prot · GC09107 · 1988-12-31 00:00:00 — Skall vi slänga av våra gränsermot och söderut, så alt vi inle kan la emol några utlänningar som villköra genom landel eller komma hit och turista i det vackra ? Vi kommer alllsä att få en ökad irafik, oavsett vad vitycker. Därför måste vi ställa krav pä bättre bilar och lägre hastigheter, som vi socialdemokrater i har föreslagit. Vi anser atl det skulle vara etl ekonomiskl vansinne att anta en reservalion i vilken man föreslår att etl bygge skall avbrytas, där man har byggt bropelare, har schaktat undan mark och skulle fä beiala enorml stora summor i skadestånd utan all få ul någoniing av del hela. Del leder inle lill en förbättrad miljö. Vi är övertygade om - och del stämmer med svaren från de forskare som har blivit lillfrägade - atl man, om man fär en lugnare hastighet, om trafiken inte ökar mer än normalt, fär en bättre miljö 86 tack vare den här motorvägen. Detär helt klart. Vi får en bättre miljö än om vi skullefortsälla atl köra på den gamla krokiga E 6, där det blir stopp lill och Prot. Detär bara att konstatera att vi får en bättre miljö med den bättre väg 2 maj1989 som man nuhåller pä med att bygga. 65 (vpk) replik: är kvar i kammaren - del ärbra. Han var på en debatt i som var enav initiativtagarna till. Det var framför allt järnvägsfolkd inomStatsanställdas förbund som hade ordnat den här debatten. Det ordnas inle någraslörre debatter av någon inom arbelarrörelsen för atl propagera förmolorvägsbyg-gande, men allt fler debatter anordnas därför all man vill salsapå järnvägen i ställd för på ScanLink, moiorvägar eller . Vid det här tillfället var alltså . Han intervjuades på väg därifrån. Han säg från tåget ... Jag vill erinra om atl erhöllordel för replik pä Lennarl anförande. 67 (vpk) replik: Ja, det stämmer, men det här är viktigt förden här debatten, eflersom del handlar om järnvägssalsningar. ansåg alltså - och jag gissar atl LennartNilsson tycker likadant - atl den lilla å som hade raserals, dvs. den miljö somverkligen inle har blivii bällre genom moiorvägsbyggnalionen, skulle man kunnahoppa över på ett ben. Jag ser inte riktigt så på det hela. När jag hör LennartNilsson plädera för molorvägsbyggnalioner länker jag mer på hur sina partikamrater med tanke pä miljön, det som många trodde skullekomma alt leda till atl man verkligen stoppade motorvägsbygget i . Hon sade: Vår stund på jorden, kamraler, skall bli denstund då vi återupprättar respekten för människan och naturen i samspel. Viskall under vär livstid återskapa vår barndoms gröna skogar, rena friska luftoch klara källsprång. Jag tror inle all tyckte att del var rikliglalt bryla mol naturresurslagen så som regeringen uppenbarligen gjorde, då dengav klartecken lill atl bygga motorvägen i . Det är min och vpk:suppfallning liksom uppfaltningen hos miljöfolk och de delar av fackföreningsrörelsensom inte heller vill se molorvägen byggas, all man inte har räll all bryla molnaturresurslagen för alt bygga vägen. Hur man än vänder och vrider på saken,, så har miljön inte blivit bättre, ulan den har raserals imycket viktiga delar av där man har byggt vägen. Dessulom - del har berörl ganska mycket här -är del oomstrill all irafiken ökar i och med alt motorvägen blir klar och atl de utsläpp som blir följden ytterligare skadar skogarna. Den som aldrig så lilel har brytt sig om de ulredningar som har gjorls i Göleborgs och län och i har fått klarl för sig alt skogsskadorna i vissa områden, bl.a. de områden som vi nu lalar om, är lika allvarliga som skogsskadorna i 87 Västlyskland.För dem som fäll della klarl för sig finns ingen annan väg all gä än all försloch främst satsa på järnvägen och därefter se till att det blir så få tungatransporter och så litet bilar som möjligl på en förbällrad väg, E 6. 