prot · GC09129 · 1988-12-31 00:00:00 — Borde inte det vara den första frågan man ställer sig? Hur serEG:s framtidssamhälle ut, och är det en samhällstyp som på gott och ontvill anpassa sig till? Svenska staten har faktiskt ett institut förframtidsstudier. Borde man inte åtminstone anlita detta för att försöka ge svarpå frågan; Hur ser den långsikfiga utvecklingen ut? När jag läser regeringensoch ufrikeshandelsmi-nisterns rapporter förefaller det som om EG bara handlarom en sak. nämligen om handel och handelshinder. Om man infe har gjort Mammontill sin sä har man i varje fall gjort Merkurius till sin vägvisare. För en miljöpartist tycks detta vara utomordentligttragiskt, för om skulle kunna ha en uppgift i det europeiska samarbetetså borde det vara att kritiskt granska utvecklingen både från miljö- ochresurssynpunkt och från mänsklig synpunkt. För övrigt har regeringen redangenom att tillsätta som chef för framtidssfudieinsfitufet setttill att ingen radikal kulturkritik kan befaras från det hållet. Om vi alltsåönskar en mera långsiktig bedömning om vart den s.k. Europeiska gemenskapen -som dock omfattar bara halva , och knappt det - är pä väg så måste visöka upplysning på annat håll. Men en långsiktig bedömning är vad vi behöver. Omvi alltså inte får någon hjälp från annat håll måste vi göra våra egnabedömningar. När jag skrev detta anförande visste jag inteatt i min post skulle ligga en skrift från Institutet förframtidsstudier. Den visar bara att institutet ännu inte har tagit dennaviktiga fråga på särskilt stort allvar. Det publicerar en serie uppsatser om EGoch EG-anslufning och inbjuder till ett seminarium som äger rum i november.Någon ordentlig framtidsstudie har det fortfarande inte tyckt att EG-frågan ärvärd. Min bedömning är - och det är den förhärskande blandmiljöpartister - att EG genom de omtalade friheterna för kapital, varor ochtjänster, dvs. i stort sett envälde för guden penningen, kommer att utvecklasfill en storkapitalismens högborg i världen med allt störreproduktionsenheter, alltfler transporter av varor och människor. Det är dessvärre så att den utvecklingen oundvikligen leder till ökad energi- ochresursförbrukning. Det allra värsta med detta är att man dessutom inbillarmänniskor att detta är framsteg och innebär ökad tillväxt. Möjligtvis är detsenare sant, men då är det i så fall fråga om s.k. cancertillväxt. inför Världsnaturdagen betonade BirgittaDahl i TV att det krävs en radikal omprövning av vår livsstil, exempelvis vårtransportpolifik, om vi skall ta miljömålen och resursmålen på allvar. EG-byråkrafernanågon som på någon punkt talar om en radikal förändring av energi- ellertrafikpolitik? Nej, deras syfte tycks vara att med alla medel jämna vägen förde fransnationella företagen, som man föreställer sig är de som skall föra EGfram till en fäfplats i konkurrensen med och . Därför gödslar man medskattebetalarnas pengar över den s.k. avancerade industrin - exempelvisinformationsteknologin - och försöker hänga med, såsom vi senare i dagskall se här i kammaren i samband med ett annat betänkande frånnäringsutskottet. Vi miljöpartister är skeptiska fill kapprustning vare sigdet gäller kanoner, rymdraketer, kärnkraftverk eller informationsteknologi. Vivägrar att tro att detta är mänsklighetens grundläggande behov. Däremot ser vigärna att staterna satsar på ren luft, rent vatten, giftfri föda ochresurshushållning. Kort sagt, vi tror att utvecklingen inom EG går åtalldeles fel håll: storskalighet och resursslöseri infe bara skadar miljön ochutarmar jorden, det leder dessutom till att människor slits ned i allt störreorganisationer, där de känner sig allt mindre, alltmer manipulerade ochmaktlösa. EG-utvecklingen är inte bara ett hot mot fysiska resurser utan ocksåmot andliga resurser och demokrati. majoritet är på fel väg. 1 stället för attöverlåta alltmer av produkfkontrollen till storföretagens egna laboratorierborde man skärpa den statliga kontrollen. I stället för att underlättauppbyggnaden av