prot · GC0984 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:84 Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen. 1 § Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om kompletteringsval till utskott Förste vice talmannen meddelade attmiljöpartiet de grönas riksdagsgrupp som suppleant i trafik- ochjordbruksutskotten anmält ersättare . Förste vice talmannen förklarade vald till suppleant i trafikutskottet () suppleanti jordbruksutskottet () 3 §Svar på interpellation 1988/89:130 om i har frågat mig, dels omregeringen är beredd att ge ersättningsarbeten och psykologiskt stöd tilllokalbefolkningen i kommun pä samma sätt som gjordes i ochBergslagen när de utgjorde krisområde, dels om regeringen är beredd att stödjaen fortsättning av i kommun och låta det stå somförebild för liknande verksamheter bland övriga inlandskommuner. hävdar i sin interpellation bl.a. attregeringen inte i fillräcklig omfattning har insett det behov som finns tillsamlade insatser för en levande bygd i inland och att Sorselekommun av statsmakterna behandlas som mindre värderad eftersom satsningarna ärblygsamma i denna kommun. menar ocksä att hotas av attbanverket inte klarar att konkurrera med landsvägstrafiken, vilket får tillföljd att timmerterminalen läggs ner och timmertransporterna läggs över pålandsväg. Jag vill börja med att säga att jag är något förvånad ochförundrad över negativa beskrivning av regeringens insatseroch engage- mang iVästerbottens inland. Förvånad är jag därför all beskrivninginte stämmer med verkligheten, och förundrad är jag över all idet sammanhanget frågar om en fortsättning av , somvi är överens om varit särskilt lyckosamt för kommun. Regeringen har judessutom aktivt medverkat iprojeklel med ekonomiskt stöd. läns inland är ett av regeringen prioriteratområde vad gäller regionalpolitiska utvecklingsinsatser. iVästerbottens län har 90 milj. kr. i länsanslag för lokaliseringsbidrag,företagsutveckling, glesbygdsstöd och projektverksamhet. Därutöver har bäde statens industriverk och regeringenbeviljat regionalpolitiskt stöd främst till flera större projekt. Sedan 1982har sammanlagt drygl 200 företag i länets inlandskommuner fäll ca 500 milj. kr.i regionalpolitiskt stöd. Detta stöd beräknas ha skapat mer än 1 100 nyaarbetsfillfällen och medverkat till atl ytterligare elt stort antal jobb kunnatbibehållas. Jag vill ocksä påminna om den särskilda regionalpolitiskapropositionen (1987/88:64) för norra inland som innehölletl flertal insatser till . Därutöver har regeringen det senasteåret beslutat om drygt 25 milj. kr. i särskilda arbetsmarknadspolitiskainsatser i huvudsak riktade till inland. utgörell exempel pä dessa insatser. Beträffande oro över inlandsbanansframtid vill jag hänvisa till del svar kommunikationsministern gav LennartMarklund här i pä hans fräga om timmertransporterfrän inland. Vad sä gäller frågan om Djärvenprojeklels fortsättningvill jag, som , understryka den positiva utveckling somprojektet haft för kommun. Under de snart tre är som projektet pågällhar ell tjugotal mindre förelag startats, vilket skapat fler arbetstillfällenbl.a. för ortens ungdomar. Regeringen har ekonomiskt slött projektet ,och det bör nu kunna inordnas inom ordinarie verksamhet. Jag villupplysningsvis nämna att länsarbetsnämnden i och kommunjust nu för diskussioner om formerna för en mer permanent samverkan för attfullfölja de goda resultat som åstadkommit. 