prot · GC09122 · 1988-12-31 00:00:00 — Del som uppenbarligen har föranlettfrågan är atl del har framställts som om det skulle ha gåll ut direktiv om attingen skall ulses efler . Det är inle korrekl.Riksförsäkringsverket har hört sig för om hur man skall förfara om enordförande eller vice ordförande uppnår under förordnandeperioden.Verkel fick då svarel att man i så fall vill ha yllerligare etl namnförslag, såall man kan välja mellan den som har passerat70-årsgränsen eller kommer atl göra det och en yngre kandidat. Del lycker jagär ell rikligl och bra förfarande. Del har således inle gått ut något formelllmeddelande. 119 (): Del svarel får man inle när man lalar med depersoner som har alt utse dessa poster. Man får då beskedet att det inle kankomma i fråga alt utse någon som har fyllt . Vi för vår del anser atl delär hell fel. Jag skulle då vilja ha etl besked från civilminislern omvilka åtgärder civilminislern tänker vidla för att undanröja de tveksamheleroch missuppfattningar som helt uppenbarl råder hos Det finns inga tvelydighder. svar ärentydigt Det finns en förordning om alt åldersdiskriminering vidtjänstetillsättning inle skall förekomma. Överläggningen var härmed avslulad. Om rekryteringen av personal tid den offentliga seklorn 26 §Svar på fråga 1988/89:660 om rekryteringen av personal till den offentligasektorn har frågat mig om regeringenöverväger alt använda affärstidslagsfiflningen som ett inslrumenl för allunderlätta rekryteringen av personal till den offentliga sektorn. 122 (); Jag fär tacka civilminislern för svarel. Detvar i alla fall elt klart besked. Bakgrunden är, vilket framkommer i min fråga, del märkligaullalande som har gjorls av del socialdemokratiska socialborgarrådet iStockholm om alt elt stopp för de fria affärstiderna skulle ge personal lillvården. Folkparfiet har vid en lång rad tillfällen poängterat atl de friaaffärstiderna måste vara kvar. Med de förändringar som värl samhälle har gåttigenom är det nödvändigl att man kan handla . När skallannars familjer med en eller två hellidsarbelande föräldrar kunna handla? Skalldel ske på hemvägen från dagis med två irölla och hungriga småbarn? Detär nalurliglvis fullsländigl orimligl. Det är dessa familjer som drabbas omaffärerna tvingas minska sill öppethållande. Drabbas gör också de som arbetar ochsöndagar och inle kan arbeia på andra tider. De som arbetar i handeln gördet därför alt de lycker om del och för att liderna passar dem. Om de villearbeia i vården, skulle de redan göra det. I inledningsanförandet vid iMalmö sade civilminislern så här om sin egen och regeringens uppgifler ifortsättningen; Om påtalade brister i medelsförvaltningen hos statligamyndigheter "Denandra stora uppgiflen är alt på olika sätt fördjupa medborgarrollen, atl blimer lyhörda för medborgarnas behov och önskemål, att lyfta fram valfrihelen ochskapa system som bättre molsvarar morgondagens krav på delaktighet ochdemokratiskt inflytande." Jag får tolka civilministerns svar så alt dettaockså gäller handelns konsumenter. Frågan gällde rekrylering av personal tillden offentliga sektorn. Jag har svaral på den frågan. vill nu diskutera affärstidslagsfiflningen.Jag lycker att del är respektabelt alt socialborgarrådet i Slockholm funderaröver hur man skall kunna rekrylera och behålla personal i den offentligasektorn. Det är en myckel svår situation i Slockholm, och även i län.Jag lycker inte atl delta är en framkomlig väg, men jag är beredd all diskuteraolika vägar. Regeringen lade för sin del i kompletteringsproposifionenganska fram förslag som är ägnade atl påverka situationen. Det föreslåsalt man skall ha olika avgifier på den privala ijänsteseklorn och den kommunalaseklorn. Det är etl säll atl försöka påverka silualionen. Enligt min mening privala tjänstesektorn tagit till sig för slor del av de befinlligapersonalresurserna. Del här är en vikfig fråga som handlar om den offentligasekiorns personalförsörjning. 