utvecklas på ettalldeles utmärkt sätt. Vill man utnyttja den möjligheten, kommer den sannoliktatt finnas kvar. Men lät de andra, som föredrar atf köra en annan väg, t.ex. påen bilbro fill , välja det alternativet i stället! 7 protokoU 1988/89:35 Pröt.1988/89:35 sjst: SJ-chefen uttalat sig i den här frågan, men jag är jnte beredd atthålla med om att han skulle ha en negativ inställning när detgäller en fast förbindelse.med . Vad han har sagt är i praktiken attden dröjer så länge att SJ inte har möjlighet att vänta på de investeringarnautan måste satsa på någonting i stället. Det tycker jag är ett annat sätt allse på del hela än del som här har redovisat. AnL 115 () replik: Herr talman! Det finns många skäl mot en bro, och jag uppehöll mig i mittanförande mycket vid de miljömässiga, för de är enligt vår uppfattning destarkaste. Men sedan finns det åtskilliga andra. Det finns t.ex. sysselsättningskäl, som, Per Stenmarckinte berörde. Tusentals jobb i hamnar och inom sjöfarten skulle försvinna, omvi skulle bygga en bro enligt moderat modell. Det finns också sociala skäl. Det är risk för att en ökadbefolkningskoncentrafion skulle leda till en ökning av sociala problem, t.ex.rotlöshet bland ungdomar, drogmissbruk och liknande. Dessutom har vi regionala skäl. Det finns risk i helaSydsverige för en kantring mot väst, och det skulle negativt påverka exempelvisÖsterlen och . Vi har försvarspolitiska skäl och trafikskäl. Man kan intekomma ifrån att en bro negafivt skulle påverka tågtrafik och sjöfart.Åkeribranschen har understrukit att det inte skulle bli någon tidsvinst med enbro; del skulle bli en omväg, ingen direktväg. Risken är all man inle fårunderlag för att satsa på både en fungerande färjefrafik och en bro. En bro taralltför myckel av investeringarna i anspråk. Till slut finns det ocksåekonomiska skäl. Alla de miljarder som bron kommer alt kosta kan användas påett betydligt bättre sätt. Först, tycker vi -och det begär vi också i vårreservation - ett klart nej till en bro, och sedan kan vi se påförutsättningarna för en fågtunnel. Då kan vi också ha en väl utbyggd gods- ochfärjetrafik. AnL 116PER STENMARCK (m) replik: För alt börja i den ända som i -sysselsättningsaspekterna - nämnde hon att tusentals jobb skulleförsvinna, 'ifall vi fick en fast förbindelse. Men praktiskt taget allautredningar som har gjorts lyder på all en fast förbindelse mellan ochKöpenhamn, eller i varje fall någonstans i , skulle skapa en långrad jobb. Försvinner tusentals jobb, tror jag atf det utan vidare går aft lovatiotusentals nya jobb just på grund av den här investeringen. Och det blirlångsiktiga jobb, vilket jag tror är utomordentligt viktigt i del härsammanhanget. talar om att det föreligger risk för enkantring västerut i . Det är i och för sig ett allmänt problem, somvi väl kan se . Jag är beredd atf påstå att en fast förbindelseskulle kunna vara räddningen för . En av de främsta aspekterna påbyggandet av en fast förbindelse är alt vi därigenom kan vara med och räddajärnvägen mellan och . Jag är övertygad om att den skulle kunnadrivas betydligt mera lönsamt då än vad som är möjligt , och del tror jagvore en utomordentligförutsättning för aft stärka just den regionen på ell bättre sätt än vi kangöra för tillfället. Sedan förmodar att om man investerar i enfast broförbindelse mellan och , tar det i anspråk alldeles förstora pengar, och dem tar man då, som hon säger, från någonting annat. Men ivarje fall i det förslag som vi har lagt fram är det inle så myckel tal om attdet är staten som skall satsa de här pengarna. Låt dem satsa som anser sig haråd att satsa på detta och som uppenbarligen anser att det är en lönsaminvestering! Delar den beräkning som vi har lagt fram, och det är inget somhelst tvivel om att det finns gott om folk som är beredda att satsa på detta.Då tycker jag att de också skall få möjlighet alt göra det. Vi behöver inteanvända statsmedel till den.här förbindelsen, ulan dem kan vi använda tillnågonting annat i stället. 