prot · GC0946 · 1988-12-31 00:00:00 — Avdrag får endast göras för sådana skulder för vilkaden skatteplikfi-ga egendomen på grund av inteckning eller eljest särskilthäftar. Enligt bestämmelse om gåvoskatt föreligger oinskränktskattskyldighet om gåvotagaren är svensk medborgare, här i riket bosattutlänning eller svensk juridisk person. För utomlands bosatta utlänningar ochför utländska juridiska personer föreligger inskränkt skattskyldighet för sammaslags egendom som kan varaföremål för motsvarande arvsskatteskyldighet. Denvidsträckta skattskyldigheten i och det förhållande att skilda ländertillämpar olika principer för att fastställa arvs- och gåvoskatteskyldighetenkan leda till dubbelbeskattning. För att undvika detta har ingåttdubbelbeskattningsavtal med ett flertal länder. Deavtal som ingåtts bygger på de modellavtal som utarbetats av vissainternationeUa organisationer och utgår från hemvistet som grund förbeskattning. Vid gåva är det givarens hemvist som är det avgörande. Anledningentill att denna lösning valts är att detta överensstämmer med lagstiftningen ide flesta av medlemsländer. Ibetänkandet föreslås därför att nationalitetsprincipen blir ersatt avdomicilprincipen, vilket innebär att hemvistet blir avgörande för skattskyldighetensomfattning. Enövergång till domicilprincipen vid arvs- och gåvobeskattningen innebär såledesen anpassning till vad som i de flesta fall gäller utomlands. Det innebärvidare att den svenska lagstiftningen bringas i överensstämmelse med depraktiska resultat som redan nu oftast uppnås genom dubbelbeskattningsavtalen. Detföreslås även en tioårig ovillkorlig utflyttningsregel av innebörd att ensvensk medborgare i arvs- och gåvoskattehänseende skall anses bosatt här i tioår för utflyttningen samt att motsvarande skall gälla den som är giftmed en svensk medborgare. Iövrigt föreslås att vid arvsbeskattning skall liksom arvlåtarensförhållande vara avgörande. Vid gåva föreslås däremot att givarens och integåvotagarens förhållanden skall vara avgörande. Denegendom som kan vara föremål för s.k. inskränkt skattskyldighet föreslås blimindre omfattande, medan rätten att dra av skulder i sådana fall föreslåsutökad. Ireservation nr 1 från moderata samlingspartiet hemställs att tidsfristen ifråga om arv skall vara , Ireservation nr 2 från och hemställs att tidsfristen ifråga om arv skall vara . Man vill här ha en ordning som ej avviker fråninkomstskattelagstiftningen. Ireservation nr 3 från moderata samlingspartiet, och miljöpartiethemställs att tidsfristen i fråga om gåva skall vara . Utskottsmajoritetenanser att det mellan å ena sidan arvs- och gåvobeskattningen och å andra sidaninkomstbeskattningen finns avgörande olikheter. Inkomstbeskattningenär årlig och kan i stora drag förutses, medan arvs-och gåvobeskattningen är avengångskaraktär. Den föreslagna spärregeln bygger även på den principsom redan har kommit till användning i flera dubbelbeskattningsavtal avseendearvsskatt. Utskottsmajoritetenvill även erinra om att den föreslagna tidsfristen bör ställas i relafion tUlden nu gällande nationalitetsprincipen, som innebär att svensk beskattningsrättkvarstår så länge den utflyttade är svensk medborgare. I reservation nr 4 frånmoderata samlingspartiet, och miljöpar- Arvs-och gåvoskattelagstiftningens territoriella omfattning, m.m. Prot,1988/89:46 Arvs- och gåvoskattelagstiftningens territoriellaomfattning, m.m. fiethemställs att fidsfristen i utflyttningsfallen inte skall omfatta utlänninggift med svensk medborgare. När det gäUer ufiändsk medborgare innebär förslaget attdet skall finnas anknytning till i två avseenden, dels genom äktenskapmed en svensk medborgare, dels genom tidigare bosättning här. Enligtutskottsmajoriteten väger dessa båda omständigheter tyngre än att en person ifråga är utländsk medborgare. Den i mofion Sk27 beskrivna situationen, som enligtmotionen skulle kunna uppstå, är felaktig, eftersom det skall finnas anknytningfill i två avseenden. I reservation nr 5 från moderata samlingspartiet hemställsatt punkterna 3 och 4 i 4 § andra stycket i proposifionens lagförslag utgår.Man anser att den inskränkta skattskyldigheten skall omfatta fast egendom m.m.här i landet och lös egendom