prot · GC0912 · 1988-12-31 00:00:00 — Det är faktiskt skillnad i förhållande tillfolkparfiets hållning i valrörelsen som gick ut på att överföra medel frängruppen icke handikappade till gruppen handikappade. Detviktiga är självfallet inte - och i detta avseende vill jag ge - vilka direktiv som utredningen får, utan det viktiga är vilken poUtiksom förs. För man en aktiv handikappoUfik eller infe? Tillför man resurser tillhandikappoUtiken eUer inte? Det är i detta sammanhang som jag menar att varjejämförelse mellan de borgerliga regeringsåren och de senaste sex regeringsårentalar till de borgerliga regeringsårens fördel. Det fördes en mycket aktivhandikappolitik, ett stort antal reformer genomfördes, och det tillfördesmycket resurser till de handikappade. Resultaten harvarit mer beskedliga. En sak som sade är emellertid riktig,nämligen atf det infe har blivit så mycket av de principer som formulerades avden gamla utredningen och som väl också slog fast. hoppas BengtLindqvist att den nya utredningen skall kunna visa vägen till en mer akfivhandikappolitik. Jag delar uppfattning att de punkter som hanräknade upp är viktiga. Många av dem återfinns ju i framställningartill regeringen. JagviU sedan ställa en fråga till apropå den debatt som vi senastförde om familjepolitiken , sade då: Före valetskall vi fala om precis hur vi avser att finansiera den familjepolitiskareformen. Jag lovar besked före valet. Det skall vara konkretabesked. undrar jag: På vilket sätt har det löftet, eller är han beredd att infria det nu? Folkparfiet harunder hela valrörelsen efterlyst de konkreta besked som lovademig personligen i debatten om familjepolitiken. Låt mig först notera aft infe svarade på min direktafråga om hur det förhöll sig med de handikapputredningar som tillsattes underde borgerliga regeringsåren. Jag kan hjälpa på traven en Utensmula. Det var naturligtvis på det sättet att även de handikapputredningar somtillsattes då hade nolldirektiv. Det gällde t,ex. Jag skulle kunna räkna upp fler, men jag avstår från det. Jagkan inte heller instämma i atf den jämförelse mellan den borgerligasexårsperioden och den socialdemokrafiska ur handikappolifisk synpunkt är denkorrekta. Men jag skall gärna erkänna aff det gjordes bra saker påhandikappområdet under de sex borgerUga regeringsåren. Det som vi harkritiserat de borgerliga regeringarna för var av helt annat slag. Vikritiserade de borgerliga regeringarna för att de körde ekonomin i botten ochför att de avslutade sin period på eft socialpolitiskt oerhört utmanande sätt genomatt angripa hela det sociala trygghetssystemet. Jagskall även svara på fråga om familjepoUfiken, Densocialdemokratiska partistyrelsen svarade på den genom attklart och tydligt tala om att vi kommer att finansiera föräldraförsäkringen,som kommer att byggas ut fr.o.m, den 1 juU1989. Den skallfinansieras genom de inkomstförstärkningar som tillväxten ger, säkert väl medveten om att en tillväxt i samhället ger inkomster frånbeskattningen på åtskilliga miljarder som vi nu kan använda oss av förreformpolitik, åtminstone till en del, nu när vi har arbetat bort budgetunderskottet.Det är ett besked så klart som något. Vi tar av tillväxten den här gången. 207 () replik: Det förhåller sig på följande sätt. Under de borgerliga regeringsårenökade utgifterna för handikappolitiken från 4 fill . Om manräknar bort inflationen rör det sig om en real ökning på . Defta tillskottkan inte jämföras med något av det som har hänt . Detär således inget tvivel om aft handikappolitiken, liksom den övrigasocialpolitiken, var mer aktiv, mer pådrivande och mer förnyande under deborgerliga åren än vad den har varit . Jag tycker med fog kan kalla det för en blomstringsperiod i svensk socialpoUfik, somkontrasterar mot den passiva och defensiva poUtik som har drivits under desenaste sex åren. Detär mycket riktigt aff det i det socialdemokratiska valmanifestef sfär aft allareformer skall finansieras genom vissa skatfeskärpningar, utgiftsbespa-ringaroch tillväxt. Detta