2 (): Jag ber att få tacka arbetsmarknadsministern för svaret påmin interpellation. Jag kan väl inte med bästa vilja påstå att jag är nöjd medsvaret. En lon i svaret säger mig att jag är en kverulant som i stället bordetacka för de insatser som gjorts och sedan vara nöjd. Delta förvånar mig.eftersom jag vet att arbetsmarknadsministern för nägon vecka sedan besökteVästerbotten och dä uppvaktades av representanter för min hemkommun, Sorsele.Inte var det en uppvaktning som beskrev ljusa framtidsutsikter för kommunen,nej det var med stor oro man ville framföra sina frågor. Om jag skall tolka arbetsmarknadsministerns svarvälvilligt, sä borde vi nu bara vara tysta och nöjda. Tyvärr kan jag inte nöjamig med det beskedel. All inland är ett av regeringen prioriteratområde när del gäller regionalpolitikär väl möjligt. Men bedriver regeringens affärsdrivande verk enpolitik som helt kullkastar grundstrukturen i regionen. , som jag tagit upp i en interpellation som jag färsvarpå efterdenna debatt, är ett sådant exempel. är ett annat. Under desenaste åren har beslut efler beslut inneburit att den statliga verksamhetendragits frän inlandskommunerna, medan centraliseringen växt i redan överhettadeområden. som järnvägstrafiken läggs över till landsvägstrafik, drasalla insatser för vägbyggande i inlandet in, till förmån för kustenslandsvägar. Kronofogdemyndigheternas omorganisation och folkbokföringensomläggning innebär förlorade arbetstillfällen i vår kommun och även i övrigainlandskommuner. SJ:s indragningar innebär nedläggning av omlastningsstationeroch svårigheter för sågen att utnyttja järnvägen. Det innebär attbemanningen vid stationen måste minskas, och snart dras den in. Striden om poslstationer innebär atl vi som tror päorternas överlevnad fär slåss mot företrädare som tror pä centraliseringensfördelar. På område efter område fär vi kämpa för vår överlevnad, och i skenetav detta anser jag att mina frågeställningar är klart berättigade. 1 första hand önskar vi ge stöd till småskalig verksamhet.Inte minst alla de kvinnor som vill starta eget har funnit dagens stödformeralltför svåra att utnyttja. har visat vägen för nya sätt altskapa arbete närmare den enskilde. 1 har projektet lyckats.Upprinnelsen var en motion som väckte i . Oron var stor överden fortsatta utflyttningen av ungdomar frän kommunen. Genom alt samordna ochintensifiera insatserna har man lyckats skapa nya arbetstillfällen och ävendelvis hejda utflyttningen. Visserligen har speciella projektpengar anslagits, men detsäger ingenting om vad kostnaderna blivil om inle dessa medel funnits. Antaletflyttningsbidrag har minskat. Beredskapsarbeten som inte varit meningsfullaskulle ha kostal betydligt mera. För staten skulle del ha blivil betydligtdyrare med andra stödformer. I jämförelse med traditionella satsningar pä ettinduslriarbelslillfälle är det små summor pengar del handlar om. Det krävs nualt de pågående förhandlingarna skall ske i en för kommunen positiv anda.Ungdomarna i kommunen är värda detta. Tyvärr har väl erfarenheterna inte varit speciellt godahos oss när det gäller beaktanden som vi tror att staten skall göra när detgäller vär landsända. Alltför ofta möts vi av påståenden att det går bra förVästerbotten och då kan del inle vara så stora problem för inlandet. Men del ärbetydande skillnader i elt län som till ytan är så stort. Utvecklingen i är bra för . men hjälper ejSorsele eller andra kommuner i inlandet. Det är lika orimligt .som att säga attVärmland skulle dra nytta av att expanderar. Alt kunna fä utbildning pä hemorten är ofta inte möjligtom man bor i inland. Här finns mänga utbildningsbehov som kantillfredsställas. Distansundervisning med sorn moderhögskolakan utvecklas ytterligare. Inom värd och omsorg sker sädan utbildning somytterligare kan förstärkas. Skog och jord tillhör basnäringarna. försvinnerallt flera jordbrukare på grund av dålig lönsamhet och svåra ägareförhällanden.Skogsbrukets framlid verkar inle speciellt ljus med den brist päavverkningsbar! virke som föreligger. Med de nya signaler som når oss ökar oron införframtiden. Detta avläses snabbt i en sä liten kommun. Arbetslösheten är låg.Det beror på den tidigare stora utflyttningen, och det finns behov avarbetskraftsinflyttning. I den situationen är det då mycket angeläget att denstatliga verksamheten inle dras in, som sker. Tror inte staten på kommunen,hur skall då enskilda människor och blivande företagare väga göra det? När privata företag kommer i kris och gär omkull och vifrågar berörda ministrar vad de ämnar göra, har ett standardsvar de senasteåren varit atl det