prot · GC09103 · 1988-12-31 00:00:00 — Det kan gälla kullurbyggen, kulturlu- rislprojekl, kullurmiljöinsatser eller festivaler och festspel. 64 Detta är i hög grad positivt ochdynamiskt, men det är framför alll ell brett grepp omdel regionala kulturlivet. Utredningen skall alltså kartlägga omfatlningen avoch formerna för slödet till den regionala kulturverksamheten ochförutsättningslöst granska den struktur som slödel har fält och självfalletsedan lägga fram förslag. skall genomarbetas sä snabbi att utredningen kanvara klar inför arbelel med nästa års budgetproposition. Det är ett ganskaskyndsamt arbete, men del är framför allt ett brett arbele. Del är bara dl exempel på utredningar som görs. annalexempel är ulredning om symfoniorkeslrarnas situation. Etttredje exempel är kulturrådels utredning om teaterverksamhet i län utan egenfast teater. För atl komma tillbaka till frågan om rimliga arbetsvillkor föryrkesverksamma konslnärer, kan jag också nämna den aviserade översynen av juslyrkesverksamma kulturarbetares silualion. Del är alltså ganska hyggligt slälll med arbetet i dessaavseenden. Det är ändå inte säkert att vi har anledning att slå oss för brösteti alla sammanhang. I många andra länder har kulturpolitiken varil mycket aktiv,och därför är del speciellt intressant all göra en avvägning mellan den svenskakulturpolitiken och andra länders kulturpolitik. sker jusl nu inom ramenför , där man utvärderar l.ex. den geografiska spridningen,konsl-närsskapels villkor, kulturvaneförändringar, anslagsutveckling m.m. Dennaulvärdering har lillkommit på svenskt inilialiv. Den är ännu inte klar, men jagtror att vi, när den om någon månad blir klar, inte kommer all ha något atlskämmas för. Resultatet är ganska hyggligt, men fortfarande har vi slörreambitioner än vi har lyckats nå upp fill . Jag menar alltså att del riksdagsbeslut som fattades 1974blev ett krafligl avstamp för ett iniensivl reformarbete. Man kan belysa det pådl annal sätt. har de statliga kulluranslagen fördubblats och ärnu en bra bit . Räknar man dessutom in ulbildningen lillkulluryr-ken, organisationernas kulturverksamhet. Folkets hus, bygdegärdar,kulturhus m.m. blir beloppet . Landstingens och kommunernassatsningar har ökat kraftigt. Vi kan konstatera all omkring 11 miljarder kronorav offentliga medel går till kullurändamäl. Läl mig lanågra konkreta exempel: Del finns länsmuseer och länsbibliotek i alla län. Ialla län utom fyra finns länsleatrar, och får genomföra sinsatsning på länslealer. Del är bara atl beklaga att man där inte stödde Operani . Del finns fio orkestrar med statligt stöd. Det finns vidareen regional musikverksamhet, som är knuten fill landslingen. Det statligastödet till regionala institutioner uppgår till mer än 500 milj. kr. I sambandmed större regionalpoliliska saisningar i Bergslagen, och Jämtlandhar bdydande belopp avsatts . Kultur-i-skola-verk-samhelenfår 16 milj. kr. för alt öka kontakten just mellan kulturarbetare ochskolan. Kullur i arbetslivet har en växande verksamhet spridd över hela landel.Stödd lill fria grupper har ökal snabbt och är uppe i 40 milj. kr. 50-lal grupper får stöd. Trots detta kvarstår viktiga behov, inleminsl ulanför Storstockholmsområdd. Resurserna för barn- och ungdomsverksamhet har förstärkts.Ersättningen till författarna för bokullåning har höjts från 48 lill63 öre. Anslag tillaUmän kulturverksamhet m.m. 5 protokoll 1988/89:101-103 Anslag lill allmän kulturverksamhet m.m. Ytterligare anslag till upprustning avfolkbiblioteken sker som bekant dessutom. Talboksproduktionen, taltidningsproduktionen,videogram för döva och en rikstäckande nyhetstidning för förständshandikappadehar fält krafligl utökade resurser. Så kan uppräkningen forlsälta. Men forlfarande kvarstår enviktig fråga; Har kullurmönstrd förändrats, som en följd av dessa och andrasaisningar? Svarel på den frågan menar jag i huvudsak är ja. Läl mig nämnanågra exempel. Museibesöken har ökal , samiidigi somden sociala skillnaden mellan besökarna har minskat. Antalet