togs emellertid tillbaka av statsministern undervalkampanjen när han sade att det hela kommer att vara gratis och att det intebehövs några skatteskärpningar för att finansiera reformen. säger att staten kommer att fä så stora inkomstökningar under kommande åratt saken "grejar sig". Jag vill då ställa följande fråga.Statsministern sade att vi får 15 miljarder i automatiskainkomstökningar. Det stämmer med långfidsbudgeten. Men enligt sammalångfidsbudget får vi också 21 miljarder i ökade utgifter . Hurkan hitta ett utrymme i nästa års inkomstökningar på 15miljarder om vi samfidigt har utgiftsökningar på 21 miljarder? 12Riksdagens protokoll 1988/89:12 Med anledning av den sista frågan vill jag påminna om det besked som vifrån regeringens sida givit, nämligen aff vi kommer aft finansieraföräldraförsäkringsreformen med den inkomstförstärkning som tillväxten ger. Jaghar inte yttrat mig om budgeten generellt eller om reformer generellt förframfiden. Det finns en skillnad mellan det besked som vi har gett beträffandemarginalskattesänkningen och föräldraförsäkringen å ena sidan, där vi talat omatt vi kommer atf finansiera dem med tillväxten, och beskedet beträffande övrigreformpolitik, där vi nämner också andra finansieringsformer. Helheten får viåterkomma fill . Jagvill kommentera den reala tillväxten av handikappinsatserna under de sexborgerhga åren. Jag har under hela min tid som handikappolitiker studeratsammanställningarna över de handikappkostnader som statsbudgeten harinnehållit. Jag har varit mycket kritisk mot sådana sammanställningar heltenkelt därför aft de innehåUer både äpplen och päron, de innehåUer bådeposifiva och för handikappade negativa eller snarare kompensatoriska kostnader.Exempelvis är hela kostnaden för förtidspensioneringen och dess ökning med idessa siffror. Det går alltså inte att säga atf det finns en real tillväxt sominnebär en volymökning på när det gäller reformer på handikappområdet. Detär alltså kritiken från mig jag var handikapprörelsens ordförandeoch fortsatt kritik från handikapprörelsen som lett till att vi numera inte görsådana sammanställningar. De ger helt enkelt inte en rättvisande bild. Man kaninte uttrycka sig på det sätt som gjorde och dra slutsatsen attvolymökningen av reformer på handikappområdet är . 209 CHARLOTTECEDERSCHIÖLD (m): Herr falman! PåpoUtikens marknadstorg i stora bludderkvarnen där ältar de sin barnomsorg ochomsorgen om barnen ibland blir stämman innerUg och ögat nästan blänker då vetman att det är på sig den vuxne står och tänker. Har Kajenn i kanske rätt? Sättsbarnens behov på undantag? Familjepolitikoch jämställdhetspolitik handlar inte om antingen eller, det handlar om både och,att möjUggöra familjeliv och yrkesliv. Men de flesta familjer vill knappast blijämställda på sina barns bekostnad, för atf citera , s-borgarråd iStockholm. Vårdform, arbetstid och arbetstidsuttagets fördelning över livetmåste därför varje familj själv få avgöra. Lösningarna måste bli olika, förannars uppstår förtryck gentemot dem som utsätts för en centrallösning som intepassar just den familjen. BorgerligpoUtik skapar omedelbar flexibilitet för familjen, medan s.k. socialingenjörskonst, dvs. enhetslösningar Uka för alla, leder till inhumana effekterför vissa. film visar många exempel. Merdaglig tid för barnen är ett starkt behov, och inte minst barnen betonar iintervjuer behovet av mer tid med föräldrarna. Trygghet är en del avvälfärdsbegreppef. En viktig del av barnens trygghet är just föräldrarnas Den menfalanavelsträngen kan inte klippas av i eft nafs, frigörelsen från föräldrarna är ensuccessiv process. I andra länder poängteras värdet av starka familjeband.Vardagen måste ge fid att odla dem. Kvalitativtbra daghem skall finnas. De som ropar efter alternafiv, oavsett om detta berorpå erfarenheter av daghemssjuka, allergier, infekfioner, personalbrist,babydepression eller andra psykiska sjukdomar, skall ha rätt fill denbarntillsyn de anser är bra för deras barn. Bristerna i den offentliga vårdenmåste