prot · GC09103 · 1988-12-31 00:00:00 — Det har inle blivit bättre; lyvärr - del har blivit sämre.Narkotikainflödet till anstalterna är värre än någonsin, om man får tro dem somarbelar där. Jag länker inle säga mer än så: Slödreservalion nr 4! Så lill Anslaglill kriminalvårdsanslaller ochHIV/aids-problemaliken, som ju har blivit ell slorl problem. En grupp som ärdrabbad är nalurliglvis sjuksköterskorna, som skall ta prov och som skallverkställa de ökade krav pä del här området sorn kriminalvärden har fält. Denutökning av 13 halvtids-tjänsler till heltider som regeringen föreslagil medellill i budgelen räcker enligl värt förmenande inle heller. Dessulom är deavsedda enbarl för siorstadsregionerna, och del är all blunda för denverklighel vi har: Del här problemel finns inte bara i storstadsregionerna -tyvärr. Därför yrkar jag bifall också lill reservation nr 2. Sä lill Kvinnor på lokalanslalt. Även människor som dömsför broll skall ha vissa fundamenlala rättigheter i ett civiliserat samhälle.De rättigheterna skall vara: Alt i fängelset slippa narkotika, naturligtvis,all slippa sitta ihop med narkomaner om man inle vill del, atl slippa utsättasför hot och Irakasserier och all slippa ulsältas för ännu mer negativ påverkanän straffet i sig utgör. Jag sympatiserar med myckel av det . Tyvärr har vi inle ell sådant samhälle alt vi kan slippa vårafängelser och anslalter. Men rnan skall i varje fall inle behöva ulsältas förytterligare negaliv påverkan. En annan självklar rällighet är att kvinnor som sitter ifängelse inte skall behöva ulsältas för sexuella irakasserier frän manligaintagna. Enda sättet att komma lill rälla med del är atl kvinnor som sä önskaroch som känner del holet skall kunna beredas plals isolerade frän manligainlerner. Om det kräver separata anställer skall vi i möjligaste män försöka fådem lill stånd, och där del inle går skall man ha separala avdelningar. Vi villockså ha en utvärdering av den gemensamma placeringen. Därför yrkar jag bifalllill reservation nr 5. En annan viktig mänsklig rättighet i dl civiliseratsamhälle måsle vara all den intagne ges möjlighet atl komma tillbaka lill ettnormalt liv. Därför tycker vi all del är oerhört vikfigt alt denförsöksverksamhet som pägår när det gäller all rehabililera sexual- ochväldsbrollslingar inle bara får forlgä utan även utvidgas. Alla intagna somvill måste fä den här möjligheten. Del är oskallbarl för samhällel om manlyckas bryla en brollslig bana och skapa en fri och fungerande människa. Jagyrkar därför bifall lill reservalion 6. När del gäller könsrollernas betydelse för brottslighetenhar här redan sagts alt skillnaderna mellan kvinnor och män är slora när delgäller brotlsbenägenhd. Det vore väl alldeles fantastiskt om vi kunde fä redapä Anslag lill kriminalvården och brottsförebygganderådet Anslag tiU kriminalvården och brottsförebyggande rådet mer omvarför det är så och om forskningen kunde ge oss ett verktyg alt äigärda denmanliga broltslighelen! Det skulle vara en upptäckt av enorm belydelse. Därförvill jag också yrka bifall till reservation nr 7. Jag yrkar alllsä bifall lill reservationerna 2,4,5,6 och 7från de gröna. 108 (): Kriminalvärden slyrs lill slor del av beslulsom den inte råder över. Den kan inte välja sina klienter och inle påverka hurmänga den skall la emol. Klienlerna är dessutom lill stor del sociall och iflera andra avseenden starkt missgynnade personer. Ambilionen är alltjämt alt kriminalvärdensä långl som möjligt skall underlätta individens återanpassning i samhället.För en framgångsrik kriminalvård krävs medverkan frän andra samhällsorgan.Principen att kriminalvärdens klienter skall ha samma rätt lill service ochomsorg sorn andra slär fasl. Beläggningen vid kriminalvärdsanstalierna har ökal - alltfler döms till fängelse. Därför har del redan fattals beslul om all öppna 124tidigare slängda riksanslaller och 75 platser vid lokalanstaller. Dessulomkommer nybyggnation alt påbörjas under innevarande budgetår. Mol bakgrund avden ökade