prot · GC0991 · 1988-12-31 00:00:00 — Det finns ejheller någon motsättning mellan förslag och vad både regeringen ochutskotlsmajoritelen anser. Jag förstår därför inte, fru talman, finessen med attriksdagen skall göra etl uttalande som alla parter är överens om. Jag skulleförstå reservationen om i den här frågan hade en syn som avvek frånRiksidrottsförbundels, regeringens eller utskottsmajoriletens. Givetvis kommer vid fördelningen avanslaget alt följa den prioritering som det självt gjort. Det finns ocksåanledning atl påpeka idrottsrörelsens ställning som fri folkrörelse. Atl vidäremot har olika syn på hur stort anslaget bör vara är en annan femma. På denpunkten har ju i en annan reservation fört fram andra krav än dem somulskoltsmajoriteten ställt sig bakom. förslag om ett program för ökning av detstatliga slödel lill idrotten berör lill en del frågan om spel och lotterieroch villkoren för folkrörelsernas spelverksamhet. Dessa frågor kommer riksdagenatt behandla . Dessutom är det så att anslagen till idrotten givetvismåsle prövas i budgetsammanhang och vägas mol krav och behov fränandra organisationer och verksamheter. Vidare vill jag än en gäng hänvisa tillidrottsrörelsens ställning som fri och obunden folkrörelse. Initiativet lillett sådant arbete som folkpartiel föreslår bör rimHgen komma frän idrottsrörelsenoch förutsätter dess medverkan. Eftersom andra debattörer har tillåtits gä inäven på frågan om lokalt aktiviletsstöd måste jag få bemöta det som har sagts. frågade om del löfte somsocialdemokralerna gav lill idrottsrörelsen och ungdomsrörelsen avsågvalperioden. Svaret är ja. Det är också så, vilket framgick av debatten omungdomsorganisationerna, atl det har framförts kritik och synpunkterbelräffande formerna för det lokala aktivitetsstödet. Hur det skall kunnaanpassas till den situation som gäller inom olika folkrörelser är föremål förövervägande. Någon här har citerat funderingar som KarlFrithiofson gett ullryck för. Han tänker sig alt Riksidrottsförbundeleventuellt kunde ta över idrottens andel av detta. Inom olika folkrörelser finns sannolikt mänga olikafunderingar kring delta. En sanning är otvivelaktigt den att det är betydligtlättare, angelägnare ochenklare att förändra formerna för elt stöd om man kan förena det med enekonomiskl mer gynnsam situation, alltså med mer pengar. Därför tror jag altdet är förståndigt att avvakta översynen. Det betänkande som vi behandlar nu berör och betydelsefull folkrörelse med stora ambitioner för framtiden. Vi är istort sett eniga om den betydelse rörelsen har i värt samhälle. Vi är även istort sett överens om alt samhället, stal, kommuner och landsting har tilluppgift atl stödja och underlätta idrottsrörelsens arbete. Detta är enväsentlig grund för idrotten atl bygga på. Vi är också medvetna om alt en rad svårigheter och problemkan uppslå i en så stor verksamhet, och att samhället har en skyldighet attmedverka lill bra lösningar pä problemen. Jag vill också betona alt samhälletsslöd och medverkan måsle ske med beaktande av idrottens ställning som ensjälvständig folkrörelse. Jag yrkar bifall lill kulturutskottetshemställan och avslag pä reservationerna. 54JAN HYTTRING (c) replik: säger att det har blivit bättrevillkor för idrotten sedan gick miste om idrotlsministerposlen. Jagtror del är ett uttalande som inle många håller med om. Jag tror inle ens allregeringen inom sig är ense om en sådan bedömning. Känner jag idrottsminislernräll, har han nog haft större ambitioner än vad som avspeglar sig ipropositionen. Jag kan ju erinra om vad som har hänt med kostnadsläget.Jag tycker har synnerligen kort minne, efiersom del bara är 14dagar sedan vi debatterade det lokala aktivitetsslödet. minnssäkerl alt urgröpningen av detta motsvarar . per aktivitet,skillnaden mellan . På tal om devalveringar - titta på sociala avgifter påspelarersällningar och lilla på utbredningen av statligt spel sedanregeringsskiftet! Sedan förstår säkert ocksä alt de ekonomiskavillkoren för idrotten