prot · GC0999 · 1988-12-31 00:00:00 — Bristen på kunskap om hur mottagarländerna fungerarsocialt, etnologiskt, ekonomiskt och historiskt har gjort att man satsat på enalltför snabb industrialisering och förbisett det egna jordbruket. Det är vikligl med kvinnor i de beslutande församlingarna, därför attdel är kvinnor som uppmärksammar, lalar för och arbetar för kvinnor och barn.Så är fallel även här i kammaren . Jag länker också tala om kvinnor ochbarn. Imånga av är det kvinnorna som ensamma sköter jordbruk och familjensförsörjning. Därför medför felsalsningar och den ålstramningspoli-fik somålagts länderna, med minskade sjukvårds- och andra sociala omsorger som följd,att sväll och död ökar i dessa länder. I vpk:s reservafion om stödfill familjeförsörjande kvinnohushåll på landsbygden påpekas att slöd bör gesfill projekl direkt riktade till kvinnorna. Enhalv miljon kvinnor i iredje världen dör i samband med havandeskap ochbarnafödande. Elt lika stort antal - en halv miljon - barn dör som enföljd av den ekonomiska tillbakagången. Tillsammans gör del 2 600 personervarje dag. Det är - för att fördubbla liknelse - som om åttafullaslade passagerarflygplan skulle störta . Unicefbeskriver denna verklighet med ord som "skammens statistik", ochskuldkrisens faltigdomsfälla som en "illgärning mot mänskligheten". Deflesta av dessa kvinnor kunde ha räddals med förhållandevis små insatser.Barnens död i undernäring och infektioner kunde ha förhindrats. Det är enkalastrof som det är oacceptabelt tyst om. Kunskaperoch resurser måste fram för att stoppa sjukdomar, svält och död. Biståndetmåsle inriktas på att ändra dessa förfärliga förhållanden. Men, fru lalman,indignation och medlidande är inle tillräckligt. kan och bör i sillbiståndsarbete successivt vidga planeringsramen sä all biståndet 1995 når uppfill av BNI. Enöversyn måsle göras ur ett långl perspektiv. Vi måste fä elt bistånd somverkligen förändrar, som är integrerat i ett sociall och ekonomiskl perspektiv. Detta,fru talman, är en stor framtidsuppgifl. Därför anser vpk dels all det krävs en genomgripande översyn av biståndets inriktning och innehåll, dels all del krävs ett särskilt departement för u-landsfrägor. Till det departemen tet skulle föras de bistånds- och handelsfrågor som handläggs i , men även andra frågor med belydelse för våra relationer med , frågor som handhas av andra deparlemenl, l.ex. finans-, induslri-, jordbruks- och miljöfrågor. 60 Om vpk:s reservation angående en biståndspolitiskulredning faller kommer vi att stödjacenterns reservation nr 16. Om även ansluter sig, kan vi få enulredning till stånd utan att vänta på att eventuella utfästelserinfrias av socialdemokraterna. Enteknik som är anpassad till möjligheter är nödvändig. synes ha kunnat ta fram en del sådan teknik. Vikommer därför att stödja också reservafion 62. Så även reservalion 12 ombarnens roll i utvecklingssamarbete. Vpk:s reservafioner om ökat stöd till programländer, om ökade anslaglill och om humanitärt bistånd fill olika länder är 15stycken. Om jag skulle tala för alla dessa reservafioner skulle min lalefid blioacceptabelt lång. Jag yrkar härmed bifall till vpk:s alla reservafioner! Anf.53 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag får meddela att anslag nu har satts upp om attdetta sammanträde skall fortsätta efter . 54 PERGAHRTON (mp): Liksom Karl-ErikSvartberg har jag studerat en del u-landsbistånd på platsen, bl.a. i ,som återigen står under press från att omstrukturera. I intervjueri Kairofidningarna berättar fatliga människor att om förslagen genomförs ochbrödpriserna höjs har de inget annat val än att gå ut på galorna ochdemonstrera och kanske plocka fram dolda vapen ur gömmorna - så säger defakfiskt. Ocksåi har jag kunnat se projekl, som emellerfid givit mycket mer positivaerfarenheter. Det visar sig att det inte bara är något slags okunnighet hosmänniskorna ute i de faltiga byarna som gör att de hugger ned träd och bidrartill ökenspridningen. De har stor kunskap om de ekologiska