prot · GC0999 · 1988-12-31 00:00:00 — där föra fram synpunkter fill representanter förvästvärldens viktigaste industriländer. Iavvaktan på att regeringen går in för en konstruktiv strategi vill centernminska medelsramen för bidrag lill de samordnade aktionerna förskuldtyngda länder. Jag yrkar bifall tillreservation 83. Såtill frågan om miljöförstöring med Världsbanksstöd. I reservalion 24 hemställervpk, mp och c att utskottet kraffigt skall markera hur orimligt det är attVärldsbanken fortsätter att finansiera miljöförstörande projekt. Ett kraftbyggei hotar att ytterligare utplåna regnskogarna. måste drasig ur det. Vissaförbättringar har skett i policy, som en följd av påtryckningarfrån miljöorganisationer och politiker. måste nu koncenlrera sig på attverka för en fortsättning av den utvecklingen, så all endast projekt som ärlångsiktigt ekologiskt försvarbara får stöd från banken. Det är obegripligt attutskottets majoritet ligger så lågt i denna fråga där intställningen borde varasjälvklar för partier som säger sig stå bakom Brundtlandrapportens förslag. Jag ber att få yrka bifallfill reservalion 24. Tillsist vill jag nämna alt utskottet gör en kraftig markering när del gällerSveriges bistånd till det stora valtenkraftsbyggd i . det, men sade ingenfing om den kraftfulla markeringen. Därför skulle jagvara lacksam om han än en gång ville ställa sig bakom vad utskottet faktiskthar skrivit. Vi har ju villkorat möjligheten för regeringen att få användapengarna. Regeringen får alltså fullmakt att överskrida planeringsramen med400 milj. kr. Men utskottet framhåller att det måste göras enmiljökonsekvensanalys och att projektavtal får ingås endast under förutsätt- ning all projektetsmijökonsekvenser är godtagbara. Utskottet har fått information, som också påpekade, och i den informationen ingick att kraftverksdammeninte kommer att översvämma stora landarealer, eftersom den planeras bli förlagdtill en djup dalgång. Men utvärderingen är ännu inle färdig. Vattenkraftenär en förnybar energikälla och en energikälla för framtiden. I ärvattenkraften i det allra närmaste helt utbyggd. Vattenkraften ger oss en tryggoch riklig tillgång fill el. Det finns mycket vattenkraft att bygga ut ivärlden. Vissa projekt förstör miljön, l.ex. det i som jag nyssnämnde, men mycket kan byggas utan miljöförstöring, och det är vikfigt ochriktigt att svensk kompetens används vid den utbyggnaden. ulgår ifrånalt regeringen före beslut förvissar sig om att Uri-projeklet är miljövänligt. Medden reservation som utskottet har gjort stöder vi regeringens begäran om rättatt överskrida planeringsramen. 69 () replik; Som jag sade tidigare pågår det en utvärdering avprojektet, och som underströk har ju utskottet framhållitatt en utvärdering också skall innefatta en miljökonsekvensanalys. Så de kravsom har ställts har ju tillgodosdts av utskollel. Viskall väl inte heller bortse från att indierna, som alla andra, är intresseradeoch engagerade i miljöfrågan. Indierna har gjort förstudier, och del anses varaett från miljösynpunkt myckel viktigt projekt. Energi som baseras påannat än vattenkraft kommer att ersättas av just vattenkraft. Detta innebärju en myckel stor framgång när del gäller indiernas energiförsörjning, och detär bra från miljösynpunkt. Tilldetta kommer det program som går ut på återplantering med träd på stora områdensom nu är skövlade. Så vi kan nog känna oss ganska lugna när det gäller det somBirgitta frågade om. Anf.70 (): Jag skall kommentera fyra delar av belänkandel. Del gäller detbilaterala biståndet till och kraven på nya programländer i . Detgäller biståndet till , del gäller kvinnobiståndet, och vidareanslagsposten Särskilda program. Idet bilaterala biståndet till de finns i betänkandet någrapartiskiljande Unjer. Det gäller biståndet till , , ochFiHppinerna. Vi har ju fidigare i debatten hört att moderalerna, folkpartietoch vpk upprepar sina ställningstaganden . Moderaternavill alltså att biståndet till skall upphöra den 1 juli 1989.Folkpartiet