faktiskt är radikalt försämrade. Vi är naturligtvis hell ense om atl idrottsrörelsen är enfristående folkrörelse - det har aldrig varit diskussion om något annal. Menjag kan inte förstå alt klubbarna blir mer frislående av alt man håller med omatl de skall göra insatser och prioriteringar, men sedan inle är beredd atttillskjuta medel sä att de kan göra detta. Del är ju del hela diskussionenhandlar om. Propositionen satsar på kraftiga åtgärder mot doping, liksomRiksidrotlsförbundet, säger . Ja visst, men om man stämmer avanslagsframställan mol de anslag som beviljas och ser pä de olikakonloposlerna, finner man att del saknas minst 1 milj. kr. i åtgärder moldopning av del som har begärts. Då tycker jag det är otillständigt att stå idenna talarstol och begära att de skall göra allt della, fasl man intetillskjuter några medel. citerar hell riktigt ur propositionen - manskall vidta åtgärder för alt laboratoriet skall få ökade resurser, osv. Men dåmåsle man ju satsa på detta! Det är ingen tröst att del skall göras senare, förman gär ju på knäna . Del är alltså mycket viktigt all vidta åtgärdernu. Till sistbara en kort fråga fill . Socialdemokralerna är ju i andrasammanhang väldigt rädda för sponsring och för all denna skall påverkaverksamheten och dess inriktning. Har ni aldrig några funderingar på attsponsring också kan påverka idrottens inriktning? 55 vice talman () replik: Får jag först med en liten siffra - fastbeloppet är stort - sälla in samhällsnyttan kontra samhällels kostnader i sittsammanhang. Om vi enbart inom idrotten t.ex. skulle belala våra ungdomsledaremed fritidsledarlön, skulle det motsvara . Deltaskall sältas i relation till de totalt 700 milj. kr. Ja, jag var imponerad över del arbete på ungdomssidan somuträttas i föreningarna, faktiskt framför alll ute i landsorten, där de oftabelyder väldigt myckel mer än bara idrottsaktiviteter - de sköter på många hållockså en massa annat av social karaktär, som är oerhört värdefullt. Men deninsatsen handlar faktiskt inte enbart om ekonomiska resurser. Idrotten bygger istor utsträckning på idealitet, och det tycker jag den skall fortsätta atlgöra. Samhällets uppgift är att skapa förutsättningar för all man skall kunnafortsätta, att ge Htet uppmuntran för dem som lägger ner ,ulan någon som helst ersättning. De har faktiskt rätt all kunna göra deltaunder rimliga förutsättningar! Så några ord om sättet att räkna, som varinne pä. Jag lycker ord borde väga ganska tungt försocialdemokraterna. Han säger l.ex. "För idrottens del är regeringens budgetförslag klartotillräckligt, vilkel gör oss besvikna. Vi hade äriigl talat väntal oss mera nudå regeringen ställer upp med både en idrottsminister och en ungdomsminisler.Och dessutom givit löften som väckt förhoppningar." Pä tal om engängsanslagel, som diskuteras, säger han:"Men även om ett sådant anslag, som uppgick fill , däkallades engångsanslag, kvarstår nalurligtvis nödvändigheten avbyggnadsåtgärder vid våra riksanläggningar", och visar att pengarna numåste tas ur det löpande anslaget. På samma sätt är det med dopingen - där är han inte allsöverens med er om sättet atl räkna. Jag medger alt vi nu lilel är inne på utkanterna av delsom behandlas i de andra betänkandena, men del var elt värdefullt svar somAnders på nytt gav om LOK-stödet: löftet gäller . Såvar dock varken frågan eller svaret under valrörelsen. Jag tror i alla fallidrottsrörelsen tacksamt noterar atl del knappast kan bli tal om någraytterligare dribblingar på del här området. 