sociala ansvaret ligger på ägarens bord. ställer jagsamma krav på staten när statens verksamhet dras in. Vilket socialt ansvarämnar man ta för inlandets befolkning? Vilka åtgärder är regeringen som delägare beredd att vidtaför atl bevisa att man tar ett större ansvar än andra företagsägare? Fär viökade anslag till de vägar som snart kommer att slitas ner ännu mera, nu närtunga transporter läggs över frän järnvägen? Får vi nya arbetstillfällen ituristnäringen, nu när domänverkets skogar inte räcker till? Fär viersättningsarbeten när andra omorganisationer innebär att statlig verksamhetdras in eller förändras? Jag är väl medveten om att dessa frågor inte ligger päarbetsmarknadsministerns bord. Jag tycker dock att regeringen har ettövergripande ansvar när det gäller just dessa frågor. Det man gör i ettdepartement mäste också följas av åtgärder från de andra departementen. Det ärinte rimligt att man frän ett departements sida satsar på åtgärder förförbättrad arbetsmarknadssituation, medan andra departement plockarundan arbetstillfällen i samma region. Jag efterlyser en samordning. Jag undrarom arbetsmarknadsministern är beredd alt ta ell initiativ i den frågan.Tydligen saknas denna samordning . 3ULLA ORRING (fp): Jag vill till statsrådet rikta samma frågor som har ställt här ochunderstryka allvaret i hennes interpellation. Det pägår en kampanj runt om ilandet som särskilt starkt har engagerat folket i . Det ärLandsbygd 90. Otaliga arbetsgrupper har bildats och folk samlas i bygderna.Varför har denna kampanj mött ett sådant starkt gensvar? Jo, människorna iVästerbottens inland känner sin tillvaro hotad. Sä här skriver några sorselebor i en motion tillfolkpartiels länsförbunds årsmöte: "Vi ser med stor oro pä utvecklingen istora delar av och särskilt kommun. Skogsbruket harvarit ryggraden i en läng period men har förlorat i betydelse på grund avrationalisering och mekanisering. Andra näringar har inte utvecklats framåt imotsvarande grad. Resultatet har blivit en fortsalt befolkningsminskning ochdärav följer automatiskt en lägre servicenivå pä de flesta områden. Vi villatt åtgärder vidtas sä att trenden bryts. De blygsamma satsningarna inom kommun somkompensationen för en outbyggd Vindelälv och naturreservatsbildningarna gör,att vi med gott samvete kan kräva statligt riktade satsningar pä ." Dessa människor i kräver bl.a. en sänkning avarbetsgivaravgifterna. Vi diskuterar här bl.a. det s.k. somhar pågått etl antal år. Vi som har följt det har uppfattat det som ett lyckatprojekt. Det har inneburit att fler egenföretagare har kommit i gång medverksamhet. Inte minst har projektet kunnat fånga upp ungdomar, som har stannati sin hembygd och vägat starta eget. skall projektet upphöra. Eller ocksåtvingas kommunen att skrapa fram ytterligare miljoner för att räddaverksamheten. Än en gäng sviker den socialdemokratiska regeringen. Detblir den bistra sanningen för inlandskommunerna. Konsekvenserna är attungdomarna flyttar och de gamla blir kvar. Pä har inlandåderlåtits på 22 000 människor, vilket motsvarar dagens befolkning i kommunernaStoruman, och . För 25 är sedan fanns 5 700 invånare iSorsele kommun. finns det 3 500. Det finns inte heller särskilt mycket av skattepengar atthämta ur kommunens börs för att på egen hand finansiera , omman har följande fakta i minnet: Skatteinkomsterna är mycket låga i en kommunsom . fanns sålunda enbart 17 personer i hela kommunensom deklarerade en inkomst . Min fråga till statsrådet blir: Anser statsrådet attrådande förhållanden är försvarbara? Statsrådet skall ju medverka ilandsbygdsriksdagen i , och jag tror att statsrådet kommer att få denfrågan där, ännu mer accentuerad. Gäller fortfarande det regionalpolitiskamälet om en balanserad befolkningsutveckling och att man skall ge människortillfälle till arbete, service och god miljö oavsett var de bor i landet, ellerskall vissa delar av landet överges? Skall inlandet bli i huvudsak leverantörav kvalificerad arbetskraft? Skall Landsbygd 90 bli Tätort 90? kommun