vill skära borl 100 miljoner, dvs. en Iredjedel av biståndet, ochdessutom göra en avvecklingsplan. Vpk vill däremot öka biståndet med 100miljoner. Ja,som vanligt är biståndet fill utsatt för krifik från borgerligt håll. Idagens läge är det mycket svårförståeligt. försöker att genomföra engenomgripande reformering och liberalisering av sin ekonomi, trots slorasvårigheter. Dessutom har man under del gångna året gjort framstegmot en polilisk lösning av Kampucheafrågan. Fredssamtal kommer alt upptas redani maj . , , föreslog , Laosoch i en gemensam kommuniké all den internationellakontrollkommissionen beiräffande , som bildades i , återborde börja arbeta. I kommunikén föreslår man all och enrepresentant för FN:s generalsekreterare tillsammans med kommissionen bordeövervaka bortdragandet av de vietnamesiska trupperna ur . Och denandra sidan i Kampucheakonfliklen upprepar sitt krav pä att FN skall spela ennyckelroll för alt övervaka det vietnamesiska uttåget ur landet. De återstående50 000 vietnamesiska soldaterna kommer alltså att lämna senast iseptember , än planerat. Att i delta läge avbryta biståndetskulle inle vara mofiverat. Å andra sidan skulle det ge fel uppfattning omSveriges inställning till ockupation av att nu - som vpkföreslår - öka biståndet. I stället bör biståndet fortsälla i enlighet medregeringens beslut i syfte att bevara handlingsfrihet.Vi har också hört redogöra för sin inställningi denna fråga och att del finns en beredskap för ökade insatser i ochKampuchea när det blir aktuellt med en övergäng frän krig fill fred. Utskotlsmajoriteten avstyrker vpk:s förslag om att göraKampuchea till elt programland. Vi är heller inle beredda att - som folkpartietförslår - göra fill ett nytt programland. hävdade här fidigare att inte harnågon möjlighet att slödja människor i på grund av att det inte finnsnågon särskild anslagspost för humanitärt bistånd. Jag måste reagera över ellsådanl påstående. gör stora insatser för t.ex. folkel i , förafghaner och för palestinier genom ohka anslagsposter. Stödet kan gå genomenskilda organisationer eller genom katastrofanslaget. Detta kan vi mycket välfortsätta med utan någon särskild anslagspost. Jag vet mycket väl att starkt ogillarsandinistregeringen i . Men biståndet går ju till människor, inte tillregimer. När fattiga människor får tillgäng till kunskap och arbele innebärdetta i förlängningen att vi medverkar till att främja en demokratiskutveckling. finns i ett stort hot mot en demokratiskutveckling. Mänga av de vuxna nicaraguaner som genom alfabetiseringskampanjenlärde sig läsa och skriva är på väg att förlora sin läsförmåga. När det i ettland inte finns pennor, böcker eller papper att skriva på och när man inte enshar råd att köpa en dagsfidning - det må vara la Barricada eller la Prensa - såtappar man snabbt de färdigheter som man i ljuset av fotogenlamporna tillägnadesig när revolutionen var ny. Hälflen av befolkningen var då analfabeter. Manlyckades nästan utrota analfabetismen. Men smyger den sig tillbaka.Lärare och dagispersonal kan inte längre fä ut sina löner. Delhär är i dagens ett hot mot demokratin och i delta läge är del vårskyldighet att öka biståndet - inte minska det. Det finns en samlad insikt om alt det bistånd som riktarsig lill kvinnor kan få en flerfaldig effekt. U-landskvinnorna förenar i sig såmånga olika roller. De är barnafödare, uppfostrare och försörjare. Kvinnornai har i regel huvudansvaret för barnen och för vardagsomsorgen om männensamt för de gamla och sjuka. av dem som lever i flyktingläger är kvinnor. Arbetslösa, fattiga kvinnor istäderna bor i eländiga bosläder och tvingas ofta att prostituera sig. Kvinnorsbidrag till samhällsutvecklingen avspeglas inte i deras status. Kvinnor utgörhalva mänskligheten, men de förfogar endast över en fiondel av världensinkomster och de äger mindre än en hundradel av världens rikedomar. Bristandejämställdhet mellan män och kvinnor finns i alla länder, men särskilt tung ärkvinnornas börda i . Detär också kvinnorna