rättas till. Konkurrens främjar kvaliteten. I stater somtillämpar den socialdemokratiska barnomsorgens principer även på bilar kan mantill ett för inkomstförhållandena skyhögt pris köpa en efter att ha köat iåratal. Enhetslösningar sänker kvaUteten när det gäller både bilar, skolor ochdaghem. Därför skall statsbidragen till olika omsorgsformer vara Uka.Privilegiesamhället borde vi ha lämnat bakom oss oavsett om privilegierna gårtill dem som lever enligt socialistdoktrin eller till andra. Detär fel utgångspunkt att inrätta daghem för att ha någonstans att göra av barnennär föräldrarna arbetar. Barnens behov skall komma i första hand. Stimulerandepedagogik är därför bästa utgångspunkt för barnen. Men så här låter centralasocialdemokratiska politiker: Det vi gör skall vara för barnens ochbarnfamiljernas bästa om det kan göras utan att det kolliderar med t.ex.jämställdhetssträvandena. Detta uttalande visar den socialistiska prioriteringen:yrkeslivet först, barnen och familjen sist. Ett annat s-konstaterande -barnenär samhällets ansvar - visar just intentionen att stärka samhällets inflytandeöver barnen. - Vi kan inte lita på föräldrarna. - Vi har gjort upp medvalfriheten. Det här är andra sätt atf uttrycka den socialistiska, ja, nästantotalitära synen. Därav präglas också vardagen för tusentals svenska barnfamiljerav vardagssocialismen, för att använda socialdemokraternas eget mjukisord. Genomstatsbidragens utformning, lex Pysslingen, defaljbestämmelser omlokalutformning och annat håUs alternativen borta. Att ha sammastatsbi-dragsbesfämmelse för barn från noll till visar bristande hänsyntill barnens behov. Minst på dagis för fullt statsbidrag gäller förettåringen såväl som för sjuåringen. Frietableringsrätt hindras med argumentet aff det är fult atf tjäna pengar påmänskliga behov som vård och omsorg. Märkligt nog är det omoraliskt endast påkvinnornas arbetsmarknad - driften och skötseln av daghemmet eller respiratorn- medan det är helt i sin ordning aff tjäna pengar på sjuka och vårdbehövandenär det gäller produkfion av samma daghem eller respirator, vilket vanligtvisär männens arbetsmarknad. Med monopolens hjälp hålls kvinnolönerna nere, medanmän kan byta arbetsgivare och därmed förbättra sitt redan förut bättre löne-och pensionsläge. Tillväxtskulle kunna hjälpa kvinnorna, men den förda politiken är i stället hård mot desmå och medelstora företagen, just där fillväxten med rätt politik skulle kunnautvecklas. Därmed växer inte heller de nya branscher fram som landet är i stortbehov av. De mindre företagen har i praktiken ett högre skattetryck och saknartillgång till maktens öra. De kan inte som storföretagen lägga sin verksamhetinom EG för atf överleva. Men landefs långsiktiga möjligheter att över huvudtaget ha några daghem, föräldraförsäkring, bidrag och vårdnadsbidrag är direktavhängiga av företagsklimatet. Detområde där den s.k, vardagssocialismen slagit igenom värst är skattepolitiken.De flesta andra västeuropeiska länder tar hänsyn till hur många som skall levapå inkomsten. Moderata skattesänkningar och vårdnadsbidrag ger trebarnsfamiljenmed normal inkomst en standardförbättring som motsvarar mer än en fördubblingav inkomsten för mannen eller kvinnan. VårdnadsbidragetskuUe familjen få behålla , infe några månader fill, enligtsocialdemokraternas utbyggda föräldraförsäkring. Moderat skat-tenedsättningskall gälla tills barnet är . var uppe förut och sade atfvärdnadsbidraget skulle bli . Men slår man utföräldraförsäkringen bUr det faktiskt . Har mantvillingar bUr det faktiskt 82. Det är alltså . Har man tre barn fårman . mer än med socialdemokraternas förslag, om man räknar barnpå . Föräldraförsäkringenger mycket oUka lön för lika arbete. Ett vårdnadsbidrag skulle ge sammatillskott tiU varje barn och gynna flerbarnsfamiljerna, vilka är enförutsättning för ett långsikfigt bevarat välstånd infe minst på grund av derasbetydelse för framtida pensioner oeh framtida arbetsmarknad. Borgerligpolitik, som tidigare genomförde ATP-tid