prot · GC09108 · 1988-12-31 00:00:00 — Härfinns ocksä förslag som inle har avancerat så långl inom EG atl det gåratl säga hur beslutet i väsentliga delar kommer atl se ul. Inom denna gruppfaller också direktiv där en svensk harmonisering kräver yllerligareöverväganden. Om våra mål för den västeuropeiska integrationen skallkunna förverkligas, är del angeläget all vi med oförminskad krafl och ambifiondriver arbelel vidare, såväl inlernl som i samverkan med övriga EFTA-länder.Regeringens arbele inriklas på: - all åsladkommaerforderlig harmonisering av och EG:s beslämmelser på alla områdensom berörs av EG:s inre marknad, anfingen genom en harmonisering på egen handeller genom förhandlingar med EG i lakl med alt den inre marknadenförverkligas; - atl verka förall den sociala dimensionen ges en ökad vikl och all samarbelel inle begränsaslill den inre marknaden ulan ocksä omfattar sådana områden som forskning,utbildning och miljö; - atl verka föratl mål och tidsplan fastställs för ulvecklingen av samarbelel mellanEFTA-länderna och EG; och - atl åstadkommalika behandling av svenska intressen pä en integrerad västeuropeisk marknad. I del nordiska samarbelel har deltas roll ien slörre västeuropeiskt mönster varit en dominerande fråga. Den har behandlatsi flera rapporler och i deballen vid Nordiska rädels session . Vi ser här framför alll ivä uppgifter. Dels gäller del allslärka del nordiska samarbelel inlernl genom all dra nylla av resullalen i denväsleuropeiska inlegralionsprocessen. Dels gäller del all slärka de nordiskaländernas ställning i det europeiska samarbetet på områden där vi har nåttlångt. Målen framgår av rubrikerna som hemmamarknad, gemensamtransporl-marknad, ulbildnings- och kulturgemenskap, nordbors rällighder,miljöpolitik, arbetsmiljö saml konsumentpolitik. När delgäller som hemmamarknad har vi pragmatiskt utgått från Prot.1988/89:108 de konkreta handelshindren och försökt hitta praktiskalösningar. En hel del framsleg har gjorls. Cirka hälftenav de problem sorn anmälts har lösts, men Handelspolitisk debatt '''' problemen älerslår, trolsflera års arbete. Den handelspoliliska silualionen i slorl sätter gränserför hur långl vi kan komma med del inlerna nordiska samarbelel. Del är inlealllid sä all lösningen pä problemen är en nordisk överenskommelse, men i mängafall kan del vara ell steg pä vägen. Det kan ge oss en gemensam bas i senareförhandlingar. Grunden för det nordiska samarbetet är den språkliga ochhisloriska gemenskapen saml den nordiska samhällsmodellen. Del är därförnaturiigi att bl.a. del kulturella samarbetet och lagsliflning i frågor somdireki berör medborgarna spelar en forlsall cenlral roll i del nordiskasamarbelel. andel av utrikeshandelhar, med undanlag för , minskal under senare är. En viklig orsak lill denallmänna nedgången är de ekonomiska svårigheter som präglar inångau-landsekonomier. En annan orsak är all många svenska exportföretag i nuvarandeekonomiska högkonjunktur föredragit all salsa på närmarknaderna i Väsleuropaoch . En iredje orsak är den minskade svenska oljeimporlen fränMellanöslern. Det finns anledning att öka handeln rned . Förden långsiktiga ulvecklingen av svensk export är del väsentligt atl fördjupahandelsförbindelserna med de snabbi expanderande industriländerna iStillahavsasien, som kommer atl spela en alll slörre roll i världshandeln. Menäven handeln med andra kan vara av slor betydelse. Handeln är bdydelsefull också för egenulveckling. samarbele med mäsle la fasla på alt dessabefinner sig i olika utvecklingsstadier och alt de sinsemellan har myckel olikaekonomiska strukturer. Några har nått en sådan utvecklingsnivå atl dei ökad grad kan inlemmas i del inlernalionella handelspoliliska regelverket. Debör i ökad ulslräckning kunna påla sig samma älaganden som i-länderna ochgivelvis samfidigt få del av samma fördelar. För andra, i huvudsakråvaruproducerande , är della ännu en avlägsen möjlighel. Denna differenlierade syn avspeglas i agerande pädel mullilalerala områdel. Regeringen