1988/89:3530 november 1988 AnL 117ULLA TILLÄNDER (c) replik: Del finns också utredningar som har gjortsbland företagare i och som visar att man inte alls tror att en bro skullevara särskiU gynnsam för sysselsättningen. Om jag inte minns fel, var detnärmare av företagen som inle trodde att den skulle ha någon avgörandebetydelse. När del gäller konsekvenserna för t.ex. ochBlekinge kän man bara avläsa inställningen i olika kommuner till satsningen påen bro. Man är betydligt mera positiv i de västra delarna än i de östra. Det ärväl angelägel alt lyssna på samtliga kommuner. Tredje vice talmannen anmälde att PerStenmarck anhällit alt till protokollet få antecknat all han inte ägde rätttill ytterligare replik. AnL 118 (vpk): Regeringsrättens dom om motorvägsbygget iBohuslän måste få utgöra en väckarklocka för alla som trott att induslrilobbynskrav allfid kan gå före miljövärnet. Regeringsrätten slår nämligen fast attnaturresurslagen gäller fullt ut, även om del kan få stora konsekvenser på ettannat plan. Under tre års lid agerade jag, bl.a. från riksdagenstalarstol, för all få klara besked från och omhur de och myndigheterna tänkte garantera miljöskyddet vid motorvägsbygget iBohuslän. Gång på gång påstod de att rikliga konsekvensbeskrivningar skullegöras. vet viatt de inte ens följt naturresurslagen i fallet Bratleforsån,som är en unik men sårbar ekologisk rikedom. Kontakterna mellan regeringen ochnaturvårdsverket har inte fungerat till miljöns fördel. Många har befarat det- nu har vi fått det bekräftat. De kapitalstarka lobbyisterna har fåll förhandslöften omtrafikprojekt långt innan de folkvalda fått insyn. I ScanLink-härvan står bådedemokratiska värden och miljövärden på spel. Om inte -vilken är den rättaförklaringen till alt och senare också regeringen hemligstämplathandlingarna om ScanLink ? Detta beslut fattades förraåret. är nyckeln i hela projektet är däremot ingen hemlighet. inteheller atf EG betalat till . vilketavslöjar dess polifiska karaktär. Det är inne med landsvägstransporter och flyg- det är ute med tåg, heter det ytliga budskap som styr den svenska EG-modellen.Men, herr talman, detta står i otäck kontrast till "Hela skallleva"-parollen. Det gör också Öresundsbroplanerna. Eller finns det här i kammaren någon enda som vågar påståatf en infe leder fill mer biltrafik? Finns det någon som anser attökad biltrafik inte betyder en ännu sämre miljö och fler trafikoffer? Detskulle möjligen vara Per Stenmarck. Men jag har inte hört någon övertygandeargumentation för bron som visar aft han har rätt. Det vore bra att fä dettaklarlagt, innan vi går till beslut. Inte är det en tillfällighet att de som vill ha enmotorvägsbro också vill lägga under EG-krafternas överhöghet.Socialdemokrater, moderater och folkpartister är de som mest hängivet bekännersig till trafikens EG-modell, dvs. de stora koncernernas fria flöde av tungalastbilstransporter och just-in-lime-system. Kanske var del fler än jag somläste en arfikel i , där en företrädare förvägverket förklarade sin och syn på just-in-time-systemet, detta medstora last bilsekipage med rullande lager i stället för lagerhållning vidindustrierna. Det bekräftades att enorma kostnader, miljardkosinader, vältrasöver på staten från de företag som utnyttjar denna typ av utveckling. Samhälletfår slå för kostnaderna för miljöproblemen. Men det viktigaste i artikeln varföljande uttalande från denna representant för : När det sker någonolycka på E 3-an mellan och , ser vi allfid till att vägenrensas upp så snabbt det någonsin går, för att det inte skall leda till alltförstora kostnader för , som är beroende av de just-in-time-transporter somgår på vägen. Så kan man också från ett statligt verk rått och kallt visa sinsyn på den nya EG-modellens trafikpolitik. Högeretablissemanget har inte bara intresse i ett brobyggeutan över huvud taget i stora projekt. Man lovar inte guld och gröna skogar,men man lovar många jobb, som vi har hört här från talarstolen, om man fårbygga t. ex. . Därför vill högeretablissemanget med parfiernashjälp pressa igenom nya vinstrika projekt, även om de går över döda skogar ochhavskatastrofer. Samhällsnyttan och samhällsekonomin finns inte med i deraskalkyler om framtiden. Detta är, herr talman, en av regeringens ömma punkter.Det är ju ingen hemlighet att den