personer som inle går på konserter har minskat och deregelbundna besökarnas antal har ökal. Här har en utjämning skelt av såvälgeografiska som sociala skillnader. Sedan måste jag på ell par punkter också beröra dekonkreta frågor som logs upp. tyckte all vi var njugga molSveriges konstföreningars riksförbund och . Viär inte alls njugga mot dem. Vi vill bara inle, inom de ramar som finns förjusl delta anslag, läsa fasl summan. Del gör däremol ni, tillsammans medmajoriteten i utskollel. Det innebär atl de andra organisationerna under dennaanslagspost rimligen fär mindre pengar, eftersom ni vill ge de nämndaorganisationerna mer. Vad har ni emol Konstfrämjandet, Grafiska sällskapet ochSvenskt barnbildarkiv, för alt la några sädana exempel? Någol måste detfaktiskt vara. Nästa fråga som jag måste beröra, och jag skall bli ganskapersonlig, gäller sponsring. Jag är inte alls främmande för användning avsponsring i olika sammanhang och det är heller inte socialdemokraterna i övrigli utskottet. Men det är alldeles självklart att sponsringen inte får leda tillatt verksamheten påverkas och styrs. Jag har sell elt exempel där jag faktisktifrågasätter om inte omfattande sponsring fick rent negativa effekter. Det vari New som bedrevs i . Avsikten med den varen bred kulturell satsning för spridande av svensk kultur. Ju närmarekampanjslarien man kom, desto mer öppnade man famnen för näringslivet. Jagföljde delta inle helt frän dislans, och jag måste säga all del beslåendeintryck jag hade eflerål var att del mer kom alt handla om en svensknäringslivskampanj än om en kampanj för spridande av svensk kullur. Skälel varjusl atl näringslivssponringen blev så omfattande. Man kan skämta lilel också, efler all ha skällt pånäringslivet lilel grand. Del var upplyftande att lyssna pä AlexanderChrisopoulos. Han manade lill kamp för klassamhällets nedbrytande. Det vararbetarrörelsen som i sin allmänna politiska och ideologiska kamp skullebekämpa klassamhället för alt det arbetande folket skulle känna tillhörighet.Nu förslär jag varför vill höja slödel lillDrottningholmsiealern så kraffigt. Jag vel bara inte varför del stödet skallingå som dl led i klasskampen. Del blev i sä fall snarare en omvänd klasskamp. I årets budgetproposition anslås direktaresursökningar pä 100 milj. kr. som första etappen pä elt ireärsprogram förökade kulturinsatser. Sammantaget är ökningen 300 milj. kr. Del finnssjälvfallet mänga skäl Jag skall nämna tre som visar inriktningen av den socialdemokratiskakullurpoliliken. Kretsen avmänniskor som tar del i och skapar kulturaktiviteter måste vidgas. Det är intebara en fråga om kulturell demokrati, ulan också i hög grad en fråga om altsamhällel bara kan stärkas i social, polifisk och kulturell mening om allamänniskor får chans alt frigöra sina skapande resurser och vidga sina upplevelser.I detta ligger självfallet också en förbättring av villkoren för utövande avkonstnärliga yrken. För att vi medframgång skall kunna bygga framliden är det speciellt viktigt atl stimulerakulluraktiviieter bland barn och ungdom. Den kommersiella masskulturen gör delän mer vikligl att stimulera barns och ungdomars skapande. Såväl de ungas egetföreningsliv som skolan spelar här en central roll. Del regionalakulturlivet måste stärkas. Skapandet av egna teatrar, museer och andralänsinsfitutioner har visat all kulturlivet stimuleras runl om i landel. Därmedblir också institutionerna en viklig dynamisk krafl i den egna bygden och i denegna närmiljön. En vikfig del av det lokala kulturlivet är ocksåfolkrörelserna, de fria, idéburna organisationerna. Det är jusl dessa som i höggrad har lagl grunden för och byggt upp värl demokratiska samhälle. Dessaorganisationer har också tagit på sig en så slor folkbildningsuppgift, att mankanske kan säga att medlemmarna i dessa organisationer i hög grad bidrar tillatt bilda det lokala kulturella nätverk som vi alla - hoppas jag - vill stärka.Till detta skall också läggas alla de nya organisationer som växer fram, inteminsl bland ungdomen. Med främst dessa tre utgångspunktervill socialdemokralin bygga ut de kulturpolifiska satsningarna inför framliden. Jag yrkar bifall till reservalionerna 5, 19,22 och 29 samt i övrigl till utskottets hemslällan. 