som mycket påtagligt drabbas av stagflation, avmiljöförstörelse och av skuldkrisens verkningar. Närhälsocentraler och sjukstugor läggs ner på grund av att landets astronomiskaskulder skall betalas, är del kvinnorna och barnen som är de störstaförlorarna. Då ökar epidemierna och barnadödligheten stiger. Näröknarna breder ut sig är del kvinnorna som får gå allt längre för allhämta sin brännved. Etteffektivt bistånd förutsätter därför en analys av kvinnors situation, villkoroch behov. Ett kvinnoperspekfiv skall finnas med i hela biståndsverksamheten.Kvinnoaspeklerna integreras i de flesta projekt och biståndet skall i stort blikvinnoinriklal enligt strategierna i SIDA:s handlingsprogram för kvinnoinriklalbistånd. Utskottetkonstaterar att kvinnor och bistånd kommer att ges hög prioritet i det svenskabiståndet. Ett effektivt bistånd planeras långsiktigt och med ett gemensamtansvarstagande från givare och mottagare. I det perspektivet förefaller dellättsinnigt och ansvarslöst all som föreslå ytterligare 100 milj.kr. lill kvinnoinsatser under anslagsposten särskilda program. Jag vill frågamiljöparfids representanter hur dessa 100 milj. kr. SIDA anseratt ett anslag på 12 milj. kr. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan i dess helhet och avslag påsamtliga reservationer. Anf.71 () replik: Jag vill ytterligare något beröra vår inställning till . Del ärglädjande att nu har beslutat att dra tillbaka sina trupper frånKampuchea. Det är ytterligare en ockupation som kanske får en fredlig lösning,vilket vi ser som myckel positivt. när detta har blivit verklighelkanske man återigen kan bygga upp elt konstrukfivt och meningsfullt samarbetemed . Till dess föreslår vi att man använder de reservationer som nufinns inom biandramen för att kunna hålla vid liv några av de åtaganden sominle kan avbrytas direkt. Som vi sagt är vi beredda att ompröva dethär beslutet när en fredsuppgörelse kommit till stånd och alla vietnamesiskatrupper är borta från . 72 () replik: Krislina hävdade att jag hade sagt all inte har någonmöjlighet att stödja människor i , men det var inte riktigt det som jagtalade om. Vissl finns det vissa möjligheter alt med bistånd nåenskilda människor i . Vår reservafion handlar om just det humanitärabiståndet. Det finns inte någon möjlighet för att gå in ochstödja människor som är pohtiskt förföljda. Vi har inte någon möjlighet allfrämja de mänskliga rättigheterna, och vi har inte heller någon möjlighet attbidra fill återuppbyggnad och förstärkning av polifiska organisationer,eftersom det inte finns någol anslag för humanitärt bistånd för . är en konfinent som är undantagen, men Latinamerikaoch kan komma i fråga för den här typen av bistånd. Därför menar vi ifolkpartiet att det inte finns några skäl att göra dl undanlag för ,eftersom behoven där självfallet är stora på detta område. I finns det många länder som har problem av denkaraktär alt den här typen av bistånd är väl motiverat. Det finns svenskaenskilda organisationer som skulle vilja göra en verklig insats för mänskligarättigheter och för politiskt förföljda, men som inte kan göra det därför altde inle får stöd, eftersom de engagerat sig i fel världsdel. Det är della somvår reservafion handlar om. Jag hoppas alt regeringen kan länkaom på den här punkten. 73 () replik; Jag blev något förvånad när del sades alt detinle behövs några saisningar på kvinnor. Flera talare har varit uppeoch talat varmt för hur viktigt det är att man i biståndsarbetet gör en bredsatsning på kvinnor, eftersom kvinnor ulgör en resurs. De lar hand om mångaolika arbetsmoment och inte minst om barnen. Man får verkHgen fillbaka desaisningar som görs för att stödja kvinnorna, bl.a. i form av bra projekl. Vihar inte specificerat att det här skall användas i något särskilt land ellertill något särskilt projekt. Vi har i stället sagt att det överallt behövs enbred salsning på kvinnor. Jag tror att med litet fantasi skall det inte varanågra svårigheter att använda dessa pengar. Vi lycker att det är bättre attsatsa än att exempelvis betala tillbaka till banker. 