verkar aklivl i bl.a. och all öka möjligheler all fä avsältning för sina produkler päi-landsmarknaderna. Detta gagnar främst de mer utvecklade . Samtidigtsläller vi krav på alt dessa länder själva skal! sänka lullar och la borlonödiga imporlbegränsningar. Beträffande bl.a. de fattigaste dellarSverige i del multilaterala arbetet med all uppnå mer slabila råvarumarknader.Vi har också accepieral atl ge de minsl ulvecklade särskildaförmåner inom ramen för vårl GSP-syslem. Del svenska förbudet mol handel med Sydafrikaoch har varit i kraft i etl och ell halvl år. Vi har noleral en kraflig minskning av handelssiffrorna. De undanlagsbeslämmelser som finns i sankiionslagstifiningen har tillämpats med slor restrikiiviiel och främst avsett läkemedelsområdet. Regeringen fäster stor vikt vid atl sanktionslag- sliflningen efterlevs och alt lagstiftningen blir sä effektiv och heltäckande 14 som möjligt. På förslag avregeringen har tullen getts ökade befogenheter att utreda ochingripa mol brott mol sankiionslagsliftningen. Generaltullsiyrel- Prot.1988/89:108 sen harockså fåll ökade resurser för all effeklivl kunna övervaka handelsför- 3maj 1989 budel.Beiräffande beslutade regeringen i är alt medge en generelldispens för alla varor som skall föras in i för all användas inom ramenför UNTAG:s verksamhel. Elt hävande av förbudet mot handel medNamibia kan bli aktuellt så snarl etl frilt och demokratiskt Den gemensamma grundsyn i handelspolitiskafrågor som förenar flertalet politiska partier och intresseorganisationer ivärl land är ulomordenlligl värdefull. Den skapar trovärdighet i värl agerandeoch ger slyrka i förhandlingar med enskilda länder och ländergrupperingar.Sveriges handelspolitik bygger pä övertygelsen om värdel av internationell samverkan,såväl bilateralt som multilateralt. En sådan inriktning är grundläggande för enforlsall slabil utveckling av världshandeln. Tillväxt i världshandeln är inleett mål i sig, ulan ell medel alt uppnå ökad välfärd och atl tillmötesgåmänniskors behov av bra varor lill fördelaktiga priser. Med tanke påinriktningen av vår handel kommer regeringen alt lägga slor vikt vid delväsleuropeiska inlegrationsarbelel. Samiidigi skall vi fortsätta att verka förliberalisering av världshandeln och för atl trygga ell slarkl multilateraltregelsystem. Detta syslem måste utvecklas till alt omfatta belydligl slörredelar av världshandeln. Del gäller iradilionella områden som jordbruk och teko,liksom nya dynamiska områden som tjänstehandel och kunskapsöverföring. 3 (): Jag vill börja delta anförande med alt kommenlera deomständigheter varunder vi arbetar här . Det är naturligtvis försl altbeklaga, i allra högsla grad, alt denna vikliga deball hälls dagen före enpressfri dag. har därmed lagil ifrån sig själv rällen och möjlighelenall påverka och medverka lill opinionsbildning i dessa vikliga frågor. Detbeklagas i allra högsla grad. Jag vill gärna vända mig lill statsrådet och framföra enmycket bestämd kritik mol det sätt på vilket behandlas i dessafrågor. Del har kommil utomordentligt tydligt lill ullryck , då slalsrådelhar hållil presskonferens kl. 8 00 och för media och riksdagengjorl lillgänglig en 330 sidor ijock s.k. vilbok. med redovisning för delsvenska inlegralionsarbdd under del gångna årel. Jag lycker att del är enulomordenlligl allvarlig brisl på anständighet inför våra arbetsmöjligheterall på della sätt göra ett väsentligt debattunderlag lillgängligl en limmeinnan vi skall gå upp här i lalarslolen. Del ger anledning all fråga sig vilka skälen lill dellahandlande är. Del finns så myckel större anledning alt ställa den frågan somdetta beleende uppenbarligen ingår i ell mönster som börjar blietablerat. Statsministern höll här i en inlerpellalionsdeball pä skärtorsdagen, en utomordentligt säker lidpunkt, orn man vill undgåmassmedial uppmärksamhel och om man vill dra täcket över en känslig fråga. Jag villmed all den skärpa som det gär an all ulöva från denna lalarslol 15 Prot.1988/89:108 proleslera mol