68 () replik; Det är bra att röstade päBohusbanan. Men röslade han ocksä pä alla de andra banorna som var precis likaberättigade all få en salsning? Eller var det här bara en lokal grej för denlokala pressen, för den lokala opinionen? Jag har ofta sell del mönslrd här ikammaren och är lilel förvånad över all det är pä del sättet, all man harlokala för att tillfredsställa opinionen pä platsen men inte drarkonsekvenserna för hela landel. Del är något slags bygdepolilik. År det så atlman verkligen vill salsa på järnvägen, måsle man salsa över hela linjen, så atlvi får etl bra syslem. Dä handlar del om slörre investeringar, rejälainvesleringar. Del är ocksä bra alt Lennarl vill sänkahastigheten på vägarna. Del är elt krav som vi har drivit länge och väl, och vikanske får gehör till slul. Del ärbra för miljön. Och det är bra för irafiksäkerhelen i hela landel. När det sedan gäller minskad framkomlighet log LennarlNilsson upp ell exempel som visade all i Göleborg lydligen hadevelat minska framkomligheten någonslans. Eflersom jag inte känner lilldetaljerna i - det kan gälla en bilfri innerstad eller någol annatlokall - så kan jag självfallel inle kommentera del exemplet. Vad jag däremothar sagt tidigare i kammaren är atl vi i detta betänkande inle har lagtfram något enda förslag som går ut på att minska framkomligheten förvägtrafiken. Det är vad jag har sagt, och del slär jag fasl vid. Tvärlomföreslår vi förbällringar när del gäller drifl och underhåll av vägar osv. Ja, del gäller alt stoppa i lid, och jag kan bara beklagaalt den här motorvägen redan byggs. Delta är, som jag sade tidigare, det förstariktigt slora lestfalld för miljörörelsen. Och socialdemokraterna har bekantfärg, men ni kan ändra färg . Jag hoppas ni gör det. 69 () replik; Jag irodde all kände tillGöleborgs och län, eftersom han tidigare nämnde hur skogarna i Bohuslänser ut. i Göleborg är en länsslyrelse för Göleborg och Bohuslän.Samma länsslyrelse diskuterar alltså frågor som berör både Göleborg ochBohuslän. Det var i det sammanhanget som miljöpartisten föreslog all man skulleminska framkomligheten på våra vägar för atl bilarna skulle stanna upp. E 6 är den i landel där irafiken ökar snabbasttrots den dåliga slandarden. Del är bara alt konstalera all sådan är verkligheten. Vi hade en diskussion omjärnvägspolitiken i samband med behandlingen av betänkande 16, belänkande som vi nu resonerar om handlar om vägfrågor.Kommunikalionsfrå-gorna hänger ihop, men jag kan inle hjälpa all man i deballenhar skiljl de här frågorna. Men lalar vi om vägar, och jag har nämnl alt visocialdemokra- ter iBohuslän - jag kan förreslen i den här frågan tala för alla partier - slär vaktom . När det gäller bäcken i är det kanske möjligtall man kan hoppa över den om inle på ell ben så kanske på två. Jag vill barakonstatera att har ulfört ett arbete för all klara av de problem somfinns i samband med utbyggnaden och all bäcken inle kommer atl över huvud tagelskadas på något säll. Den här flodpärlmusslan som skulle vara så unik - och somäven finns i Ammerån och Hemån, efler vad jag har lärt mig i bostadsutskottet -kommer man alt kunna bevara, och man kommer att klara fisken osv. Jag har varil ordförande i i är egenlligen molsländare lill en ulbyggnad?Fackföreningsrörelsen i Väslsverige anser all del är viktigt atl man byggerfärdigt den här vägen. Del skulle vara ell vansinnigt slöseri om man avbröt eltvägbygge som redan är pä gäng. säger alt del inle finns någonsom propagerar för molorvägen. Men beslutet är fatlat, och vi håller på att byggaden. skall vi se framåt och pä hur framliden skall se ul bäde när det gällerjärnvägar och förbättringar av E6-an. Det behövs både för miljön och förmänniskorna som skall klara sin livhank. Del är vikligl. Vi måste bygga vägardär vägar behövs. Talmannen anmälde atl och alt till protokollet få anlecknal atl de inle ägde räll lillyllerligare repliker. 