124 (): Den modell som civilministern nu diskulerar -nämligen atl man skall lägga straffskatl på de privala arbetsgivarna- har vifrån klart avvisat Jag skulle dock önska all civilministernvidarebefordrade de övriga förslag till hur man skall förbällrapersonalrekryleringen i den offentliga seklorn som civilminislern redovisade iMalmö. Han sade då nämligen alt man inom den offentliga sektorn bör bedriva enbältre personalpolilik, man skall se lill alt behålla den personal som redanfinns och man måsle la bort alla de deltidsanställningar som t.ex. finns inomsjukvården. Överläggningenvar härmed avslulad. 27 §Svar på fråga 1988/89:682 om påtalade brister i medelsförvaltningen hosstatliga myndigheter har frågat mig vilka ålgärderjag avser atl vidta med anledning av del växande antalet s.k. orenarevisionsrapporter i statsförvaltningen. Medanledning härav vill jag säga följande. RRVgranskar ca 350 myndighetsbokslut. , när RRV log över hela ansvarel för denslalliga redovisningsrevisionen, har anlalel orena revisionsberättelser legalpå ca 15 . I de flesta fall rättar myndigheterna själva till debrister som finns. I andra fall har regeringen tagit initiativ till särskildautredningar för att rälla lill uppkomna brister. Jag vill för egen del deklarera att en revisionsberättelsesom pekar på allvarhga brister i medelsförvaltningen givetvis inte bör få bliliggande utan åtgärd. 126 (): Jag ber all få lacka civilministern försvarel på min fräga. Jag lycker alt del är bra, men otillräckligt Det är bra att slalsrådel klarl deklarerar alt sådana härrevisionsberättelser måste följas upp med ålgärder. Jag tror dock att det iförsta hand bygger på en felaklig verklighetsbild. De jag har talat med iriksförsäkringsverket har nämligen bilden all problemen med medelsförvallningeni statsförvaltningen har ökat. Del är litet svårt att göra en jämförelseeftersom systemet ändrades 1986, men alll tyder på atl antalet orenarevisionsberättelser har ökat. Begreppet ansvarsfrihet existerar inle istatsförvaltningen. Del är dock hell klart alt skulle sådana härrevisionsberättelser förekomma i privala företag, skulle det i många fall ledatill att styrelserna inte fick ansvarsfrihet. Jag lycker att detta lyder pä altregeringen måsle ta elt större ansvar i dessa fall och ulöva regeringsmaktenstarkare. Man måste se lill atl de ämbetsverk som i vissa fall år efler årnegligerar revisionsanmärkningar verkligen vidtar åtgärder med anledning avanmärkningarna. Jag tror också att problemen måste åigärdas på elt annat sätt,nämligen genom all tillgången på kvalificerade ekonomer måste bli större istatsförvaltningen. 1 en revisionsberättelse för påpekarRRV just att resurserna för den ekonomiska förvaltningen måsle förslärkas bådekvantitativt och kvalitativt Jag vill gärna fråga civilminislern om han delarden bedömningen atl vi ulöver de insatser som nämns i svarel också måsteåtgärda själva medelsförvaltningen i de olika myndigheterna. Jag tänkte först att jag skulle sparariksdagen lid genom att inte läsa upp hela svarel; det var onödigt långt. Mendär finns vissa synpunkter som hör till bilden och som jag gärna vill anföra.Jag tror inte all och jag har olika syn på della. Del äroerhört viktigt att den revisionsverksamhet som bedrivs på RRV också följs uppnär det kommer lill åtgärdssidan. Jag tycker alt det är bra all RRV ägnar deltaett betydande inlresse och följer upp de revisionsrapporter man avlämnar,förutom all vi i och även myndigheterna skall göra det Jag vill peka på att det pågår etl betydandeutvecklingsarbete inom statsförvaltningen när del gäller budgetprocessen ochmedelsförvaltningen. Detta syftar lill atl vi skall få en effekfivaremedelsförvallning och verksamhel när det gäller budget och ekonomi. Vid ell regeringssammanträde i går antog regeringendirektiv till en översyn av redovisningsrevisionen. Där skall bl.a. tas uppfrågan om atl förbättra kontrollen av myndigheterna och atl ulveckla dialogenmellan redovisningsrevisionen och . Vi behöver l.ex. Om påtalade brister i medelsförvaltningen hos statligamyndigheter Om följderna för småförelagare av rullande elavslängning vilkenlidpunkl revisionsberättelsen skall avlämnas och till vem och vilka, så att mankan få en bättre överensstämmelse mellan de synpunkter som finns däri och delregeringen anför i t.ex. budgelproposilionen inför , så att man därvidkan kommentera bl.a. de rapporter som RRV lämnar. 