beläggningen har del också beräknals dl vissl ytterligareinvesleringsutrymme den närmaste treårsperioden. Till del avsnitt i utskotlels betänkande som behandlaranslagel lill kriminalvärdsanstalierna har fogats tre reservationer. I reservalion 1 vill moderalerna anslå ytterligare 10miljoner för all kunna genomföra en klar differenliering av de inlagna. I reservation 3 vill vpk minska anslaget med 36,8 miljoneroch inte öppna de stängda platserna. Ulskoltsmajorilden har vid dl flertal tillfällen ullalatatl beläggningen bör vara för all en differentiering skall kunnaske. Med de redan nu vidtagna ålgärderna och rned den ökade möjligheten attutjämna säsongvarialionerna bedöms beläggningssilualionen bli mer rimlig.Därför avstyrks reservation 1. Av sammaskäl är del orimligt atl tillstyrka reservalion 3. I reservalion 2 vill och uppräknaanslaget till sjukskölerskdjänster med 5 miljoner för all åtgärderna rnol aidsskall fortsätta. Som sagts har elt anlal sjuksköterskeijänsler utökatstill heltid. Regeringen har hos begärt oförändrad totalram när delgäller insatserna mol aids, vilkel innebär all verksamheten kan forlsälia. Man kan säga alt kampen inom kriminalvärdenmol narkolikan sker utifrån tre olika områden. Del förslå är molivaiionsarbetd. Målet är alt varjenarkoman skall motiveras för provlagning och behandling mol sill missbruk. Delsker ell aktivt arbete pä häkten, pä anstalter och inom frivården. För månganarkomaner är jusl kriminalvärdens motivalörer den förslå konlakten mednarkomanvård över huvud taget. Dessutom arbetar olika frivilliga organisationeroch stiftelser tillsammans med kriminalvården för att förmå missbrukarna allla lag i sin silualion. Jag villockså peka på den breda ulbildning som all personal genomgått och som nu följs upp av ytterligare utbildningar, vilketbidrar till att höja kunskaperna om narkotikaproblemaliken. Del andra området är kontrollomrädd. Det sker kontroll avintagna vid permissioner och besök i form av visilering ochurinprovskontroller. posilivl resultat innebär konsekvenser i form avindragna permissioner, besök och fritidsaktiviteter, och del kan också ledatill tillägg av lill strafftiden. Här har krävts ytterligare kontroller och disciplinäraåtgärder, och man säger atl den personliga integriteten kan ge vika. Jag villdä slälla frågan: Hur längl kan vi gä? Del iredje områdel är all förbätlra verkställigheten ochgöra den meningsfull. Inom sker med kriminalvårdens hjälp enöversyn för atl göra överväganden och komma med förslag lill den framtidainriktningen. Där de lokala ätgärdsprogramhien inle fungerar finns planer atlutarbeta nya. Man ämnar också låta värd- och lillsynspersonalen mer aklivldella i behandlingsarbdd och lillvarata deras resurser och kunskaper pä ettbättre sätt. De narkolikafria avdelningarna har utökat anlalel platser,och pä andra anstalter planeras yllerligare narkolikafria avdelningar. Delgäller bäde riks-och lokalanstaller. Som jag tidigare nämnde är del av vikt atldel finns plalser i en sådan ulslräckning all det kan ske en differenliering. Utskottsmajoritelen menar atl del pågår ett myckelambiliöst arbete inom olika områden. Man är väl medveten om de olika problemen,och arbelel pä att förbällra och ulveckla metoderna pågår pä olika säll. Därföravslyrks reservalion 4. Reservanterna lar i reservalion 5 upp frågan all kvinnorpä lokalanslalt skall ha möjlighel atl tillbringa sin lid på anstaltenisolerade frän männen. En lokalanslalt i har avdelats förenbarl kvinnor. Del finns inle behov av någon yllerligare anslall för kvinnor,men avskildhet har också kunnat åstadkommas på andra lokala anstalter.Egenlligen är del inte en fråga om hur ulan all de kvinnliga inlagnas behov ochinlressen skall bli tillgodosedda. Alt verksamheten med all rehabililera våldsmän skallforlgä och utökas las upp i reservalion 6. Del är precis del som sker.Verksamheten skall fortgå i , och en utvidgning är underulveckling pä flera häll frän i söder lill och i norr.Verksamheten är också föremål för