alt behandlas på della säll. Del geronekligen en exlra poäng lill Per Gahrtonskrilik, som har fält bdydande uppmärksamhel i media,av alt här sker någonting som inte görs öppel. Jag ser med spänning fram emolhur handelsministern avser all kommentera della, inle minsl eftersom PerGahrton nu har kommit till kammaren och säkerligen kommer alt elda pä underpannorna i denna krilik. Jag skall emellertid föra kritiken ännu ett stycke längre.Vi vet atl del finns en historisk iradition inom socialdemokratin sedan TageErlanders tid atl umgås med värl lands näringsliv och organisationer päHarpsundskonferen-ser och liknande arrangemang, lill vilka media ochoppositionspolitiker inle har tillträde. Man ställs ulanför och fär fillgångtill den informalion som regeringen behagar ge ifrån sig. är vi inne i sammamönsler, därigenom alt del uppenbarligen finns fillgång lill mer informalionför dem som ingår i slalsminislerns europeiska råd, eller vad det kallas, änför oss som arbelar för all bilda opinion i vårl land, nämligenopposiiionspolitiker och media. Vi vel genom våra egna kontakter med dessaorganisationer all regeringen häller en mycket närmare information lillgängligför dem än för oss. Jag hörde pä presskonferensen atl handelsministerntalade varmt om betydelsen av EFTA-delegationen. Vissl har den belydelse ochvisst får vi informalion. Men del handlar om en delaktighet i en process, ochden har jag aldrig känl mig uppleva såsom oppositionspolitiker. Jag har känlmig fä de stycken bröd som regeringen vill bjuda på, och sedan har jag självarbelat för anskaffa mig informalion. Del orn della och om formerna för vårdeball. Deballen belraklar jag som så vikfig all del har varitsvårt all la denna lid ifrän min ulmälla lalelid. Men denna fråga är viklig,fru slalsråd. Vi vill känna förtroende för regeringens arbele och vi vill kännaförtroende för all vi har fillgång lill samma arbetsmöjligheter som ni, och dethar vi uppenbarligen inle. Jag hade länkl all ägna inledningen av millanförande myckel mera ål alt diskutera den stora frågan om den slorainternationaliseringen, som är vår tids grundläggande trend. Men eflersom vi nuhar hamnat i den situation vi har med en framlagd redovisning förinlegrationsarbelel, ser jag mig tvungen all börja med Europafrågan, även omjag gärna myckel lydligl vill säga atl Europafrågan egentligen bara är en delav den grundläggande och stora ulvecklingen, nämligen ulvecklingen mol enalltmer inlernalionalise-rad värld, ulvecklingen mot internationell frihandel,som är-som jag ser del - det främsta hoppet vi har dä del gäller en ulvecklingav en värld i fred. Men alllsä, jag börjar med all någol kommenlera lägel iEuropafrågan. Där är silualionen nu den all vi har elt ramverk inom vilket våranalys kan fullgöras. Det ramverket finns nalurliglvis från förslå slund, från1988 års beslul om den europeiska integralionen, men del har fäll ell nyllinnehåll av fyra nya dokumenl. De nya dokumenten är - det är ganska självklarl-Oslo-deklaralionen. publikationen om Bryssel-mötel, som korn kort därefter,tolkningarna av berömda 17-januarilal och den i dagframlagda vitboken. Sammanfattningsvisvill jag säga att av detta material framstår väl ändå som ganskauppenbart att profilen, "fremgangsmåten", har en sjunkande tendens,Delors tal var vad del var och inle mer, men del var en ulmärkl 16 startpunkt för en ny lyp avkonlakl. Del var en ulmaning lill EFTA-stalerna Och sä skedde vid Oslo-möld. Huruvida man kallar del för Prot. en framgång,en succé eller elt nederlag saknar belydelse. belydelsevar bara vad man i uppfallade av mölel - hur Oslo-mölel skullelas emol i . Där är vi lilel grand förlorade, för såvill vi vel har handelspolitisk deban statsrådetGradin ju framfört till omvärlden att bekräftade att Oslo-deklarationenemoUogs posilivl i EG och i , medan vi däremol inle sermyckel av resullalet av den slora process som skulle ha börjat. Jag har hört talas om atl man skulle starta upparbetsgrupper. Jag har hört talas om all man skulle