med anknytning till näringsverksamhet som bedrivshär. Utskottsmajoriteten anser att principen för den inskränktaskattskyldigheten bör liksom vara att den omfattar fast egendom här ilandet, lös egendom med anknytning fill näringsverksamhet som bedrivs här,andel i bostadsförening eller bostadsakfiebolag i och royalty ellerliknande från här bedriven verksamhet. Vidare skall svenska aktier ochjämförliga värdepapper beskattas i vissa fall. Detta innebär också att reglernages en modernare och enklare utformning. Med hänvisning fill ovanstående yrkar jagbifall till hemställan i dess helhet i SkU:s betänkande nr 15 och avslag påreservationerna. 59BRITTA BJELLE (fp): sade att det enligthennes sätt att se inte råder någon likhet mellan inkomstskattereglerna och deregler som gäller för svenskar vid utflyttning i förhåUande fill de regler somgäller för skatt på arv och gåva. Jag förstår egentligen inte LisbethStaaf-Igelström, när hon säger att inkomsten är förutsebar och att därförinkomstskattereglerna och reglerna för arvs- och gåvobeskattning inte skullevara jämförbara. Men det handlar ju om vilken karantänstid man skaU kräva innansvenskar i princip skall beskattas enligt den huvudregel som snart kommer attantas. Hur länge skall man vistas utomlands innan man kan anses vara bosattdär? Jag håller i och för sig med om att det av säkerhetsskälbehövs en karantänstid, innan det kan konstateras att någon flyttat utomlands.Jämförelsen med inkomstskatteregeln är bra, men jag anser att man inte kanhänvisa till att det rör sig om olika typer av inkomst, utan det är fråga omvilka fidsfrister man kan tänka sig. Det är rimligt att man har så enhetligaregler som möjligt, och därför anser jag att är en rimlig tidsperiod. Jag förstod heller aldrig skälet till att man på dettasätt skall koppla ihop de som är gifta. Låt oss anta att en ufiänning, som enkort tid bor i , gifter sig med en svenska och sedan återvänder tillsitt eget hemland, där han har släkfingar och sin förankring. Om de skänkerbort en gåva i form av pengar, som härrör från det landet, skall den gåvanbeskattas i . Det finns ju inte någon som helst logik i detta! 60 (): I sitt anförande hänvisar till deinternafionella regler som finns på detta beskattningsområde. Hon menade att vianpassar oss till de internationella reglerna genom de dubbelbeskattningsavtalsom vi upprättar med resp. länder. Självfallet skall vi då försöka anpassa ossäven när vi stiftar våra lagar, framför allt när det gäller rättighetsbärandevärdepapper såsom aktier och andelar. Det är mycket vanligt att sådanafillgångar beskattas i hemvisfiandet. Såväl från förenklingssynpunkt som frånlagstiftningssynpunkt skall vi självfallet inte ställa skatteanspråk på andraländer enligt vår gällande lagsfiftning. Jagvill hänvisa till exempel om fransyskan, vilket är myckettalande. De visar hur overkligt det är att vi i riksdag skall anta enlagstiftning, där man skall göra anspråk på skatt på gåvor som är heltförknippade med ett annat land. Transaktionen är i stort sett okontrollerbar,och detta är ytterligare ett skäl till att vi skall rösta mot en sådanlagstiftning. Detrör sig om en komplicerad lagstiftning. Socialdemokraterna förespråkar ofta,bl.a. i de direkfiv som ges till skatteutredningar, att man bör förenkla. Mennär det blir dags att fatta beslut krånglar de fill det betydligt, och så ärfallet när det gäller rättighetsbärande värdepapper, makeresonemanget samtfiden för spärregeln. Arvs-och gåvoskattelagstiftningens territoriella omfattning, m.m. Anf.61 (): När det gäller fidsfristen vid arvs- och gåvobeskattning vUl jagåterigen betona att när vi nu antar en annan princip, innebär det lättnader förde flesta svenskar som flyttar utomlands. är det nationalprincipensom tillämpas, och som jag fidigare sade innebär den att så länge man behållersitt svenska medborgarskap kvarstår den svenska statens rätt till beskattning.