internationella storföretag och konglomerat borde man bromsasammanslagningarna och försöka slå sönder de alltför stora företagen tillmindre. I stället för att underlätta samarbetet på kärnkraftsområdet borde manförbjuda all svensk kärnkraftsexporf. Jag yrkar ånyo bifall till de 41reservationer som har stött och vill i detta sammanhang specielltnämna reservationerna 13, 16 och 36. och den västeuropeiska integrationen 84ANNA (): Det finns ett koncenfrationsfenomen, som vikan observera i all samhällstillväxt: tillväxten sker inte jämnt utspridd utangenom samman-dragningsspasmer, som intill en viss gräns är av godo. Mångamänskliga och värdefulla aktiviteter kräver ett visst befolkningsunderlag föratt kunna leva och kanske utvecklas vidare. Men tillväxten harsitt pris och sina gränser. Både pris och gränser kan diskuteras i detoändliga, eftersom diskussionen förs utifrån helt skilda värderingar, olikakunskapsfond och från den eller de samhällssektorer som vi känner till och vill- eller inte vill -dra in i diskussionen. Vi bestämmer oss ju gärna en gång föralla för en linje som passar de egna intressena och försvarar den med allamedel. Positionerna låses, till förfång för helhetssynen. Regionalpolitiken är just en sådan sektor, som skullebehöva talesmän från många grannsektorer, t.ex. jordbruks-, sociala, miljö-,energi-, juridiska, finans-, skatte- och bidrags-, kommunikations- ocharbetsmarknadsområdena. Man kan då undra om t.ex. arbetsmarknadsutskottet hartagit någon som helst hänsyn till andra sektorer än den egna för att uttala sigom övergripande frågor, när det så tvärsäkert i sitt yttrande fillutrikesutskottets betänkande nr och den västeuropeiska integrationen 19 sägeratt utskottet vill understryka att infe ens med ett mycket närasamarbete med EG kommer att behöva uppge centrala värderingar. villutskottet avvakta den regionalpolitiska kommitténs utredning för ett närmarestäUningstagande fill de regionalpolitiska frågorna. -Hör inte dessa frågortill de centrala? I ivern att oskadligförklara EG är det lätt att motsäga sigsjälv. Utskottet säger sig också förstå oron införkoncentrationstendenserna, men framhåller lugnande att det även föreliggerregionalpolitiska risker om kommer att stå utanför integrationsarbetet.Med detta antingen-eller avfärdas oron utan försök att balansera mellanproblemen. Kanske skulle vi kunna hitta något svar i en kartläggningav "de praktiska resultaten av förhandlingar medmedlemsländerna om deras nationella regionalpolitik. Syftet är bl.a. attstudera om regionalpolitiska företagsstöd bedöms kunna fåkonkurrenssnedvridande effekter och därmed infe vara tillåtna." Svaretstår i en hänvisning till den regionalpolitiska utredningen - ännu intefärdig! Nej, rädslan för koncentrationstendenserna kommer attförstora de svårigheter vi redan har med att låta hela leva. De blirinte mindre av löften om att "utveckla och strukturanpassa de mindreutvecklade områdena inom EGoch strukturomvandla regioner med föråldrad industrisektor ochmedverka till strukturomvandling i jordbruket". Anpassa och omvandla ochutveckla - till vad? I vitboken står det klart uttryckt att den fria marknadenskall få verka fritt när det gäller lokalisering av företag och verksamheter.Vinsten skall styra, inga andra humana eller sociala värderingar. EG-minister varnar för regionalpolitiskaEG-effekter: "Den ekonomiska integrationen av 1870 vidgade klyftanmellan landets rika nord och den efterblivna södern, eftersom söderns kapitaloch arbetskraft tilläts flytta norrut okontrollerat. Samma svårigheter kanuppstå i ." Ja, men det var ju 1870! kan någon invända. SIND har förSveriges räkning gjort en utredning som pekar i samma riktning.Regionalpolitiskt kommer en EG-anpassning av dagens modell att drabba Norrlandoch övriga glesbygder. EG;s regionalpolitiska strukturfonder, som dras fram tillförsvar, kan knappast vara till tröst, då det i finns betydligtfattigare områden än i som kommer att behöva merparten av det stödet.Det är dessutom inte särskilt