7 () rephk: Jag lar lillbaka milt uttalande alt dagensdebatt inte innehåller några nyheler. Det är första gången utskottels viceordförande har deltagit i en allmän kulturdebatt i , och jag lyckeratt det har varit intressant och roligt alt lyssna på honom. Jag har haft tillfälle atl läsa pressreleasen närdet gäller tilläggspropositionen. Enligt min mening är den präglad av visionerav framliden; förändringar, ökad regionalisering, förändrade beslutsrätter osv. Vi diskuterar här kulturen och de kullurpoliliska målen.Åke förde vad jag skulle vilja kalla en nygammal debatt. Det ärrikligl alt vi inte har diskuterat de frågor som han nämnde, men vi diskuleradedem kolossall mycket i början av 1980-lalel. Socialdemokralerna hänvisar till atl en ulökning av målen- inle elt borttagande av målen och inle förändringar av dem - skulle varaolämplig av del skälel an den skulle låsa fast utvecklingen. Min fråga lyder:Varför är del alt läsa fasl utvecklingen när det gäller kulturpolitiken meninle när del gäller den ekonomiska politiken? Beträffande den senare kan mangöra förändringar. A nslag till allmän kulturverksamhet m.m. Anslag lUlallmän kulturverksamhet m.m. Om man nu talar varmt om kulturarbetarnas rimliga villkor,kan man fråga sig varför vi inte kan ge - som behandlas i ettsenare belänkande - den halva miljon som behövs. Sedan lill klagomålet om utredningen. Jag tror inte attÅke var med tidigare när vi diskuterade ulredningen orn detregionala slödet. Del har inle bara gällt alt förbätlra stödd utan också atlifrågasätta utformningen av del regionala kulturslödel, alt förutsättningslöstse över stödet och även arbeia fram förslag. Och del myckel vikliga: genom tar god tid på sig kan berörda institutioner och organisationer fämöjlighet atl yttra sig. säger all utredningen skall varaklar lill näsla års budgetproposition, men då kommer del inte all föreligganågon möjlighel lill demokratiska bedömningar från de olika instansernas sida. När talade om de svarta pilarna hoppadesjag ett lag atl även momsbeläggningen av kulluren skulle kunna beröras. Men såblev del inte. Jag skall ge utskottets vice ordförande min reseberättelse, därjag ensam följde upp New kuhursatsningar i . I reseberättelsenges det kanske en någol annan bild än den som vice ordföranden gav här . Anf, 8JAN-ERIK () rephk: Även jag vill hälsa välkommentill kulturutskottet. Det är alltid trevligt med en ny debattör. med någoniing som jag skulle vilja kalla för en väckelsepredikanhällen pä ett präslmöle. Det var en självklarheternas , för debattenom de kulturpolitiska målen gäller ju inte på någon punkl ifrågasättandd av deåtta mål som är fastställda, utan debatten under de senasle åren har ju gällt huruvidavi skall komplettera dessa mål med ytterligare några. förlåter jag gärna ÅkeGustavsson, som inle har hunnil läsa in hela materialet. Men denna debatt harpågått under ett antal är. De tvä mål som jag särskill har framhållit gäller kvalitetoch rimlig ersättning till frill arbetande konstnärer. Jag skall erbjuda enförklaring till varför socialdemokralerna är tveksamma. Kvalitetsmålet innebärju atl man måste priorilera den professionella kulturen framförainalörkulturen, och där är socialdemokratin tveksam. Här skiljer sig våravärderingar. Sätter man som dl nyll kulturpolitiskt mål att ge rimligersättning lill fritt arbetande konstnärer, innebär ju detta att man måstepriorilera den saken, och det har socialdemokralin icke varit beredd atl göra.I kompletteringsproposifionen ullovas det lill budgetpropositionen om två år.Det är där skillnaden ligger. Jag undrar om del inle skall finnas något ulrymmeför förnyelse inom socialdemokratin. Utredningen om de regionala kulturinstitutionerna kom tvåär . Det rör sig inte utan . Slutligen när det gäller New . Jag