prot · GC0953 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:53 1 § Justerades protokollet för . 2 § Utökning av antalet suppleanter i skatteutskottet Talmannen meddelade attvalberedningen enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag föreslagitatt antalet suppleanter i skatteutskottet skulle utökas från 22 fill 23. Kammaren biföll valberedningens förslag. Utökning av antalet suppleanter i skatteutskottet Meddelande om val av ytterligare en suppleant iskatteutskottet Om beskattningen av fastigheter tillhöriga de allmännaförsäkringskassorna 3 § Meddelande om val av ytterligare en suppleant iskatteutskottet Talmannen meddelade att val avytterligare en suppleant i skatteutskottet skulle ske vid kammarens sammanträdeden . 4§ Svar på fråga 1988/89:340 om beskattningen av fastigheter tillhöriga deallmänna försäkringskassorna har frågat mig om jag ärberedd att medverka till att en enhetlig bedömning sker i skattehänseende ifråga om de allmänna försäkringskassorna. Frågan torde närmast beröra den indelning i byggnadstypersom görs vid fastighetstaxeringen. För att en byggnad skall undantas frånskatteplikt måste den kunna betecknas som specialbyggnad, vartill bl.a. hörs.k. Som sådan anses byggnad som tillhör staten, kommun ellerannan menighet och som används för allmän styrelse, förvaltning, rättsvård,ordning eller säkerhet samt fritidsgård och byggnad med likartad användning. De allmänna försäkringskassorna är självständigaoffenfiigrättsliga organ som handhar stafiiga uppgifter. Det problem somförefaller att ha uppstått är huruvida vidfastighetstaxeringen är att jämställa med "staten, kommun eller annanmenighet". Såvitt jag erfarit kommer denna fråga att prövas avkammarrätten efter överklagande av ett utslag av Om värderingen av aktier vid taxering Jag vill avvakta utgången av domstolsprövningen, innan jag tarställning till om ett klarläggande behöver göras lagstiftningsvägen. 2 (): Jag vill tacka för svaret på frågan. Bakgrunden till min fråga är att det råder olika praxisvid tillämpningen av 2 kap. 2 § i fastighetstaxeringslagen hos olikalänsskattemyndigheter och att de allmänna försäkringskassorna behandlas olika. Det finns enligt uppgift elva försäkringskassor i landetsom har egna fastigheter och av dem är tio undantagna skatteplikt. De ärsåledes ansedda som statsmyndighet i den bemärkelse som avses i 2 kap. 2 § ifastighetstaxeringslagen och undantagna från skatteplikt. undantogs läns allmännaförsäkringskassa från skatteplikten i en dom från länsrätten i län.Man fann således att kassan är att anse som statsmyndighet. Det är endast läns allmänna försäkringskassa sominte är undantagen skatteplikt. Jag tycker att det är anmärkningsvärt attkassorna behandlas olika och att länsrätter och kammarrätter skall behövasyssla med mål av detta slag. Det är nödvändigt att slå fast försäkringskassornarättsliga status, så att man slipper onödig och kostsam byråkrati och fär enenhetlig bedömning i skattehänseende i landet. Jag vill fråga om intestatsrådet anser att länsrätter och kammarrätter bör slippa syssla med mål avdetta slag, att pröva kassa efter kassa. Vore det inte lämpligare att fastslåoch fä en enhetlig bedömning av samtliga försäkringskassor i landet? Överläggningenvar härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1988/89:349 om värderingen av aktier vid1989 års taxering har frågat mig om jag är bereddatt föreslå att förmögenhetsvärderingen av aktier vid taxering skallgrundas pä de kurser som gällde . Skattepliktig förmögenhet skall beräknas med hänsyn tillförhållandena vid utgången av beskattningsåret, dvs. Eftersomnågon börshandel inte äger rum denna dag utgår man, i fråga om sådana aktiersom är börsnoterade eller föremål för marknadsmässig omsättning med regelbundnanoteringar, från noteringen på årets sista börsdag. Regeringens förslag om särskild skatt på företagsvinsteroch begränsad avdragsrätt för reaförluster på aktier medförde en viss nedgångpå börsen . Denna nedgång har mycket snabbt