genomföra "feasibilitystudies". Och jag har hört talas om en del andra utvecklingar som alla harelt gemensamt drag, nämligen draget av vad man gör när man inle vill gä framäl,när man söker vägar alt hålla lillbaka en process. Del ger anledning alt läsa vitboken utifrån detperspektivet och inle ulifrån statsrådets perspektiv. Av de 300 sidorna har jag hunnit atl bläddra igenom ellfälal, men jag finner redan ivä områden som jag anser värda all diskulera ochkommenlera, när vi nu deballerar vär svenska Europapolitik. Elt av dessa områden är redovisningen pä s. 19 över detnuvarande lägel i förhållandet mellan och EG i vad avser etableringenav den inre marknaden och den beslutsprocess som pågår såväl i EG som här hososs. Såvill jag kan lolka tabellen är del så all man inom EG har beslulal iungefär 130 ärenden - slulligl anlagna, delvis anlagna och en gemensamposilionsvo-lym - medan del finns förslag framlagda i 231 fall. Av denpresskungörelse som vi har fäll och av det anförande som statsrådet höll tycksdel framgå all vi har klaral av 10. Vi kan förutse all vi har 50 lill sorn vikan klara ulan stora och svåra anslrängningar. Då vill jag fråga: Varför har vi inle klaral av dessaärenden? Vad vänlar vi pä, fru slalsråd? Varför har vi inle fäll förslag ochvidlagit åtgärder i de 50 ärenden som är så enkla all genomföra? Sedan kommer vi lill den grupp av ärenden som jag Irorkallas grupp 2, där del krävs ytterligare förhandlingar. Del är svära frågor:offentlig upphandling, samordning av luflfarislransporlerna, samordning avtelekommunikationsnätet. Del är svåra, långtgående frågor, där del verkligenkrävs en inlegralion, oberoende av om vi skall gå med i EG, om vi skall slä vidsidan av eller vad vi skall göra. Varför har vi inte kommil i gäng med defrågorna? Är det EG som lackar nej? I sä fall - varför accepierar vi atl EGlackar nej lill förhandlingar i dessa centrala och väsentliga frågor förSveriges framlid i ? Del är inle självklart all detta är EG-frågor. Det äreuropeiska integrationsfrågor, och jag lycker all vi har anledning kräva enordenllig redovisning av varför vi inle har kommil i gäng med förhandlingar ide frågorna. Under inlerpellalionsdeballen pä skärtorsdagen slällde jagfrågan lill slalsminislern om del var sä atl regeringen säg mer lill EFTA:sframlid som organisation än till framtid. Jag blev dä i stalsininisternsreplik utmålad som en supersvensk i klass med Per . Det upprörde mig endel. Men bortsett frän den lilla känslan av upprördhet tycker jag ändå att delär väsentligt atl la fasta på della. Närslalsminislern resle lill hörde vi talas om tullunion. 2 protokoll 1988/89:108 Prot.1988/89:108 Delors hade ju talat om tullunion i sill myckel vikliga tal, som ivarje fall var startpunkten. är att märka, frustatsråd och hennes mänga medarbetare, atl ivitboken nämns inte all i sill anförande gjorde frågan om entullunion till en huvudpunkt när del gällde relalionen till EFTA-länderna. 29, herr statssekreterare, återfinns inle någon informalion om dennaväsenlliga fråga. Del lycker jag är lilel uppseendeväckande, och det kräver enkommentar av slalsrådel. I minislerdeklaralionen från har vi klarl sagl ifränall vi är beredda all gå längre när del gäller all slärka EFTA, atl vi ärberedda all skaffa fram de institutioner som är nödvändiga och all vi ärberedda all skaffa fram en tvislelösningsmekanism. Vi har gäll långl, och jaglycker all del på den punklen är räll all värdera Oslo-deklaralionen som ellframgångsdokumenl. Där har EFTA-staterna verkligen sagt en hel del. Men när det gäller punklen om tullunion blev delingenfing. Vi behöver inle dölja all vi alla vel atl har slorasvårigheler på den här punklen både konstilutionelll och poliliskl. Vad händer nu med svensk hållning till en tullunion? Omman analyserar artikel 24 i GATT-sladgan så finner man all en tullunion är väldefinierad och all innehållet naturligtvis skall kompletteras med del innehållsom Rom-traktaten har då del gäller den europeiska tullunionens innehåll ochvärde. Men