prot · GC0946 · 1988-12-31 00:00:00 — Eftersomsocialdemokraterna under den gångna valrörelsen i olika sammanhang harframhållit att vi skall satsa på en levande landsbygd -socialdemokraterna medindustriministern i spetsen har gått i bräschen för Landsbygd 90 - hade mankunnat förvänta sig att de också skulle ha levt upp till detta med någrakonkreta åtgärder för att skapa en levande landsbygd. Jag tycker fakfiskt attsocialdemokraterna på den punkten bör tänka om. Och för egen del tror jag, herrtalman, att det kommer ett omtänkande på den punkten från socialdemokraterna.Jag känner att det ligger i luften, men vi kanske får vänta . Ändradeekonomiska befogenheter för domänverket, m.m. Anf.199 () replik: och frågar mig: Varför behövs domänverket? Förstoch främst sysselsätter domänverket 6 100 människor, och av dem är bara 900anställda i dotterbolagen. Resten är alltså skogsarbetare m.fl. Denskog som domänverket tar ned används i . Jag vet att man uppe i P-OErikssons hemtrakter levererar till andra länder, och vi vet ju att Norrbottenär ett underskottsområde. Dessutomhar ju domänverket fått andra roller, som kan vara svåra att ge till enskildaskogsägare. 90 000 sjöar och rinnande vatten är iordningställda för turismen.40 000 jägare får arrendera jakt, och man har ett omfattande naturvårdsprogrammed 700 domänreservat - för att bara ta några exempel på vad domänverket som markägare i de här områdena kan göra. Anf.200 () replik: Nej, jag frågade inte varför domänverket behövs utan: Varförbehövs domänverket i stafiig ägo? Det tycker jag faktiskt inte att jag har fåttnågot svar på. Kanman jaga bara på statlig mark? Kan naturreservat avsättas bara på statlig mark?Nej, det kan naturligtvis ske även på privat mark, om man ger ersättning. Jag finner ingen vilja från att tänkapå ett enskilt, spritt ägande. Vad har socialdemokraterna emot att man spriderägandet mer? Jag tycker att regeringen bör göra som föreslår ochutarbeta en strategi för hur statliga företag skall säljas ut och för hur detstatliga ägandet skall minska. 201 (vpk): Den här debatten är, som flera har framhållit, inte ny. Vi hade densenast , och det var också ungefär samma deltagare. Men vad nytt harhänt i ärendet? Jo, det har hänt, att domänverket har blivit en störreindustriägare än det var fidigare, och det är för att få manöverutrymme som Åndradeekonomiska befogenheter för domänverket, m.m. man behöver dessalånemöjligheter och möjligheter att överföra vinstmedel från moderföretagettill dotterbolagen. Jag vill alltså yrka bifall till utskottets skrivning i denfrågan. Fråganställs: Varför skall domänverket vara statligt? Svaret på den frågan gavsegentligen . Dä fick de nybyggare som invandrade,bebyggde och koloniserade de här trakterna vandra ut sina skiften och fick demsig tilldelade som privatägda marker. Den restmark som inte tillfördes deprivata kolonisatörerna behöll staten under domänverkets ledning. Domänverkethar gjort väldiga uttag i den gamla skogen. Om man skulle göra som Per-OlaEriksson, m.fl. önskar och börja stycka upp och sälja utdomänverkets mark, skulle man få en del marker som hade en mycket Htengammelskogsandel, och var skulle de lönsamma jobben skapas i dem? Det är justgenom blandningen av dels exploateringsbara skogsfillgångar, dels stora ytordär man har gjort väldiga insatser för skogsvård som man har hållit uppesysselsättningen. Mankan naturligtvis krifisera domänverket för enskildheter, t.ex. att ibland havarit alltför konsekvent i vissa skogsvårdsåtgärder och möjligen fått enförsening på något fiotal år på en del områden, därför att man under en periodhade alltför stora kalhyggen och fick torkskador och andra skador, men somhelhet är domänverkets mark väl skött. Åtminstone i mitt hemlän har man enstörre andel stamkvistning än man har inom det privata skogsbruket, och det ären garanti för högkvalitativt, kvistfritt fimmer också i framfiden. dessutom har gjort - och det är bra - är att ha satsat pä att bliegen sågverksägare. Vi får väl hoppas