för värd av barn , kommerockså att ge den vårdande föräldern, oftast kvinnan, ett förbättratpensionsskydd genom atf ge ATP-tid för barn upp till sju är. mer i ackumulerad pension för medelinkomsfkvinnanmed medellivslängd jämfört med motsvarande bortfall av kvalifikationstid, dvs.ca . Kombinationenav fler och högre indirekta skatter, flytfskatter, fastighetsskatter m.m. samtvägran atf ge socialbidrag till den som infe antar anvisad daghemsplafs låserde svenska familjerna hårdare i vardagssocialismen allt medan det ekonomiskaavståndet fill motsvarande familjer i blir större. Som om det inferäckte för arbetaren på ASEA i atf varje är få 50 000 mindre aff levapå än sin schweiziske kollega. För familjerna betyder den dåligastandardufvecklingen enligt aff den svenska fonårsfamiljensedan 1980 har förlorat , medan småbarnsfamiljen har råkat ännu värre ufoch förlorat av standard. Pressadebarnfamiljer lever i en verklighet där det förråade våldet i skolorna harfördubblats på tre är, Skolläkarrapporterna beskriver slagsmål utan hederskodexmed karafesparkar och tillhyggen. redovisade pressenlarmrapporter om en dramatisk ökning av självmord bland 1519-äringar.Psykiafrikerna varnade för det tuffhefspansar som dennya generationen bygger upp och som far sig uttryck i ökade våldstendenser. Detalade om faran av ungdomar som växer upp utan någon vuxen att tala med. Somperspekfiv fill dessa exempel kan ställas den statistik som visar att om enkvinna arbetar heltid, reser fill och från arbetet, läggerner genomsnittlig tid på hemmet och behöver sova - ja, då fattasdet fyra fimmar . Hon har då infe hunnit delfa i någonsamhällsnyttig debatt, något politiskt eller fackligt möte eller kunnat träffavänner. Det kanske inte är så underligt att många familjer fungerar dåligt eller attpartier har rekryteringssvårighefer bland unga kvinnor, närsam-hällsingenjörerna infe far hänsyn till den tidsåtgång som behövs ochkvinnors kraft. Ett kriterium på en nations livsdugUghet kan sägas varaden vuxna generationens omsorg av nästa generation. Polifiskt betingadekollektiva lösningar kan aldrig ersätta den omtanke och kärlek som utvecklas ifamiljekretsen. Det är samhällets ansvar atf stödja och underlätta denfostrande rollen - inte ta över den. Familjepolitiken skall respektera familjenoch dess önskemål. Samhället skall formas på familjens villkor - infe tvärtom! 210MARIANNE (): Mycket får man höra innan öronen ramlar av,brukade de gamla hemma i säga. Det kan säkert talmannen bekräfta,efter de här långa debatterna. Men det kan också de gamla hemma stämma in i, omde tänker på vad som har sagts här , framför allt i densocialpoUfiska debatt som har förts . Det har med vackra ord talats om valfrihet. Det har talatsom att man skall kunna bo kvar hemma, kunna välja boende, ha en hemlik miljöoch ha - ja, jag vet inte riktigt allt. Tyvärr har de som haft hand om makfeninte lyckats nå upp till detta, och situationen ser helt annorlunda uf påhemmaplan för de flesta. ligger väldigt mänga och väntar pä en plats pälångvården - ligger och far upp en akutvårdsplats, vilket ur samhällsekonomisksynvinkel måste vara helt förkasfligf. Samfidigt talar man i bl.a.äldrepropositionen om atf man skall ta ut en avgift från de gamla, en avgift påca . per dag, vilket motsvarar ca . , samma kostnad somsamhället har för att de ligger kvar på en akutplafs. Också när det gäller har man svikit sittansvar. Man pratar om decentralisering, och det är även vi i miljöpartietpositiva fill. Men man kan inte decentralisera utan atf skicka med resurser. säger man aft så mänga som möjligt skall bo kvar isina hem, och man skall skicka hem dem som visfas på mentalsjukhus för aff bo ikommunen. Allt detta lastas över på den personal som jobbar inom hemtjänsten.Med en utbildning som är avsedd för aff i bästa fall fa hand om gamlamänniskor, får man plötsligt fa hand om människor som har mentala problem,människor som är förståndshandikappade och tidigare haft tillgång till särskiltutbildad personal, förutom en hel