överväganden inom regeringskansliet.Utskollel finner alt det inle behöver göras yllerligare ulialanden.Ulvecklingen sker hell i linje med vad ulskollel har uttalat. Innan jag kommenterar reservalion 7 och 8 som bifogals ianledning av brottsförebyggande rådels område, vill jag påpeka all BRÅ intar encentral roll när del gäller all sprida och utveckla kunskaper och erfarenheleri del brollsförebyggande arbelel. Reservalion 7 lar alltså upp könsrollernas betydelse förbrottsligheten. Utskottsmajoritelen har konstaterat all del pågår olikaforskningsprojekt pä området och atl även ytterligare sädana planeras inom BRÅeller med anknytning till BRÅ. Ulskollel anser därför all det inte behövs någrayllerligare ulialanden. A nslag tdl kriminalvården och brollsförebyggande rådet Anslag till kriminalvården och brottsförebyggande rådet Av reservalion 8 framgår alt de borgerliga ledamöterna iutskoltd inle har samma syn pä vikten av informalion när det gäller denekonomiska brollslighden som majoriteten. Majoriteten vidhåller sin tidigareslåndpunkl all del skall ges ell ekonomiskl slöd för alt göra det möjligl allge en akluell informalion av enskilda organ. Majorilden vidhåller också alt detskall ske en upplysningsverksamhet om delta. Vi förutsätter att del lämnas ensådan upplysning i lämpliga sammanhang. Jag yrkar bifall lill justitieutskollelshemställan och avslag på samtliga reservationer. 109 () replik: Reservalion nr 2 om anslag tillkrirninalvärdsanslallerna går ul pä all vi vill göra de nuvarandehalviidstjänsterna som sjuksköterskorna där har lill heltidsljänster. BirtheSöresledl sade att rnan skall fortsälla den verksamhel som pågår. Detinnebär visserligen alt halviidstjänsterna skall vara kvar, men poängen är attvi vill utöka dessa halvtidstjänster till hellidsljänsler jusl därför allsjuksköterskorna pä grund av knarkproblematiken och HIV- och aidsfaran har såmycket mer pressade arbetsuppgifter atl del i högsta grad är befogat all dessahalvlidsljänsler blir hellidsljänsler. Det var också ell krav somkriminalvärdsslyrelsen själv i sina äskanden prioriterade mycket högt. Viställer oss bakom det kravel. Sjuksköterskorna vid de stora lokalanstalterna,alltså anstalter som har 40 plalser eller mer, skall förvandlas lillheltidstjänster. A och O är de knarkfria fängelserna. kanskekan lycka all del är län alt säga sä. Jag kan hälla med om del. Vi vill haäigärdsprogram. Sådana har funnits för anslallerna, men de har inle följts upp.Del skriver ni själva i ulskoltslexlen. Vi vill ha äigärdsprogram som följsupp. Den personliga integriteten fär ge vika för dessa kontroller - del ärsvårt för en liberal all säga. Vi vill ha en human kriminalvård - inle enblåögd! Den personliga integriteten fär ge vika för del slörrekravet alt anstalterna skall hållas knarkfria. Om vi skall hälla anstalterna knarkfria fär vi rubba pänärhetsprincipen och norrnaliletsprincipen. För övrigl anser jag atlkriminalvärdsreformen bör utvärderas. 110 (vpk) replik: Försl vill jag påpeka för altvpk aldrig har sagt atl vi skall avskaffa fängelserna. 111 : Repliken gäller BirtheSöresledis anförande. Anf.112 (vpk) replik; Jag trodde atl jag fick vända mig lill alla. 113 ANDREVICE TALMANNEN; 114BERITH (vpk) replik: Det går lika bra atl jag vänder mig lillBirthe Söresledl. Jag har aldrig sagl alt vi skall avskaffa fängelser. Men vi ivpk anser all del antal fängelser vi har räcker och pekar i vårreservalion på all del är allernaiiv till fängelser för dem sorn vi kallar försocialt betingade brottslingar som behövs. Statistik och tabeller finns del gott om som en följd avmånga års kriminologisk forskning. En känd kriminolog påpekar dock allkriminologi är elt slags inekano för slora pojkar, där del vikligasle blir altförsöka klämma in verkligheten i korslabeller för att kunna använda sin leksakdatorn. I det sammanhanget blir del mycket otillfredsställande atl alll detmaterial som inte låter sig Ivingas in i korslabeller inle kommit all las tillvara pä ell sådanl säll all