att den satsningen innebär att man satsarmera på vidareförädling än andra sågverk. Anf.202 () replik: Jag vet inte vad det satt för regering i när nybyggarna ficksig tilldelad egen mark, , men jag är ganska övertygad om attunder den nuvarande regeringen skulle de inte ha fått sig tilldelad någonskogsmark som egen, inte ens om de ville köpa den. Anf.203 (vpk) replik: Jag tänker inte gå in på någon kritik av den regering som satt vid dentidpunkten när kolonisationen startade, för det tycker jag är litet för sentpåtänkt. Faktum är dock att man gav skattefrihet och frihetfrån utskrivning i krig för att få de här områdena koloniserade. Och därför gavman också kolonisatörerna den mark som de behövde för slåtter, för träd för sinbyggnation etc. Förhållandena är inte på något sätt jämbördiga med dagens -vihar inga större behov av att kolonisera områden i . Kolonisationsperiodenär över, . 204 (): , liksom miljörörelsen i stort, är ingen beundrare avdomänverket, utan vi har uppfattat domänverkets metoder som i långa stycken storskaliga, oekologiskaoch teknokrafiska. har kommit att stå som symbol för angreppen motde fjällnära skogarna och avverkningen där, något som miljörörelsen upplevt somoekologiskt och skadligt. Domänverkethar under gångna årfionden även ägnat sig åt besprutningar liksom åtutdikningar. Miljöpartietvill gärna se domänverket privafiserat, men inte på det sätt som moderaternaönskar. Med förslag riskerar man bara att ett storskaligt statligtägande byts ut mot ett storskaligt privat system. vill alltsåsprida ägandet, men det skall ske i form av akfier. vill på siktsprida det verkliga ägandet fill mindre lotter med bo-och brukarplikt. Detskulle med all sannolikhet leda till mer ekologiska och småskaligaskogsbruksmetoder. I långa stycken överensstämmer denna uppfattning med vad somframförs i centerreservationen. Vi har dock ännu inte varit beredda attprecisera våra förslag, och vi kan inte se att proposifionsförslagen kommer attförsvåra framtida uppdelning och privatisering; Vi har därför accepterat detföreliggande förslaget, och jag yrkar bifall till utskottets hemställan i dettastycke. Vidareställer vi gärna upp på att säljer ut sin andel i Bråvalla Kraft AB.Vattenfalls inblandning i kommunernas energipolifik har enHgt vår uppfattningvarit olycklig, och det är bra att den upphör. Även i det avseendet yrkar jagbifall till utskottets hemstäUan. Ändradeekonomiska befogenheter för domänverket, m.m. 205 PER (): Efter detta senaste anförande kan jag inte underlåta att gå in idebatten. Vihar inte ställt upp på reservation 1. Vår uppfattning innebär egenfiigen baraen nyansskillnad i förhållande fill den uppfattning som ochcenterparfiet har. Vi tycker att det är en central och viktig fråga attaffärsverken får så bra arbetsformer som möjligt. Vi anser att det somregeringen föreslagit är helt otillräckligt. Affärsverksformen är omodern somverksamhetsform och kostar samtliga affärsverk betydande summor på grundav ökad byråkrati och dåliga arbetsformer. Vidare innebär affärsverksformen attdet blir omöjligt att jämföra resultat. Man borde ha löpt linan fullt ut ochsett till att man bolagiserat större delen av domänverket, dvs. den del som ärkonkurrensutsatt. Dethar i debatten sagts att när vi föreslår privatiseringar och försäljningar avstatlig egendom, bl.a. i domänverket, skulle detta innebära en koncentrationav nytt privat ägande. Det är precis raka motsatsen till vad de tre borgerligapartierna gång efter annan har hävdat i denna kammare. Vi vill ha enprivafisering som fiUförsäkrar svenska folket ett spritt ägande. Man skall sefill att det blir en spridning av ägandet genom att många småsparare gesmöjligheter att teckna akfier i de tidigare statliga företagen. De treborgerliga partierna har framlagt gemensamma förslag i den riktningen. Vi harlagt fram förslag som innebär att vi motsätter oss att man när staten säljer utbolag inför graderad rösträtt, vilket regeringen gjort i ett antal fall. Vi harmotsatt oss regeringsförslag i samband med privafiseringar, som innebär att manendast skall sälja fill ett stort antal institutionella ägare i stället för attlåta den stora. bredaallmänheten få teckna aktier i samband med privafisering av statHga företag. Man har gått på vår linje i ett stort antal länder iEuropa. Det har skett i , , och Italien.T.o.m. i det socialisfis-ka håller man på med den typen avprivatiseringar med en betydande ägandespridning fill ett stort antal ägare.Det är det vi i de tre borgerHga partierna har i åtanke när vi talar omförsäljning av tillgångar i domänkoncernen. 