återhämtats. Jag anser inte att det finns någon anledning att göraundantag från gängse värderingsnormer för aktier vid taxering. Anf.4 (): Jag tackar statsrådet för hans vänlighet att svara päfrågan. Däremot är jag naturligtvis djupt besviken över innehållet. Finansministern säger att det inte finns någon anledningatt göra undantag från gängse värderingsnormer för aktier vid 1989 årstaxering. Men det gör det! När finansministern gör undantag från anständigtbeteende genom att signalera denna skatt , tycker jag verkligenatt det finns anledning att göra ett undantag. Det stär mycket riktigt i svaretatt den skattepliktiga förmögenheten skall beräknas med hänsyn tillförhållandena vid utgången av beskattningsåret, dvs. Nublev förhållandena verkligen unika på grund av finansministerns, på regeringensuppdrag, underliga agerande. Det är desto märkligare med tanke på att finansministernden satt i sin bänk och diktade om hur förkastligalöntagarfonderna var. 1 motiveringen till skatten står nämligen att skatten börkonstrueras på i princip samma sätt som vinstdelningsskatten. Skäms intefinansministern över att komma tillbaka och föreslå en i princip likadan skattsom finansministern fördömde och då tyckte var nästanbotten? Argumenteringen för denna skatt är också ohållbar.Finansministern säger nu i pressmeddelandet att den skall hälla tillbakaföretagens lönebetalningsförmåga. Företagsbeskattningen stiger emellerfid fill64 % som följd av den extra vinstdelningsskatten . Effekten blir attden marginella kostnadsökningen vid anställning av ytterligare arbetare blirmindre . Det stimulerar således företagen att efterfrågaarbetskraft! Finansministern vet lika bra som jag att alla skatter somhittills införts när det gäller bolag och företag och som skallmotverka lönehöjningar- 24 stycken - inte alls har fått den effekten.Löntagarfonderna fick inte heller den effekten. Dessa skattehöjningar lederbara till att man driver upp kostnadsnivån och lönenivån. Ligger det verkligeni landets intresse, herr finansminister? Orn värderingen av aktier vid taxering vill, i vanlig ordning höll jagpå att säga, få en debatt om något helt annat än det han har frågat om. Hanvill ha en debatt om den särskilda vinstskatten och de begränsade möjligheternatill avdrag för reaförluster på aktier. I samband med motioner och den senare behandlingen av denproposition som ännu inte har lagts fram har rikliga möjligheteratt ta upp den debatten och framföra moderata samlingspartiets synpunkter. Såvitt jag förstår är det enda handenna gång har försökt vädra detta att jag borde ha lagt fram det här förslagetpä någon annan dag än . Jag får dä fråga om dethade varit anständigare att lägga fram förslaget . Anf.6 (): Jag tycker att det över huvud taget inte är anständigt attlägga fram förslaget. Om regeringen ändå vill envisas med att göra det hade det Om värderingen av aktier vid taxering varithederiigare att offentliggöra förslaget än att göra det den sistadecember. Regeringen fattade ju beslutet . Finansministern säger sedan - jag får väl hålla mig tilltexten i svaret - att denna nedgång när det gäller börsen mycket snabbt haråterhämtats. Javisst, det är ju en följd av att valutaregleringen kommer attavskaffas. Det är intressant. Där läckte man verkligen i förväg om attvalutaregleringen skulle avskaffas. Man väntar sig då att det blir enräntesänkning, och då stiger givetvis aktiekurserna. Det har delvis kompenseratsänkningen. Vi vet emellertid inte hur det ser ut och vilkaslutliga effekter det blir. Det är dock klart att aktiernas värde inte kan haökat efter detta ingrepp. Avkastningsvärdet måste ha sjunkit. Det vill väl ändåinte finansministern bestrida? Jag vill protestera mot den insinuation somHugo Hegeland tillåter sig att göra om att jag avsiktligt skulle ha lämnat utmaterial om innehållet i budgetpropositionen i förväg för att pä det sättetförsöka påverka aktiemarknaden. Jag ber att tatillbaka detta påstående. 