brottas med ojämlika villkor i jämförelsemed kommunerna pä andra sidan länsgränsen, dvs. harunder arbetat för en nedsättning av arbetsgivaravgifterna i stödområdeA och B, men den socialdemokratiska regeringen har inte lyssnat på kraven.Förelagen i har fått konkurrera på ojämlika villkor. Är statsrådetberedd att lämna besked på den punkten? Blir det en nedsättning avarbetsgivaravgifterna? Vi i anser att insatserna förregionalpolitiken mäsle ske mer kontinuerligt och långsiktigt, inte så atlprojekt som Djärven bara försvinner i brist på ekonomiska medel. Jag nämner ensänkning av arbetsgivaravgifterna som en väsentlig insats för ett område somSorsele, som har permanenta problem. Här handlar det inte om en tillfälligbranschkris, som t.ex. den som uppträdde i Bergslagen och . Behovet av en mer utvecklingsinriktad regionalpolitikframträder alltmer, liksom behovet av en mobilisering av befintliga resursersamt inte minst behovet av ett rejält länsanslag. Det är en gåta att regeringeni budgetpropositionen föreslär oförändrat länsanslag. harföreslagit ytterligare 170 miljoner. Pengarna för projekt hos ärnämligen slut. Posten för projektmedel inom länsanslagen är i dagmaximerad. Konsekvenserna blir att man på länsnivån inte ges full frihet attsjälv prioritera de regionalpolitiska medlens användning. Vi i folkpartietvänder oss starkt emot detta.Även användningsmöjligheterna för det regionalpolitiska stödet måste vidgas. Stödformernamåste kunna förändras, sä all stöden kan användas för mjuka investeringar avtypen kunskaper och tjänster och sä att man kan understödja etablering ochvidareutveckling av verksamhetsformer som är under utveckling. : Är statsrådet beredd att stödja våra krav?Finns del framlid och utveckling och jämlikhet i ? "På arbetsförmedlingen i har MajBrännlund sina ärenden ordnade i prydliga fack. Det enda som tidigare alltidsvämmat över gapar nu tomt. På det stär det 'respenning', en påminnelse omårtiondens flyttlasspolitik. Men vände det. finns det mängalediga jobb i nordligaste fjällkommun, och är ännuinte riktigt van vid att behöva leta efter arbetskraft." Detta ärinledningen till en artikel om paniken som lurade bakom hörnet i Sorselekommun. Jag tycker att detta är positivt. Jag tror att det är oerhört viktigtatt vi ocksä diskuterar frän den utgångspunkten, nämligen att det finnspositiva möjligheter i , i och i de övrigainlandskommunerna. var, precis som namnet säger, ett projektför att dra i gäng verksamhet. Till det projektet har staten lämnat över 10milj. och därutöver ett starta-eget-bidrag, arbetsmarknadsutbildning samtarbetsmarknadsutbildningsbidrag. I förslaget till budget för arbetsmarknadsverket ingår atten stor del av de sysselsättningsskapande medlen skall kunna användas merflexibelt just för att man i fortsättningen skall kunna delta i och stödjadenna typ av verksamhet när den inordnas i den reguljära verksamheten. Det ärdärför som länsarbetsnämnden tillsammans med kommunen diskuterar fortsättningenav . Jag tycker alltså, precis som föregående talare, att dettaprojekt är utomordentligt bra. Det finns efterföljare i andra delar av landet,och det är ett gott betyg åt . När det gäller länsutvecklingen är det oerhört viktigt atlän en gång slä fasl att staten har det övergripande regionalpolitiska ansvaretmen att man inom regionerna och mellan kommunerna samarbetar så att man nyttjarden arbetsmarknad som finns utöver den egna kommunen. Det är detta som är detregionalpolitiska ansvaret och länsansvaret. Och det är viktigt att ocksä dettalänsansvar tas. Jag skall nämna ett exempel som jag tror är viktigt när vidiskuterar den statliga utvecklingen och den statliga servicen. För att göradet möjligt för mindre orter och glesbygder att behålla t.ex. statlig servicepägär det en lång rad försök med t.ex. lokalkontorsverksamhei där man församman och posten med t.ex. arbetsförmedlingen ellerförsäkringskassan med kommunens bibliotek. Pä delta sätt kan man på de minstaorterna behålla den statliga servicen för människorna