prot · GC09114 · 1988-12-31 00:00:00 — Ökad valfrihet i skolan kan också avse alt ge dem somarbetar i skolan ökade möjligheler alt påverka arbetssäll och innehåll. I dellaavseende finns det enligl min mening inle anledning att vara annat än odelatpositiv. Del är vikligl, inle minsl för alt öka arbelsglädje och motivation iskolan, all lärare och elever själva fär la elt ökat ansvar för undervisningen. Denna typ av valfrihet kan innebära all en skola arbetarmed en särskild pedagogisk inriklning, l.ex. Den kan också innebära alt särskild tyngd läggs pä vissadelar av ämnen, tex. miljöfrågor, eller alt något nytt förs in i skolan, tex.vissa kulturaktiviteter. En ökad valfrihet i denna mening slår inte i slrid medprincipen om en sammanhållen grundskola med sociall allsidigt sammansattaklasser. Del ökade inflylandel över innehåll och arbetssätt iskolan ser jag i första hand som en angelägenhet för lärare och elever. Detmåste vara de som utför del dagliga arbetet i skolan som ocksä har all avgörahur della arbele skall bedrivas. Den ökade roll i skolan för föräldrarna somockså jag ser som viklig bör således inle i första hand bestå i medverkan i eltanlal nyskapade beslulsorgan. I stället gäller det för skolan all i störreutsträckning ta till vara den resurs föräldrar kan utgöra såväl i undervisningsom i skolans sociala liv. Prot.1988/89:114 På så sätt är jag överlygad om atl det gär att skapa enmeningsfull roll för föräldrarna i skolan. Om vidgade möjligheter skola, m.m. Under della anförande överlogtredje vice lalmannen ledningen av möjligheler atl välja , ... , ... ' ° kammarens förhandlingar. 89 (): ber all få tacka skolministern försvaret på min interpellation. Jag skulle vilja börja med elt citat: "Den obligatoriskaskatiefinansierade skolan är med all sannolikhet den vikligasle insals slal ochkommun gör för alt utjämna sociala klyftor i vårt land. När skolan germänniskor livschanser de annars inle skulle ha fått bidrar den till rättvisanoch friheten i samhället. Det är en fördel om man i skolan kan möta kamraterfrån olika sociala miljöer och från hem med olika uppfaliningar i l.ex.religiösa och politiska frågor." Del här var från folkparliels skolprogram . Jag harvelat citera det för alt ange all del nalurliglvis är en gemensam uigängspunkiför oss alt dt av målen för skolan är atl den skall molverka segregation. Men vi har ocksä andra mål för skolan, och ell av dem somjag hoppas vi har gemensaml är atl undervisningen i skolan i högre grad änhiltills skall anpassas lill varje individ. De här rnålen kan ibland slå i konflikt med varandra, ochingen av oss är i själva verkel beredd att ge upp något av målen. Exakt huravvägningen mellan dem skall göras kan diskuleras. Hemspråksklasserna i finskaär ell sådanl exempel. Kanske kan del påvisas all undervisningsresullaldgenerelll sell blir bällre för eleverna i alla ämnen om undervisningen bedrivspä finska, men geniemol del hävdar kriliker all integralionen i del svenskasamhällel försvåras. Den diskussionen pågår och är levande. Pä samma säu diskulerar vi existensen av allmän ochsärskild kurs. Regeringen har i varje fall inle hillills sagl klarl ul all manvill avskaffa den formen av valfrihel och individualisering. Det beror pä allrnan ser fördelar i den, även om rnan inser atl det systemet kan motverkainlegralion. Likaså har vi nu fållen diskussion pä grund av del s.k.Gävlefallel. där rnan har velat individualisera undervisningen på ett visslsätt. Detta kan man ha många synpunkter på, och jag har i den debatten haftanledning påpeka alt ocksä anser alt den individualisering vi villse i skolan i huvudsak skall ske inom den sammanhållna klassens ram. Jag menaralltså alt del är fel alt tro atl någon av oss har glömt borl nägol av de härivä målen, ulan vi diskulerar vilken avvägning som bör göras, och då slår delalldeles klarl för mig alt del är i valfrihetsriktning som vi skall röra oss.Detta beror bl.a. på att jag tror all myckel av valfrihelen kan uppnås utan atlvi