interna opinionen mot olika vägbyggen ärstark. Men jag vill inte ironisera alltför mycket över just detta. Den växandeopinion som finns inom socialdemokratin och i landet i stort ligger också bakomde framgångar som här beskrev, som vi t. ex. kan utläsa itrafikutskottets olika betänkanden i dessa frågor . Där finns enförsiktighet och en något större ödmjukhet . Jag registrerar detta,liksom , och jag vet aft alla inom miljöopinionen i ärglada över att något steg då och då tas i rätt riktning. Om miljöhänsyn hade fått styra trafikpolitiken skullefrågan om vara eller inte vara ha avgjorts för länge sedan. Jaghar tidigare från denna talarstol när vi diskuterat citerat delarav den debatt som förekom i frågan - jag tror att detvar 1972. Ingen skall påstå att miljöargumenten inte var aktuella redan då,precis som de regionalpolifiska argumenten. De argument som bl. a.vpk:s företrädare använde sig av var precis lika aktuella. Jag skall inte kommamed nya citat. Jag vill bara påminna om aft det är ganska nyttigt att tittafillbaka på de protokoll som finns bevarade. Alla vet att ett utbyggtmotorvägssystem, som ScanLink. betyder mer av farliga föroreningar. Även omScan Link inte diskuterades pä var synen på densamma somvi har när det gäller hela . Vi i vpk menar aft broplanernamåste stoppas en gång för alla. Jag är övertygad om alt den starka opinionenför detta krav kommer att segra, innan senare far slutgiltigställning. För vpk:s del sfär inte valet i första hand mellan enbilbro och en järnvägstunnel. Valet gäller om vi skall kunna rädda tillbakalivet i havet och hur vi skall klara miljön på land. Vpk säger nej fill en bro.oavsett vad en utredning om en järnvägstunnel kommer fram till. Däremot är vi,liksom övriga reservanter, angelägna om att få en parlamentarisk utredning omen järnvägstunnel, som kan vara en viktig satsning för att stärka järnvägstransporternasroll i framfiden. måste vi se till färjefrafikens utbyggnad ochtill den kapacitet som finns . Färjorna har en mycket stor betydelse, ochstora investeringar är redan gjorda. Med modern teknik och miljösatsningar kande göras ännu bättre för atf minska sårbarhet. De måste, herr talman,få komplettera de järnvägssatsningar som jag tror kommer på grund av att opinionenär så stark. En bilbro över sundet leder till ökad biltrafik och änvärre miljöproblem än de vi redan har, i ett område som uppvisatallvarliga skogsskador och som berörts av den havskafastrof sompåverkade hela valutgången. De partier som arbetat för miljövänliga transporteroch mot en och ScanLink fick också de största framgångarna i valet.Miljölöftena från ScanLink-partierna genomskådades som hyckleri och valfläsk.Det är märkligt att broänhängarna inget lärt av detta. Jag ber att få yrka bifall till reservationnr 1 som vpk, och står bakom. Under detta anförande övertog falmannen ledningen av kammarensförhandlingar. AnL 119PER STENMARCK (m) replik: Först och ständigt till aft många människor är motståndare till byggande av enfast förbindelse över . Jag är inle helt övertygad om att del förhållersig pä del viset. De flesta opinionsundersökningar som jag har sett tyder påalt vi är ganska många som vill ha en sådan här förbindelse. Jag känner migalltså inte ensam därvidlag, inte heller i denna debatt. Jag skall inle gå in i en allmän diskussion med ViolaClaesson om E 6 genom , trädkramare och Scandinavian Link. Jag tyckertrots allt aft detta infe mer än marginellt har med den här debatten att göra. Låt mig svara på fråga. Jag tror atf vikommer att få en klar ökning av trafiken , det är nog inget tvivelom den saken. Pröt.1988/89:35 Humvida detta skall innebära en kraftig ökning av biltrafiken berorpå om vi accepterar att får göra deinvesteringar som man nu har . Om får göra de härinvesteringarna tror jag att vi kan lägga över ganska rriycket inte minst på kombitransporter,och det anser jag skulle vara en utomordentlig fördel. Jag anser också att detskulle vara myckel bra om vi lämnade svensk sjöfart möjlighet att utvecklas ochgav sjöfarten konkurrensmässiga förutsättningar inför framliden. Men detta harViola och hennes parti inte velat vara med om alt försökagöra mycket