56LARS-OVE (vpk) replik: När det gäller doping sade altvissa partier ville göra ännu mer eller framställa sig som bättre. Del kanskeinte är så enkelt som att bara säga att det är besvärligt med doping och fusk,nu vidtar vi en och annan åtgärd för att avslöja fusket. Jag ville gå litet längre och trodde atl jag hade AndersNilsson med mig när jag frågar: Varför uppstår denna avart? Vår reservation larupp myckel om orsakerna bakom. I det fallet går jag väl bra mycket längre änandra, när jag hävdar attdel måsle vara grundläggande atl se lill alt vi inle haren idrott som Prot.1988/89:91 befrämjar denna utveckling av fusk. De ståndpunkterna tycker jagAnders åtminstone borde kunna närma sig. Dessutom var det en inlressanl vinkling , alt idrottsrörelsen med den inriktning den har binder upp oerhördaresurser för kontroll. Då blir det litet ologiskl igen. Vi vet ju atlkontrollen har ökat länge, inle bara den kontroll som sker via laboratorierosv. utan även ledare som får syssla med detta - vaka och informera, lägga nerfid. säger att samhället ger ell enormt slöd -och så säger man nej lill 52 milj. kr. På vilket sätt är det man misstrorRiksidrottsförbundet i det här sammanhanget? Det skulle vara intressant alt se,för jag är helt övertygad om atl behöver de här pengarna. Denna fria, obundna rörelse, hur demokratisk är denegentligen? Om samhället låter den stå fri atl utnyttjas av odemokratiskakrafter i samhället, ekonomiskt starka intressen som utnyttjar den, hurdemokratisk blir denna rörelse då? Del är väl ett perspektiv som arbetarrörelsenborde anlägga, ? Vi skall ju ge anslag till en rörelse som idrottsministernbrukar säga när alla. kommer det emellertid en forskarrapport som säger attLO-kolleklivels barn inte nås. I skolan var del av arbetarklassensbarn eller dem som bor i hyreslägenhet som var med i föreningar, medan del var59 % av dem som var litet mer välbeställda. Nog borde väl den funderingen ocksåligga med i den ideologiska grunden till anslagen? Och, , inle kan detta väl vara någon särskillbra idrottsrörelse - nog har väl ändå räll i alt vi måsle kunnafå kritisera den för dess inriktning? Om inle annat borde arbetarrörelsen göradet. 57 () replik: sade all som följd av det beslutnär det gäller bingoskatl som vi fattade upplever bingospelet en nyblomstringslid. Vi hade inte förmåga att helt och fullt slopa dennabingoskall. Men om då hade följt del moderata förslaget, som vi förövrigt upprepar även , hade idrottsrörelsen hafl möjlighel att plocka ännufler vackra blommor. Det hade i så fall inneburit atl de smä föreningarna hadefåll del ökade slöd som vi alla är överens om. tog ocksä fram litetsiffror angående del slöd som idrottsrörelsen får. När man rör sig med de storabeloppen måsle man också ha med i bilden atl idrottens olika led betalar inlill staten i form av reklamskatt, mervärdeskatt, arbetsgivaravgifter osv. merän vad idrottsrörelsen får i bidrag. 58ANDERS () replik: Jag vill för andre vice talman påpeka angående det lokala aktivitetsstödet att vid den debatt somhölls i kammaren med ungdomsminister sade hanföljande: "nämnde nu i slutskedet av debattenatt löftet gällde valperioden. All right - vi köper det! Kan vi dä få eltkonkret besked om alt detta löfle skall uppfyllas under innevarande valperiodhar vi vunnit myckel." Såvitt jag uppfattar del har köpt dellaintyg med sina egna ord i debatten . Jag har svårt all förstå alt vibehöver använda så för detta . Till vill jag säga alt om man tittar påidrottsrörelsens utveckling ser man alt antalet medlemmar och aktivautövare har ökat. Det har tillkommit elt eget studieförbund, och idrottensfolkhögskolor har utvecklats. Del har blivit betydligt större möjligheter lillhögskoleutbildning som man utövar idrott. Vi har fått en enormutveckling av möjligheter till studier och idroltsutövning i gymnasieskolor. Nusenast har vi hemortsallernativet. Det har salsats slora pengar på forskningoch anläggningar osv. Del direkta stödet på den anslagspost vi diskuterar nugär procentuellt sett upp till större summor än . Jaghar inle hunnit plocka fram fler saker ur minnet, men det finns säkert mer. Jagtycker att del rättfärdigar mitt påslående väl. Jag vill också kommentera inlägg. Hanfunderar pä 52 milj.kr. Nog kan vi ställa upp pä det, eftersom vi kanske skullekomma till rätta med en del av de svårigheter som han lycker idrottsrörelsenhar. hade perspektivet i totaltsamhällsstöd till idrotten. Han räknade med en omsättning som rör sig omtvåsiffriga miljardbelopp. Jag