man kän se en förändring i utformningen avpåföljderna. Alla de kunskaper som man har dokumenterat har i praktikeninte påverkat fängelsesystemet. Det har talats en del om motionen angående skillnadenmellan kvinnors och mäns brolislighel. Jusl uppfaltningen om all del som ärmanligt ligger närmare gränsen för brottslighet än del som uppfattas somkvinnligt visar atl del vi behöver arbeia för är alt ändra gränserna isamhällel för vad som anses manligt och kvinnligt. A nslag lill kriminalvården och brottsförebyggande rådet 115JERRY () replik: undrade hur längl vi kan gåför all göra krirninalvärdsanslallerna fria från narkotika. Som jag sadeinledningsvis, och sorn även framhållits av , måste de inlagnaspersonliga inlegrilel ge vika för all vi skall kunna nä målel all allakriminalvårdsanslaller skall bli fria från narkofika. Jag vill i del sammanhängd påslå all del inle finns någonplats på jorden som det är så lätt atl göra narkolikafri som en kriminalvårdsanstalt.Del är nämligen den enda plats pä jorden där vi läser in människor. Del ärbara viljan som saknas! 116 () replik: sade alt de intagna iblandkan fä en första konlakl med narkomanvärden pä fängelserna. Det är rikligt ochdet är positivt. Men det negativa och det Iragiska är all de intagna också kanfå en första kontakt ined narkotikamissbruket på fängelserna. Del är därförförhållandena är så olillfredsslällande. Del är därför älgärdsprogram-rnenmåste ses över. Vi måsle gå så längl all avdelningarna och anstalterna blirnarkolikafria. Del måsle vara målet. Hur kan man åsladkomma detta? 1 vår molion har vi somexempel nämnl all urinprovstagningarna kan övervakas bättre. Det finns mängaandra förslag som man kan följa. Det är rikligl all en lokalanslalt för kvinnor har avsattsi . Del är också sagl all denna skall fä fortsälla all varaen anslall för kvinnor året ut. Vi menar atl delta bör fortsätta längre. Dessulommåsle ju mälel pä detta område vara atl alla de kvinnor som vill vara isoleradefrån A nslag lill kriminalvården och brottsförebyggande rådet män skallha räll all vara del. Inle förrän dä är fillräckligl gjort på det här områdel. När det gäller rehabililering av våldsmän nämnde jag i mininledningsanförande alt verksamheten i har börjat och atl denforlsäller. Utvecklingen forlsäller också i övriga delar av landet, där manplanerar sådan. Som kan se, är inte alla anstalter uppräknade.Del är alltså inte planerat för alla, och del är detta vi menar bör göras. Delmåsle också vara ell mäl att alla som vill och behöver skall få denna rehabiliterings-hjälpför att komma ifrån det beteende som förstör sä mycket, för såväl dem självasom för offren. Vissl spelar BRÅ en verkligt central roll när del gällerutvärdering och utredning på broltsornrådel, men då är det ju också vikligl altBRÅ fär de resurser man behöver! Jag sade tidigare all utskollel enhälliglsäger all BRÅ skall få detta, men jag talade också om alt del fanns risk föratl medlen inte skulle räcka till framöver och all man borde lilla pä detta.BRÅ har bl.a. framhållit all det behövs ytterligare forskning beiräffandekönsrollernas belydelse för brottsligheten. 117 () rephk: Jag vill börja med all säga lill IngbrillIrhammar all ulbyggnaden av rehabililering av våldsmän sker enligl deninriklning som ulskollel ullalal. Men alla anstalter behöver inte ha della, föralla inlagna har inle sådana problem. Vidare vill jag säga lill IngbrittIrhammar att lill kvinnoanstalten utanför Slockholm finns del möjlighet altsöka sig från hela landel för alla som vill dit. Där lär finnas platser,eflersom den är väl lilllagen. All den bara skall finnas kvar under delta ärberor pä att verksamheten skall utvärderas. Det finns faktiskl andra grunderall differentiera på än enbart om man är kvinna eller Det är faktiskl sä alt om manskall förändra någoniing kan man inte börja i slutändan, med alt dra inanslallsplatser. Var skall man då börja? Jo, man fär börja med all förändravärt päföljdssyslem. Detta får återkomma till. Sedan vill jag la upp