sambanden,men deras integrafion i världsekonomin - där det finns en stor efterfrågan frånkapitalstarka grupper på boskap, som trampar ned växterna och därmed bidrartill ökenspridningen - gör all situationen ändå försämras. Lösningen, som bl.a.ett projekt från har visat, är just en ökadsjälvfillit. har jag motionerat och fått en positiv skrivning från utskottet.Om självtillit har motionerat i en partimotion, som har lett fillett delvis intressant resonemang från utskottet som skriver; "I dennamening bör den svenska biståndspolifiken vara inriktad på självlillit. Omdäremot självlillit innebär att biståndsinsatser som kan tänkas bidra till exportinkomster inte bör förekomma, kan utskottet inte dela den uppfattning som framförs ." Mendetta är ju en fråga om gradskillnader. Det är ju en karikatyr av vad vi menarmed självlillit. Vi har ju inle sagt att exportinkomster över huvud laget inteskall förekomma. När utskottet måste avstyrka en sådan här reservation, trotsatt del har fört elt intressant resonemang i denna riktning, baragenom att ägna sig åt en karikatyr, är det ett av tecknen i detta betänkande påalt biståndspolitiken över huvud taget är höggradigt mogen för en allmänöversyn. Det finns många andrasådana exempel, t.ex. där utskotts- majoritetentyvärr, trots all del erkänner att någon miljökonsekvensanalys inte har gjortsoch trots att det erkänner all förhandlingar pågår men alt ingen vet vad somkommer att bli reslutatd av dem, ändå bemyndigar regeringen all använda 400milj. - utan att del hela alltså är tillräckligt utrett! Delta är dl av många tecken pä all den svenskabiståndspolitiken, som också sade här fidigare i elt mycketintressant anförande, håller på att i vissa avseenden fä en slagsida underförläckt exportstöd. Detta sker på ett sätt som vi tycker är ytterligtolyckligt. Också synen på och pä att svenska biståndsmedel skallanvändas till att kanalisera pengar på ett sådant sätt att de i praktikenkommer att hamna hos de stora bankerna är elt exempel pä den felinriktning avu-landsbiståndet som pågår. Om biståndets inriktning har vi väldigl olikauppfattningar här i kammaren. har framgått av den här debatten men ocksåav mängden av reservafioner fill utskottels betänkande. finns det vissa intressanta grundläggandetankar, om man ägnar sig ål sakpolitik. Där kan man hitta korrekta och riktigakonstateranden också hos dem som man i mänga avseenden inte alls instämmer med.Så l.ex står det i moderatreservalion nr 3 pä s. 135 alt"kvanlilelsaspekter uppmärksammas mer än kvalitetsaspekter när det bordevara tvärtom". Vi kan instämma i det när det är uttryckt pä del sättet.Detta är det stora problemet med del svenska biståndet: del har, med hjälp avenprocentsmålet, lyfts lill en sådan nivå att det stora problemel just nu inteär kvantiteten utan kvaliteten - innehållet, alltså inriktningen. Jag vet att det finns ganska olika uppfattningar om vadkvalitet i detta avseende belyder. Ändå har alltså nu inte mindre än fyra avriksdagens oppositionspartier, delvis under pågående debatt här i kammaren,lyckats resonera sig fram till att de vill ha en övergripande biståndspolitiskutredning. Trots olikartade ställningstaganden i utskollel och olikareservalionsskriv-ningar är de ändå, när de kommer till den avgörandevoteringen, beredda att stödja den reservation som i utskollel hade störstanslutning. Efter de holmgångar som har varit mellan vpk ochmoderaterna säger nu vpk att de är beredda att i sisla omgången ändå stödja dengemensamma moderat-center-reservafionen om en biståndspolitisk utredning. Vi har sagt att också vi när vår reservation med storsannolikhet har fallit är beredda att stödja den borgerliga reservationen. Nufattas alltså ett oppositionsparti för att det skall bli majoritet i ,för all skall visa all en debatt i denna kammare inle bara är enteaterpjäs utan i vissa fall kan leda fill att beslutet påverkas. Del fattas dlopposifionsparti! Det är dessutom det opposifionsparti som på olika sätt harvelat framträda som del mesl