74 (vpk) replik: Programländerna behöver väl inte för alltidvara desamma. Programländer kan ju utgå och nya tillkomma. Vpk anser allKampuchea är just ett sådant land med stora behov. Vi kan också se att vi iframfiden kan ha dl samarbele med det landel. Krisfina nämnde inte vpk;s motion om kvinnorna.Vi begär ju att projektet skall utformas direki med inriktning på kvinnorna. Enpoäng med vår reservalion är att anslaget skall las från IMF:sstrukturplanering, eftersom det är just IMF:s strukturplanering i u-ländernasom åstadkommer den situation som värst drabbar kvinnorna och barnen. Vi anserdärför att anslagel bällre behövs för bistånd direki riktade till kvinnor. 75KRISTINA () replik: Jag noterar att , som talar förmoderaterna, har mildrat sin inställning fill biståndet fill . Delhandlar således inle längre om alt avbryta biståndet. Jag tolkar det på detsätlel. Del är ju glädjande. Jag förstår inte argumentation när detgäller det särskilda anslaget som ni kräver för humanitärt bistånd i . Detfinns ju bl.a. möjlighet all använda medel ur den anslagspost som heterSärskilda program. Där finns utrymme för l.ex. demokratifrämjande bistånd ochmänskliga rättigheter. lyssnade nog inle på mitt anförande,annat än kanske på de allra sisla raderna. Jag talade om att del är otroligtviktigt att hela biståndet genomsyras av en kvinnotanke. Däremot tycker jag attdet verkar litet lättvindigt att föreslå 100 nya miljoner, så där rakt upp ochner. Jag frågar mig hur de skall användas på dl effektivt sätt. Iulskotlsbetänkan-dels förslag ingår nämligen ökningar av kvinnobiståndet påolika sätt. När det gäller det mulfilaterala kommer l.ex. anslaget till Unifamatt öka. Jag vill gärna ha svar på denna fråga från . Det är rikligl som säger att systemet medprogramländer väl inte skall vara dl statiskt system. Det naturliga äregentligen all elt land upphör alt vara programland när behovet inte längrefinns. Det är den naturliga upplösningen. Men jag tycker nog att systemet medprogramländer innebär ett långsiktigt åtagande och att det krävs noggrannaförberedelser för alt gå in i det. Jag vill dock inte att del skall vara eltstafiskt syslem i sig. 76INGER () replik: Vi har inte ändrat uppfattning, KristinaSvensson. I vår biständsmotion, som vi väckte under den allmänna mofionstiden,säger vi fakfiskt när det gäller att ockupafionen naturligtvis ärgrunden för alt vi har krävt att man inte skall sälta upj? någon ny landram för1988/89. Vi säger emellertid också att när de vietnamesiska trupperna hell hardragit sig fillbaka från så bör ett fortsalt bistånd övervägas. 77 () replik: När del gäller anslagsposten Humanitärt biståndhävdar alt man kan använda sig av anslagsposten Särskildaprogram om man nödvändigtvis vill verka för mänskliga rättigheter och demokratii , vid sidan av och . Om del inte finns dl behov i av elt särskill anslagsom kallas Humanitärt bistånd, varför finns del då ett sådant behov i Afrikaoch ? Vad är det för grundläggande skillnad mellan dessakonfinen-ler som gör att anslagsposten Humanitärt bistånd enbart skall finnasför och ? Varför är del så svårt för socialdemokralerna alterkänna att det fakfiskt ligger någoniing i krav att öppna dennamöjlighet även för ? 6 protokoll 1988/89:99 78 MARIANNESAMUELSSON (mp) replik; Jag vill svara på hennes direkta fråga om hur jagskall använda mina 100 milj. kr. Skillnaden mellanmiljöparfiet och en del andra parfier när det gäller biståndsbudgeten är att vihar lagt fram målinriktade motioner och även skickat med medel. Justhär och är jag inle villig att ställa mig upp och exakt ange alla de punkterdär jag vill lägga dessa pengar. Jag är dock villig att sätta mig fillsammansmed Krisfina eller någon annan och diskutera delta i detalj. Jag ärsäker på att vartenda öre av dessa 100 miljoner skall kunna sättas av på brakvinnoprojekt. 