behöver äventyra det vi kan kalla integralionsmåld eller jämlikhdsmäld. Vidare: Den stora bristen i dagens skola är snararebrislen på individualise ring än brislen på en likvärdig skolstandard. Del är dessutom sä atl risken för oönskade effekter i form av segregegalion kan krafligl minskas genom atl föräldrainkomslen elimineras som segregalionsfaklor, och della skulle ju bli 72 fallel om man genomförde vårlslalsbidragssystem. Slalsrådds spydighd om "nyliberal" i svarelfaller plall lill marken, eflersom vad jag har gjorl i inierpellalionen är allcitera regeringsdokument. Del var ju regeringen som i slyrningsproposilionen isomras ullalade alt det bör finnas större möjligheler alt välja skola. Det varregeringen som i budgelproposilionen sade all möjligheterna all välja skall blislörre än de är . Jag skulle vilja fräga skolministern: att skolor skall konkurrera? Del anser nämligen finansministern ifinansplanen i årets budgetproposition. Jag noterade all man i lidningen Fackläraren, som kom ul , hade noleral all pä Skolforum hade inbjudit ,och nägon i publiken hade undrat om det faktum atl ochinle ulbildningsdepartemenld, hade inbjudils lill den avslulan-de deballen varell ullryck för all del nu är där som ulbildningspoliliken besläms. SL:sordförande förnekade inle all sä var fallel. Del är många somundrar, och del är räll inlressanl, därför all skolministern slär fasl vad somgäller. Jag menar all man kan göra myckel för all öka valfrihelen, tex. flerlillval av B- och C-spräk, man kan lillåla all som tillval får läsas enfördjupningskurs i etl annat ämne, vi vill ha mera av individualisering iundervisningen genom mindre klasser och vi är ganska chockerade över allordföranden i Kommunförbundel säger all vi skall ha större klasser. Detta sägerhan samma vecka som skolministern uttalar atl lärartjänsterna skallkommunaliseras. Jag skulle också vilja fråga statsrådet om han delarordförandens i uppfallning all klasserna i skolan bör blislörre. Del minskar ju möjligheterna lill individualisering! Om vidgade möjligheter all välja skola, m.m. 90GÖRAN ALLMÉR (m): Slalsrådel konslalerar i sillsvar lill all han inte har för avsikt atl medverka lill allföräldrars och elevers rätt all välja skola utvidgas. Svaret varvänlat; varje annal svar hade varil en första rangens sensaiion. Del kan finnas bäde prakliska och ekonomiska skäl för allinle ge en obegränsad räll alt välja skola, säger statsrådet . Del kanligga en del i del. Men sedan fortsätter han och säger alt än vikiigare är alldet ocksä finns principiella skäl. Därmed visar slatsrädd atl han ochdel socialdemokraiiska parliel inle har för avsikl all frångå denförmyndaraltityd man alltid har intagit gentemot den enskilde medborgaren ochatl man inle har för avsikl att leva upp lill de inlernalionella konvenlionersom man har underlecknal. De skäl slalsrådel anför för sin negativa inställning kansammanfallas sålunda: En utökad eller fri räll all välja skola motverkar den socialautjämningen i samhället och kan leda till segregation och urval inomulbildningen. Jag måsle då fråga slalsrådel : Kan slatsrädd genägra som helst belägg för dessa päslåenden? Finns del någoniing som visar allönskemålen orn rätten att välja skola följer nägon social skiktning isamhällel? Finns del någonting som visar alt det föreligger en urvalsprocessvid intagningen till l.ex. Om vidgade möjligheler au välja skola, m.m. Slatsrädd nämner över huvud tagel inte i sill svar defristående skolornas roll i del svenska utbildningssamhälld. Varför, statsrådetPersson? ulbildnings- och skolministrar har vid etl flertal tillfälleni denna kammare uttalat sin generösa inslällning lill fristående skolor. Delarslatsrädd uppfattningen atl inslällningen är generös? Om sä är fallel,varför släller man kravel atl en frislående skola för all få statsbidrag måstetillföra den offentliga skolan något? Varför della stalsnyltobegrepp? För ossmoderaler är del etl tillräckligt skäl för atl få statsbidrag alt elever ochföräldrar har