reservation 4, som handlar omnarkolikaproblemali-ken. nämnde all man kan fä göra avkall pänärhdsprincipen. Vi har ungefär 15 000 fängelsedömda . och ungefär 9 000av dem har en slrafflid pä under tre månader-alllsä myckel korttid i anslall.Vadskall man då använda anstaltsliden till? Jo, alt se till alt de harmöjlighel atl skaffa arbele och boslad, få kontakt med övervakare och kanske fåkontakt med andra behandlande organ. Dä är del viktigt alt ha möjlighel tillnärhet. Del kan ju alllid diskuteras vad som är närhet, men jagvill ändå hävda all för dem som har korla slrafflider är del vikligl all finnasi den miljö de skall forlsälta atl vara i närde lämnar anstalten. Endast 8 %har strafftider över elt är. och då placeras man pä riksanstalt. Vidare vill jag bemöla både och , som säger atl den personliga iniegrilelen kan ge vika. Den härdiskussionen kommer vi in i varje är. Om vi, sorn sade, skall ha enhuman kriminalvård, hur längl kan vi då gä? Del går all läsa, säger . Visst - vi kan stängaanstalterna och göra dem helt slutna, men dä skulle vi inle ha någon personalsom ville arbeia där, så den möjligheten finns inte. För reslen hade del inleheller varit någon human kriminalvård. 118 () replik: Del är ju synd all Birlhe Sörestedt inle värnarom kvinnor lika myckel som om män - här skall de skickas i väg, längl borl lillSlockholm, och får inle räll lill närhel, om de vill slippa påverkas illa avmän. När del gäller rnälel rehabililering av väldsverkare ärjag förvånad över all majorilden inle vill ullala en viljeyllring alt alla sombehöver sådan rehabililering skall få del. Alt man i Göleborg har ulvidgalverksamheten och har psykologer innebär ju inle all alla kan fä denpsykologhjälp de behöver. Del behövs psykologer och kuralorer även pä andraanslalter. Del har lalals om alt utbilda personalen pä andra anslaller förbältre förståelse, men med sädana problem sorn atl vara väldsverkare ochutsätta andra för misshandel och sexuella övergrepp behöver man nog mera än engod förståelse frän personalens sida. Det behövs nog kvalificerad hjälp för atllösa sädana problem! 119 (vpk) replik: "Börja i slutändan" sade BirtheSöresledl. Jaglycker inle del är atl börja i slutändan alt efterlysa alternalivlill fängelse. Eller menar all vi i en framlid kommer alt fäalldeles för goll om plalser i den lyp av fängelser som vi har och all viförsl dä kan börja länka pä allernaiiv lill den typen av fängelser för allasorters brottslingar? 120 () replik: Vi har krävt en ulvärdering avkriminalvärdsreformen frän 1974. För undvikande av missförstånd vill jag sägaatl för folkparliels del är de ursprungliga grundtankarna i den reformenalltjämt giltiga. Vi skall nalurliglvis slå vakl om den humana kriminalvård somden reformen var ell uttryck för! Men vi måsle också på alla säll bekämpa knarket päfängelserna, och dä är differentiering av de inlagna en slor sak för oss,liksom kontrollerna och åigärdsprogrammd. Kontrollerna innebär alllsä kränkande av integriteten. Jagär skyldig Birlhe Söresledl svar pä vad detta innebär. Jo, del innebär alllsäkroppsundersökningar, undersökningar av kroppens häligheler, som det brukaruttryckas. Det är ingel tvivel om all del är inlegritelskränkande, men där färprincipen om individens integritet ge vika för konlrollen. 121 () replik: När det gäller frågan hur långl vi kan gä medintegritets-kränkningar för att få bort narkolikan från fängelserna vill jag sägatill : Titta pä häktena! De är inga inhumana plalser, men ändåfinns där ingen narkotika. Som sagl;Möjligheterna finns, det är viljan som saknas. A nslag till kriminalvården och brollsförebyggande rådet 12 protokoll 1988/89:101-103 Anslag tdl kriminalvården och brottsförebyggande rådet 122BIRTHE SÖRESTEDT (s) replik: Om hade lyssnat lill rnillinledningsanförande, hade hon hört all jag sade atl det egenlligen inte harnågon belydelse hur man ordnade del för kvinnorna, ulan huvudsaken är ankvinnornas inlressen och behov blir lillgodosedda. Berilh , del är faktiskt slutändan