128 (); I en revisionsberättelse för bosladsstyrelsensägs: "I likhet med vad som anförts i revisionsberättelserna för desenasle sju åren har den inlerna konlrollen i bosladsverkds system och rutinerför låne- och bidragshantering p g a resursbrist även /88 varitbehäftad med väsentliga brisler. Detta har medförl all respektive anslag för bla räntebidrag i många fall och med ansenliga belopp har ianspråktagits påfelakliga grunder." - Jag vill påpeka alt del här rör en verksamhel medmiljardomsätl-ning. Det handlar alltså om myckel slora belopp. Del civilministern anför är bra. Jag tror dock all detdärulöver är nödvändigt alt både se över de ekonomiska rutinerna i ämbetsverkenoch se lill atl ämbetsverken får de resurser som behövs för att på ellkvalificerat sätt handha de mycket slora belopp som ämbetsverken nu hanterar. Det kan i vissa enstaka fall gälla resurser.Men i allmänhet gäller det nog i första hand atl man är uppmärksam på desynpunkter RRV kommer med och att man vidiar erforderliga ålgärder. Jag ålarmig nalurliglvis, såsom bevakare av den slalliga redovisningsrevisionen, alt setill all det sker på ell bra säll, i den ulslräckning jag kan påverka. Överläggningen var härmed avslulad. 28 §Svar på fråga 1988/89:654 om fonderna för småföretagare av rullandeelavstängning 130 Miljö- och energiminister : har frågat hur regeringenavser garanlera berörda småförelagare utkomstmöjligheter vid "lemporärrullande elavslängning". En vägledande princip för regeringens arbete är atl vårlenergisystem skall kännetecknas av en säker tillförsel. Detta gäller bådeenergi och effekl. Situationen i är myckel god vadgäller tillgäng på energi och god vad gäller tillgång på effekl. Kraftindustrin gör själv bedömningen, atl även om vi återskulle få ett extremt väderläge, som del som rådde , kommerelbelastningen att kunna utan bortkopplingar eller ransoneringar. Skulle effektbrisl trots alll uppträda har kraflfördagenlagt upp en rutin, benämnd roterande bortkoppling. Avsikten med rutinen är attvid akut effektbrisl vidmakthålla effeklbalansen, så atl inle slorkraflnälelslås ut. Rent praktiskt går det till så atl vissa geografiska områden kopplasbort från nätet under ell par timmar, Därefler kommer kraften tillbaka lilldessa områden, som andra områden kopplas borl förnågra timmar. På detta sätt häller man pä tills effektbrislen upphörl.Roterande bortkoppling har hiltills inle behövt tillgripas i . Går vi sedan över lill regionala och lokalaeffektbrislsiluationer, som tex, kan uppstå till följd av fel iöverföringsnälei, bör del nämnas all del i vår nuvarande ellag inte nämns någolom leveransskyldighd vid en bristsituation, I stället får elleverantören i sådanafall grunda sig på de av och konsumentverketgemensamt utarbetade allmänna beslämmelserna, I dessa sägs atlkraftleverantören i händelse av energi- och effektbrist får fördela tillgängligkraft mellan sina abonnenter. Miljö- och har inlett en brett upplagdöversyn av ellagslifiningen för atl bl,a, komplettera den i fräga omstörningsberedskap, Småförelagare med verksamheten förlagd till den egnabostaden kommer i och för sig att påverkas av bristsituationen i sammautsträckning som hushåll och övriga elabonnenter i bostadsområdena. Det äremellertid ytterst osannolikt alt en bristsituation skall uppstå. Om följderna för småföretagare av rullande elavslängning 131 (): Jag får lacka miljö- och energiministern försvarel. Del är ganska uppmuntrande just , med den situation vi har. Men enbristsituation kan uppstå. Del är klarl alt man blir orolig om man tjänar silllevebröd i bostaden. Jag lycker