79 (vpk) replik: I finns behov. Det behövs naturligtvis en ordentligplanering. Det krävs också ett långvarigt samarbete för att man på allvar skallkunna hjälpa . Först måste vi väl ändock bestämma oss för om vi skallanta som ett programland. Anf.80,() rephk: Utskottsmajoriteten är inte beredd att utse fill ett programland.Däremot är vi starkt medvetna om att det finns stora behov av bistånd och attdet kommer att finnas mycket stora behov när bortdragandet av de vietnamesiskatrupperna blir klart. MariaLeissner, det finns möjligheter att använda fler olika anslagsposter förhumanitärt stöd till . Det kan ske genom enskilda organisationer, genomkatastrofbistånd osv. Närdet gäller dessa 100 miljoner vill jag säga till attbistånd måste planeras noga för att bli effektivt. Jag tycker inle att det ärså lättvindigt som vill göra det fill. vice talmannen anmälde att ochMarianne anhållit att till protokollet få antecknat att de inteägde rätt till ytterligare repliker. Anf.81 (): Herrtalman, fru statsråd! Det finns ett land som har berörts en del i diskussionen,men ingalunda kanske så ingående som borde ha varit fallet. Det är dock berörti en särskild motion, U233, där jag står som första mofionär fillsammans medett antal kolleger. Det har sagts mig all denna motion egentligen skulle hafått en reservation, men av misstag har så icke blivit fallet. Imofionen tas tre yrkanden upp. För det första krävs en successiv avveckling avbiståndet fill Luandaregimen i . För det andra bör humanitärt biståndäven gå fill Unitakontrollerat område. För det tredje bör göra alll föratt medla i det inbördeskrig som pågår. Jag yrkar bifall fill motionen. , herr talman, återvände jag från en niodagars sejour i detfria . Jag hade besökt landet fillsammans med den danske folkefingsmannenHelge . I det område som kontrolleras av Unila bor ungefär 1 miljonmänniskor. Området är lika stort som och omfattar framför alltprovinserna , Moxico men även delar av . Delbegränsas i norr i stort sett av eller ell område norr däromoch i söder gränsar det fill Capriviremsan. Jagfick möjligheter alt besöka allt som jag ville besöka. Jag fick naturligtvistillfälle att besöka militära installationer och se pä militära övningar. Jagfick även tillfälle att studera infrastrukturen, vilket kanske inte var minslintressant - skolor, sjukhus, sågverk, radiostation och själva underhållsbasenLicua som ligger norr om den provisoriska huvudstaden . Jagfick också ett samtal med , tidigare ambassadör för Unila i USA.Samma dag som jag åkte ut från dödförklarades han. Han hade blivittorterad och hela hans släkt var mördad, stod del i de svenska fidningarna - dlgolt exempel på den desinformation som är sä ofta förekommande här. var i högsta grad levande. Det hör fill saken att bara några dagartidigare hade en journalist som varit nere i Jamba i en publiceraten artikel under rubriken: Rendez-vous avec un mört - samtal med en död. Delär mycket som inte stämmer med den bild man förmedlar upp fill . Det ärelt väl fungerande samhälle, detta Unitas . Det är ett intressantsamhälle. Detta var första gången jag besökte ett samhälle där man inte harnågra pengar. Det lorde vara all jämföra med Erilrea i detta sammanhang. Manhyllar alltså bytesprincipen. I själva verkel är det naturligtvis ett land somär tolalmobiliseral. Man har armén och dessutom alla civila ansträngningar somgörs för att understödja armén i dess kamp för frihet. Jagläser i utskottets betänkande på s. 82, där det handlar om insatser förkatastrofbistånd också till Unitaland: "Humanitära insatser i form avkatastrofbistånd ges från till inlernflyktingarna oavsett var i landetdessa befinner sig. Stödd ges i form av livsmedel, enkla jordbruksredskap ochhjälp till protesverkstäder." Om man därmed avser att svenskt biståndockså skulle nå Unitaland, är detta lögn. Inte en enda svensk krona har pådetta sätt nätt det av Unila kontrollerade området. Det var det samfällda svarjag fick på denna fråga. Ändå finns det naturligtvis elt stort behov av svenskhjälp. Omvi bara ser på den medicinska sidan, kan jag nämna att man där har 7centralsjukhus, 27 