206 (): Det där lät väldigt bra, Per . Omdet är linje att man vill ha ett spritt och småskaligt ägande, ärdet glädjande. Om ni dessutom vill kombinera det med bo- och brukarplikt, trorjag att vi är helt överens. 207 PER (): Det råder inget tvivel om vår inställningtill det spridda ägandet. Den har vi gång efter annan redogjort för i dennakammare. Den inställningen har också framgått av treparfiförslag, som vi vidflera fillfällen lagt fram i denna kammare. När det gäller frågan om bo- och brukarplikt vill jaghänvisa till de debatter vi haft med anledning av jordbruksutskottetsbetänkande i detta avseende. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om näringsutskottetsbetänkande 10.) Kammaren övergick till att debatteranäringsutskottets betänkande 9 om kreditupplysningslagen. 208PER (): Jag kan fatta mig ganska kort när det gällerkreditupplysningslagen. Vi ser detta som en fråga om rättssäkerhet ochintegritetsskydd för näringsidkare. I reservation 1 framhåUer vi att vi anser attintegritetsskyddet skall omfatta även enskilda näringsidkares rättssäkerhet närdet gäller anonyma förfrågningar. Vi anser att en näringsidkare inte skall hasämre integritetsskydd än privatpersoner. Det är därför vi vill ha en ändringpå denna punkt i kreditupplysningslagen. Reservation 3 gäller besked om uppgiftslämnare. Viinstämmer i stor utsträckning i datainspektionens uttalande. Vi tycker att detär en rättssäkerhetsfråga att man skall ha möjlighet att på begäran och motavgift få besked om källan till registrerade uppgifter. Vi anser att detta ärkorrekt, eftersom det allvarligt kan skada en näringsidkare om han fårfelakfiga kreditupplysningar, som vidarebefordras till kunder ochaffärspartner. Vi anser därför att det är nödvändigt att man gör denna ändringi lagen. På det sättet ökar man rättssäkerheten och fåräven kreditupplysningarna att fungera som det är Prot. 1988/89:46 tänkt,nämligen att öka möjligheten att göra korrekta kreditbedömningar. Med det anförda ber jag att få yrka bifall fill reservationerna 1 och3. Anf.209 (): I detta betänkande behandlas bl.a. en mofion av ochMargitta , bägge folkpartister. De tar i denna motion upp problem somgäller kontrollen av kreditupplysningsregister. De föreslår att besked skallkunna ges om vem som har lämnat registrerade uppgifter i systemet. Och denenskildes kontroll av kreditupplysningsregistrets uppgifter skulle utan tvivelförstärkas om man på egen begäran skulle kunna få besked om vem som har lämnatde förekommande registeruppgifterna. Ensådan förändring skulle innebära en ökad möjlighet för den enskilde att rättade oriktiga uppgifterna, genom att man får veta varifrån de felaktigauppgifterna kommer. Ensådan möjlighet till kontroll skulle säkert också ha en självsanerande funktionoch därmed bidra fill ökad fiUförlitlighet i kreditupplysningen. Den enskildeskulle också kunna få veta mot vem man eventuellt skall väcka talan. Oriktigkreditupplysningsinformation kan ju tyvärr orsaka både stor och allvarligekonomisk skada för den enskilde. Avremissvaren framgår att näringslivet skulle välkomna en utökadkontrollmöjlighet. Det skulle medföra förbättrad datakvalitet och skydd för denpersonliga integriteten. Det är beklagligt att utskottsmajoriteten inte har insett behovet av enlagändring på denna punkt. Jag anser att utskottet tar för lätt på kravet attskydda den enskilde individen. Utskottet anför att de flesta uppgifterna ikreditupplysningen