70KJELL (): Atl del är vikligl med goda kommunikationerhar vi hört tidigare i deballen om järnvägarna, och del har vi ocksä hört idenna deball som handlar om vägarna. Järnvägarna är vikliga, men tyvärr finnsdel inle så mänga järnvägar som när mänga orter. Dels har mänga järnvägar laglsner, dels finns det orler som aldrig har haft och aldrig kommer all få någonjärnväg. Vägarna är därför värl allra vikligasle Iransporlsyslem. Vägarna är av yttersta vikt för utvecklingen i våra olikaregioner, och då kanske främst i skogslänen. Om vi menar någonting med atl"hela ska leva" måste vi ocksä se till all vi har bra vägar ihela vårl land, vilkel inte är fallel. Jag vill instämma i alltdet som sagl här fidigare om behovel av upprustning avvårt vägnäl. Jag häller också med när han säger all del är viktigtmed bra vägar i hela värl land. Men vi har tyvärr inte bra vägar i hela landet.Vi har i slällel mänga undermåliga vägar, vilket gör atl anslaget tillvägväsendel är otillräckligt. Vi har bl. a. grusvägar som alltjämtsaknar beläggning. Medelstilldelningen för dessa vägar är alllför knapphändigtlilllagen. Del har i den här debalten lalals myckel om delövergripande mälel för vägarna. Jag skall begränsa mig till all lala litet omproblemaliken i . Jag yrkar bifall lill molion T228 som är en gemensammolion frän , och och som lar uppvägförhållandena i . En av våra slörsla vägar, kanske den vikligasle vägen iVärmland, är E 18 som sträcker sig i frän lill . Vägen har pålånga slräckor en bra standard. Del finns dock flaskhalsar som det är angelägetatl man rättar till. Bl.a.behöver sträckningen GrumsSegmon byggas om, och likaså sträckningennärmast norska gränsen. Där blir långtradarna vinlerlid slående så fort delblir hall i de branta backarna upp mot gränsen. Del är här vikligl med en snarförbättring, men lill delta saknas medel i budgel. Vi har också mänga andra vägar som är av stor belydelseför ulvecklingen i . Jag kan inle räkna upp alla, men jag vill i allafall ge några exempel. Vägarna i Väsivärmland är i stort behov av uppruslning.Det gäller t. ex. väg 61 som har sträckningen Karlslad-Arvika-Kongsvinger, därmånga avsnill borde förbättras. På samma säll är del med väg 234 molSunne, och pä den vägen finns det också en mycket omfattande turisllrafik. Det finns också slorl behov av uppruslning av väg 62 genomKlarälvsdalen. Den vägen är av utomordentligt slor belydelse för utvecklingen inorra , där man har brottats med stora problem. Samhälletoch andra intressenter har satsat slora belopp i Branäs skidanläggning. Inleminsl av den orsaken behövs en uppruslning för all vägen skall klara avtrafiken med alla turister som reser lill området. Vi har i elt myckel omfaiiande nål av vällrafikeradegrusvägar. Det rör sig om grusväg. De här vägarna borde beläggas, mentill delta finns inga pengar. När del gäller grusvägarna finns detreferensobjekl i hela . Jag kan börja på Värmlandsnäs i söder och gåvidare mot , , , , och även till kommunerna icenlrala och östra . Överallt klagas det på dessa dåliga grusvägar somär i undermåligt skick. Del har sagls mänga vackra ord om all "helaSverige ska leva". Vägarna är dä av ulomordenligl slor belydelse. Del ärdärför högst nödvändigl atl, i enlighet med cenlerns förslag, under entioårsperiod anslå 500 milj. kr. för atl vi skall få våra grusvägar inågorlunda skick. Del låler kanske gnälligt atl ta upp sä mångaobjekl som jag nu har gjort, men behovet av högre väganslag är i ,liksom på många andra håll i landet, mycket stort. Jag vill påstå altvägfrågorna är bland de frågor som engagerar många människor ute i skogslänen.Det finns dåliga vägar där, och människor vill kämpa för all få vägar av bällreslandard. Jag vill därför yrka bifall lill molion T228 och till dereservationer som cenlern slår bakom i della betänkande. 