regionala sjukhus, 15 lokala sjukhus och 600 kliniskaposteringar på den civila sidan, vartill också kommer särskilda militärainsatser. Jag besökte i , som torde vara del bästa. Delvar dl efler förhållandena bra sjukhus, men man kan naturligtvis inte jämföradet med svenska förhållanden. Det finns fem utbildade läkare i hela dettaområde plus tre ä fyra från den franska organisafionen Médecins sansfronliéres. I stället sätter man sin Iit fill 3 000 sjuksköterskor, som skallbära upp sjukvården i detta väldiga område, lika slorl som medålminslone en miljon människor, samt i andra områden i med ytterligare1,5-2 miljoner människor, områden som kontrolleras av Unila-slörre eller mindreöar här och var. Dessa 3 000 sjuksköterskor får göra samma jobb som läkare. Jagråkade bevista en rätt komplicerad magopera- fion somutfördes enbart av sjuksköterskor. Vad man behöver är alltså läkare och framför alltutrustning. Man behöver inte stora dyrbara maskiner men termometrar, stetoskop,enkel kirurgisk utrustning, mediciner, inte minst mot malaria, vacciner ochkanske också kylskåp där man kan förvara dessa vacciner. Jag besökte också ett handikappcenter. HandicapInternational, en fransk organisation, ger sitt stöd åt en handikappverkstad,där de handikappade själva tillverkar proteser för de ungefär 3 000krigsinvalider som finns i detta område. De flesla av dessa krigsinvalider ärskadade av landminor. Del värsta är dock att där också finns ell anlal somdrabbats av kemisk krigföring. Detta är någonting som uppenbarligen har haftsvårl alt tränga igenom här i och i , även om del vid det härlaget torde vara allmänt känt ute på kontinenten. Äntligen börjar man nu få kännedomom dessa förbrytelser också i denna del av världen. I strid med alla humanitära krav och medGenévekonventionen använder sig regeringen i av gas i sin krigföring.Vittnesbörden är här entydiga. Den som framför allt har intygat della ärprofessor , känd internationell toxikolog och chef för dentoxikologiska institutionen vid i i . Heyndrickxgjorde sig också känd för alt på samma sätt ha analyserat och kommit fram tillvilken gas som har använts av irakierna i striden mot kurderna. I detta fallhar Heyndrickx avgivit tre olika rapporter. Jag har dem här. Ombiståndsministern inte känner fill dem, hoppas jag alt jag skall få tillfällealt förmedla dem vidare. Uppenbarligen använder man här en kombination av senaps-,nerv- och cyanidgas. Den har en dödlighet pä . Del är samma gas som man harkunnal konstatera användes mol i . Del intressanta är alt alla kubaner - det finns mellan 50000 och 60 000 kubaner i - är utrustade med gasmasker och/eller motmedelmot gas samt bruksanvisningar på spanska och ryska. Inte minsl del senareklargör vilket ursprungslandet är. Faplaförbanden, dvs. regeringsförbanden, fårvid särskilda tillfällen ut antigasutrustning men är inte utrustade med delnormall. Krigsfångar vittnade om att gasanfall förekom. Det fick jag också höradär. En helikopterpilot utbildad i var också utbildad för kemiskkrigföring. Skall stödja en regim vars trupper öppel brytermot Genévekon-venfionen? Den frågan har ställts av min danske kollega lill del danska . Jag släller samma fråga till : Skall öppet stödja en regering som använder sig av sådana härmedel i sin krigföring? När det gäller den militära situationen kan vi se hurregeringssidan förfogar över 75 000 man plus ungefär 60 000 man i milisen.Unila har också 75 000 man till sill förfogande. Därav ingår dock ungefär 45000 man i milisen. Till detta kommer att Luandaregimen har stöd av mellan 50000 och 60 000 kubaner, 2 500 nordkoreaner och 2 500 ryssar. Det uppges ocksåalt Spetsnazförband, uppgående till totalt ca 400 man, ingår bland dessa 2 500ryssar. Till delta kommer också östtyskar. I de avslutande samtal jag hade tillfälle att föra medpresident var han entydig. Han menade att detta land, som harslitits sönder så länge av krig, måste få fred. Savimbi är för sitt vidkommandeberedd all ta upp förhandlingar med Luandaregimen om en fred.