prot · GC0966 · 1988-12-31 00:00:00 — finns det en naturresurslag, som beslutat om i stor enighet.Kunskapen och engagemanget fill skydd för miljön har ökat hos breda folklager.Därför har kampen för att rädda natur och Bratteforsåns dalgångundan skövling och motorvägsbygge blivit en riksangelägenhet för så mångamänniskor. Jag vill därför frågakommunikationsministern: Anser regeringen att naturresurslagen inte skalltillämpas när det gäller motorvägsbyggen eller är utbyggnaden av E 6-an ettspecialfall? 1988/89:451av (vpk) till utrikesministern om respekten för de mänskligarättigheterna i : I många diktaturländer - inte minst i Latinamerika- förekommer "försvinnanden", tortyr och godtyckliga avrättningar avpolitiska motståndare. Men också i länder med en formellt folkvald regering ärdetta tyvärr mer eller mindre dagliga inslag. är ett av dessa länder.Under 1988 "försvann" över 200 personer. Förkort tid sedan arresterades framstående ledare för gerillarörelsen gjorde polis och militär razzia hos bondeorganisa-fion ochbortförde ledande personer. Några av dem är "försvunna". De somerkänts som fängslade riskerar tortyr och i värsta fall avrättning. Detär viktigt att omvärlden reagerar, inte minst , med tanke på att densittande presidenten betecknar sig som socialdemokrat. Jag vill fräga: Kommer regeringen att vidta några åtgärder för attklargöra för regimen i att den måste respektera de mänskligarättigheterna? 1988/89:452 av () till miljö- och energiministern om skogsavverkningen i Bratteforsånsdalgång: Anser miljöministern att naturresurslagen ger etttillräckligt skydd för värdefulla naturområden efter den beslutade skövlingenav Bratteforsåns dalgång? 1988/89:453ayJan () till bostadsministern om kvalitetskraven på forskning hosbyggforskningsrådet: Statens räd för byggforskning, byggforskningsrådet,erhåller stora statliga anslag till olika forskningsprojekt. Ettforskningsprojekt som beviljats anslag har redovisats i en s.k.reserapport . Resan och reserapportenhar gjorts av , länsbostadsdirektör i . Rese-och tryckbidrag har utgått med . Rapportens innehållger dock upphov till en berättigad krifik. Behandlingen av ett i och för sigintressant ämne - bostadsförsörjning under ett kommunistiskt u-lands diktatur-är så undermålig och tendentiös att dess finansiering och publicering medoffentHga medel bör ifrågasättas. Det är berättigat att fräga sig vad dettaprojekt kan tillföra svensk bostadspolitik och kunskapsin-hämtande. Mot denna bakgrund villjag fråga bostadsministern: Anser bostadsministern att någon form av kvalitetskravbör ställas på forskning som finansieras via byggforskningsrädet? 1988/89:454av () fill arbetsmarknadsministern om ökade medel för vissaregionalpolitiska satsningar: Av pressuppgifter framgår att bristen på medel förregionalpolitiskt stöd för innevarande budgetår är akut. SIND har endast ca 20milj. kvar att fördela som det finns inneliggande ansökningarfrån ca 40 projekt med ett totalt stödbehov om ca 250 milj. kr. SIND harsåledes inga möjHgheter att kunna uppfylla det behov som finns inom stödområdetav stöd till utvecklingsbara projekt, vilket också påtalas för regeringen. Iklartext betyder detta att regeringen låter de möjligheter högkonjunkturen geratt stödja utvecklingen i kommuner och orter inom stödområdet gä sig urhänderna. Kritiken mot regeringens passiva hållning från kommunpolifiker ochandra ansvariga i stödregionerna är massiv. Förhållandena har t.ex. medfört endiskussion om att avveckla Stiftelsen Industricentra - ett organ för stöd tillutsatta norrländska kommuner. Norrlandsfonden har även i brev till regeringenpåtalat de negativa effekterna av den förda polifiken och bristen på medel förregionalpolitiskt stöd till stödområdet. Medhänvisning till vad som ovan anförts vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Är regeringen beredd att tillskjuta ytterligaremedel, alternativt vidta andra åtgärder, för att stödja regionalpolitiskasatsningar i utsatta kommuner och orter i syfte att utnyttja de positivamöjligheter till utveckling som den rådande högkonjunkturen innebär? 