u-landsbiståndsvänliga av samtligaoppositionspartier, nämligen . Jag har ännu inte givit upp hoppet -del har i och för sig gått några limmar under vilka vi har väntat på en signali något av de många inläggen från folkpartiet-om att partiet nu skulle kunnalåta sak gä före, inte prestige, utan före en dålig riksdagslradiiion, nämligenden att man alltid måsle hålla fasl vid exakt det man har sagt i utskottet. har detkommit in ett nytt parfi i . Vi introducerade vissa nya tradifioner som jag tyckerandra kan ta efter. Som ni säkert har märkt har det ganska ofta förekommit attvi stödjer reservationer som vi inte har stött i utskotten. Vårriksdagsgrupp har ett självständigt inflytande, och våra utskottsledamöter ärinte allvisa personer. De följer parfiprogrammet, men riksdagsgruppen kanibland - inom partiprogrammets ram givetvis - i en avvägningsfråga ändå kommatill en annan slutsats än våra utskottsrepresentanter. Jaghar väldigt svårt att tro att frågan om en biståndspolitisk ulredning är bundeni partiprogram. Den frågan kan knappast ha den karaktären. Del ärändå en sorts avvägningsfråga, men i detta läge en väldigt intressant ochviktig avvägningsfråga, om vi efter alla dessa år skall få en ordentlig sakliggrundval för det vidare arbetet med biståndspolitiken i ett läge där det inteär mängden pengar som är del allena avgörande, ulan inriktningen. Jagvill verkligen starkt vädja fill att nu stå upp för att vara dtu-landshjälpsprogressivt parti. Jag har mycket svårt att se vilka skäl somskulle kunna bromsa ett folkpartistöd för denna reservation i voteringen i ellläge då kommer all rösta på samma sätt som visar nämligen att prestige och profileringar kan överskridas i dennakammare. skulle faktiskt kunna visa värdighet och låta sak gå förepetilesser. Jaghoppas innerligt alt jag nu inte har sagt någonfing som väcker onda känslor hosfolkparfiet. Det har i så fall varit helt oavsiktligt. Detta är en vänlig ochsaklig vädjan till folkparfiet att medverka dels fill ett sakpoliliskt mycketviktigt beslut, dels fill ett beslut som skulle kunna höja presfigelitet grand över tealernivån, där den alltför ofta befinner sig. Anf,55 () replik: Jag har lyssnat på de "vänhga", lockande tonfallen från PerGahrlon. Jag lackar för de vänliga inbjudningsorden. PerGahrlon vädjar att vi inte skall låta vara en teaterpjäs där man intekan ändra sig utan måste följa vissa mönster hela vägen ut, så att säga. Nuhar inte intagit den här ställningen utan att ha en grundligmotivering för den. Vi har länge drivit linjen att vi skall arbeta medutredningar- rullande sådana - pä de områden vi finner anledning att utreda. Detär litet märkligt när Per Gahrlon så alt säga dömer hela folkpartietsu-landspolifik och menar att den skulle stå och falla med om vi accepterardenna totala utredning av biståndet. Det är en ganska märklig inställning, på vågskålen skulle lägga detta enda förfaringssätt - man borde väl ändå setill helheten i vårt biståndsprogram och i vad vi för fram i våra mofioner,innan man dömer ut folkpartiels biståndspolitik? Vimenar att det är risk för att mycket blir lagt på is om man tillsätter en såhär slor utredning och alt det är på något sätt skulle lägga en död hand överbislåndspohtiken. Dessulom är ju de olika partiernas utgångspunkter diametraltmotsatta. Del ser vi också ; det är ju inte så att det finns en enhetligreservafion på det här områdel, ulan det är tre olika reservafioner-och del äringen fillfällighd. Vi har , som har fill utgångspunkt att sänkabiståndet, vi har , som vill låta det ligga kvar på den nivå somdet har , och vi har vpk, som vill öka biståndet. Detta skulle varautgångspunkten för en utredning! Nej, från sida tror vi mer på rullandeutredningar, och det har vi också visat. Del är inle så all vi säger nej lillutredningar - vi har sagt ja till flera stycken, och vi säger ja till en här , nämligen på det multilaterala biståndels område. Vi tycker det är riktigtatt man på så sätt försöker finna nya, effekfiva vägar för biståndet. anser - och att del ligger mycket i deltaresonemang borde även Per Gahrlon inse - att det blir effektivare genom att manutreder på de områden där vi finner bekymmer. 