71CHRISTINA (): Jag har begärt ordet med anledning avmotionerna T326 och T327 i trafikutskollels betänkande nr 15. Jag är inte nöjdmed den behandling motionerna har fäll. Jag vill först kommenlera molion T327, som berörväganslagen lill . Denna region präglas av all där finnsmånga kommuner och att de har en gemensam marknad för boende, sysselsättning,service och rekreation. Det ställer stora krav på vägnätet och det kollektivatrafiksystemet. När del gäller Irafiksilualionen befinner sigStockholmsregionen i etl kritiskt läge. Underhållet av våra vägar äreftersatt. Det behövs stora invesleringar för utbyggnad och förbättring avvägnälei i alla våra kommuner. Del får inle bli så, atl ytterkommuner somNorrtälje, och Nynäshamnglöms bort till förmän för de centrala delarna av länet. Som elt exempel på hur slitna våra vägar är, vill jagnämna all del i dessa kommuner finns vägbanor som har djupa spår. Jag har självnyligen körl pä de här vägarna. Man behöver knappl slyra bilen. Det är bara atlfölja spåren. För alt man skall klara av den svära trafiksituationen iSlockholmsomrädd behöver man föra över en större andel av väganslagel tilldenna region en vad man för över . Jag är medveten om all irafiksalsningar är enfråga om prioritering för , och att länsslyrelsen överlägger medvägverkets huvudkontor om sådana satsningar. Jag kan ocksä inslämma i vadutskottet anfört i denna fråga, nämligen all del inle är lämpligt alt riksdagenlar slällning till fördelningsfrågor när del gäller vägväsendel i olika län.Men jag anser det viktigt att olika problem och viljeyttringar, särskill i vadgäller del mycket brislfälliga vägunderhållet, förs fram här i . Jag vill också hell kort kommenlera motionT326, som handlar om att ersätta vägfärjor med broar. Del är posilivl all enöversyn pågår, men jag anser att detta arbete kan intensifieras. Att ersättafärjor med broar kan i mänga fall anses som en investering. Färjorna är dyra idrift och olämpliga från miljösynpunkl. Vissa färjor behöver bli föremål för enöversyn och uppruslning, delta gäller även fäslen m.m. Jag anser att man nogabör överväga all ersätta färjorna med en bro innan slora investeringar görs. Jag har ingel särskilt yrkande, men jaghoppas atl vad jag anfört tas i beaktande av regeringen och Irafikulskottd idel fortsatta arbetet. Jag skall ålerkomma i saken om inle lillräckligaförbällringar görs. 72ANNA () replik; I finns tåg ochlunnelbana, väl utbyggd busskollektivirafik och två flygplatser. hartilldelat en större andel av LTA-anslaget än vad någonannan region har fått. Jag tycker all och hennespartikamraler bör tänka på alla de delar av där människorna bara har endålig väg. Den väg vi pläderar för utanför kommer inte"bara" de bofasta lill del, ulan den är ocksä lill glädje förstockholmarna när de helt naturligt vill komma ul lill sina fritidshus ellerlill naturen. Jag skulle vilja skicka med Chrisfina ett gottråd: Anlägg en slörre parkeringsplats vid tunnelbanans ändstation i , såslipper vi bilkö utanför med människor somvänlar på atl få komma in till . 73 () replik: Jag vill kortfattat kommenlera vad anförde. Jag har lyssnat på debalten , och del är medinlresse jag har följl den. Jag har förståelse för de synpunkler som människorfrån övriga landel anför mot . Ni lycker vi har det bra här iStockholm. Då länker ni pä , som har en myckel väl ulbyggdkollektivtrafik Prot.1988/89:107 jämfört med den som finns i landsorten naturligtvis. upprustningar, som sagt. ', \ Det är inte bara tätorten handlar om. Jag kommer själv frän Vi har också vägar som saknar beläggning,och vi har en kollektivtrafik som verkligen inle fungerar särskilt bra. Jagförstår de problem som finns ule i landet. Men i , där såmånga människor bor och där det finns sä slora brisler, är del nödvändigl altdet i framliden görs slora investeringar och förbällringar. 74 () replik: Del var ell mycket balanserat inlägg somChristina gjorde . Jag vill därför säga att jag egentligen inlelycker alt ni har del så förskräckligl bra i innerstaden när det gäller trafikmiljön. Det är ändå här i den allra största staden i somvi har den dåliga trafikmiljön i innerstaden. beror på trafikrylmen, päbilarnas kondition och sådana saker. Jag instämmer i del som sagts förut om att vi behöverkringfarlsleder för billrafiken och all vi behöver en bättre salsning päkolleklivlrafiken. Del är den delen av problemet. När del gäller fördelningen av väganslagel över landetvidhåller jag del jag förul har sagl. 75 (): Jag vill börja med atl inslämma i del somKarin anförde angående dubbdäcken och även hänvisa