ål. Jag är övertygad om att ifall vi inte ger de här trafikslagenmöjlighet att utvecklas, kommer vi att få en mycket markant ökning av bilismen.Jag tycker alt vi gemensamt borde sträva efter att få utvecklingen att gå i enannan riktning. Så talar man om att vi inle skall ha en fast förbindelseoch om alla de miljöproblem som en sådan skulle medföra. Det rör sig trots alltom en liten vägsträcka . Lastbilar och andra fordon kommerkörande kanske genom landet, med alla de problem som detta leder till,och så talar man om att just dessa skall vi inte ha. Jag tyckeratt det är ett myckel underligt sätt all argumentera, och jag hade förställargumentafionen bättre om hade föreslagit att man skulle stängaE 6 från ner till . Det hade förmodligen inneburit vissamiljöförbättringar. Men att vilja avstå från denna pyttelilla sträcka på 17kilometer tycker jag uppriktigt sagt verkar vara ett falligdomsbevis. AnL 120 (vpk) replik: Nog är det litet märkligt att Per Stenmarck,som fillhör broförespråkarna, betecknar en som ett pyttelitelprojekt. Man kan fråga sig vilka vägprojekt som väntar oss , omhögerkrafterna får råda. Det här pyttelilla projektet är ett kalas som kostarca . Men det var inte för atf säga delta som jag begärdereplik. Jag tror att jag måste tala om för dem som lyssnar alt Per Stenmarckinte alls är så aningslös som han låter. Han har nog litet bättre förmåga tillhelhetssyn och överblick än vad han låter komma till uttryck här i en replik.Han vet ju att om vi inte satsar på järnvägen så som bl.a. vpk har föreslagitökar bilismen. Per Stenmarck har emellertid sagt nej till de järnvägssatsningarsom både SJ-folk, järnvägsentusiasler, miljöopinion och vpk har föreslagit ochvill istället säga ja till projekt av typ . Del här pyttelilla projektet alstrar, om det genomförs,tillsammans med de andra utbyggnader av som är på gång, dvs. ScanLink, nybiltrafik. Det blir alltså ökad biltrafik. Skall vi då börja i den ändan alt visatsar på dessa projekt, innan vi har sett efter vad vi kan satsa på demiljövänliga transporterna? Jag får inte Per Stenmarcks resonemang att gå ihop,och det kanske inte heller är meningen att det han säger skall angå ossriksdagsledamöter som har arbetat med de här frågorna. Det kan ju vara ettförsök att manipulera dem som lyssnar. Vad vet jag? Men, Per Stenmarck, kanske vi kan komma överens om atteftersom vi alla vet att den här frågan ändå inte kommer att slutgiltigt avgöras , skall vi 102 gemensamt motionera omden miljardpott som järnvägen i behöver,så att vi slipper ökningen av bilismen. AnL 121 PER STENMARCK (m) replik: Jag anser inte alt det är ett pyttelitefprojekt, men det rör sig om en pytteliten sträcka jämfört med mycket annat idetta sammanhang. Jag tror atf de avgaser o.d. som alstras skall ses som helhetoch i förhållande till de långa vägar vi har. Det var därför som jag försöktefå uttala sig för att man skulle stänga dessa betydligt längresträckor,.för då kan vi möjligtvis nå någon form av miljöresultat, vilket viinte kan göra enbart genom alt förhindra trafiken över . Om vi skall diskutera miljöaspekter i största allmänhet,anslag till vägar och anslag till järnvägar är det odisputabelt så, att detsaknas ett antal länkar i många olika sammanhang, t.ex. runt flera av vårastäder. Det saknas motorvägar. Sådana skulle kunna ge en betydligt jämnaretrafik och därmed mindre avgaser än vad vi har . Det saknas, för altanföra ytterligare ett exempel, en ordentlig förbindelse till , somskulle kunna ge möjlighet till en jämn trafik även. Det är i dettasammanhang som en järnvägstunnel inte uppfyller de miljökrav som man trots allthar rätt att ställa. Skall systemet fungera ur miljösynpunkt krävs någorlunda regularitet,och det kan vi förmodligen aldrig någonsin få genom all bygga enjärnvägstunnel. Så några ord om detta med satsningar på olika områden.Viola talar om att det kostar ca 30 miljarder att bygga en sådan härfast förbindelse. Jag vet inle varifrån siffran kommer. Den är uppenbarligengripen ur luften för den stämmer i varje fall inle med vad som uppgivits av destatliga utredningar som har presterats. Jag tror trots allt aft de uppgifternaär något