56MARIA () replik; Progressiviieten för Per Gahrlon har nureducerats lill att utmynna i ett ulredningskrav. Det är i och för sig trevligt med utmaningar, men som PerGahrton sade skall vi nog inle enbart betrakta den här deballen som enteaterpjäs. Del väsentliga är ju att det inte är lealerrepliker för stunden mansäger ulan att del som sägs här i kammaren kan gälla även ulanför scenen. finns det inte förutsättningar att få en majoritet ikammaren för en utredning, av det huvudsakliga skälet att vi har sakligaargument emot alt ställa upp för en utredning, som sadenyss. Men naturligtvis behöver man inte säga nej för all framtidfill en ulredning. Det finns en omständighet som mycket väl skulle kunnamotivera en biståndspolitisk översyn av det slag som Per talar om, ochdet är om beslutar sig för att gå ulöver enprocentsmålet och sättaupp som ett nytt biståndspoliliskt mål. Om fattar ett beslul attkraftigt utöka det svenska biståndet, så är det självklarl alt vi frånfolkparfiets sida skulle överväga om del inle i så fall vore lämpligt med enutredning för att diskutera hur innehållet i elt sådant, utökat bistånd skallse ul. Är det så att Per Gahrlon kan bidra till en sådan majoritet i ,så kan kanske folkparfiet bidra med den andra delen. 57 PER () replik: Jaha - så gick det med del försöket all varakonstruktiv i det pohliska arbetet! Det är inte så alt i just denna reservationkräver någon sänkning av u-landsbiståndet. Del är ganska självklarl att del finns olikareservationer, eftersom vi har erkänt all vi har olika utgångspunkter - vi ärolika partier och har olika ideologier. Men vi är överens om en sak: U-hjälpsproblematiken har nunått ett stadium där kvanlildsfrågorna inle är de allena avgörande, ulankvalitetsfrågorna är det viktiga. Detta vill inte folkparliel ställa upp påatt utreda - det är uppenbart. Vad belyder del? Jo, del betyder att man måste misstänkaatt kvantilds-målet för har fått ell sådant egenvärde att man inlevill riskera att gå in i en övergripande utredning som kan komma att prioriterakvalilafiva inriktningarav dl slag som inte vill ha. Och vad är det som döljer sig under detta kvanfitetsmål?Jo, som en del av oss har varit inne på - jag vel att inte alla har denuppfattningen, men det är min syn; här döljer sig en systematisk förvridning avu-landsbiståndet i en riktning som gör att det mer och mer blir ett förtäcktindustristöd. Är det det vill acceptera , i sin stora koahtionmed socialdemokraterna? Är det här en förberedelse för det ni skall göra när niskall höja mjölkpriserna tillsammans med dem också? Är det ni bäddar för i detena steget efter det andra alt skall framträda somsocialdemokraternas stödparti? Jag ärledsen att den vänliga tonen inle kan beslå längre. Vi har gjort ett mycket allvarligt försök, från vänsternfill högern, att bortse från de ideologiska sakskillnader som alla vet all vi har,för att för en gängs skull uppnå ett resultat här i . Men då kommerden folkparfisfiska smålligheten fram när den är som allra sämst: man försökerprofilera sig. Del är ungefär som en gång i liden när en folkpartiledare stodhär i talarstolen och sade att man skulle införa ett lagförbud mol en pågåendestrejk, medan en annan folkparfiledare gick ut och deltog i strejken, därföratt man i interna sammanhang sade all man skulle hålla flera profiler levandepå en gång. Den där profilismen irodde jag att ni som har stannat kvar ifolkpartiet hade insett leder rätt ut i den politiska öknen. Ni har haft en chans här. Vi har verkligen jobbat heladagen från olika utgångspunkter för att åstadkomma resultat. Jag är beklämd över att mina värsta fördomarom vad egenfiigen är innerst inne tyvärr har bekräftats här . 