redan nu torde vara lätta att spåra och menar attkompletterande besked antagligen skulle komma att efterfrågas i rätt litenutsträckning. Jag bestrider inte det - det vore ju förfärande om det förhöllsig på annat sätt. Dengrundläggande lagregeln föreskriver nämligen att kreditupplysningsverksamhetenskall bedrivas så, att den inte leder till otillbörligt intrång i personligintegritet genom att oriktiga eller missvisande uppgifter lagras eller lämnasut. Mendet kan omöjligt vara något tekniskt problem att förbättra systemet, och atthänvisa till ökade kostnader anser jag inte vara något hållbart mofiv föravslag. Det priset måste man vara beredd att betala för att skydda denenskildes integritet. Även datainspektionen stöder kravet på en lagändring såatt kreditupplysningsföretagen blir skyldiga att på begäran - och mot avgift -lämna besked om källan för registrerade uppgifter. Jag yrkar bifall till reservafion nr. 210 (): I näringsutskottets betänkande nr 9 behandlas två mofioner som rörkreditupplysningslagen. Den ena av dessa mofioner, N407, har avlämnats av migoch . Kreditupplysningslagen- som tillkom 1973 - syftar främst till att hindra attkreditupplysningsverksamhet leder till otillbörligt intrång i den personligaintegriteten eller till skada genom oriktiga eller missvisande upplysningar. Dethar skett en del ändringar i lagen. De senaste ändringarna trädde ikraft . De innebar bl.a. att kreditupplysningsföretagenskall underrätta den som avses med en personupplysning om vem som begärtupplysningen. En rätt till automatisk underrättelse om de uppgifter som harlämnats ut i kreditupplysning infördes också för enskilda näringsidkare, somtidigare inte fått sådan underrättelse. Dettainnebar en förbättring för de berörda. får näringsidkaren veta att enupplysning lämnats om honom, och han får veta vilka faktauppgifter som hartagits in i upplysningen om honom själv. Men vad han inte fårbesked om, det är vem som har begärt och fått upplysningen. Det ärkreditupplysningsföretagen inte skyldiga att uppge. Detär det sista som vi motionärer har reagerat mot, och vi vet att det finns mångasom har samma uppfattning i denna fråga. Vi menar inte att den som vill ha enupplysning inte skall kunna få en sådan, men beställaren skall rimligen kunnastå för sin beställning gentemot den omfrågade. EnHgt vår mening skall imeddelande om kreditupplysningens innehåll till den som upplysningen avserockså ingå uppgift om vem som begärt upplysningen. Motionenhar varit föremål för en ganska omfattande remissomgång. Visst finns det olikameningar i de yttranden som avgivits - precis som i näringsutskottet - men jaganser ändå att inte minst datainspektionens yttrande väger tungt isammanhanget. Datainspektionen har tidigare i denna fråga avlämnat ett mycketomfattande yttrande och anser fortfarande att en lagändring - sådan som viföreslagit - är angelägen. Dennagång pekar datainspektionen bl.a. på att "den omfrågade vid direkt kontaktmed sin tilltänkta kreditgivare kan korrigera felakfiga uppgifter och t.ex.komplettera uppgifter om betalningsanmärkningar. De kan ju ofta innefattaskilda slag av noteringar som kan bedömas på helt olika sätt av kreditgivarna.Vidare är det känt för inspektionen att 'anonyma' kreditupplysningar av månganäringsidkare upplevs som ytterst känsliga - de kan vara beställda av en konkurrentsom vill skaffa sig information och genom beställningen också försämrakreditmöjligheterna." Precisså som framhålls i reservation nr 1 måste vid avvägningen mellan de olikaintressena integritetsskyddet och den enskilde näringsidkarens rättssäkerhettillmätas den största betydelse. Den olust som många nu känner när de blirföremål för anonyma förfrågningar väger mycket tyngre än de temporärarelafionsstörningar som under en övergångstid möjligen skulle uppstå i enstakafaU - efter det att en regel införts om obligatorisk beställaruppgift. Detfinns ingen anledning till att en enskild person som är näringsidkare skall haett sämre integritetsskydd än vad