8 (): Jag ber finansministern att lyssna på vad jag säger. Jaghar inte alls beskyllt finansministern. Jag sade att uppgifter om att manskulle avskaffa valutaregleringen har läckt ut, men vem som läckte har jag intesagt. Självfallet tror jag inte att finansministern läcker ut sådant, utan detskedde naturligtvis mot finansministerns önskan. Men det fick ju den följd jaghar talat om. Om vi skall hålla oss till vad som stär skrivet resp. vad jagsäger har jag ingen anledning att be om ursäkt. Jag får vara tacksam omfinansministern lyssnar någorlunda på vad jag har sagt. Lika snabb som är i attacken ärhan i reträtten. Detta hedrar honom. Om någon säger att "man" läckeri avsikt att påverka aktiemarknaden, är det mycket lätt att tolka det som ätt"man" i detta fall betyder regeringen eller någon regeringen närståendeperson. Skälet till att aktiemarknadenåterhämtade sig är naturligtvis att utsikterna för svenskt näringsliv ärutomordentligt gynnsamma. Det är detta som återspeglas i kurserna. På marknadenhar man sedan offentliggörandet skedde insett att ett avskaffande av valutaregleringenligger en bit fram i tiden. Aktiekurserna har stabiliserats på en nivå däringen kan sägas ha lidit några förmögenhetsförluster på grund av det sominträffade pä nyårsafton. Anf.10 (): Ja, finansministern, jag sade "man" läckte. "Man" är som bekant ett opersonligt pronomen, medan högsta grad personligen är finansminister. Det är alltså helt uppenbart attjag inte syftade på finansministern. Men någon man eller kvinna inomfinansdepartementet ellerkanske tryckeriet måste ha läckt. Den formulering jag använde tycker jag varhelt godtagbar ur alla synpunkter. Det som har hänt efter offentliggörandet, dvs, , harinte med saken att göra. Detta ingrepp offentliggörs alltså den sista december.Jag förstår inte att finansministern kan se så fillfredsställd ut närfinansministern har gått ut och talat om hur bra det är att vi skall sänkabolagsskatten och om att den skall ned till och därefter kommermed ett förslag om att ta ut en särskild vinstdelningsskatt med 15 %.Finansministern underminerar verkligen näringslivets förtroende för honom.Känner finansministern ingen oro för det? Sover finansministern lika lugnt fördet ? Om representation för de gröna i vissaskatteutredningar Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på fråga 1988/89:372 om representation förmiljöpartiet de gröna i vissa skatteutredningar har frågat mig om jag ärberedd att bereda de gröna plats i de tre skatteutredningarna. arbetar åtminstone fyra olika kommittéersom ser över olika delar av skattesystemet och som avser att lägga fram sinabetänkanden . Två av dessa kommittéer, nämligen utredningen omreformerad inkomstbeskattning, RINK (Fi 1987/07) och utredningen om indirektbeskattning, KIS (Fi 1987:06), är rent parlamentariska till sin sammansättning.I dessa båda kommittéer är de fem partier representerade vilka var företrädda iriksdagen 1987 när kommittéerna tillsattes. De båda andra kommittéerna har enannan sammansättning. Det är enligt min mening rimligtatt ges bättre möjlighet att följa arbetet i de kommittéer därövriga riksdagspartier redan är representerade, dvs. i RINK och KIS. Medhänsyn till att arbetet i dessa kommittéer är långt framskridet bör detta dockej ske genom ledamotskap. kommer därför att ges möjlighet att utseen expert i RINK resp. 12CLAES ROXBERGH (mp): Jag vill börja med att tacka för svaret. av syftet med frågan är härmed uppnådd. Frågan är om man över huvud tagetskall behöva ställa en enkel fråga i om en sådan här sak. Borde intemiljöpartiet , när vi började diskutera dessa frågor,ha fått representation i åtminstone de två sistnämnda kommittéerna? Vi fördedetta på tal, men fick inget besked. Vi diskuterade detta på nytt . Viförde det återigen på tal . Ingenting hände förränjag skrev denna fråga . I morse fick vi besked om att vi skullefå en expertplats i de tvä här nämnda utredningarna, vilket jag tycker äralldeles utmärkt. Borde inte ett nytt parti i parlamentarisk ordning omedelbartfå minst en insynsplats? Här