till s. 73 i delbelänkande som vi diskuterar, där har elt särskillyllrande som slär i samklang med det som framförde. Goda kommunikationer är en förutsällning förregional utveckling och balans. Detta gäller i hög grad inland, därkommunikationernas slandard är hell avgörande för möjlighderna atl uvecklanäringslivet. I del irafikpoliliska beslul som fattade våren1988 framhölls bl.a. att samspelet mellan de trafikpolitiska ochregionalpolitiska åtgärderna borde förslärkas och anpassas lill deförutsättningar som finns i olika regioner. Med hänvisning till della fidigare uttalandeförväntar vi oss i att det inte stannar vid vackra ord ulan allde regionalpoliliska ålgärderna verkligen anpassas lill vårl länsförutsättningar! Jag har i motion T343 redovisal hur lägel är i dagbeträffande vägnälei och vad som krävs för all nä angivna mål. Bara förhuvudvägnälel i länd krävs ålgärder pä och invesleringsmedel om ca500 milj. kr. Ulöver della krävs särskilda insatser inom ramen för del s.k.bärighelspakdd. Liknande krav som dem som jag för fram i min molion förs ocksåfram i motion T250 av socialdemokraterna på Jämtlandsbänken. I åretsbudgetproposition pekar kommunikationsministern på all Ijälska- dade vägarbegränsar utvecklingsmöjligheterna i vissa områden. ett"vissl område". Som uppenbara exempel på della anger dåvarande 92 minislern begränsningar iskogslransporterna under ijällossning och problem undersamma lid för lurislnäringen i Norrlandslänen. Till följd av della anvisarminislern som ell nära och angelägel investeringsmål att vägar med en trafikomfattande 250-1 500 fordon skall vara i så bra skick all de i vartfall skall ges god bärighet och vara belagda. Skall den ambilionen infrias medför del l.ex. all väg vid sidan om hvudvägnätet måste åtgärdas i värt län. Enbart dessa investeringsåtgärderberäknas kosta 120 milj. kr. Om ministerns investeringsmäl uppfylls, skulle åkarna ivärt län slippa få sina dyrbara laslbilar sönderskakade och slippa alt näslanarbeia ihjäl sig, särskill , för all köra fram virke ur skogarnamedan vägarna är frusna. Tyvärr verkar invesleringsmålel vara ganska länglborta. Jag förutsätter atl trafikutskoltets ledamöler har i tämligenfärskt minne det sludiebesök som gjordes i vår. Jag kanberälla all läget inle blivit bältre. Vissa vägar är bällre lämpade alt sällapotatis på än all färdas pä! I en kommun vägrade föräldrar att skicka sina barn medskolbussen, eftersom vägen är sä dålig all del bedömdes förenat med livsfaraatt köra där med en stor buss. Del är således längl mellan regeringens stoltaambitioner och del resullal som verklighden uppvisar. Exlra pengar anslogs . En prioritering av skogslänenmarkerades. av de 380 miljonerna del gällde avdelades förskogslänens vägnäl. Det var alldeles för lilel, ansåg vi, och vi anmärkteframför alll på fördelningsprincipen. Även om del förekommer en viss medelsförsiärkning, villjag starkt understryka kravet pä den regionalpoliliska profilen. börge klara anvisningar om en tydlig fördelningsmodell, som garanterar denregionalpolitiska inriktningen. Jag har svårt all se lydliga anvisningar närdel gäller den här saken i utskotlels skrivningar i belänkandel. Vi i Jämllandslän nöjer oss inle med den lyp av fördelningsnyckel som hillills har använls. Jag övergår nu till all lala om yrkande 2 imin molion T343 angående förräntning pä lånemedel för väginvesleringar. Jagulgär frän ell gammalt krav frän cenlerparliet vad gäller byggande av de myckelangelägna broprojekten i Vallsundd och Rödösundet i i . Efler många års motionsskrivande frän främst minförelrädare här i , , medgav regeringen äntligen attvägverket skulle bemyndigas atl tidigarelägga byggande av vägar och broar medhjälp av län, s.k. förskotlering, från kommuner eller förelag. Detta skullehelt klart underlätta genomförandet av angelägna projekt. Del är myckelangelägel all och i byggs . Dessa tvåstora och vikliga projekl skulle kunna komma till utförande med finansieringulanför statsbudgeten. Brobyggena kan bjudas ut till entreprenörer