kommer inte ihåg den exakta summan. Inbillar sigverkligen atl 52 milj.kr. i denna gigantiska summa pengar somsamhället pä olika sätt ställer till idrottsrörelsens förfogande har nägonstörre betydelse? Det är faktiskt småpengar, ! Jag tror inleatt några miljoner mer eller mindre i slöd frän staten har avgörande betydelse,utan del är den ideella inriktningen inom idrottsrörelsen själv. Under delta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 59 Andrevice talman () replik: Herr talman! Del är sannerligen intekonstigt, , om vi är misstänksamma mot de besked vi fär fränregeringshåll och socialdemokraterna här i kammaren när det gäller LOK-stödet.1 l.ex. valrörelsen fick vi alldeles entydigt och utan några som helstreservationer besked genom Riksidrottsförbundels enkät alt en höjning skulleske till minsl . Då handlade del öm året, inte valperioden. Är del dåkonstigt om vi på varje sätt försöker fästa' på pränt alt löftet nu åtminstonegäller valperioden? Lät oss hoppas att inte detta är ett försök till sammasorts dribbling som dä. Jag hoppas verkligen inle det. Men det är alltså skäletlill alt vi tar upp detta igen. Jag hann inte kommentera vårt krav på en långsiktig planför stödet till idrotten i min förra replik. säger bl.a. atlidrotten är en fri folkrörelse. Javisst, men del, , kan knappastvara elt sätt alt understryka alt man är sä rädd att finna etl annalfinansieringssätt som kan bli långsiktigt. Skälet till att vi vill ha ettsådant är just alt vi tror myckel på idrotten. Vi tror atl idrotten kanattrahera ytterligare grupper om man får resurser till det. Men då måsle mankunna planera under en än vad man kan . 60JAN HYTTRING (c) replik: räknade upp en rad åtgärdersom naturligtvis utgjorde förbättringar för idrotten. Jag är glad för del,eftersom vi pä många av dessa punkler har varit hell eniga. Mycket avförarbetet är faktiskt gjorl före regeringsskiftet. Men det var egentligen inledel vi diskuterade. Del var frågan om och regeringens andel avstödet till idrotten. Jag hävdar fortfarande att stödet har urholkats. Jag vetatt jag har starkt stöd för den uppfattningen i samhället, inte minsl avordföranden i Riksidrottsförbundel. Det är väl inte minst väsentligt? Vad har ytterligare hänt ? Idrottenssjälvfinansieringsgrad har stigit. Det kan vara bra på sitt sätt. Det är envikfig del av folkrörelsearbetet att även kunna få in pengar att använda iverksamheten. Det är inte alls så atl folkrörelser hell skall leva på anslagfrån statsmakter eller vara beroende av anslag från enskilda anslagsgivare. Detär mycket bra alt del gär att pä annat sätt samla in pengar till en del avverksamheten, men det har faktiskt blivit en betungande uppgift. Ser vi på hur man har fått in pengar finner vi atlbelastningen på medlemmarna har ökat och likaså på föräldrar och ledare somdeltar i den breda verksamheten inom idrotten. Men framför alll harsponsordelen ökat. Det har blivil än viktigare med en hel mängd av reklam.Åtskilliga av oss ser på idrott på TV . Del är ju inte så många somhar möjlighet atl vara med där idrotten utövas - jag tänker på fotbollen iEngland. Kring arenorna finns en mängd reklam som rimligtvis inle har nägot medengelsk publik all göra. På olika sätt kanaliseras stöd lill idrotten. Jag tyckeralt del är konstigt alt socialdemokraterna, som i andra sammanhang är mycketrädda för denna påverkan och är ytterst försiktiga, tydligen inte funderar övervilken påverkansmöjlighel som finns i sponsorslöd fill idrotten. Jag tror alldel väl så mycket kan påverka utvecklingen där som det påverkar inom kulturområdet. Som bekant tycker vi från sida att det är rimligtmed sponsorslöd. Men vi är mycket försiktiga med atl stödet inte skall inverkapå omfattningen och inriktningen av den verksamhet man stöder. 61 (vpk) replik: Jag höll så när på att instämma med JanHyttring, men i slutet av sitt anförande tog han i stort sett tillbaka vad hanhade sagt om sponsring. Han sade dä atl sponsring bör tillåtas och glömde bortde krafter som sponsringen i sig har när det gäller atl ekonomiskl utnyttjaidrotten på olika fäll. Anf.62 TREDJE VICE TALMANNEN: Repliken gäller anförande. 