kanske att det, när man från Vattenfallföreslår en åtgärd av detta slag, endasl visar all man inle har särskill mycketaning om hur verkligheten ser ut . Ganska många av landets småförelagarehar sin verksamhet förlagd i anslutning lill den egna bostaden. Del kan vara ikällaren, i garaget eller i ell rum i anslutning lill själva bostaden.Människor som har lyssnat lill de senaste årens uppmaningar om alt slarla egelhar nu sin verksamhet hemma. Hur skall de sköta sitt jobb om della förslagförverkligas? Det är klart att de är oroliga. En ålgärd av della slag har ytterligare en effekl. Denslår exlra hårl mot kvinnor, eftersom kvinnor startar egel i hemmel i mycketstörre utsträckning än män. Del kan tyckas att ell par limmars bortkopphng, somministern redovisade, inle skulle betyda sä myckel. Men med tex, dendatorisering vi nu upplever blir del fullständigt förödande. Ganska mångakvinnor har t,ex, bokföringsbyråer hemma och sköter allling med dator. Delskulle alltså få mycket förödande konsekvenser. Jag konstaterar också att ministernredovisar att man har inlett en brett upplagd översyn av ellagslifiningen. Manskall bl,a, komplettera den i fråga om slörningsberedskap. Jag skulle gärnavilja ha elt besked från ministern om atl man i denna översyn också tar medmöjlighelen all skydda småförelagare för denna typ av ingrepp. 132Miljö- och energiminister ; Självfallet kommer så atl ske, I själva verkelangav jag redan i mitt svar att ett av syftena med den nu inledda översynen äralt försöka hitta goda lösningar på denna lyp av problem, inte minsl motbakgrund av det som talar om, nämligen datoriseringen. Jag villjämföra det vi nu lalar om med de insalser som gjordes särskill med Prot,1988/89:122 tanke på jordbrukarna med anledning av de erfarenheler vi gjordei samband 26 maj1989 med den stora störningen vintern1983, Vi gjorde ganska många goda Då införde man dt system med reservaggregat i organiserat ° samarbdemed jordbrukarnas egnaorganisationer. Jag skall inte gå för långl ' 1 S PP in på detaljerna här. Jagtror nämligen att man måste söka andra tekniska lösningar.Men detta är hanterbara problem, som vi självfallet tar allvarligt Vikommer alt eflerslräva alt hilta lösningar på dem. Får jag lill sisl säga, herr talman, att det paradoxaltnog är på det sättet all den mycket ambitiösa beredskap som kraflfördagen har -vi har t.o.m. förberett ett system för en situation som sannolikl inle kommeralt inträffa -nog i onödan har skapal oro hos en del människor. Jag hoppas attYlva Annersledl hjälper mig all lugna de människor som är berörda. 133 (): Jag är myckel glad för det myckel positivasvar som har lämnal. Jag undrar emellertid om del är möjligl alt lämna entidsplan för denna översyn. Är resullalen nära föreslående eller måsle vi väntalänge på all översynen skall bli färdig? Överläggningen var härmed avslutad. 29 § Svar på fråga 1988/89:655 om skärpta regler motmiljöfarliga utsläpp 134 Miljö- och energiminister : har frågat mig när regeringenlänker föreslå ändringar av rådande ordning där tillsynsmyndigheternaaccepterar alt den som utövar miljöfarlig verksamhel själv sköter mätningar avulsläppen. Hon har som exempel nämnt alt företaget , som under hösten1986 överskred sina utsläppsgränser, inte kunnal överbevisas om broll därföratl mätutrustningen varit dålig. Jag får inte uttala mig om förhållandena i det enskildafallet, eftersom de straffrättsliga frågorna avgörs av åklagare och domstolar. När det gäller konlrollen av miljöfarlig verksamhel harreglerna ändrals i syfle att skärpa och effektivisera tillsynen, ochytterligare ändringar träder i kraft . Jag vill därför svaraAnnika genom atl redogöra för regelsystemet och för de ändringar somgenomförts och kommer att genomföras. Miljöskyddslagens regler innebär atl den som utövarmiljöfarlig verksam het är skyldig all anpassa verksamhelen lill miljöskyddslagens krav. Det är hans skyldighet all se till alt han iakttar tillåtlighetsreglerna och övrigavillkor för