kreditupplysningslagen ger varje annanmedborgare. Jag yrkar därmed bifalltill reservation nr 1, Denandra delen i vår motion gäller de regler som säger att uppgifter om vilkapersoner som ingår i styrelsen för ett aktiebolag skall meddelas vid enkreditupplysning om aktiebolaget. Då gäller samma förhållande här, Perso- nen i fråga får meddelandeom att en uppgift lämnats - men inte till vem som uppgiften lämnats. Detär också på det sättet att i det fall en person för sin egen personHga del begären kredit, och kreditupplysning tas på vederbörande, kommer det avkreditupplysningen att framgå att vederbörande är omfrågad - vad som däremotinte framgår är i vilken egenskap han är omfrågad. Detta kan i sin tur ledatill att kreditvärdigheten bedöms på särskilt sätt om det är många som begärtupplysningar och ställt ett flertal frågor om vederbörandes företag. Att fråganoch redovisningen endast gäller ledamotskapet i en styrelse och intekreditåtagande kan nämligen inte utläsas av uppgifterna. Detär angeläget med en sådan ändring i lagen att endast personer som har ett egetekonomiskt engagemang i ett företag kommer att likställas med näringsidkare. Med det yrkar jag bifalltill reservation nr 2, Jagyrkar också bifall till reservation nr 3, som gäller besked om uppgiftslämnare.Även detta är ett krav som borde kunna tillgodoses. 211 INGA-BRITTJOHANSSON (s): I det betänkande som vi nu diskuterar behandlas två motioner från denallmänna motionstiden. Utskottsbehandlingen har alltså resulterat i trereservafioner, varav en är något förvånande, vilket jag strax skall återkommatill. Reservation1 handlar om rätten för näringsidkare att få beställaruppgift. Denna fråga har,som också framgår av betänkandet, diskuterats i utskottet vid ett flertaltillfällen . Vid samtliga tillfällen har ett enigtnäringsutskott, med argument som tydligt framgår av betänkandet och som jagdärför inte finner anledning att upprepa, avstyrkt propåerna. Enligtmajoritetens uppfattning har det inte tillkommit något nytt i sak som skulle geoss anledning att nu ändra uppfattning i frågan. Det som jag alltså tycker ärså förvånande är att och nu har bytt fot. Det kan i varjefall inte bero på remissinstansernas inställning, eftersom dessa har gått denmotsatta vägen och i större omfattning än tidigare går emot en förändring. Jagundrar, Per , om rättssäkerheten har blivit mindre sedan vi senastbehandlade den här frågan. Reservation2 handlar om avgränsningen av kategorin näringsidkare m.fl. De flestaremissinstanserna går emot förslaget i motionen, och så gör ävennäringsutskottets majoritet. åberopade fidigare datainspektionen. I den här frågan ställer sigdatainspektionen i och för sig positiv men anser inte att förslaget går attgenomföra, och då förefaller det vara en orimlig begäran att skullegöra en sådan framställning till regeringen som reservanterna begär. del har utskottet gått motionärerna till mötes, nämligen när vi påpekar attdatainspektionen bör överväga att föreskriva att kreditupplysningsföretagen isamband med kreditupplysningar skall lämna uppgift om ifall en person harblivit omfrågad i sin egenskap av näringsidkare. Bakomreservafion 3 står samtliga borgarpartier och . I den villreservanterna att kreditupplysningsföretagen skall bli skyldiga att lämnabesked om källan till registrerade uppgifter. Äveni den frågan är remissinstanserna mycket splittrade. Skälen till splittringenfinns också klart angivna i betänkandet. Utskottets majoritet kan inte finnaatt fördelarna med den begärda ändringen skulle uppvägas av de nackdelar somredovisas, och vi avstyrker därför också detta förslag. Jag yrkar avslag på mofionerna och på de till betänkandet fogade trereservationerna och bifall till näringsutskottets hemställan i betänkande nr 9. Anf.212 PER (): Jag tycker det som säger är något märkHgt. Honhänvisar bara till de uttalanden och den argumentation som förekommit tidigareår. Men när i sin egenskap av privatperson har fåttbeställaruppgifter måste hon väl ändå ha uppmärksammat