58KARL-GÖRAN BIÖRSMARK (fp) replik; Per sade tidigare att han verkligenansträngde sig för all vara vänlig i sin ton, för att han genom denna vänligheti tonläget skulle kunna nå ett vissl mål. har Per konstaterat atthan inte nådde dithän, och då beter han sig som det bortskämda barnet som intefår sin vilja igenom: han börjar sprattla, sparka och skrika och kommer medvissa otidighder. Jag länker inle sänka debalten lill den nivån, utan jagvädjar fill Per Gahrlon att lugnt lyssna på våra argument. Jag har redanframfört dem . Det finns egenlligen inte stor anledningatt upprepa dem, för jag vet att Per Gahrlon nu har slagit dövörat lill ochinte kommer att lyssna, men jag tar det ändå; Från sida tror viatt del är effeklivare och ger ett bättre resultat om vi har rullandeutredningar på områden där vi ser bekymmer, i stället för detta stora,övergripande utredningsförfarande, där det är slor risk för alt en död handläggs över u-landsdebatten för framöver, och med tanke på dehell olika utgångspunkter som parfierna har. Jag håller med , som tidigare sade att kanPer övertyga moderala samlingspartiet att inle sänka biståndet utan istället ha den inriktningen att vi skall gå mot ett tvåprocentsmål, så skulledet bli ett helt annal och myckel intressantare utgångsläge för debatten ochför ett utredningsarbete. Men så länge miljöparfiet har den inställning dethar, finner vi det inte meningsfullt. 5 protokoll 1988/89:99 Jag vädjar alltså till Per Gahrlon att lyssna fillargumenten, att lugna ner sig litet och att ta dem till sig. Då skall han finnaatt den linje som jag har förfäktat här i kammaren inte är någoniingnytt. Den har drivit fidigare, med viss framgång - vi har varil medoch tillsatt flera sådana utredningar. Jag vädjar lill Per Gahrlon att lyssnalill argumenlen och dämpa tonläget något. 59 PER () replik: Det var inle med vänlighet jag försökteövertyga folkpartisterna. Det var med sakskäl, nämligen sakskälet att detbehövs en ulredning. Vänligheten var till för att inle skapa onödigapsykologiska spärrar i ett givet debatlögonblick. Vänlighet är inget självändamål, definitivt inle. Blir manförbannad, och det kan man bli i den politiska deballen, tycker jag att manockså skall visa det. I och för sig är förbannad inte korrekt uttryck för vadjag har blivit, ulan det är besviken, myckel besviken. Jag Irodde att det varmöjligt att nå konstruktiva resullal när man gjorde konstruktiva försök. vill alt vi skall övertyga moderatasamlingspaifid om att det skall öka u-landsbiståndet, före en ulredning. Vissltror vi på våra sakskäl, men vi tror inte alt vi kan förändra en grundläggandehållning hur lätt som helst. Utgångspunkten för parlamentariska utredningar kanväl ändå inle vara att alla partierna är eniga innan de går in i ulredningen.Det är en helt ny filosofi för parlamentariska utredningar. Utgångspunkten är ju all man vill ha alla synpunkter med,fillsammans med mängder av faktamaterial, och all man i bästa fall iulredningen tar och ger sakskäl och kan uppnå en del. Men här kräver alltsåfolkpartiet att man i princip skall vara enig om u-landspolitikens inriktning.Herregud, om vi hade varil eniga, hade vi ju redan nu haft dl enhälligtbetänkande från utrikesutskottet! Belänkandet och debalten visar jusl att när det gällerinriktningen är vi inle eniga. Väldigt många är eniga om att vi har dennaoenighet och att jusl denna oenighet är ett motiv för att ta tag med ett störregrepp kring u-landshjälpen och göra det i en slor parlamentarisk utredning. Till denna insikt, denna fundamentala demokratiska insikt,att man kan vara enig om alt man är oenig och just därför måste tränga djuparein i en fråga, denna Voltaireska insikt, har Uberala rötter. Den omfattas nu avfyra partier, så vill skilda som vpk, , och moderalasamlingspartiet. Men del parti som skulle vara liberalismens banerförare i vårtid fattar inle ens vad det handlar om utan vill att vi alla skall vara enigainnan vi går in och pratar med varandra ordenlligl inom ramen för denparlamentariska utredningen. Jag skall inte säga vad jag känner inför dettaliberahsmens förfall. Jag har ju själv klokt nog avfallit för länge sedan fråndenna uttjänta ideologi. Det känns ändå litet tragiskt - så långt kan jagsträcka mig - men det är mycket mera tragiskt för sakfrågorna. Det är intenågra bortskämda barn i den här talarstolen eller någon annanslans utan deutsvultna barnen i världen, som är i behov av en mer kvalitativt inriktadsvensk u-landshjälp, som förlorar på profilpolilik här, lyvärr. Förste vice talmannen anmälde all all fill prolokollel få antecknat all han inte ägde rätt tillytterligare replik. 