tycker all ÅkeGustavssons kritik är ganska fantastisk. Det gäller en av de största satsningarsom har gjorts. Utgångspunkten var atl staten gav ett visst antal miljoner - omjag minns rätt 10 milj. kr. - varefter näringslivet satsade resten. Jag måslesäga atl jag i detta avseende känner mig betydligt tryggare i sällskap medlalman och drottning än med . Anf.9 (vpk) replik: Efler att ha deltagit i en radkullurpoliliska debatter måste jag komma med några konstateranden. Del finnsfaktiskt elt visst drag av panegyrik i de anföranden som har hållils avsocialdemokrater som sitter i utskottet och av regeringsrepresenlanter. slåralltså här och lalar om för oss vilka kulturpolitikens målegentligen är. Men han nöjer sig inte med detta utan fortsätter att lala precissom om de kullurpoliliska målen skulle ha uppfyllts. Samiidigi som han gör deltar han hem de politiska vinslerna. Där ligger alltså del panegyriska iframträdandet. Men verkligheten är inte denna. Självfallet är del viktigtalt konstatera alt de kullurpoliliska målen ligger fast. Alla partier stårbakom målen. Och självfallet kan man konstatera att det viktigaste målet är atlkullurpoliliken skall garantera yttrandefriheten och skapa förutsättningar föralt denna skall kunna komma lill uttryck. Frågan är: Vad gör man i denpraktiska kulturpolitiken och genom de konkreta förslag som läggs fram ibudgetproposifionen för atl målet skall kunna uppnås? Vad gör man alltså föratl skapa förutsättningar för att yttrandefriheten skall kunna komma till ullryck?Här görs i årets budgetproposition en kraflig korrigering avregeringsförslagel. Del föresläs bortåt 50 milj. kr. utöver regeringsförslagel,och del avser en rad förbättringar på en rad områden inom kulturpolitikensområde. Tyvärr har det skapats en majoritet av kommunisternatillsammans med de borgerliga partierna. Men från vpk;s sida kan vi trösta ossmed att vi i alla fall har lyckats atl förbättra situationen på kulturområdetpå en rad avgörande punkter. ställde en konkret fråga till mig om hurvpk:s polilik för alt slå vakt om del arbetande folkels kultur kanöverensstämma med vpk:s strävan att slå vakt om Drottningholmsiealern ochOperan. Jag vill svara så här: I vpk:s syn på kampen för kultur i det arbetandefolkets inlresse ingår att vpk inle vill beröva människorna möjligheterna atlgå på både Drollning-holmstealern och Operan. Vi har aldrig ansett att de härolika kulturella yttringarna slår i ell motsatsförhållande till varandra. ÅkeGustavssons resonemang vittnar om en generande naiv och förenklad syn på delarbetande folkets kultur. Anslag tiUallmän kulturverksamhet m.m. Under detta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 10 () replik: Man behöver gå igenom de älta kulturpolitiskamålen, sade . Är det möjligen så, alt socialdemokraterna kommerall föreslå en sådan översyn? I så fall är, enligl min mening, stegel inlelångl till atl se över vilka andra mål som kan kompletleras. Jag upplever detnästan som ett slags oginhel från socialdemokraternas sida alt inle kunnastödja det förslag som förs fram i reservation 1. Jag vill rekommendera ÅkeGustavsson atl läsa molion, där vi har preciserat en rad moment somskulle kunna bilda underlag för alt förverkliga just decenlraliseringsmäld i1974 års kulturpolitiska beslul. Prot.1988/89:103 Anf. ll () replik; 25 april1989 Herr talman! Del är ju möjligt altjag har hoppat in i den här deballen litet ~ grandulifrån - i varje fall lycks de borgerliga företrädarna uppfatta det på det Jag känner del faktisktinte sä själv, allra helst inte som det enligl vad t j c ju j - .. = j - u j .. .. IngridSundberg sade ar närmare tio ar sedan man över huvud lagd diskuteradede älta kulturpolitiska målen här i kammaren. Jag fär väl då be om ursäktför atl jag tog upp en nygammal debatt. Å andra sidan kan man, för allapostrofera den liberala ideologin, säga alt en sanning aldrig kan bli stark omden inle ständigt debatteras. Dessutom kan sanningen, om den debalterastillräckligt intensivt - jag säger del som ett