frikostigt tilltaget; 7 miljarder ECU, dvs. 10 %av vad de nationella regeringarna ännu får satsa på sin regionalpolitik. Jag hinner naturligtvis inte på sex minuterbelysa regionalpolitikens EG-problem från alla de samhälleliga synpunkter somjag nämnde i inledningen. Jag vill ändå säga några ord om problemen förjordbruket, eftersom de hör så intimt samman med regionalpoHtiken. Det visarsig också att jordbrukspolifiken gett upphov till några av de svårasteproblemen för EG-samarbetet, eftersom varje land har velat motverka den friamarknadens mest förödande effekter för det egna jordbruket. Även här ger koncentrationen och gynnandet av den ensidigtekonomiska lönsamheten effekter som är och säkerligen kommer att förblisvårhanterliga. "Om skall ha ett närmare samarbete medEG", sägs det i , "kan det svenska jordbruket infe hakvar nuvarande gränsskydd." Där föreslås alltså att det nuvarandejordbruksstödet på skall slopas. I en annan analys har manfunnit att mjölkprodukfionen skulle sjunka vid samordning med EG. Detkan knappast tolkas på annat sätt än att försörjningen på landsbygdenförsvåras, eftersom mjölken ger en dominerande del av inkomsterna. I bokenifrågasätts det norrländska jordbrukets framtidom kommer med i EG. Ett annat förslag, som även det kommer att påverka vårregionalpolitik negativt, är förslaget att harmonisera de offentliga uppköpen.Det betyder att alla företag inom EG skall ha samma rätt att få offentligauppdrag. Rent företagsekonomiska grunder - såsom principen är i -skall ligga till grund för vem som väljs för uppdraget. Vi i villsärskilt främja lokal och regional upphandling, bl.a. för regionalpolitisk rättvisaoch för landsbygdens överlevnad. Detta visar hur viktigt det äratt svensk regionalpolitik undantas från EG-anpassningen. Vi måste också iframtiden slå vakt om rätten att gynna svaga regioner inom gränser! Vi får vara försikfiga så att inte blir den lillavisthusboden i "Festung " bortre regioner, varifrån man hämtarskinkor och krus med färskvatten, såsom vi själva hämtar vattenkraft ochskogsråvaror från landets utkanter utan att ge motsvarande värden igen. Huvudmålet för Europasamarbete borde vara:Samarbete mellan likaberättigade folk, nationer, regioner och lokalsamhällen. EG:s fyra friheter gäller fri rörlighet av varor,tjänster, kapital och människor. Jag vill påminna om att i FN:s deklarafion omde mänskliga rättigheterna fyra friheter av en helt annan dignitet nämns:yttrandefrihet och trosfrihet, friheten från fruktan och friheten från nöd. Jag vill sluta med att nämna några av EG:sidentitetsskapande symboler, som inte gärna kan ha tillkommit av en slump; SomEG:s nationaldag har valts , den dag då kol- och stålunionenpresenterades . EG:s flagga har försetts med tolv stjärnor - iguld. Härmedyrkar jag bifall till reservationer i EG-frågan. och den västeuropeiska integrationen 85INGER SCHÖRLING (mp): Att de marknadsliberala partierna stöderEG-harmoniseringen kan jag förstå. Men att socialdemokraterna så har kunnatmissta sig på EG:s inre marknads egentliga mål är det inte lika lätt attbegripa. För inte kan de väl med berått mod vara beredda att överlämna såmycket av beslutsfattandet och makten till marknadskrafterna? Inte kan de välmed berått mod låta marknadskrafterna definiera framtiden åt oss? Hur kan manöver huvud taget närma sig de tankegångar ger uttryck för: att denfria marknaden skall få ha sin gång när det gäller lokalisering av företag ochverksamheter, att vinsten skall få styra, inte mänskliga eller sociala värderingar? de gröna anser att fördelningspolitik, densociala välfärden, miljöpolitiken och de framtida målen skall formulerasutifrån andra värderingar än strikt ekonomiska. Solidaritet med natur ochmiljö, de ekologiska och den västeuropeiska integrationen systemen,och solidaritet med de människor som har det sämst skall vara vägledande.Marknadskrafterna skall ges ramar inom vilka de kan verka, och det är vi, intede, som skall ge de ramarna och formulera styrmedlen. Jag har trott