60 AXEL (): Den debatt som har limat i kammaren kanske förvirrarbegreppen en del när del gäller linjerna för svensk biståndspolitik. Låt migunderstryka vad några lalare har sagt, nämligen att oavsett de93 reservalionerna, som har sina speciella orsaker, är en mycket stor majoriteti utrikesutskott enig i fråga om de centrala delarna av svensktbistånd lill utvecklingsländer. Det är egentligen en självklarhet, för hurskulle svenskt bistånd, trots att vi är verksamma på så många platser ivärlden, kunna fungera sä bra som det ändå gör, om inle vi hade en massivgemensam inställning i fill arbelel i utvecklingsländer? Lät mig från början tala om vad det är jagskall beröra i dagens bislåndspoliliska debalt. Jag tänker tala litet grand omsvenskl bilateralt bistånd till länder och lill regioner i , inkl. dethumanitära biståndet fill södra . Men innan jag går in pä det, frutalman, vill jag säga någol om ett viktigt inslag i svensk biståndsverksamhetsom inle alllför ofta berörs när vi här i debatterar svenskbiståndspolitik. Storleken på och inriktningen av insatserna dominerar ochalltför sällan las de nödvändiga personella insatserna upp. Ändå är de enförutsättning för att biståndet skall fungera och att de mål som vi här iriksdagen ställer upp skall uppnås. Vår personal på SIDA, både här hemma ochute på fältet, alla de människor som utan lanke pä egen arbelar i defrivilliga organisafionerna, alla biståndsarbetare av olika slag - derasinsatser är den viktigaste anledningen till att del svenska biståndet tillutvecklingsländerna fungerar så bra som det gör. Det känns riktigl för mig all i biständsdebatten och fråndenna talarstol rikta elt tack till alla som genom sitt arbete, ofta förenatmed personliga uppoffringar, bidrar lill genomförandet av de svenskabiståndsinsatser som vi beslutar i denna kammare. Herr lalman - välkommen! Merparten av svenskl bilateraltbistånd går fill länder och regioner i . Av våra programländer finns deflesta i den världsdelen. Genom det humanitära biståndet till södra harvårt land i många är bidragit lill främsl sjukvärds- och utbildningsinsatser ide s.k. fronlslaterna saml stöd till befrielserörelserna ANC och SWAPO. Från anslagsposten Katastrofer går regeringen inmed betydande belopp, direkt riktade till och snabbt verksamma i områdendrabbade av naturkatastrofer, liksom lill länder i södra som ofla, bådeplötsligt och hårt, drabbas av sydafrikansk aggression. Regionala insatser förmiljö- och markvård, bl.a. inom SADCC-samarbetet, erhåller i betydande gradsvenskt stöd. Situationen i har berörts. Låt mig bara konstateraatt där är också och riksdag beredda till aktiva insatser såsnart sädana är möjliga. Låt mig övergå till de delar av betänkandetsom rör och kommentera några av de reservationer som är fogade lilldenna del av betänkandet. I reservafion 14 vill folkparliel utökaprogramlandskretsen med . Dessutom vill man ha dl utökatbiståndssamarbete med och . Om detta är följande att säga. Ett organiserat, långsiktigt programlandssamarbete somskall leda till framgång kräver resurser, engagemang och kunskap om landet,något som inte är möjligt att både inhämta och upprätthålla för ett stort antalländer. Del är därför vi har den nuvarande begränsningen i fråga omprogramländerna. Jag medger att gränsen är svår att dra, menutskottsmajoriteten avvisar tankarna på en ulökning av programlandskrelsen juslnu. Därför ber jag att få yrka avslag på reservation 14. I ett antal reservationer, nr 32-36, behandlas A\ngola,Eliopien, och . Här råder del olika syn på det svenska biståndetfrån olika partier i .