63 (vpk) replik: Därmed närmar vi oss de problem som AndersNilsson inle berör, nämligen kommersialiseringen. vill inle laupp de problem som han erkänner finns och som han trodde alt vpk skulle kunna Prot.1988/89:91 klara med 52 milj. kr. Jag har fidigare ställt frågan till AndersNilsson: Hur kan ni tillåta all dennakommersialisering får fortsätta, ulan att ni ens höjer Vihar också tagil upp saken i en reservation, men något nöjaktigt svar har välinle givits, utan det verkar som om man tycker att idrottsrörelsen egentligeninte har nägra problem. Sponsringen är ju en förutsättning för idrottsrörelseni dag, och det är där jag menar att Hyttring har räll. Det är inte sä att vpk vill klara alla problem med 52milj. Vi fick av veta att det är småpengar, och del vardetta jag funderade över. är inle något rikt förbund, ochdessa "småpengar" kunde man väl då få, tyckte jag. Men så var detinte. vet mycket väl atl vpk:s förslag för altmotverka sponsringen och ge idrotten en ärlig chans härvidlag i förlängningeninnebär att idrotten skall få en större andel av tipsmedlen. Hade man gjort såi tid, innan den slora boomen med sponsring och kommersiella inslag satte in,hade vi kanske fått en annan utveckling inom idrotten. Men icke - samhället harinle omfördelat pengar pä della sätt. blev litet förargad nu på slutet. Jag vetinte om han, för atl lala idroltsspråk, peppade upp sig för någonfing. Jag ärinte säker pä vad han kommer med senare, men inte behöver han väl bli säförargad över all vpk föreslår 52 milj. kr. på denna punkl. Idrottsrörelsen lever på ideella insatser och kommer allså göra framöver. Dä uppstår nästa problem, där jag tycker att en lösning bordeligga socialdemokraterna mycket nära. Ungdomarna har ju i hög grad klassindelats,som den senaste forskarrapporten visar och som vi som har ungdomar inomidrottsrörelsen redan ser. Är man förälder till sådana ungdomar måsle man varavälbeställd. Man mäste tillhöra över- eller mellanskiktet för atl kunna varamed och åka till de centra där idrottsutövandet sker, man mäste ha bil, manmäste ha tid. Alltså måste man vara ganska välbeställd både socialt ochekonomiskt för atl kunna utnyttja fritiden i detta avseende. Det visas ocksä iden forskarrapport jag nämnde att de LO-anslutnas ungdomar har sämremöjligheler. borde väl i sin sista replik kunna ställasig bakom kraven pä atl man skall göra någonting åt detta, och han borde geuttryck för en viljeyttring. 64 () replik: ställer frågan omsocialdemokraternas inställning lill stöd genom sponsring. Vi ansernaturligtvis atl idrottsrörelsen som en självständig folkrörelse rimligen skallbestämma över sin verksamhet. Del är bra om idrottsrörelsen kan göra det i såstor utsträckning som möjligt med egna pengar och med samhällsstöd. I den månsponsring förekommer, och vi vet ju atl sponsring finns, skall sponsringen skeunder sådana former alt idrottsrörelsen behåller bestämmanderätten över sinverksamhet. Detta lycker jag är så pass självklart all inteskulle behöva använda en mängd lid för alt ställa frågor om detta axiom. Menambifionerna inom idrottsrörelsen är myckel större än vad de I del lägel framförs alllid funderingar över hur 60 vi skall kunna finansiera verksamheten.Vi politiker älskar ju alt hämta exempelfrän små trevliga verksamheter som vi har erfarenhet av, och jag skall göra pådel sättet. Jag är medlem i en orienteringsklubb, och vi har nägra företag pä ortensom vart och ett är berett att annonsera för . på de kartor somklubbens egna medlemmar ritar. Det är förelag som genom ägarna eller genomanställda har anknytning till klubben, och jag tycker inte atl den formen avsponsring kan betraktas som nägol större ingrepp i orienleringsklubbens sättall rita kartor, bestämma var tävlingar skall äga rum osv. Vi bör alltså se påsponsringen med en viss urskillning. Idrottsrörelsen är en stor, målmedveten