tips till - avslöjasvara något annat än sanning. Den debatten tror jag faktiskt är bra frän alla synpunkter. Sedan fortsatte med att tala om atl manifrågasatt utformningen av utredningen av det regionala kulturslödel; man vill ha en förutsättningslös ulredning. Jag fär väl be kammaren och framför alll om ursäkt om jag inle uttryckt mig tillräckligt tydligt på den punklen. Jag försökle faktiskl citera vad som står i belänkandet om utredningsuppdraget. Det heler där: "Den sakkunnige skall kartlägga omfattning och former för statligt stöd lill regional kulturverksamhet---------------- " - delgäller alltså både omfattningen och formerna. Den sakkunnige skall vidare "förutsättningslöst granska den struktur som stödd har fått ochlämna förslag beiräffande slödels framtida inriktning och utformning, som kan las till utgångspunkt för dl konkret reformprogram i budgetpropositionen 1990". Denna utredning blir klar . Jag tror också manhinner med en hygglig remissomgång av den och hinner ta in de här sakerna. Jag skall gärna med stort nöje läsa - det är säkerl en uppfriskande läsning. Jag redogjorde för deintryck jag har fält, och jag har faktiskt också talat med en del människor somvaril inblandade i den här processen. När jag har sällskap med drottning är det nog inletrygghet jag känner, , men det kanske inle precis hör hemma iden här diskussionen. jämförde mill anförande med enväckelsepredikan, hållen pä ell präslmöle. Jag vill bara i karnmarensprolokollfä inskrivet alt jag aldrig har trott mig ha förmågan att väcka Jan-ErikWikström i de här sammanhangen. Därför hade jag inte heller ambitionen atthålla någon väckelsepredikan. Sä lill sakfrågan. sade alt del här ärkänsligt och besvärligt för socialdemokralerna, därför atl tar man slällningtill kvalitet måste man prioritera proffs framför amatörer. Det är ingelkänsligt. Jag delar inle den uppfattningen. Jag tror all proffs och amatörerbehöver varandra -de måste kunna samarbeta, och detta är i sig utvecklande förbåda. 12 () replik: Pä något säll är del alltid sä atl kulturdebatter har De infaller i slutet av vårsessionen. De skall gä ganska fort, 70 och vi har press på oss fråntalmanskonferensen, osv. Det är en av orsakerna fill allvi inte mer noggrant har penetrerat de nu gällande målen för kulturpolitiken,men del kan faktiskt också bero på att de lillkom i enighet och all del harrätt enighet om dem som mål. Däremol konstaterar jag att härinle direki log ställning emol tanken atl en komplettering förr eller senarekan ske. Det är ju det som är del statiska i den socialdemokratiskakulturpolitiken: just pä detta område skall ingen förändring kunna ske. Detkommer vi inte att acceplera. Sedan vet jag inte om kommer all lycka atldet är sä uppbyggligt all läsa om hur man pä källarteatrar i spelarStrindberg med rödlackerade 80-lalsdamer från 1800-lalet; del förekommer alltsåganska roliga kulturhändelser även i det landel. 1988/89:10325 april 1989 Anslag till allmän kulturverksamhet m.m. 13 () replik: Jag tycker inte skall be omursäkt för sill inlägg - del är väl bra med deball. Men min poäng var att detväl är något mer naturiigi om vi här i kammaren diskuterar de punkter som viinle är överens om än atl lägger ul texten i alla punkter där vihar varil överens ! Det var del jag menade när jag sade atl hansanförande var en självklarheternas höga visa. Sedan lill del här med amatörer och proffs. Den väsentligaskillnaden är atl den som har en yrkesinkomst och spelar fiol, dansar ellerspelar teater på kvällstid självfallet inte har samma behov av slöd från statoch kommun som den har som skall leva pä all ulöva sin konst. Villkoren ärannorlunda för de fritt arbetande konstnärerna. Är det rimligt all jusl defritt arbetande konstnärerna har den högsta arbetslösheten av alla grupper iSverige? Den registrerade arbetslösheten för dem är . Detborde socialdemokraterna vara mer indignerade över och göra mer ål. Sedan har jag aldrig kunnal förslåden rädsla som i varje fall yngre socialdemokrater har för