har vi missat av värdefull tid isamband med diskussionen om skattereformeringen, en diskussion där vi imiljöpartiet också måste föra en intern debatt, kanske med utgångspunkt i detmaterial som tas fram i dessa utredningar. I stället har vi fått köpa den Prot.1988/89:53 omtalade PM 50 på stan av ett företag som heter för 240kr. Vi har alltså inte fått den frånutredningarna. Frågan är: Skall parlamentarismen fungera pådet sättet? Vore det inte rimligt att vi hade fatt vår insynsplats redan islutet på november, finansministern? Det kan ligga något i vad . är vi inte så vana vid att hantera en situation där vi har fått inett splitter nytt.parti i . Det kan möjligen vara en förklaring till,om än inte en ursäkt, att vi inte aktivt tog kontakt med . Jag villdock säga att om eller någon annan frän hade tagitkontakt med mig för att diskutera frågan hade ni varitmycket välkomna, och vi hade kunnat nä ett resultat snabbare. Dessutom vet jag att företrädare har fått ensärskild redovisning av arbetet i utredningarna av utredningens ordförande.Helt okunniga om vad som pågår är ni inte. Ni vet vid det här laget ganskamycket genom de redovisningar som har skett. 14 (): Vi fick , efter påtryckningaroch diskussioner, en information. Men vi fick fortfarande inte denna PM 50, somhar varit sä omskriven. Vi talade då med statsrådsberedningen på ett tidigtstadium om andra parlamentariska utredningar där vi hade intresse och där vi istörsta utsträckning fick våra intressen tillgodosedda. Men vi uppfattade detsom att det när det gällde skatteutredningarna var bom stopp och att det varmer eller mindre rena förhalningstaktiken. Om det ägde rum kan jagkonstatera att vi fick in denna fråga och att ni har fått beskedsä fort det över huvud taget var möjligt. 16 (): Jag upprepar att vi förde detta på tal imitten av november. Vilka vägar detta tog inom statsrådsberedningen osv. Överläggningenvar härmed avslutad. 7 §Svar på fråga 1988/89:354 om statsrådslönerna Per har mot bakgrund av attstatsrådsarvodena höjts med frågat finansministern om han anser attdetta skall tas som förebild av de avtalsslutande parterna pä arbetsmarknaden.Om inte, frågar om finansministern är beredd att ta initiativ tillatt statsråden i likhet med gröna riksdagsledamöter neutraliserar effekten avlönehöjningar som de anser oberättigade genom att avsätta av dentotala lönesummanfill ekologiska eller andra solidariska ändamål. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Enligt beslut (prop. 1984/85:17, KU 12, rskr.40) har sedan är 1985 en särskild nämnd - statsrädslönenämnden - till uppgiftatt besluta om statsrådens arvoden och övriga avlöningsförmåner. Till grund för beslut om statsrädslönenämndenlåg ett betänkande frän statsrådslönekommittén (Ds C 1984:8). Enligt kommitténborde statsrådens arvode motsvara lönen till justitieräd ökad , förstatsministern . Dessa riktlinjer godtogs av . Den nu beslutade höjningen av statsrådsarvodena ärföranledd av att lönen till justitieråden fr.o.m. utgör 32 000kr. Som svar på Per fråga vill jag peka på detannorlunda sätt på vilket statsrådsarvodena fastställs. Arvodena regleras integenom förhandling och avtal som är normalt på arbetsmarknaden. Därför kan dennu beslutade höjningen av statsrådens arvoden enligt min mening knappast tassom förebild av de avtalsslutande parterna på arbetsmarknaden. Som svar på Per andra fråga vill jag påpeka attdet är en inom arbetarrörelsen sedan läng fid etablerad tradition att delta isolidaritetsarbete av skilda slag. Några särskilda rekommendationer behövsdärför inte. 18PER (): Om min vän hade anledning atttacka för ett positivt svar, får väl jag tacka för en extrem variant av dessmotsats. Det här svaret var nägot av det mest beklämmande som jag har hört idenna kammare. Statsrådet smiter undan väsentliga och grundläggande frågor omsamhällsmoral. Faktum är att de statsanställda harfått en löneökning pä , de primärkommunalanställda en pä , industritjänstemänen på och industriarbetare en löneökning på . Statsråden har fått enlöneökning pä . Trots detta har de och fram till nu höjt sinalöner frän . Vad är det som moraliskt motiverar attBengt K Å är fyra gånger så mycket värd som en industriarbetare - detär ju detta det handlar om? Vad är det som moraliskt gör attregeringsledamöterna är fyra gånger sä mycket värda som de flesta som jobbarinom primärkommunal verksamhet? Vad är det som moraliskt gör att statsråden harrätt till dessa löner? Statsrådet smiter undan sitt ansvar genom att hänvisatill byråkratiska och organisatoriska förhållanden. Det är samma taktik som nii regeringen använder i alla sammanhang när det handlar om nägot som är viktigtmen som har en samhällsmoralisk aspekt. När vi diskuterar t.ex. vapenexportenspringer ni i väg och smiter undan alla former av ansvar. diskuterar vi omdet är moraliskt rimligt att ni har dessa löner och att ni dessutom har mageatt höja dem när andra inte skall ha . 19 Civilminister : Herr talman! Debeslut som har fattat kallar Per byråkratiska ochorganisatoriska förhållanden. Jag förstår inte varför Per Gahrtonsitter här i om han inte har större respekt för de beslut som harfattats. Regeringen kan i varje fall inte överpröva dem. Jag anser inte att det finns något skäl att säga att detligger någon värdering i att Per kanske tjänar två gånger sä mycket,eller tidigare tre eller fyra gånger så mycket, som en industriarbetare. Detligger inga moraliska värderingar i detta, men man kan naturligtvis diskuteralöneförhållanden. Som sagt, Per , det är inte statsråden som har höjtsirta löner. Det framgår mycket klart av mitt svar, utan det är ettriksdagsbeslut som vi måste rätta oss efter som ligger bakom denna höjning. 20 PER (): Det är uppenbart att vi talar helt olika språk. Om denna lönehöjning ändå känns litet obehaglig med tankepå nivån på statsrådslönerna, vill jag fråga om statsråden är beredda att görapå samma sätt som vi, dvs. att avsätta en blygsam del av lönen till ekologiskaoch andra solidariska ändamål, vilket vi redovisar . Vi ansernämligen att lönerna för riksdagsledamöter är för höga jämfört med de löner sommänga andra människor i samhället har. Det vore intressant för allmänheten att få veta vad detblir av de väldiga belopp som blir resultatet om ca 20 statsråd nu ocksåavsätter av . Vem fär glädje av dessa pengar? Per , jagbetackar mig för att sätta i gäng ett system med personundersökningar avriksdagsledamöter eller statsråd. Jag klarar mig mer än väl på den här lönenoch på mycket mindre. Det är min uppfattning. Jag har inte bett om dennalönehöjning, utan den har en nämnd bestämt pä grundval av ett riksdagsbeslut.Det svaret fär Per nöja sig med. 22PER (): Det förvånar mig inte alls attsocialdemokratiska statsråd betackar sig förpersonundersökningar. Men detta är faktiskt av offentligt intresse ibland,eller hur? Det fanns ett socialdemokratiskt statsråd som hetteOve , för att bara nämna ett exempel. Men ni har tydligen inte begripitatt detta är av offentligt intresse. Långt innan satt i riksdagenfick kandidater finna sig i att det var av offentligt intresse omde hade deklarerat eller ej. Sade ni dä att det var fel att göra dennagranskning? Det handlar inte om personundersökningar, statsrådet, utan dethandlar om nägot sä enkelt som samhällsmoral. Det handlar också om vad det blevav parollen om ökad jämlikhet som det socialdemokratiska partiet en gång användesig av. Är det som vi nu ser här ett resultat av ökad jämlikhet? Jag tycker att Per nu har spårat urnär det gäller den fråga som vi diskuterar. Statsråden står minsann, liksommiljöpartiets ledamöter eller kandidater, under allmän tillsyn, vilket är bra,ochdet står vi Menom Per inte tycker om detsystem som fattade beslut om 1985får han väl motionera om att det skall ändras igen. Systemet ändrades på grundav att det gamla systemet inte ansågs vara bra. 24 PER (): Att vi för olika debatter förvånar mig inteett dugg. Jag för en debatt om det som min fråga handlar om, medan statsrådetförsöker smita undan och tala om något