del är värt all peka på alt en tullunion egenlligen bara innebär eltåtagande all della i en gemensam yttre tullmur och i gemensammahandelsregleringar. Det finns ell engelskt uttryck med utpräglat låg profil-tyvärr kan jag inle hitta del nu bland mina många lappar - för dethandelspolitiska innehållet i tullunionen. Del innehållet skall naturligtviskompletteras med Rom-fördragels innehåll på del handelspoliliska områdel. Min fråga med della inlägg är: Vad är del som avhåller densvenska regeringen från atl nu lala vidare och mer om en tullunion, som ju ärelt väsentligt instrument föratl komma in i integrationsprocessen, för alt läraoss hur EG arbetar? Om det är del handelspoliliska hänsynstagandet är jugränsmuren uppenbarligen ganska låg, redan av del skälel all GATT-sladganinnehåller en myckel låg profil på den punkten, men även därför alt vi jukänner lill EG:s handelspoliliska slåndpunktslagande ganska väl. EG har ju iinlel fall hillills, vad jag kan erinra mig, trätt för nära angelägna svenska neutralitds-inlressen. Det sägs så ofla alt vi, om vi skall gä in i en tullunion,behöver ell neutralitdsförbehåll. Jag anser all del är etl felakfigt vallultryck. Vi behöver möjligen göra förbehåll för myckel väl definieradehandelspoliliska ståndpunktstaganden som berör öst-väst-konfliklen, men någralängre gående reservationer behöver vi inte göra. I sådanl fall - vad har hänt med lullunionslanken? Harregeringen släppt den? Och i sådant fall, hur länge skall regeringen accepleraatl den splittrade EFTA-nalionsgruppen inte förmår all åsladkomma resullal? Det finnsi deklaralionen uttalanden om all regeringen är beredd att pröva nya ochandra vägar, om inle den här vägen leder till målel. statsrådetGradin alllid sagt. Min fråga är: Hur länge skall vi vänla? 18 det för lidskrav hos regeringen? Ärdel fram lill näsla val eller gäller statsministernsförhoppning atl EG-frägan och därmed möjligen ocksä Prot. 1988/89:108Sveriges säkerhetspolitiska förhållanden inte skall bli föremål förbehandling i näsla val? Vi har, lycker jag, anledning all vänlaoss atl slalsrådel i dagens debatt ger besked orn vad regeringens tålamod ärvärt i tidshänseende när del gäller det s.k. EFTA-spåret och alt avstå från altpröva tullunionens väg. Därmed, herr talman, skall jag övergå till all lala om delväsentligaste, nämligen den globala ulvecklingen av den internationellafrihandeln och den oerhörda belydelse som en vidgad internationell frihandelhar. Jag skall kosta på mig några inledande kommenlarer innan jag övergår lillatt diskulera den aktuella ulvecklingen. Del är värl att lägga på minnet att de senastedecenniernas utveckling i världen pä nyll bekräftar atl del är den teknologiskaulvecklingen som är drivkrafien i den ekonomiska ulvecklingen. Del saknaregenlligen belydelse vilkel ekonomiskl syslem som råder. Del är del land sommed hjälp av fria individers krealiva förmåga kan driva leknisk ulvecklingframäl som lar del ekonomiska ledarskapel i värl väridspolitiska system. Dennautveckling, som vi har sett, är värd alt observera. Den leder nämligen lilllångtgående och betydelsefulla förändringar av den internationella politiskasituationen. Vad vi har fåll se är all uppenbarligen har förloratsin ledarställning i den teknologiska utvecklingen i väriden till . Dennaförlusl, som amerikanarna är så utomordentligt starkt medvetna om, ledernaturligtvis till en ny hållning hos vad gäller den inlernalionella friahandeln. Det finns två tydliga varningssignaler hissade på stora flaggor iWashington. Den ena är naturligtvis Omnibus Trade and Compdiliveness Act frånförra året, den nya handelslagen som hissar signaler för ökade bilaterala uppgörelseroch som påvisar möjlighelen all slår in på reciprocitdens handelspolitikmycket mer än den mullilalerala frihandelsvägen. Delta gör det nödvändigt allmed all kraft förslärka de krafter som i huvudsak verkar för frihandel, meninte enbarl. Det är den rörelsen som pågår inom . Jag har anledning all med glädje notera, inle bara