allsocialdemokratiska företrädare för , som lalman , lalmanPeterson och andra, tillsammans med kungahuset och svenskl näringsliv far uloch företräder svensk kullur. Del gör mig glad. Jag har inte något som helslbehov av atl gnälla över del. Jag tror all också vid närmare eftertankeinser alt del inte finns någon anledning alt göra det. 14 (vpk) replik: Herr lalman! Jag har uppfattal ÅkeGustavssons ställningslagande till sponsring som något diffust och oklart, ochjag vill gärna ha en del preciseringar av vad socialdemokralin anser omsponsring. Från vpk:s sida anser vi alt det privata näringslivets ochden privata induslrins alltmer ökade intresse för kulluren skall ses i förstahand som elt försök frän kapilalels sida alt påverka den ideologiska deballengenom saisningar på sådana kulturyttringar som antingen sammanfaller elleråtminstone inte står i strid med dess värderingar och intressen. Det skallockså ses som ett försök alt skapa en allmänt progressiv och positiv bild, därföretagen framstår som en integrerad del av samhällel med molsvarandeberoendeförhållanden. Man försöker alltså utnyttja kulturen, inle bara som ettreklam- eller enkell marknadsföringsobjekl utan också och framför allt Prot.1988/89:103 som ett språkrör för en med kapitalels intresse sammanfallandeideologi. Anslag tiUallmän kulturverksamhet m.m. Det är alltså vår analys av sponsringen, och vi anser atli samma grad som sponsringen dominerar kulturlivet hotas yttrandefriheten genomatl del allsidiga kulturella utbytet sätts ät sidan och kulluren domineras avsådana yllringar som sammanfaller med induslrins inlresse och ideologi. vill jag fråga på vad sätt delresonemanget är felaktigt och hur socialdemokratins och regeringens uppfattningi fråga om sponsring utkristalliserar sig i konkreta ställningstaganden. 15 () replik: När del först gäller del AlexanderChrisopoulos tog upp vill jag hänvisa fill s. 15 i betänkandet, där densocialdemokratiska uppfattningen framgår. Utöver detta vill jag säga några ord till Jan-ErikWikström om Nya . Jag försökle säga all jag inte lycker altsponsring är principiellt fel - man får i vissa fall acceptera sponsring. Men ijusl del fallel är del mitt intryck - och dessulom min uppfattning - allverksamheten för myckel styrdes av sponsorerna. Del tror jag dessutom är enuppfallning som ganska många har. sade all det i och för sig är bra altdiskutera de älta kullurpoliliska målen men all man framför alll skalldiskutera det man inle är överens om. Jag tror all vi har olika tolkningar avde älta målen - det är anledningen till atl det uppstår en diskussion ommångfalden och kvaliteten. Jag anser atl del i stor ulslräckning liggerimplicit i de älta uttalade målen, medan man frän borgerligt håll vill tillföradel som några nya kriterier. Slutligen vill jag,eflersom della är milt sista inlägg i denna replikomgäng, såvitt jag förslär,säga alt del är roligt att med gillande kunna citera politiska motståndare. Jagskall citera den förre centerpartistiske kulturpolitikern och riksdagsmannenKarl som i sitt sista anförande på det kullurpoliliska områdel sade:"Kullur är och bör vara något gemensamt för alla människor och geinspiration lill skapande, kraft lill egel förverkligande och framför alltstimulera till gemenskap och harmoni. Ett samhälle som inle har råd att satsapå kulluraklivilder blir ell fånigare samhälle. Kulturinsatser måste därför fåkosla. Ett brett kulturutbud är en tillgäng och dl slöd, kanske särskill för desvagare och ofla ensamma människorna i samhället." Detta tycker jag är enbra generell beskrivning pä en god kulturpolitik. 16LARS HJERTEN (m): Jag skall börja med dl tillrättaläggande. sade tidigare att även nu får sin länsleater. Det ärinte sant. Vi har hafl en länsleater i verksamhet i i mänga är.Vi fick en egen länsteater . Den invigdes av kulturministerBengt , som befinner sig i kammaren här . Kulturministern var i länet året och invigdeett förnämligt länsbibliotek; har kulturministern sett vårl länsmuseum somär myckel omfattande.