att det är förfärligtlåg kvalitet på de uppgifter som finns på kreditupplysningarna. Det är oerhörtmånga fel, och det är mycket gamla uppgifter. Eftersom vi har fått in fler och fler klagomål pådetta har vi tyckt att det är en rättssäkerhetsfråga att även näringsidkare fårsådana beställaruppgifter. Det kan ofta vara så att felakfiga uppgifter kommeratt ligga till grund för om man får fortsätta ett leverantörsförhållande ellerom man får en kredit man behöver. Det är sambandet mellan reservationerna 1 och3. Man borde även ha rätt att få reda på ur vilken källa de felaktiga uppgifternakommer, så att man åtminstone får en rättvis behandling. Det är därför vi talarom rättssäkerhet i sammanhanget. Anf, 213 (): säger att har bytt fot. Jag har då i varjefall inte bytt fot - jag har motionerat om ändring i kreditupplysningslagensedan jag kom in i . Min första motion i det ärendet väckte jag 1983. Jaghar haft kontakt med många småföretagare och näringsidkare, också ijust den här frågan, och jag har fortfarande kontakt med många småföretagare.Jag kommer från , som är ett småföretagarlän. Det är månganäringsidkare som är irriterade över kreditupplysningslagen såsom den i dagfungerar och som argumenterar för en ändring i lagen, precis som jag har gjort. Närdet sedan gäller avgränsningen av kategorin näringsidkare m.fl. sägerInga-Britt att datainspektionen inte är positiv till den ändringen.Datainspektionen säger att man finner förslaget positivt men att svårigheternaatt fortlöpande inhämta och registrera adekvata uppgifter kan vara avsevärda,men man säger ändå inte att det är omöjligt. Man säger också att det är välkänt för inspektionen att kategorin näringsanknutna ofta finner detintegritetskränkande att vara föremål för förfrågningar, som de genom densärskilda kopian får kännedom om, utan att någon särskild kreditinstitution äraktuell. Jaghar också noterat att utskottet när det gäller avgränsningen av kategorinnäringsidkare i sista stycket i sin skrivning tar ett litet steg i positivriktning, och det noterar jag med tacksamhet, men jag hade givetvis önskat hade gått ännu längre. 214 INGA-BRITTJOHANSSON (s): När jag tidigare talade om ett enigt utskott avsåg jag naturHgtvis detfaktum att representanter i näringsutskottet vid tidigare tillfällenmedverkat till att avstyrka motioner. Närdet gäller rätten för näringsidkare att få beställaruppgifter vill jag säga attden som läser referaten av många av remissyttrandena i utskottets betänkandeskall upptäcka att vissa vill ha tag på beställaruppgifter för att de inte viUha att göra med ett företag eller en enskild person som tar in kreditupplysningarom ett företag. Det finns i tidigare remissyttranden också uppgifter om attexempelvis en person som begärt en uppgift om ett företag där han tänkt sökaarbete sedan inte fått jobbet när detta kommit fram. Det finns alltså behov avskydd åt flera håll. Vi har då valt att fortsätta att stödja de intressenterna- som moderater, centerparfister och folkpartister har gjort. Anf.215 PER (): Vi har förvisso nu intagit en annan ståndpunkt än tidigare -det ärfullt korrekt - men vi gör det i skenet av att det är många röster somhöjs mot den mycket dåliga kvalitet som man vet att olika former avkreditupplysningar har. Jag har själv råkat ut för kreditupplysningar där dethar varit svårare att hitta uppgifter som varit riktiga än att hitta uppgiftersom varit felaktiga. Det har varit en förfärande stor andel felaktiga uppgifteri den typen av kreditupplysningar. Närman ser att de här kreditupplysningarna ger mycket underliga beslutsunderlagtycker jag att det i längden är ett underligt argument att säga att det finnsföretag som inte vill ha någonting att göra med någon som begär enkreditupplysning. Jag frågar mig närmast: Vad är det de har att dölja iSammanhanget? Jag kan inte riktigt förstå den inställningen. Detta är ju ettmycket normalt förfarande; den möjHgheten måste man ju ha för att kunnakontrollera att man kommer att få betalt för de leveranser man gör.