vi diskulerarnu - det gäller ju anslagen till anslaller. Det finns ell vissl antalfängelsedömda, som måste las in, och därför måste plalserna öppnas. Hade devaril dömda lill en annan påföljd, hade inte anstallsplalserna behövls. Del ärdärför jag menar all del här får diskuleras vid en annan lidpunkt, i sambandmed päföljdssyslemd. del var bra all jag fick medhåll om allprinciperna alltjämt är giltiga. Del kan vi vara överens om. Vi ärockså överens om att narkotikan skall bekämpas. Jag vill påstå alt del är elt ambitiöst och mycket aktivtarbete som bedrivs ute på de olika anstalterna, bl,a. i centrala program medutbildning o,d. Där man har upptäckt all de lokala ålgärdsprogrammen inlefungerar, lar man lag i dessa igen och genomför nya sådana. Personalen skallockså della aklivare i behandlingsarbdd och över huvud tagel göra innehållet iverkställigheten mera meningsfullt. Det gäller även för klienter som inte ärnarkotikamissbrukare. Vi kan vidare diskutera, . i vilken gradhäktena är humana eller inhumana. Vi vill väl ändå inle ha människor inlagna ihäkten . Vi vill begränsa häklningsliden. Del är inle humantalt låta de inlagna sitta länge i häkte. vice talmannen anmälde att . LarsSundin och Berilh anhållit all till protokollet fä anlecknal all deinle ägde räll till ytterligare repliker. 123HANS (): Ulskottd har hemställt om avslag pä min ochStig motion beträffande BRÅ och har inle heller funnit anledningatt göra något särskill ullalande eller tillkännagivande med anledning avdenna. De sammanlagda reella tillskotten av medel till BRA står inte iproportion lill den ambilionshöjning som den nya inslrukiionen innebär.Regeringens beräkning av förvallningsanslagel, vilken jusiiiieulskollelgodlagii, innebär i själva verkel en reell nedskärning med . iförhällande lill silualionen för innevarande budgelår såvill avserförvaltningsanslaget G 1. Huvudförslaget har följts. Beträffande anslagel G 2 Utvecklingskostnader anges ibelänkandel vidare all juslilieminislern under anslagel beräknat 500 000 kr.för all BRÅ i enlighet med förändringen av rådets verksamhet skall kunna deltai det brollsförebyggande arbelel pä lokal nivå och dessulom i ökad omfallninggöra utvärderingar av reformer inom del krirninalpoliiiska fälld. Beräkningarna av ulvecklingsanslagd innebär ell reelltlillskoll med . jämfört med anslagels siorlek innevarande budgelår. BRÅ:s ekonomiska silualion är sedan ell par år lillbakamyckel besvärlig. För atl klara ålagda arbetsuppgifter med vidmakthållen högambitions- och kvalitetsnivåhar BRÅ under senare är varil tvunget all anställa ijänsleinän ulöver deijänslernän sorn medel finns beräknade för i BRÅ:s budgel, vilkel har medförtatt alldeles för stor andel av budgelen är intecknad av fasta kostnader. BRÅ har 33 anställda, pä BRÅ;s budget,vilka pä grund av atl flera handläggare har dellid motsvarar dl lägre anlalhela årsarbetskrafter. Genom de för det kommande budgetåret beräknade anslagenhar BRÅ inle fält erforderliga ekonomiska resurser för atl uppfylla de avsevärtslörre krav som slälls på BRÅ genom instruktionen och de uttalanden som ianslutning härtill gjorts i budgetpropositionen och i utskottets betänkande.Med den föreslagna budgelen kommer BRÅ all bli tvunget all minska anlalelanslällda för alt få erforderliga ekonomiska resurser för de kvarvarandesverksamhel. Jag vill ha detta sagt för atl markera de akuta behovenoch även behoven för framtiden. Anslag lill kriminalvården och brollsförebyggande rådet 124BARBRO (): Verksamheten vid Studiegärden i Uppsalastartade . Med sina 20 plalser är den en öppenutslussningsanslall under sista delen av strafftiden för främst länglidsdömda.Placering pä Sludiegärden föregås av vistelse pä slulen anslall samlsynnerligen rigorös prövning, och är givetvis frivillig för klienterna. Verksamheten vid Sludiegärden bygger pä mer än tjugoårigerfarenhet av studiearbete som en metod för rehabilitering, baserad påömsesidigt engagemang, respeki och förtroende mellan vårdare, lärare ochintagna.