att 1960-talets flyftlasspolitik aldrigskulle behöva upprepas. Jag har trott att decentralisering och utlokaliseringhar haft en klar politisk innebörd och en strävan efter regional balans samtmänniskors möjlighet och rätt att bo kvar i sin hembygd om de så önskar. Skallvi nu tillåta marknadskrafterna att få flytta människor till arbetstillfällensom brickor i ett spel? Det är förnedrande att vi inte har kommit längre. Vi är positiva till att människor skall få röra sig frittoch menar att det utrymme som finns för en generös arbetsinvandring skall kommaalla människor fill del oberoende av nationalitet och säger därför nej fill enensidig anslutning till gemensam EG-arbetsmarknad. Den fackliga oron för vad EG-harmoniseringen kommer attinnebära gäller bl.a. svensk arbetsrätt och de fackUga organisationernasställning. Oron gäller även arbetsmarknadsparternas infiytande pålönesättningen och risk för att medbestämmandelagen urholkas. I är miljöintresset stort, och miljöfrågorna harblivit viktiga. Ändå har vi bara sett början på det som måste till för att viskall förhindra att nya skador uppkommer och för att reparera gamla synder. IEG-länderna växer också miljöintresset. har de kommit längre än vi,bl.a. när det gäller miljömärkning av varor samt sopsortering och återvinning.Men det finns alltför många exempel på hur handelsmässiga och marknadsliberalahänsyn går före miljö- och hälsoskydd när de ställs mot varandra. Vi måste blibättre på alla områden, lära av andra länders erfarenheter, samarbeta med andranaturligtvis, och vi har heller inget emot praktiskt motiverade tekniska standardiseringarbåde med och med andra länder. Men, herr talman, vi får aldrigtillåta att det blir sämre miljöskydd och sämre arbetsmiljö med enEG-harmonisering. Arbetarskyddsstyrelsen har redovisat att vi vid enEG-anpassning skulle bli tvungna att försvaga eller urholka en rad skyddsreglerför svensk arbetsmiljö, bl.a. vad gäller personlig skyddsutrustning,maskinsäkerhet och lösningsmedel samt en rad nya kemiska ämnen. Visst är detsynnerligen märkligt och avslöjande att WHO har klassat 208 ämnen somcancerframkallande, men EG bara 29, bl.a. inte DDT och formaldehyd. När detgäller lösningsmedel har EG bl.a. förhindrat danskarna att farlighetsklassa lösningsmedelsom toulen och styren. Inte lär det vara av hänsyn till dem som arbetar med lösningsmedel!En anpassning av svenska arbetsmiljöregler fill EG kan vi därför helt enkeltinte acceptera. Samma människor som här i kammaren eller imedia uttrycker sin oro för miljöförstöring orsakad av giftiga utsläpp i luftoch vatten, för trafikpolifiken och för energislöseriet bl.a., ser EG som eninte bara oundviklig utan sund och god samarbetspartner. Varför ser de inte attEG:s inre marknad med ständig jakt på nya marknader och traditionell ekonomiskfillväxt påskyndar en ekologisk kollaps? Denna marknad äter upp den tid viegentligen måste ägna åt att genomföra de alternafiv som finns och som måsteleda till ett resurssnålare och skonsammare samhälle både mot människor och motmiljö. Jag yrkar bifall tillmiljöpartiet de grönas 41 reservationer Prot. 1988/89:129 och i detta sammanhang speciellt reservationerna 19 och 24. 86 () replik: Det har i några inlägg i dagens debatt gjortsuttalanden om att utskottet skulle rekommendera att ansluta sig tillformuleringarna i EG;s vitbok. Den senaste talaren uttalade förvåning över attsocialdemokraterna kan ansluta sig till dessa. Det är ett missförstånd ellerberor på okunnighet. I utskottsbetänkandet står att är ett interntdokument för EG:s medlemmar. lägger sig inte i vad det står i dettadokument. Vi säger uttryckligen ifrån att utskottet saknar anledning att uttalasig om detta rent interna EG-dokument. Det finns ingen rekommendation frånutrikesutskottet om att skall anta någonting av det som står i . Sverigeoch den västeuropeiska integrationen 87 () replik: är det så. , attvitbokens 312 regler utgör förutsättningen för att EG skall kunna genomföra deninre marknaden. I och med detta uttalande förstår jag att man har backat en heldel på det från socialdemokratiskt håll. 88 () replik: Vi har över huvudtaget inte backat. De många paragraferna i , det internaEG-dokumentet, tar vi varken avstånd från eller ansluter oss fill. De handlarom EG:s interna utveckling av den gemensamma inre marknaden. Vi har inte bettatt få vara med i denna marknad. Vi har inte sökt medlemskap i . Vad vi hartalat om är nära anslutning i övrigt och samordning med EG:s regelsystem. Menvi har inte sagt ett dugg om att vi skulle ansluta oss till vad som står ivitboken. 