tillförlitligare än de uppgifter som kommer med. Varken jag eller någon annan moderat har sagt nej tillsatsningar på järnvägen i . Jag tyckte att jag använde min replik för enliten stund sedan till att tala om, alt det var nödvändigt all göra sådanasatsningar, om det inte skall bli en våldsam expansion av bilismen i framtiden.Jag tror t.ex. att det är utomordentligt viktigt att satsa på den s.k.motorvägstriangeln,.och jag tror aft det därvid är lika viktigt att satsa påjärnvägstrafik för att möjliggöra snabbtåg inte bara för persontrafik ulanockså för godstrafik. AnL 122VIOLA (vpk) replik: Sä kom det ändå ett litet försök tillhelhetssyn. Det går alltså inte atf bara diskutera en pytteliten sträcka - vikan strunta i hur många miljarder denna kommer att kosta- utan man måste sättain projektet i ett större sammanhang. Det är precis vad jag och vpk har försöktatt göra. Vi kallar ScanLink vid dess rätta namn. Vi talar om, ifall det tilläventyrs skulle vara så att någon här i kammaren inte känner till del, altÖresundsbron är nyckeln i hela . Vi talar vidare om att EGhar gett pengar till ScanLink-konsortiet. Jag kan också nämna en sak som jag inte nämnde tidigareoch som kanske Per Stenmarck kan hjälpa mig att kontrollera, nämligen alt inomScanLink-konsortiet och på finns det herrar som skryter över att de harbiträtt det svenska med utredningsmaterial ochutredningar. De påslår bl.a. alt del var framläggandet av sådant material somföregick riksdagsbeslutet om att ändra lagstiftningen till förmån för den s.k. Prot.1988/89:35 EG-modellen, dvs. att det efter beslut kommer attvara tillåtet att ta ut vägavgifter eller tullar precis enligtvad EG och ScanLink konsortiet hade beställt. Per Stenmarck säger att jag, om jag vore riktigtkonsekvent, skulle kräva att vi skall slänga vägsträckor. Men, snälla nån. harPer Stenmarck inte hängt med i vad som har hänt ? Jagbörjade med att tala om regeringsrättens dom när det gäller motorvägsbygget påE 6 i . Där befinner sig regeringen i den delikata situationen att denförst får stryk därför aft den har kört över naturresurslagen och sedan måsteundersöka andra sträckor eller kanske t. o. m. måste avbryta hela bygget, dvs.precis det som vpk har föreslagit. Har det aldrig föresvävat Per Stenmarck eller andramoderater aft de pengar som del kostar alt göra i ordning den pyttelilla bitenmotorväg i skulle kunna användas för att rusta upp hela vägnätet iBohuslän, framför allt där vägen är som allra trafikfarligast, plus attpengarna skulle räcka till aft rusta upp järnvägarna, vilka skulle kunna taemot de landsvägstransporter som kommer att flyttas över till järnvägen om vpkfår som vpk vill? Talmannen anmälde att Per Stenmarckanhållit att till protokollet få antecknat aft han inte ägde rätt tillytterligare replik. AnL 123 (): Det är de grönas bestämdauppfattning atf ingen fast bilförbindelse skall byggas över eller underÖresund. Det spelar ingen roll om det handlar om en bro eller en tunnel om detär bilar som åker över. Om beslutar enligt reservation 1, innebär detett definitivt nej till en fast bilförbindelse över . Vi har alltsåchansen. Motiveringen är uppenbar. En fast bilförbindelse överÖresund är ett allvarligt miljöhot: dels därför att strömförhållandena iÖresund är avgörande för syrsäftning och möjligheterna för liv i ,dels därför att en sådan förbindelse skulle leda till ökad biltrafik - det ärju själva grundidén med förbindelsen. Ökad biltrafik leder bl.a. till ökadeavgasutsläpp. Därmed ökar luftföroreningarna i den del av som redan ärhårdast helastad av luftföroreningar. Dessa luftföroreningar orsakar skador pågrödor som t.ex. spenat. Dessa skador kommer all tillta om trafiken ökar.Luftföroreningarna skadar också skogen. Skogsskadorna är redan betydande isydvästra och västra delen av landet, just de delar som drabbas av den störstabiltrafikökningen fill följd av en fast bilförbindelse över . En stor del av luftföroreningarna från biltrafiken ärkväveoxider. Dessa gödslar numera skogsmarken i så kraftigt altmarken har blivit mättad. Det innebär att kväveläckaget till , Kattegattoch ökar ytterligare - och redan med dagens nivå är det renakatastrofen!