ochhandlingskraftig rörelse. Den är välorganiserad och har på alla nivåer kontaktmed olika samhällsorgan. Motionärer och reservanter vill atl vi politiker skallta inifiativ till skilda förbättringar och förändringar. Jag tror att vi medstörre förtroende än vad många tycks anse kan överlåta delta lill idrottsrörelsensjälv. Inom idrottsrörelsen förs en intensiv debatt om framfiden och om deproblem som otvivelaktigt finns och som rörelsen är väl medveten om, liksom omde vägar som är möjliga alt gå för att komma förbi hindren. Detta utesluterinte att samhället i olika avseenden kan och bör hjälpa lill. Jag har nämnt eltexempel härvidlag, nämligen dopningen, men initiativen mäste enligt mittförmenande komma frän idrottsrörelsen själv. Tredje vice talmannen anmälde att anhållitatl till protokollet fä antecknat atl han inte ägde rätt till ytterligarereplik. 65 (): I motion Kr504 tar vi upp frågan omstatsbidrag till svensk korporalionsidroits kursgård Fagerudd, som liggerutanför . Idén med kursgården är atl man skall kunna ge Korpenmöjlighel till utbildning av instruktörer och ledare m.m. Många tror alt Korpens verksamhet fortfarande bara avserkorporationsfotboll. Men numera har vi ett program med mycket bred ochallsidig sport och idrott, där alla åldersgrupper är med. Vi har ocksä startatetl projekt som kan vara intressant för kammaren, nämligen friskvård på jobbet.Eftersom Korpen har så nära kontakt med arbetsplatserna är det väldigt viktigtatt vi kan bedriva en sådan här verksamhet, där alla kan vara med. Syftet är att man skall "stimulera lill en livsstilsom befrämjar hälsa och välbefinnande". Del skapas också delaktighet i densociala gemenskapen. Ofta är del fråga om enkel vardagsmolion, både med ochulan lävlingsinslag. Del är viktigt att verksamheten riktar sig lill allamänniskor, män och kvinnor i alla åldrar. Men man kanske särskill bör betonaalt verksamheten är vikfig för dem som har ensidiga och monotona arbeten, förvilka belastningsskador ofta är en följd av arbetet. Det kan vara meningsfullt att erinra om den diskussion somförs i samhället om den stora utslagningen från arbetslivet. Man sägeratt det måste göras hell andra och mera långsikliga insatser. Jag kan erinra omvad generaldirektören i sade, nämligenatl vi satsar ungefär 60 miljarder i det här landet på passiva insatser, dvs.vi betalar ul sjukersättning, förtidspension, arbetslöshetsersättning o.d. Viborde pä ett hell annat sätt aktivera oss. Precis som vi har fört en aktiv Prot.1988/89:91 arbetsmarknadspolifik bör vi också på del här området göraaktiva insatser. 6 april1989 Dä är det viktigt atl diskussioneninte bara rör sig om, som fallet har varil, någrakarensdagar eller ett arbetsgivarinträde. Del gäller mycket långsiktiga förebyggandeinsatser, för de flesta av de människor som slås ut är ofta Jag vill inte göra gällande att Korpen kan klara allfing.Men en del av den verksamhet som bedrivs i mofionssyfte är en väldigt viktigförebyggande insats. Jag skall ta etl exempel från min hemkommun Uppsala.Kommunens städerskor hade mycket stor sjukfrånvaro och blev ofta utslagna. Vistartade gymnastik på arbetsfid, och vi såg genast atlantalet sjukskrivningar minskade. Jag kan t.o.m. säga att jag tror att det minskadeförtidspensioneringen. Del visar hur så enkla insatser tiU de breda gruppernaändå kan skapa mycket bra förebyggande resultat. Jag sysslar numera också med rehabilitering inomkorporalionsidrolten. Rytm- och hjärtgymnaslik för människor som drabbas avbesvär är en stor verksamhet. Vi har insatser i bostadsområdena. Man har molionsverksamhet där hela familjen kan delta och däräven handikappade kan delta. Vi har pensionärsverksamhel över hela linjen. Vihar i t.o.m. lärt äldre människor simma, som inle fått möjlighet tilldet i sin ungdom. Vi ger på detta sätt bredd åt en verksamhet som också måstehöra hemma inom motionsidrotlen. Låt mig avslutningsvis ge elt exempel. MajaGräddnos-loppet, som vi har i , är öppet enbart för kvinnor. har vi21 500 startande.