89INGER SCHÖRLING (mp) replik: Av de dokument som finns och de uttalandensom t.ex. har gjort framgår det med all tydlighet attförutsättningen för en harmonisering till EG:s inre marknad är att de härreglerna genomförs. Annars faller.hela idén. 90 (): Det är självklart att många av oss tar tillorda i en debatt om EG. Det är ju en fråga som berör alla områden av detsvenska samhället, och vi vill särskilt framhålla att vad som diskuterats ärviktigt för alla. Det är en omvälvning i hela samhället. Mitt korta anförande skall beröra reservationerna 18, 20och i någon mån 42. Som jag kan se, har den nya ufiänningslagen fillkommit medtydliga anpassningsambifioner fill EG och då framför allt till TREVI, ensamarbetsorganisation för de 12 . TREVI arbetar mot terrorism,droger Och illegal invandring. Det låterju bra, men när det gäller invandrare och framför allt fiyktingar och den västeuropeiska integrationen beror detju på vilken lag invandringen blir illegal inför. Den som i före dennya utlänningslagens tillkomst var en legal asylsökande flykting är nu på vägatt bli en illegal genom 9 kap. 2 § i den nya lagen, den paragraf som behandlarflygbolags och rederiers kostnadsansvar. I ett flertal länder har dettakostnadsansvar varit lag. På detta sätt stänger vi gränserna mot utomeuropeiskaflykfingar och har fritt folkutbyte enbart med och deEG-harmoniserade länderna. I TREVI-samarbetet mellan de 12 , där vårcivilminister deltog i en konferens , har också vissa frågor påimmigrationsområdet plats på dagordningen. Det hänger samman med genomförandetav den inre marknaden . En av frågorna som har diskuterats av TREVI ärregler och sanktioner för transportörerna, för att hindra och minskatransporterna av personer som inte äger de rätta resedokumenten. Schengengmppen - , , ochåsiktsmässigt även - arbetar också för att få gemensamma regler. Det äringet ont i sig, men kombinerat med sanktioner mot transportörerna söker manförhindra asylsökande och göra deras ankomst till dessa länder så svår sommöjligt. En mur skall byggas runt , precis på samma sätt somföreslås i den nya utlänningslagen när det gäller . Så några ord om en annan reservation. Vi har inte allsnått ända fram i fråga om jämlikhet, men vi är en bra bit på väg i rättriktning i . Och får vi se att svensk könskvotering inte är förenligmed EG-reglerna för den inre marknaden. I finns det från vissa grupperförslag om att ytterligare öka könskvoteringen. Inom ökar löneklyftorna mellan kvinnor ochmän. En kvinnUg forskare, som är placerad i , skall studera detta.Klyftorna ökar för övrigt nu en del i också, men här har vi oerhörtmycket mera lika löner än vad man har ute i . Så är också avjämlikhetsskäl mot en EG-harmonisering över hela linjen. När det gäller socialförsäkring, pensioner ochföräldraförsäkring ser vi stora svårigheter . Genom enföredragning i socialförsäk-ringsutskottet fick vi en del god information, ochytterligare något fick jag fa del av vid en frågestund . Men direktenklare tedde sig inte problemen. Det är helt klart att socialdepartementetännu har stora svårigheter att brottas med när det gäller gästarbetare i vårtland och svenskar i andra länder vad beträffar pensioner, sjukförsäkring ochföräldraförsäkring. Detta kommer tillbaka till, allteftersom vierhåller den nya informafion som vi blivit lovade. Jag yrkar naturligtvis bifall till alla miljöpartietsreservationer, inte bara de tre som jag nämnde i början. 