vall den frislående skolan för utbildningens genomförande. Vidare måste jag fråga vari generositeten ligger när mandels vägrar alt ge slalsbidrag lill fristående skolor som uppfyller de nugällande kraven, dels låler slalsbidragel ulgå med ungefär hälflen avslalsbidragel per elev i den offentliga skolan. Vi moderaler anser allstatsbidragen i princip bör följa elevens val av skola, vare sig det är elt vali det offentliga skolsystemet eller ell val i en frislående skola. Vi anserockså all statsbidraget skall vara av samma storlek oavsell om del ulgår offenllig skola eller till en fristående skola. Ett elevbaseral statligtbidragssystem kan tillsammans med en mer flexibel hållning när del gäller dekommunala bidragen skapa en reell valfrihet för elever och föräldrar. Med ensådan valfrihet blir attraktiva skolor efterfrågade, vilket i sin lur skaparett tryck all förbällra verksamhelen pä övriga skolor. Ett frilt val av skolainnebär i kombinalion med etl elevbaseral bidragssystem en stimulans förskolverksamheten som sådan. Rätlen för elever och föräldrar atl väljaskola utgör en värdefull utvärdering av vårt offentliga skolsystem. negativa inställning på atl han ser det fria valel av skola hol mol det offentliga skolmonopolet? Jag är lacksam för alt även gårin i deballen. De ulgångspunkler han beskriver för hans synsätt på valfrihel iskolan har jag ibland upplevt att också har stått för. Omfolkparliel har en annan ideologisk grund för sill agerande än den moderatenGöran Allmér gjorl sig till tals för i lalarstolen, lycker jag all del ärbra om kan distansera sig från och markeravar folkparliel slår. Jag sympaliserar med citatet från del skolpolitiskaprogram som har antagit och som inledde med. Om delforlfarande är vad som gäller för folkpartiels agerande, ser jag faktisklmöjligheler all vi kan forlsälta ett fruktbart samarbele även med folkpartietför atl utveckla svensk grundskola. Jag är på sätt och vis tacksam för atl interpellationenhar slällls. Del ger mig tillfälle all ulveckla en del synpunkler pä begreppelvalfrihel, framför allt kopplat till verksamhet. Det är ingentillfällighet att vi har den grundskola vi har . Del är en nästan 50-ärigskolpolilisk iradition som har lett fram till dagens sammanhållna grundskolajämnt fördelad över hela landet. skolpolitiska ulredning lyfte för första gängenin medborgar-fostran i skolans uppgifler. 1946 ärs skolkommission lade grundenför enhdsskolan. skolberedning lade grunden för den kommande grundskolan.Den följdes sedan av och den nu gällande Prot. 1988/89'114läroplanen. Rakl igenom i samtliga dessa dokument finns en linje atl 16maj1989 grundskolanskall vara sammanhållen, dvs. lika för alla i meningen alt alla------------ ~ eleverhar rätt all gå i den skolan och behandlas på likarlal säll. Sedan skall '" ' mansjälvfallel rnöla varje individ efler hans eller hennes föruisällningar och ' I 'S< ''ott valja förmågaoch så långt som möjligl anpassa undervisningen efter hans eller '' Alt vi skall ha en sammanhållen grundskola som skall samla alla barn,oavsett föräldrarnas bakgrund, har det rått en successivi alll större Där är det bara som under senare är, om man skalldra en slulsals av dagens deball, har skill ut sig. Del beklagar jag. Del är inle sä konstigt, , om vi andra i delskolpolitiska har hamnat i denna ståndpunkt Det är inte barapolitikerna som står där. Här finns Hem och skola-organisalionen, lärarnasfackliga organisafioner och andra bdydelsefulla grupper inom skolans värld.Del är som står isolerade och som betraktar skolan som en marknad.Genom all förse eleverna med elt vissl antal kronor skall de agera på dennamarknad för atl "köpa" den skolverksamhet som är bäst. På så sätt skallen konkurrens drivas fram som skall höja skolans kvalitet Det synsället vadgäller statsbidragens konslruklion har även folkparliel av och lill ansluliisig till. Det vore bra orn vi också på den punkten kunde få ett klargörandefrån . Del skolsystem som vi övergav och som så småningomreformerades