verksamheten. Elt sådant ansvar medför att han måsle bygga upp en egenkonlroll i tillräckUg omfallning. Han är också skyldig atl lämna uppgifter om verksamheten lill tillsynsmyndigheterna. Det strider därför inle mot miljöskyddslagens beslämmelser all den som utövar miljöfarlig verk- 56 samhet själv kontrollerarverksamheten och lämnar rapporl till lillsynsmyn- En sådan ordning slår inte heller i motsatsställning till enaktiv myndighdslillsyn. En effektiv egenkonlroll förutsätter all del finns ellkontrollprogram som närmare reglerar hur konlrollen skall utövas. Därförinfördes en ny regel i miljöskyddslagen om alt tillsynsmyndigheten omdel behövs skall meddela föreläggande om undersökningar och kontroll enligl etlkontrollprogram. Del är också straffbart enligl miljöskyddslagen all intefölja vad som föreskrivs i ett kontrollprogram och atl lämna orikliga uppgiftertill tillsynsmyndigheterna. skärps reglerna om egenkontrollen. Enligten ny bestämmelse i miljöskyddslagen är den som ulövar miljöfarlig verksamhelskyldig atl utöva kontroll av verksamheten. Om det finns tillstånd tillverksamheten, måsle han ocksä lämna in en särskild miljörapport tilltillsynsmyndigheten. Till slul vill jag nämna alt en parlamentarisk ulredningnu skall se över hela miljöskyddslagsliflningen. Dä , som framställtfrågan, anmält atl hon var förhindrad all närvara vid sammanlrädel, medgavlalmannen atl i stället fick della i överläggningen. Om skärpta regler mol miljöfarliga ulsläpp 135YLVA (vpk): Jag lackar miljö- och energiministern försvarel på fråga. Frågan gäller hur miljötillsynen skallfungera. Jag tror, liksom , att vi måsle acceptera en hög grad avsjälvkontroll i förelagen, annars fär vi en fullkomligl ohanterligkonlrollbyråkrafi. Men denna självkontroll ute på företagen måsle ju sedan isin tur kunna kontrolleras av samhällel. I del akluella fallel harkoncessionsnämnden angett villkor för verksamhelen som gjorl del omöjligt all iefterhand juridiskt komma ål företaget. Nesle Oxo tillverkar råvaror för polyesterindustrin, enverksamhet som i alla sina led innebär stora miljöproblem. Koncessionsnämndentillät Nesle Oxo att överskrida den fillåtna nivån för ulsläpp av kolvätenunder högsl i sträck. visademätinstrumenten på alldeles för höga halter av kolvälen. Länsslyrelsenpolisanmälde då förelaget. Men del har blivit klarl att det inte bhr någolålal. Anledningen är alt mätinstrumenten endast registrerar utsläppen momentantoch inle kontinuerligt. Det kunde alltså inte bevisas att ulsläppen var förhöga hela fiden utan endasl vid de fidpunkler då värdena avlästes. Dessutom varmätutrustningen otillförlitlig och behäftad med stor osäkerhet vid varjemätning. Jag förutsätter all de skärpningar av reglerna föregenkontrollen som statsrådet nämner kommer att innebära all möjligheterna alli efierhand åtala förelag som överskrider de tillåtna gränserna säkras. Jaghoppas all vi i fortsättningen skall slippa sådana situationer som den medNesle Oxos otillräckligt kontrollerade kolväleutsläpp. Del får nalurliglvisinle vara möjligt för förelag atl slippa undan ålal genom atl använda en dåligmätteknik. Prot, 1988/89:122 Jag skulle dessutom önska attsådana kontrollinstrument användes som larmar eller avbryterprocessen vid för stora ulsläpp. 136 Miljö- och energiminister : Herrtalman! Jag vill understryka alt jag forlfarande inle ultalar mig om delenskilda fall som jag enligl grundlagen inle har rätt att ullala mig om. Del ärjust det förhållandet all många tillstånd, villkor och kontrollprogram harvarit för otydliga för alt man i praktiken skall kunna följa upp kontrollenfrån myndigheternas och domstolarnas sida som har lett till de skärpningar ilagen och dess tillämpningar som är följden av förra årels riksdagsbeslut medanledning av regeringens miljöpolitiska proposition. Självklart är det meningenatl detta också skall tillämpas i praktiken. Och vi har som väl är redan börjalse en förbättring. Det är också den här inställningen som ligger bakom denallmänna översynen i parlamentarisk form av miljölagstiftningen som kommer igäng. Överläggningen var härmed avslutad. 