genomdagens deklaralion utan även genom de konlakler som vi har med delegalionen iGeneve, att spelar en väsentlig roll och verkligen är myckel aktivt närdel gäller alt driva den internationella handelns villkor och framför alltmöjligheler framåt i tiden. Det gäller all i många sammanhang visa en lilenslalsmodall visa vägen för den stora supermaklen . Vi kan i inleacceplera, vare sig utifrån vår ställning som smånalion i eller sommedborgare i världssamfundet, all supermakten inskränker sin beredvillighetatl delta i del inlernalionella samfundet. Jag är angelägen om atl understrykaalt moderala samlingsparfid, som har drivit Europafrågorna sedan 30 är lillbakaoch varil pådrivande i dem, även är en hängiven anhängare till frihandel. Viavser ocksä alt fortsätta all agera som pådrivare i dessa frågor. Jag fick i går tillgång lill regeringens deklaralion, ochjag saknar i den rejäla kommenlarer lill tillväxtens betydelse. har jag lyssnat lill statsrådels uppläsning av deklaralionen, och hon gjorde i slutet av sill anförande väsenlliga kommenlarer till tillväxtens betydelse. Jag gladde mig äl det, därför alt det finns politiker i vår krels som talar om alt tillväxtinte är ell ändamål i sig. Jag skulle vilja säga atl del är det, därför att tillväxleni del 19 internationellasamfundet, i världsekonomin, är den plattform pä vilken välfärd byggs. Kan viinte driva en inlernaiionell handelspolilik som garanlerar lillväxl iekonomierna, dä råkar vi illa ul. Därvidlag finns del anledning all peka pä särskill enfråga. Men skall jag säga atl det egentligen är mycket svårl allförstå och närmasi Iragiskl atl vi i vår riksdag har parlier som energisktbedriver någol slag av svensk Albanienpolilik. Trols alt den inlernalionellafrihandeln hell uppenbart är medlet med hjälp av vilkel tillväxt och därmedvälfärdsulveckling i världen skall garanleras, finns parlier - ,vpk och halva cenlern - som säger alt måsle isoleras och inle della ien europeisk integration eller i en världshandelsinlegralion. Del skall bliintressant att höra hur svarar pä dennaprovokation. Vi vill veta var ni slär. Är ni för den inlernalionellafrihandelns utveckling? Kan ni acceptera den fulla europeiska integrationeneller inle? Del finns en allvarlig fråga vad gäller ulvecklingen inomGATT som också berörs i deklaralionen. Jag gladde mig åt atl läsa den där. Jaghar iniresseral mig för den och vill därför kommenlera den. Delgäller frågan om den inlernalionella skuldkrisen. Vi har såsom ell i-land och såsom ell högl ulvecklal slorl ansvar för den inlernalionella solidarilden och för all ulvecklanord-syd-dialogen lill en väg framäl och inte lill etl posilionslagande. Eltinslag som jag länge har efterlyst i denna vär internationella solidarilel ärnalurliglvis alt vi skall gä del multilaterala biståndets väg. Detmultilaterala biståndet skulle göra biständs-insatserna från i-länderna mycketeffeklivare. Även för della finns uttryck i deklarationen som jag gläder migäl. Jag vill så gärna alt denna regering, möjligen tillsammansmed , som jag hoppas är enig, skall göra yllerligare anslrängningarför all avveckla den inlernalionella skuldkrisen. Del las nu inilialiv i ,men frågan är om dessa är lillräckliga. I sju av lio länder i därval skall hållas före näsla är är skuldkrisen en vardaglig realitet. Vi harselt vad som händer i när de internationella organen ställer krav på enskuldkrisanpassad politik. Demokralin kommer i fara och slås ned. Demokralin i är myckel skör. Del finns allanledning för oss i de rika länderna i bl.a. all med slora uppoffringarbidra till all denna kris löses. Jag är så medvelen som någon kan vara om hursvårl del är. Jag har länge eflerlysl etl verkligt internalionelll initiativför all angripa della problem. Min önskan, fru statsråd, är atl den nuvaranderegeringen liksom naturligtvis vilken annan regering som helst i larinilialiv lill en omfattande internationell konferens i syfle all gå igenom delösningsmöj-ligheter som finns för den inlernalionella skuldkrisen.