del andra arbetsuppgifter. Undra pä aft deflyr arbetet och söker sig till andra arbetsuppgifter. Jag tror infe att det finns någon annan yrkeskår som manhar hanterat på detta sätt, lastat över nya arbetsuppgifter på utan aft skickamed utbildning. Vi anser att man måste se till att utbilda för dearbetsuppgifter som personalen måste ta på sig. I äldreproposifionen fas en hel del bra saker upp, vilketär glädjande. Bl.a. sägs atf personer skall kunna få anställning somanhörigvårdare. Det tycker vi är ett bra förslag, och detsamma borde fillämpasäven när det är fråga om att ta hand om sina egna barn. Vi hoppas att ettmotsvarande förslag på barnomsorgssidan skall komma. Det sägs också att man skall kunna fä ledighet genomsjukförsäkringen, och den skall vara . Men eftersom det är fråga om årav vänfefid lär detta förslag infe lösa problemet särskilt mycket, utanresurserna måste vara anpassade till de behov som finns. Vi måste satsa resurser på äldreomsorgen om vi skall kunnabehandla våra gamla pä ett värdigt sätt, vilket jag hoppas aff vi verkligenvill och kommer aft göra i framfiden. Alla har under mänga år varit klara över aft det behövsökade insatser inom den tunga sjukvården - långvården och omsorgen - och aff vimåste satsa ordentligt på ett gruppboende som är, anpassat till dem som skallutnyttja gruppboendet, Det finns t.ex, ingen anledning aft till senildementaerbjuda ett boende med eget kök, eftersom de inte har någon möjlighet affutnyttja det. Reglerna skall anpassas sä ett det blir ett bra boende för demsom skall utnyttja det, Miljöparfiet de gröna vill arbeta för ett samhälle däralla har en meningsfull funkfion i sitt bostadsområde eller i sitt grannskapoch där äldres erfarenheter tas till vara omsorgsfullt. Alla äldre som önskardet skaU kunna bo kvar i sin invanda bostadsmiljö, men det måste då ocksåsatsas resurser för aff det skall vara möjligt. 211RAGNHILD POHANKA (mp): Herr talman - och de fä riksdagsledamöter som är kvar ibänkarna! Det har varit intressant aff följa den allmänpolitiska debatten undernäsfan två . Det är intressant atf få höra aft är ettsådant hot mot välfärd och utveckling och enligt några t.o.m. ett hot motmiljön. TiUväxten skall ge oss möjlighet aft åtgärda miljön, hardet sagts. Man vill alltså bota miljöförstöringen med samma medicin som harorsakat skadorna. Det är intressant aff höra aft nu när ekonomin är iordning har råd aft satsa på arbetsmiljö, yttre miljö och denoffentliga sektorn. Naturligtvis är infe miljöparfiet något hot mot välfärd,teknik, tillväxt eller UtveckUng. För oss har utveekUng, teknik, tillväxt ochvälfärd dock ofta ett helt annat innehåll. Vi vill utveckla alternativaenergiformer; vi vill utveckla biologiskt jordbruk; vi vill ha tillväxt inomkulfur, utbildning, friskvård, egenvård, civilt försvar och regionalsjälvförsörjning. Vi vill ha en fillväxt i livskvalitet. Vilken glädje kandet ge oss aff åka vattenskidor i en sjö där allt liv är utsläckt? Vad har viför glädje av hybrider inom jordbruket då kadmium ur jorden och giftrester iprodukterna ger oss ohälsa och förgiftade brunnar skall ge oss dricksvatten? Att satsa på en god miljö är den bästa investeringen förframtiden. Hela vår livsmiljö är så hotad aft mycket stora personella ochekonomiska resurser måste satsas på utbildning och aktiva insatser. Men en fysisk miljö utan en god psykisk miljö är intetillräckligt. Och vi förhärdar oss genom att vara okänsliga för och infe stödjahandikappades, utvecklingsstördas, svårt sjuka barns och deras familjers behov.Vi förhärdar oss genom atf låta husdjur vara i djurfabriker och pälsdjur i småburar. Vi förhärdar oss genom aft låta arbetare arbeta i hårt nedslitandearbeten och miljöer. Vi förhärdar oss genom att låta våra ungdomar slås ufredan i och genom atf låta dem glida ut i riskzonen för missbruk iolika former, genom atf ej gedem möjUgheter till drägligt boende och meningsfullt arbete. Enaktuell fråga som tagits upp , en fråga där polifiker på alla nivåerförhärdar sig, gäller Drevdagens