som bor där och ge dementydiga signaler, vilket jag tycker atl man skall göra - när man satsar påindustriutveckling skall man också behälla den här typen av service. Men manmåste vara beredd atl ompröva den sä att den får andra former för att kunnaöverleva. På frågan om det blir en nedsättning avarbetsgivaravgifterna vill jag svara alt den diskussionen skall jag återkommatill när den regionalpolitiska kommittén har lagt fram sitt förslag. I denregionalpolitiska kommittén sitter ocksä representanter för . Jagskulle vilja ställa en fräga till företrädare med anledning av denuppvaktning jag fick frän några talesmän för vissa inlandskommuner när jag vari . En av de stora och mest bekymmersamma frågorna gällde enfolkpartimotion om de fjällnära skogarna. Den motionen skulle nämligen innebäraatt nästan resten av kommun skulle bli oanvändbar ur skogsvärdssynpunktoch skogsbrukssynpunkl. Det kan vara ett lika stort hot som en omändring avDjärvenprojektet. Men detta kanske är en fråga som kan ta upp tilldiskussion. Avslutningsvis, fru talman, tycker jag attDjärvenprojektet är ett utomordentligt bra projekt, och jag är övertygad omalt länsarbetsnämnden och kommunen kommer alt se till att kraften i dettaprojekt också blir basen för en fortsatt verksamhet och ett stöd i den positivautveckling som börjar skönjas i kommun. Anf.5 (): Jag ber att fä tacka för det sista somarbetsmarknadsministern tog upp, och jag hoppas att det också förs vidare ipraktisk handling till dem som förhandlar om och dessvidare utveckling. Vi i kommunen är beredda att ställa våra smä resurser tillförfogande för en fortsättning, eftersom detta varit positivt. Men det harvarit positivt tack vare att vi har haft bra representanter på det kommunalaplanet som har fullföljt detta arbete praktiskt. Hur sådana projekt skalllyckas hänger mycket samman med hur man lokalt kan förankra dem. Denna typ av projekthar förekommit i hela , och just har varit det mestpositiva. Vi i kommun är naturligtvis mycket glada över att vi harlyckats sa bra och vill gärna föra fram detta. finns det gott om lediga arbeten också uppe i Sorsele.Problemet är att fä vägar söka sig dit. Det beror pä att människor har enkänsla av att är elt glömt område i andra hänseenden. Just den debattsom förs när domänverket, SJ och andra statliga organ drar sin verksamhetdärifrån innebär att vi förlorar befattningshavare med en utbildning som harvarit till fördel för kommunen och som också har inneburit arbetstillfällen förmedföljande make eller maka. Det är inte lätt all rekrytera t.ex. lärare,läkare och tandläkare om det inte finns även andra akademikerjobb. Detta haremellertid funnits inom domänverkets organisation. Med tanke på framliden ärdet allvarligt om vi förlorar den typen av arbetstillfällen. Det är nödvändigtatl behålla detta slags arbeten. När det gäller länsanslagen och de regionalpolitiskastöden finns det en tröghet i dem som inte är bra. Det vore värdefullt om manfick ett flexiblare användningsområde och ett bättre sätt att använda dessapengar, sä atl de kommer att ligga närmare de människor som behöver dem. De behöverinte heller vara bundna i en omfattning som mänga gånger är orimlig närmänniskor vill satsa på ett eget företagande i . är ju en lillytan mycket stor kommun men befolkningsmässigt myckel liten -drygl 3 500 bor Dettaär alltså nägot som man mäste arbeta vidare med. Det konkurrensförhällande som råder mellan ochNorrbotten innebär ocksä att företag flyttar till på grund av denfördel som de sänkta arbetsgivaravgifterna där innebär för företagen. Vi färhoppas att den pågående utredningen kommer att lägga fram många fler förslagnär det gäller att göra det möjligt för människor att flytta tiUbaka till eninlandskommun. Inte minst i fråga om den skattemässiga situationen vore del enfördel. är en högskattekommun, vilket slår mycket hårt.Skalleutjämnings-bidraget skulle i detta sammanhang kunna vara ett instrument. 