lill del vi har bar de kännetecken som ett skolsystem hardär man låter den s.k. valfriheten florera. Där hade vi elt parallellsystem. Vihade en skiktning av eleverna, inle beroende på begåvning ulan beroende päföräldrarnas inkomst- och utbildningsbakgrund. Del är den svenska hislorien påområdet. Den känner de flesta av oss som finns här i kammaren till. Delär ell skäl, starkt nog, för att inle vrida klockan lillbaka. kan gå utanför landets gränser och där hittaexempel på skolsystem, som arbetar med den typ av ideal som han för fram. Hankan där se atl en liten del av samhällels mesl gynnade sätls i vissa skolor.Från de skolorna rekryteras i sin lur det skikt som kommer alt styra samhälleli framliden. Sädana syslem vill vi inte ha i . Del är därför som visäger nej till den typ av valfrihet som har ullalal sig för italarstolen. Jag lycker all del är bra om distanserar sigfrän den moderata synen i del här sammanhanget. Det skulle kunna ge migmöjlighet atl i forlsällningen fullfölja etl arbete tillsammans med folkpartietför all ulveckla valfrihelen i den svenska i de delar som rörinnehållet i verksamheten. Jag menar att såväl lärare och elever som föräldrarmäsle anförtros en slörre frihet att hantera den vardag som de möter. 92 (); Del skall säkert vara möjligt att vidkommande debatter precisera de borgerliga partiernas inslällning samlskillnader och olikheter dem emellan. Lål oss som mål för denna deball klara ulvar regeringspartiet egenlligen slär. Jag kännerinle rikligl igen del politiska scenario som skolministern målar 75 1988/89:114upp. I finansplanen i årels budgdproposilion slår: Även inom den offeniliga 16 iTiaj 1989 seklorn skulle etl inslag avkonkurrens kunna skapas genom alt medborgarna Om vidgade möjligheler all välja skola, m.m. lillälsall själva välja skola, sjukhus och vårdcentral i högre grad än . Därmedökas också konsumenternas valfrihel." Del som har framslällls som en avgrundsuppfallning,som möjligen omfallar, är alliså en slåndpunkl som finns företräddlångt in i , hos själva regeringen. T.o.m. finansministernslär för delta ullalande. När socialdemokralerna vill visa all man har försiäll dethär med offentliga sektorns förnyelse och alt den offentliga verksamhelen skallbli mer konsumenlanpassadosv., då lar man fakliski exempel frän skolans världoch säger: Vi är med på all öka valfrihelen i skolan. Men när skolministernskall ulveckla della lema, finns inle del här med valfrihel med egentligen. Ochnär skolministern i sill svar säger all när "del försl gäller möjlighelenall välja mellan olika skolor är den ocksä efter riksdagsbeslutetbegränsad", så är ju sanningen den atl den är oförändrad eflerriksdagsbeslutet har instämt i några välvilliga ord av skolministernsförelrädare men inle vidlagil några som helst konkrela ålgärder för altmöjliggöra denna valfrihet Sedan forlsäller slatsrädd: "Det bör enligt minmening inte heller finnas en obegränsad sådan möjlighet" Nej, det är jusjälvklarl atl om del inte finns några platser pä den skola man vill gä i,finns del inle obegränsad valfrihel. Men den inlressanla frågan , somregeringens egna dokumenl aklualise-rar, är: Hur skall valfrihelen öka? Sedan vill jag ocksä la lid i anspråk för atl säga atl jagär rätt besviken över statsrådets ord om föräldrainflytande. Del är en myckelnjugg inställning lill föräldrarna sorn kommer fram i slalsrådds svar. De skallfå hjälpa lill i skolan, men de skall inle räkna med all ha någol inflylande.Jag tror all mänga, l.ex. inom Hem och skola-rörelsen som statsrådet åberopar,är ganska chockerade över del beskedet. 