annat som är trevligare. Jag talar omhuruvida det är samhällsmoraliskt riktigt, eller rimligt, om det ordet kännsbättre, att statsråd höjer sina löner som de i sina dokumenttill uppmanar alla andra att höja sina löner mycket mindre. Debetraktar lönehöjningar som ett stort samhällsekonomiskt problem, men de höjersina egna löner. Då skyller statsrådet ifrån sig. Jag säger att statsråden kanneutralisera detta genom att skänka bort en del av dessa löner som deegentligen inte vill ha. Men statsrådet säger att detta inte skall redovisas.Folket skall alltså lita pä att statsråden solidariskt och osjälviskt faktisktinte tar emot hela denna lön. Vi får väl fråga folket om de litar på det. 25 Civilminister : Herr talman!Jag tycker att Per skall lita på det. 26 PER (): Jag höll pä att säga som jag sade till enpartikollega till statsrådet i en annan debatt i ett annat ärende - no comments. Överläggningenvar härmed avslutad. 8 §Svar på fråga 1988/89:367 om lokalproblem har frågat vilka åtgärderjustitieministern ämnar vidta för att snabbt lösa mycketallvarliga lokalproblem. Arbetet inom regeringen är fördelat sä, att detär jagsom skall svara på frågan. Jag har fått klart för mig att polisens lokaler iUddevalla inte är bra. Det gäller särskilt arrestlokalerna. En ny byggnad harsedan länge planerats. har i sin lokalförsörjningsplan förpolisen beräknat att en ny förvaltningsbyggnad i kan börja byggastidigast /92. Regeringen har inte ansett det möjligt atttidigarelägga projektet eftersom det inte finns tillräckligt underlag förett sådant beslut. Jag kan nämna att det just nu pågår förhandlingar mellanbyggnadsstyrelsen och kommun om inköp av en tomt för enförvaltningsbyggnad. pågår det också överläggningar omUddevallapolisens lokaler mellan fastighetsägaren-kommunen ochbyggnadsstyrelsen och polisen. Jag räknar med att dessa överläggningar ledertill att man genom en snar punktinsats kan lösa den akuta situafion som råderbeträffande arrestlokalerna. Prot.1988/89:53 Anf. 28 (): 19 januari1989 Herr talman! Jag vill tackacivilministern för svaret på min fråga. f) f. - t /' i" '"' någon nysituation som uppkommit, utan de väldigt dåliga lokalerna r. u f, för polisen i harpåtalats under en följd av år. Det är bara att beklagaatt det skall behöva gå så långt som det gjort i det här fallet, så att t.o.m.yrkesinspektionen har förbjudit att vissa delar av lokalerna över huvud tagetanvänds, innan man frän regeringens sida reagerar och försöker att åtminstoneprovisoriskt lösa problemen. är lokalerna sä dåliga att man ibland avutredningstekniska skäl, ibland av andra skäl, mäste låna lokaler för att därförvara omhändertagna personer. Det gäller , och andraorter. Detta hämmar naturligtvis effektiviteten i arbetet väldigt mycket. Man tarbåde personella och ekonomiska resurser i anspråk som egentligen borde användaspå ett annat sätt för att polisen skall kunna fullfölja det arbete den är sattatt göra. Den förra justitieministern , som hadeansvaret för dessa frågor, besökte och sadesig vara bestört över hur dåliga lokalerna var. Jag tycker alltså att ärendetär väldigt dåligt hanterat. Jag vill slutligen fråga civilministern om han anser attdet är rimligt att det skall behöva gå så långt med lokaler där statligverksamhet försiggår att de t.o.m. stängs av arbetarskyddsskäl innan det görsnågonting frän statsmakternas sida. 29 Civilminister : Herr talman!Som svar på här ställda fråga vill jag säga att jag intetycker det är rimligt att det skall behöva gå så långt som i det här fallet.Jag hoppas att vi kan undvika att vi i fråga om vare sig statliga ellerkommunala eller för den delen privata lokaler hamnar i en situation däryrkesinspektionen behöver inträda. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på frågorna 1988/89:374 och 376 om beivran avnarkotikabrott har, med hänvisning till entidningsuppgift, frågat om justitieministern är beredd att vidta åtgärder såatt innehav och missbruk av narkofika kommer att beivras likasträngt i som i övriga landet.