9 §Kammaren beslöt att ajournera förhandlingarna till förmiddagsuppehåll. 10 §Förhandlingarna återupptogs under ledning av förste vice talmannen. 11 §Sverige och den västeuropeiska integrationen (forts, utrikesutskottets betänkande 19) 91 (): Mitt anförande kommeri dag att vara flexibelt.Jag har lyssnat på alla tidigare talare, och man kan säga att det blir en vissEG-anpassning av det jag nu kommer att säga. Jag villbörja med att yrka bifall till reservationerna 16, 17, 19 och 22. Det jag här vill säga är: Tänk globalt, men handla lokalt!Man säger att vi i är emot många saker, men jag skulle i ställetvilja säga att vi är för. Vi är för en global fredspolitik och militärnedrustning, en god miljö för alla och en kärnkraftsavveckling. Vi är för ettinternationellt samarbete på alla plan, konsumentskydd och lokal upphandling.Vi i miljöparfiet vill inte bara begränsa oss till de tolv staterna inom EG -det känns "EG-oistiskt". Vi säger ja till hela och helavärlden. Det behövs här ett upplysningsarbete. Vad innebär EG-harmoniseringeneller den smygande anpassningen? Det har startats ett riksupprop som fått förgreningarute i landet. I , det län jag kommer ifrån, har vi börjat arbetaför att över partigränserna och mellan fackföreningarna och miljörörelserna tain mer fakta till ett EG-alternativ. Detta sker inte bara för att vi skallkunna vara emot, utan också för att vi skall kunna vara för någonting. Vi i anser att det är oerhört viktigt atttänka efter före och att tänka litet längre. Jag tänker då göra reklam för enbok som heter lidt laengere, av . Han har som danskerfarenhet av EG-parlamentet, där han varit . Han påpekar i boken - ochdet är här fråga om konkreta exempel - att om man anpassar sig för myckettillEG, kommer bankanställda att upptäcka att deras bank blir uppköpt och forskareatt upptäcka att det blir svårare att få forskningsmedel om de inte samarbetarmed ett universitet i eller . Kulturarbetare, musiker, komponister ochandra skapande kulturmänniskor kommer att upptäcka att regler om rättigheter nuär en "grönbok" i . ger många exempel. Han säger bl.a. att omminimireglerna i praktiken blir maximiregler, dvs. att det blir lägstaarbetsmiljönorm, lägsta lön osv., skulle exempelvis byggandet av bron överStora Balt ske på följande sätt. Projektet skulle kunna utföras av denbilligaste entreprenören, t.ex. en tysk eller fransk ingenjörsfirma, medbilligaste möjliga arbetskraft, t.ex. från , och i enlighet med dengrekiska arbetsmiljölagstiftningen och den britfiska sociallagstiftningen. Pådetta vis skulle man alltså kunna använda sig av minimiregler. Detta är envarning för oss i om vi tänker anpassa oss fill dessa minimiregler. Jagrekommenderar boken som upplysning och information i tjänsten. Det har i debatten sagts många kloka ord. Vi står i daginför överlevnadsproblem. Det är fråga om kärnvapen, militära rustningar, destora miljöproblemen, skuldproblemen, exploateringen av folk ochvärldssvälten. Vi i anser att det är helt fel att begränsa dessafrågor till EG. Tänk globalt, men handla lokalt! Minska antalet transporter och öka den lokalaupphandlingen! Se till att människorna i blir självförsörjande ochproducerar sin egen mat. och den västeuropeiska integrationen och den västeuropeiska integrationen Varförskall vi köpa protein till våra grisar medan dessa människor infe har mat fördagen? kommer i sitt anförande att redogöra förkommunikationsfrågorna. Vi i anser att det är mycket vikfigt attvi nu tar tag i dessa frågor. Om vi inte gör någonting , dåvet inte jag vad som kommer att hända med miljöproblemen. fog i sitt anförande upp frågan omkvotering av kvinnor. Hon sade: Hur kommer det att gå för oss kvinnor om viblir EG-anpassade? Vi vet att den s.k. skuggregeringen innehåller två kvinnorbland alla män. Jag vill ställa frågan: Hur går det med kvotering i politiskaförsamlingar och detta med varannan damernas, som vi så vackert talar om iSverige? Hur skall vi över huvud taget få makt och inflytande övervår närmiljö och vårt arbete?