1988/89:455 av LennartBrunander (c) till miljö- och energiministern om genetisk manipulation: Frisläppande av genetiskt manipulerade organismerär förbjudet i . Det finns nu flera företag som har eller inom kortkommer att ha tillgång till sådana organismer. De ekologiska konsekvenserna ärokända. Effekterna av inplantering av främmande organismer vet vi från tidigareerfarenheter kan vara förödande. debattarfikel i skriver justitieministern att: "När mant.ex. av miljöhänsyn vill vägra eller reglera för miljön riskabla verksamheterhar man ett instrument i miljöskyddslagstiftningen." Det är viktigt atthär få kartlagtvilka möjligheter som befintlig lagstiftning på miljöområdet skapar för attförhindra spridande av genetiskt manipulerade organismer. Jag vill mot dennabakgrund fråga miljöministern: Kan miljöministern redogöra förrelevant miljölagstiftning för tillstånd och tillsyn samt sanktioner vid brottmot denna lagstiftning? Är regeringen beredd att samordna lagstiftningen påbioteknikområdet, så att ett heltäckande regelverk kan skapas? 1988/89:456av () till socialministern om genetisk integritet: Biotekniken har utvecklat en radolika metoder som kan bidra fill att kartlägga det mänskliga genomet, dvs.arvsmassan. Den genetiska informationen i en cell är uppbyggd av ett alfabetsom är universellt. Alfabetet består av bokstäverna A, C, G, T. Man beräknaratt det mänskliga genomet innehåller 50 000-100 000 gener. Det totala antaletnukleotider, bokstäver, har beräknats till ca 3 miljarder. Med hjälp avtillgänglig teknik kan varje människas arvsmassa kartläggas. medverkarnu i ett omfattande projekt: , . Frågan är om någon annan än individen själv skall fåkunskap om genomet. Det finns också en fara att man påtvingar människorinformation som de inte önskar. Mot dennabakgrund vill jag fråga socialministern: Vilka åtgärder avser regeringen attvidta för att skydda individens integritet vid kartläggningen av det mänskligagenomet? 1988/89:457 av () till justitieministernom förbud mot patentering av genetiskt manipulerade organismer: I har det varitmöjligt att ta patent på genetiskt förändrade däggdjur. Endast mikroorganismeroch mikrobiologiska processer kan än sä länge patenteras i föreslår nu att biotekniska patent skall tillåtas på allt inomväxt- och djurriket. planerar EG att ta ställning fill bl.a.patentfrågorna. 1 svensk lagstiftning finns inget som hindrar patenteringav genetiskt manipulerade organismer. 1 en debattartikel i justitieministern bl.a. "Patentlagen ska spegla de gränser sometiken sätter". Frågan är om liv är en uppfinning som ska ge royalty ochlicenspengar. Jag villmot denna bakgrund fråga justitieministern: Avser regeringen att vidta åtgärderför att nationellt förbjuda patentering av genetiskt manipulerat material ochinternationellt verka för ett förbud? 1988/89:458 av () till statsrådetAnita om handeln med sälskinn: Har det förekommit eller förekommer det någon handel medsälskinn i eller genom sedan beslutet fattades 1983? Prot.1988/89:66 1988/89:459 av () tillutbildningsministern om kvalifi-14 februari 1989 cerad svenskundervisningför invandrarakademiker: Meddelande om frågor Många av deinvandrare/flyktingar som kommer till är högutbildade inomområden där arbetskraftsbrist råder. Detta gäller t.ex. läkare och tekniker.Det är av stort samhällsekonomiskt intresse att deras kunskaper utnyttjas ochatt de kommer ut i det svenska arbetslivet . Goda kunskaperi svenska är då en förutsättning. Systemetmed sfi-undervisning har visat sig otillräckligt för personer som tillhör dessagrupper. Eftersom de inte får ta del av den högkvalitativapreparandutbildningen, termin 1, vid de sex universitetsorterna, får de i ställetofta gå flera terminer i svenskundervisning innan de kan komma ut påarbetsmarknaden. Det är olyckligt att denna preparandutbildning är förbehållenutländska gäststuderande som efter avslutade studier lämnar landet. Jag villdärför fråga utbildningsministern: Är regeringen beredd att ta sådanainitiativ att möjligheter skapas att anta invandrarakademiker tillpreparandutbildningen eller är regeringen beredd att vidta andra åtgärder föratt underlätta för dem att få kvalificerad svenskundervisning? 1988/89:460 av () till justitieministernom anordnandet i av en samlingsplats för narkomaner: har låtitiordningställa ett område pä Halmtorvet i som reservat för stadensnarkomaner. Området har ringats in med ett plank och försetts med halvtak.Enligt uppgift skall planket senare förses med bord och belysning och ensprutautomal som skall locka narkomanerna till planket. Genomiordningsställandet av planket hoppas uppenbarligen attnarkotikaproblemet blir mindre om man försöker samla alla narkomaner på enplats. En av socialattachéer i , som har tilluppgift att hjälpa svenska ungdomar i , menar att planket blirsamhällets signal på att det nu accepterar narkotikahanteringen. Motbakgrund av ovanstående vill jag fräga justitieministern: Avser regeringen att ta upp dennafråga med danska regeringen och framföra mycket kritiska syn på detredovisade arrangemanget? 7 § Kammaren åtskildes .