93 (); Jag slällde en rad frågor lill inle pä en enda av dem. I slällel gjorde han en beskrivning av densilualion som skulle uppstå för undervisningsväsendets del om de moderalaförslagen lill en valfrihel för elever och föräldrar skulle få slå igenom.Mycket av det som lalade om här kanske kan förekomma i dagensskolväsende, beroende på atl man från socialdemokratisk sida, och även fränGöran sida, inle vill förändra syslemel för slalsbidrag lill de friaskolorna. Då blir det fakliski så all del är de ekonomiskl välsiluerade ilandel som har möjlighelen all välja de frislående skolorna. Del är ju della vivill komma ifrån. Jag måsle få upprepa frågorna. Det används som argumenlhela liden emol oss att vi inte skulle vilja verka för all få bort den socialaskiktningen, att vi skulle ställa upp på segregation och urval. Del är ju inlepå del sätlel som del fungerar. ,ge mig exempel pä i vilken ulslräckning som ell val av friståendeskola skulle ge upphov till social skiktning eller lill segregation och Såvitt jag vet är den skolavi förespråkar i fristående skick ingenting Om vidgade möjligheler att välja skola, m.m. annal ängrundskolor och gymnasieskolor, där man läser molsvarande kurser Prot.1988/89:114 som man läser i den offentliga skolan men där man får möjlighel allprofilera sig inom vissa områden. Vidare sade : Gå ulanför landels gränser ochlilla på andra länder där man har möjlighel all välja skola. Del skall jaggärna göra. Jag kan gä till . Jag kan gå till , och jag kan gåtill . Där fungerar det syslem som vi förespråkar på etl alldelesulomordenlligl säll. Där ger man också hundraprocenliga slalsbidrag lill deskolor som föräldrar och elever har vall för alt klara ulbildningen. Vid föregående inlägg blev del inte lid förmig atl bemöla den något snedvridna bild som vid någratillfällen nu har upprepat av vad Kommunförbundels ordförande har sagl i endiskussion orn den svenska skolan och koslnaderna för den. Del är ell ciial somfinns i en längre diskussion, där han pratar om förnyelse och offenllig sekloroch beskriver del svenska skolsyslemei fakliski - och del är en korreklbeskrivning - som del mesl ekonomiskt påkostade i världen. Han säger, precissomjag har sagl, alt skall vi öka kvaliteten i den verksamhelen, lösa de problemvi möter, sä är det faktiskt inte fräga om alt tillföra mer resurser tillverksamhelen, yllerligare pengar, ulan vi mäsle fräga oss hur vi använder depengar vi har lill förfogande . Del är del resonemangel man harförl, och jag lycker atl skall vara litet mer försiktig ochlitet mer konstruktiv när han ändå lalar om företrädaren för landets kommuner,som här har visat stort inlresse för skolans verksamhel och som ocksä i senarepressmeddelanden från Kommunförbundel slarkl har underslrukil viklen av att vifår en rejäl salsning på den svenska skolan ulifrån den utgångspunkt som jaghar anmält i kompletteringsproposifionen - ell samlal driftsansvar för skolansverksamhel. Del är i del sammanhängd frågan skall ses, och jag tycker alt viskall slula med all fellolka förelrädaren för landels kommuner på del härvisel. Valfrihelen i skolans verksamhet vill jag skall öka. Jaglycker all del centrala i det sammanhanget faktiskt är all vi låter dem som finns ule i klassrummen, lärarna och eleverna, själva i allt större utsträckning bestäm ma hur de skall hanlera sin skoldag och ulnyiija de möjligheler som läroplanen ger . De skall ta fasta på de skrivningar som fanns i skolproposilionen om olika profiler, i huvudsak med kulturell inriklning, och göra det tillsammans med föräldrarna, som är en viktig resurs, . Vad jag vänder mig emol är folkparliels något stelbenta sätt atl hantera den frågan, där ni tycker att det skall vara ytterligare ettbeslutsorgan i skolan. Dd skulle vara något slags bestyrelse pä skolnivå, där föräldrarna skulle ges representation. Det har jag vänt mig emot och sagt att det inte ären väg som jag lycker all vi bör gå, ulan det är snarare i den direkla kontakten mellan lärare och föräldrar som föräldrarnas inflytande skall utökas och utvecklas. Självklarl spelar de en cenlral roll också i den framlida skolan. Detta är också en sådan punkt, där vi inte borde misstänkliggöra varandra utan där vi faktiskt egenlligen bara kan ha en utgångspunkt - särskill jag som företräder decentralisering och som faktiskt bygger på den inslällning som 77 Prot.1988/89:114 grundar sig på insikten all vi går