skola i norra , där prestige hindrar enUten by, som drivit sin skola för egna pengar. skall bynstraffas ytterligare ekonomiskt med vitesföreläggande. Viförhärdar oss genom att ej ta emot de människor som knackar pä vår dörr, genomatf sända tillbaka de flyktingar som efter förföljelse och hot och efterriskfylld flykt hit tror att de äntligen har nått en . MiljöpartietviU att de inte skall mötas av polis vid sin ankomst hit utan av civUpersoner.Det är ofta poUsen i deras hemländer som har förföljt dem, och de vågar oftainfe säga tiU polisen i vårt land varför de har kommit hit. När de sedanförhörs en andra gång och kanske vågar säga det, tar man infe hänsyn till det -för det är det första förhöret som gäller. De skall ha rätt fill juridiskt ombudoch en tolk som de själva godkänt. Många flykfingar kommer frän länder där maninfe Utar på vissa grupper i sitt samhälle, och dä måste folken vara från engrupp som flyktingarna litar på. Sedanmenar att asylärenden skall behandlas generöst och snabbt, meninfe så snabbt atf rättssäkerheten äventyras. Asylskapef skall inte påverkas avantalet flyktingar. Vi har lagar som säger vilka som är flykfingar, och viskall rätta oss efter Genévekonvenfionen. Hitfills har många flykfingar säntstillbaka till tortyr och död - till , , , . Deasylsökande skall infe heller sättas i förvar, för detta aft vara flykting ärinte något brott. De har inte heller nägon möjlighet att göra sig hörda här ilandet annat än genom ombud - genom oss som är här eller genom advokater. Mångagånger har påpekats aft fattiga länder som och infe sändertillbaka en enda flykting. De asylsökande har det naturligtvis oerhört fattigtoch svårt i dessa länder, men man skickar alltså inte tillbaka dem. Ävenurbefolkningen där har det svårt, så det är infe så underligt att ävenflyktingarna har de svårt. Men det nämns sällan aft , som fog emot ettmycket stort antal flyktingar i under och efter , intesänder fillbaka en enda flykting till . Det är någonting som viborde tänka på. Vi var inte lika duktiga under sornÖsterrike i det avseendet - eller som en del andra länder. Och vi lever ännuinfe upp fiU Genévekonvenfionens föreskrifter när det gäller atf ta emotflykfingar. skulle det ju vara ännu lättare än tidigare atf övergå till en generösareflyktingpolitik, för behöver vi arbetskraft. Jag vill betona aff dettainfe är något skäl för att ta emot ytterligare flyktingar. Men atf flyktingarnaär en tillgång borde göra det lättare för svenska folket aft förstå atf viskall fa emot dem. Flyktingarna kan få bli den resurs de verkligen är - för deär alltså en resurs. Vi får hit vuxna människor som har utbildningen bakom sig.Väldigt många av dem är unga människor. De är färdiga aff efter en mycket korttid sättas in i arbetslivet, medan våra barn och ungdomar behöver mycket längretid för att kunna bli till nytta i samhället. Mendet viktigaste är aft ge dem som behöver det en undan våld ochförtryck. vill i första hand utrikespolifiskt arbetaför att göra det möjligt för människor att bo kvar i sitt hemland. vill i andra hand arbeta för atf underlättaför flyktingar i redan existerande flyktingläger. Vi imiljöpartiet vill fa emot dem som knackar på i vårt eget land. skall jag läsa en dikt. Den hänvisar inte direkt tillden flyktingpolitik vi för i . Men den vill öppna sinnet hos människor -hos er som lyssnar här och också hos andra - när det gäller aff motverka denrasism som sticker upp huvudet på många håll i . Vilkeninställning har man till flyktingarna? Dom fårgärna komma hit, flyktingarna, bara dominte ställer till besvär. Dom färgärna komma hit invandrarna, bara dominfe kostar något. Bara dominte är så konstiga att vi inte förstår dom. Bara dominte är så duktiga att dom tar våra arbeten. Bara dominfe är så sjuka att dom tar våra sjukhusplatser. Bara domär så där lagom politiska och inte ställer till bråk. Bara dominte syns eller hörs eller ställer krav. Bara domär tacksamma. Dom fårgärna komma till gränsen, bara dombegriper att där går gränsen. 212 ():