30 § Svar på fråga 1988/89:656 om Forsmarkslagrel 137 Miljö- och energiminister : har frägal mig om jag ärberedd att medverka till all en offentlig vetenskaplig granskning kommer tillstånd angående Forsmarkslagrel. Denna frågeställning har tidigare varil föremål förbehandling i och är så även under årels . I näringsulskoltetsbelänkande 1987/88:40, s. 66, finns en redogörelse för den prövning somföregått de beslul som lett fram lill atl Forsmarkslagrel tagils i drifl. Jusl den typ av redovisning som efterlyserhar regeringen bemödat sig om att la fram. Myndigheterna har i sin granskningav underlagsmaterialet anlitat utomstående experter. Besluten i olika instanserhar föregåtts av etl omfattande remissförfarande. Kärnkraftinspektionens ochstrålskyddsinslilutets granskning finns dokumenterade i särskilda rapporler. Regeringen har i sina beslut betonat alt en eventuellförslulning av förvaret inle fär ske ulan regeringens lillstånd. Jag gör ingen annan bedömning än den tidigarekommit fram lill, nämligen att frågan om anläggningens tillkomst har noggranloch på elt omfattande säll prövals i vederbörlig ordning. Prövningen har -vilket jag särskilt vill framhålla för - varit offentlig. 138 (vpk): Jag ber att få lacka för svaret. Jag anlar atl även BirgittaDahl har läst del upprop som jag refererade fill i min fråga. också altBirgitta har sett vilken massiv opinion av myckel kunniga miljö- ochnalurintresserade personer som slår bakom det, en ovanligt bred 58 samling faktiskt med en sällsyntenighel i denna fråga. 1 uppropet sägs del att oavsetl om man är för eller emolkärnkraft måste man vara överens om atl avfallet skall förvaras på bästamöjliga säll. hänvisade mängd utredningar som hargjorts. Men parallellt med de beslut som har fattats och parallellt med deulredningar som har sagts gälla för expertutlätanden och liknande finns dethela liden en krifik från utomstående experter. Och den kritiken har, såvittjag förstår, växl under den senasle liden. När en så bred opinion och så mångaoberoende och kunniga experter på delta område ställer sig upp och uttalar sigkritiskt finns det behov av den här typen av offentligt förhör omForsmarkslagrel. Om nu är så säker på atl de beslul söm harfaltals är de rikliga, vad finns del då atl förlora på ett förhör? 139 Miljö- och energiminister : Herrlalman! Självfallet har jag läsl uppropet, eflersom del har skickats lill migockså. Jag kan bara konstatera att jag, med all den respeki jag har för deorganisationer som finns här, inte delar deras uppfattning. Jag välkomnar en diskussion. Den är nödvändig i sådana härsvåra frågor, del behövs en kritisk granskning hela liden. Samiidigi vill jagpåminna om någoniing som är väldigt vikligl, nämligen all viicke bidrar lill alt skapa en föreställning om alt de myndigheter som är sattaatl granska säkerhelen i de här mycket allvarliga frågorna icke skulle drivasav oväld. Vi får icke underkänna dem, diskreditera dem genom oöverlagdapäslåenden. Jag har den slörsta respeki för kärnkraftinspektionens ochsträlskyddsinstitutds oväld. De har dessutom i arbetet jusl med dessa frågor påell alldeles ovanligl säll inbjudil lill yttranden från en rad frislåendeexperter. Det är väldigl viktigt alt de skyddas mot all på olika säll få sinauktoritet försämrad, särskilt eflersom det icke till någon del är befogat 140GUDRUN (vpk); Jag lycker all del sista sadelät lilel oroväckande. För mig låler det ungefär som atl man skall läggamunkavle på de organisationer som har uttalat sig kritiskt och på deexperter som ultalar sig kritiskt Del finns dess värre när del gällerkärnkraftsfrågan och hela den nukleära frågan en genomgående trend atl man villlägga munkavle på de experler som vågar vara kriliska. Det finns en rad exempelsom vi har uppmärksammat inom både miljörörelsen och energirörelsen. Det äringen rolig ulveckling, lycker jag.