lill mötes dåmänniskor faktiskl vill Om vidgade möjligheter att välja skola, m.m. engagerasig i den offentliga sekiorns verksamhel. Har man den utgångspunkten ärsjälvklart föräldrar och elever de ulnylljare av skolan som successivi kommeratl göra sig alltmer hörda. Då måsle vi fakliski lilllro läraren kompelens ochkrafl alt föra den dialogen. Det är mol den bakgrunden och i det sammanhangetsom valfrihelen skall ulvecklas. Del är såjag ser på den saken. återkommer i sitt inlägg lillslalsbidragssyslemel för och för fristående skolor. Jag lar delsisla först. Det är en konstruktion frän någon av de borgerligaregeringarna i början av 1980-talel som vi fortfarande har kvar och som av ochtill diskuteras i denna kammare. Den logs fram i relalivt slor poliliskenighet. Vad gäller slalsbidragkan jag inle länka mig all medverka lill den typ av skolpeng som moderalerna och enligl vad jag hiltills har uppfattat även folkpartietvarit anhängare av. Den leder fram lill en renodlad marknadssyn på dennalionella tillgäng som skolsystemet utgör. Det kan vi socialdemokrater intemedverka till. Del sätter vi oss bestämt emot. 95LARS (): Jag nolerar all inle på någonpunkl svarar på de frågor som jag har slälll om hans egen uppfallning kontrauppfattningar som har framförts i regeringsdokument Uppfallningarna härrörvisserligen från lidpunkler då inle fanns i regeringen. Men delär jusl för all få klarlagl om regeringens skolpolilik har ändrals som jag harslällt min inlerpellalion. Ser vi pä dagslägel finner vi ju en hel del problem i densvenska skolan. Vi har en viss segregation. Den beror t. ex. på all vi har enräll omfaiiande bosladssegregalion här i landel. Den beror ocksä pä alt rikamänniskor kan köpa en annan skolutbildning än den offentliga ät sina barn. Vihar ett problem som innebär att föräldrar som har lält all tala för sig oftakan få sina barn in i andra skolor än dem som man tilldelas i första omgången. Allt del där lycker jag är olyckligl, och jag tror all ettannal slalsbidragssystem skulle kunna minska segregationsproblemen. Som jagsade i mill första inlägg: om föräldrainkomslen elimineras somsegregalionsfaklor skulle nog jämlikheten i systemet i själva verket öka. I har man pä nägra håll infört möjligheten all eleveroch föräldrar får räll atl välja skola. Del visar sig atl della framför alllgynnar de svagaste grupperna. Ofta har svarta grupper motsatt sig valfrihelen.Men när de efler sell hur syslemel fungerar slår de vakl om del. Demärker all syslemel ger dem makl, så all de kan ivinga fram bällre skolor. Systemet med lokal skolstyrelse för varje skola har intevi hillal pä. Del har förekommil i slalliga ulredningar. Dä har del kallalsbestyrelser. Socialdemokralerna brukar säga atl vi kan ha fristående skolor,därför alt vi i det allmänna systemet har en del atl lära av deras pedagogik.Jag vill säga atl vi ocksä har en del atl lära av de fristående skolornasorganisation. En sak som är självklar i de frislående skolorna är all varjeskola har en egen slyrelse. Delta skapar en uppslutning kring skolenheten ochen känsla för skolenheten också fränföräldrarnas sida. Jag tror all detta är en av de idéer som vi kan hämta frände frislående skolorna. Jag har laddat upp med en rejäl bunt med citat, men jaghar inte tagit med mig det citat av som jag syflar på. Men jag kan försäkra skolministern all jag var myckel noganär jag åberopade honom. I inlervjun i talade faktiskt om slörre klasser. Del är myckel beklagligl, för mindre klasser ärnämligen ell inslrumenl för individualisering. Tredje vice talmannen anmälde attGöran Allmér anhållit att till protokollet få antecknat atl han inte ägde rällfill ytterligare inlägg. Om vidgade möjligheter att välja skola, m.m. åberopade erfarenheter fränUSA skall jag la del av. Jag har ingel slörre hopp om all de skall tillföra densvenska skolpolitiska deballen någoniing nyll. Men, okej, lål oss se vad de harall ge av erfarenhd och kunskap. Jag är skeplisk lill fler beslulsorgan i den svenskaskolan.