6 (): Statsrådet försökte nu bättra på bilden avförhållandena för oss som lever i . Jag bor vid kusten, i , iVästerbotten. Och det är milsvida skillnader mellan en inlandskommun och enkustkommun även i det praktiska livet. Jag tycker att den socialdemokratiskaregeringen har varit alltför passiv. Trenden i norra inland harvarit densamma under mänga är, och den socialdemokratiska regeringen har inlegjort nägra särskilt stora insatser. Länsanslaget som ställs tilllänsstyrelsens förfogande har regeringen gång efter annan efter påbackning fränoppositionspartierna fält ändra. Det torde väl bli sä även denna gäng. Jagtycker att snålheten bedrar den vishet som borde leda regeringen i dettaarbete. har fört fram kravet på ennedsättning av arbetsgivaravgifterna. 350 miljoner räknar man med attNorrbotlenskommu-nerna får behälla tack vare den nedsättning avarbetsgivaravgifterna som gäller i he[a . Men i en stackarskommun som får man betala full arbetsgivaravgift. Jag vet vad sågägarnaoch företagen i säger om delta, de är inte nöjda. Statsrådet tog sedan upp de fjällnära skogarna. Jag tyckeratt statsrådet skall vara litet försiktig pä den punkten, eftersom vi frånfolkpartiets sida har sagt atl detta skall ske i samverkan med markägarna ochkommunen och att man skall se till att det blir ersättningsmark. Detta förslaghar inte socialdemokraterna fört fram, men också de är inne pä en gränsdragningbeträffande de fjällnära skogarna. , och vpk har förtfram förslaget om fjällnära skogar, men det gjorde även socialdemokraterna ochmoderaterna i den enkät som gick ut från SNF. Skillnaden är att folkpartietefter valet har stått fast vid sitt ställningstagande före valet. Men det varinte detta som debatten skulle handla om. Debatten handlar om . Jag finner förmin del det ohemult av statsrådet att inte kunna säga att staten skall gä inmed ett litet anslag för att skall kunna fortgå. Det aren bramodell, och det är etl bra arbete som utförs tillsammans med andra nordiskaländer. Pä detta sätt kan ungdomarna se att del finns framtidsmöjligheter äveni norra inland. 7Arbetsmarknadsminister : Fru talman! Jag mäste säga att jag inleförslär vad menar när hon säger att det är ohemult att inte gä inmed nägra statliga pengar. Varifrån tror att länsarbetsnämndenspengar kommer? Detär ju statliga medel. Till länsarbetsnämnden i har satts av 1,8extra miljoner och arbetsmarknadsverket har satt av 4 miljoner extra tillVästerbotten för just sådana insatser för kvinnors sysselsättning iinlandskommunerna i . Det är om något statliga pengar. Jag serockså detta som positivt. Jag tror att det är oerhört viktigt att inan görsådana här satsningar för kvinnors sysselsättning i inlandskommunerna. Inlandskommunernahar ju den tunnaste och smalaste arbetsmarknaden och behöver en sådan breddningsom tidigare var inne på, nämligen en som ger arbete åt bådamakarna i familjen. Om domänverkets verksamhet i övre inland Förste vice talmannen anmälde attUlla Orring anhållit att till protokollet fä antecknat att hon inte ägde rätttill ytterligare inlägg. 8 (): Del är alldeles riktigt att det nu finns extra pengar förkvinnor i inlandskommunerna. Men det är ju inte pä regeringens initiativ somdessa har tillkommit, utan efter de uppvaktningar som varit och de krav som harställts . Där har vi alltid fått räkna med mindre anslag än vadvi tänkt oss. Inlandskommunerna hade en gemensam uppvaktning införfinansministern, industriministern och arbetsmarknadsministern för något ärsedan. Man presenterade en lång lista pä åtgärder som behöver vidtas. När denregionalpolitiska propositionen sedan kom refererade man egentligen bara tillgamla pengar; inte var det speciellt mycket nytt. Vi kvinnor frän inlandskommunerna kommer tillbaka med vårakrav. Vi tror på inlandskommunernas framtid, men vi behöver stöd, och statenbör ta ansvar för sin verksamhet. Det är ett mäste i fortsättningen. Vad somkänns svårt i det här sammanhanget är att har varit ettpositivt inslag och skapat väldigt mycket framtidstro. De indragningar man nugör frän statens sida slär sä atl säga undan benen för denna framtidstro.