ellerkonsortium av entreprenörer för atl sedan kunna förhyras, s.k. leasing, avvägverket. , förslagsvis tio är, kan de hell överläs avvägverket. Om inle ell sådanl arrangemang skall leda till fortsallkoncenlralion av investeringarna, förutsätter del all fårbemyndigande att ersätta de kommuner eller företag som förskotlerar en väg-eller broinveslering för räntekostnaderna under liden fram lill dess väg- ellerbroprojekld inlöses. Delta skulle komma i fråga för vägprojekt i stödområdenaA, B och C. Prot.1988/89:107 upprepar all det är myckel angeläget all ochRödösundsbron i byggs . Med detta yrkar jag bifall till reservalion11 av och . 76 (): 1 en molion, som vi socialdemokraiiskaledamöler på Jämllandsbänken lämnade in under allmänna molionsiiden, pekade vipä den slora belydelse som väl fungerande kommunikafioner har för en posifivulveckling i värt län. Inte minsl gäller detta våra vägar. Vi har i mångasammanhang utlryckl bekymmer för del eflersläpande vägunderhålld i Jämlland. Jagtänker därför inte uppta nägon tid för all upprepa det . Jag kan länka migatl kammarens ledamöler kan hålla mig viss räkning för det. Del är med lillfredsslällelse som vi har noterat atlmedlen till vägunderhåll har räknats upp väsenlligl i årels budgetproposition.Vi understryker i vår molion alt fördelningen av medlen måste ha enregionalpolilisk profil. Vi kräveren fördelningsmodell som garanterar detta.Utskottet hänvisar ju som svar pä motionen till fjolårets trafikpoliliskaproposition. Del betonas där som särskill vikligl all i sinapriorileringar beaktar nödvändigheten av en salsning på vägar i skogslänen.Jag skall erkänna att jag hade önskat all ulskollel krafligare hadeunderslrukil den regionalpoliliska fördelningsprofilen. Men del är ändå minförhoppning att della skall räcka för atl skall göra en sådanfördelning som vi avser i vär molion. Skulle del, herr lalman, inle bli fallel,återkommer vi. Överläggningen var härmed avslulad. (Beslul i ärendet skulle fattas vid nästa arbelsplenum.) 1988/89:TU17Riksfärdljänslen (prop. 1988/89:81) 77ELVING (): Jag skall fatta mig ganska korl. belänkande 17 behandlar riksfärdljänslenoch en proposition om denna. Målen för riksfärdljänslen ligger kvar. Del härbelänkandel handlar om en del organisatoriska frågor kring riksfärdljänslen. Vi frän sida är överens medutskoltsmajoriteten i det allra mesta utom på en enda punkt, som vi tar upp ireservalion 7. Staten skall forlfarande ha kvar kostnadsansvaret förriksfärdljänslen, men förändringar skall ske så lill vida all resp. kommunerskall tilldelas en ram inom vilken man har rätt atl falla beslul om alt dela ulriksfärdljänslbevis osv. Del här är etl nyll syslem, och man kan pä förhand inlevela hur del kommer all slå beroende pä hur mycket behovet av riksfärdijänstvarierar Därför har regeringen föreslagil alt en del av anslagel, ,skall läggas pä en generell beslulsram för kommunerna, medan skall varakvar i en pott sorn skall kunna fördelas när man fär klart för sig skillnadernamellan de olika kommunerna. De resterande pengarna skall alltså användas förall utjämna sädana skillnader. Vi i tror att skillnaderna kan vara slörre iresmönsler och resbehov än vad regeringen har utgått från. Vi är därför räddaför atl är en för liten del för atl utjämna sådana regionala skillnader.Vi tror l.ex. alt riksfärdtjänsler för äldre människor i l.ex. inlandoch andra utpräglade glesbygdsregioner mänga gånger gäller långa och därmedockså kostsamma resor. har många av dessa kommuner ellförhällande-vis lilel befolkningsunderlag, osv. Vi har i ställd föreslagil alten större andel, nämligen , skall reserveras för atl kunna delas ul iefierhand för all juslera de regionala skillnaderna i resmönslrd. Vi iror allvi på det sättet har möjlighet atl fä fram elt mer rättvist system. Med della yrkar jag bifall till reservation 7 lill belänkandel. 78ROLF L (vpk): God handikappolilik känndecknas av all mansom handikappad kan leva och della i samhällslivd pä samma villkor som om manvar ulan handikapp.