Övergången till domicilprincipen innebär alltså en lättnad för de flestasvenskar, eftersom de vid utländsk bosättning behåller sitt svenskamedborgarskap. Beträffandeutflyttningsregeln anser vi inom utskottsmajoriteten att den omständigheten attdet finns en anknytning dels genom äktenskap, dels genom fidigare bosättninghär i landet väger tyngre än att man är utländsk medborgare. Moderata samHngspartiet hänvisar till när det gäller den hemställan som görs angående 4 § andra stycketp. Utskottsmajoriteten anför då att någon vägande invändning motutformningen av våra interna regler i detta avseende inte skall påverka justden delen. 62 (): När det gäller utflyttningsregeln hänvisar tillatt det i och för sig är lättnader i lagstiftningen som införs och att dettaskulle vara ett skäl till att man kunda ha en så här lång karantänsfid. Jagtycker inte det verkar logiskt. Om man nu väl bestämmer sig för att ändrareglerna, skall man väl göra det fullt ut? Vidaresäger hon att när det gäller äkta make, dvs. utlänning som är gift med svenskmedborgare och skall beskattas om hon eller han är bosatt utomlands,är socialdemokraternas skäl tyngre. Hon säger "tyngre" flera 1988/89:4615 december 1988 Arvs-och gåvoskattelagstiftningens territoriella omfattning, m.m. gånger, men jag har intehört något av skälen. Att de är tyngre är ju intressant, men vilka äregenfiigen skälen till att man skall ha en sådan regel? Anf.63 (): Skälen, som vi anser väger tyngre, har jag ju nämnt . De äratt man har anknytning till i två avseeenden, dels genom äktenskap medsvensk medborgare, dels genom tidigare bosättning här i landet. Anf.64 (): Här gäller det en person som kommer till och bor här en korttid, som har sin förmögenhet i ett annat land, som kommer från ett annat land,som är medborgare i ett annat land, som bosätter sig i ett annat land och somger en gåva till en person som bor i ett annat land - jag kan inte förstå attdet är något tungt skäl. Anf.65 (): Från utskottsmajoritetens sida anser vi att det här är tungt vägandeskäl. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. Kammarensövergick till att fatta beslut i de förevarande ärendena. Mom. 1 (införande avmiljöskatt på flygtrafik) Förstbiträddes reservation 1 av m.fl. i motsvarande del -som ställdesmot reservation 2 av och imotsvarande del - med acklamafion. Härefterbifölls utskottets hemställan med 210 röster mot 59 för reservation 1 av BoLundgren m.fl. i motsvarande del. 44 ledamöter avstod från att rösta. Mom.2 och 3 (miljöskattens omfattning, m.m.) Utskottetshemställan bifölls med 228 röster mot 37 för reservation 3 av i motsvarande del. 50 ledamöter avstod från att rösta. Mom.4 (flygbränsleskatt) Utskottetshemställan bifölls med 278 röster mot 37 för reservafion 4 av . Mom.5 (internationellt samarbete) Utskottets hemställan bifölls med 241 röster mot 72för reservafion 5 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 6 Utskottets hemställan bifölls. Skatteutskottetsbetänkande 11 Prot. Mom. 1 (avskaffande avbingoskatten) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservationen av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom. 2-4 Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2 (tidsfristen ifråga om arv) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservafion 1 av m,fl. imotsvarande del, dels reservation 2 av m.fl. i motsvarande del- bifölls med acklamation. Mom.3 (tidsfristen i fråga om gåva) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av m.fl. i motsvarandedel - bifölls med acklamafion. Mom.4 (utlänning gift med svensk medborgare) Utskottetshemställan bifölls med 194 röster mot 120 för reservation 4 av m.fli motsvarande del. Mom.5 (inskränkt skattskyldighet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av m.fl. i motsvarandedel - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 8 §Föredrogs skatteutskottets betänkande 1988/89:SkU13 om skattebefrielse för vissa intäkterav kottplockning, m.m. (prop. 1988/89:57, prop. 1987/88:176 delvis, prop.1988/89:3 delvis och prop. 1988/89:46 delvis). Kammaren biföll talmannens förslag att betänkandetskulle avgöras efter endast en bordläggning. i betänkandet hemställt biföUs. 9 §Föredrogs skatteutskottets betänkanden 1988/89:SkU12 om ändring av beskattningen av vissalivräntor (prop. 1988/89:54) och Prot!1988/89:46 1988/89:SkU5 om förlängning av sexmånadersregeln för sjömänm.m. 15december 1988 1988/89:58). 10§ Beträffande de på föredragningslistan närmast upptagna ärendena,trafikutskottets betänkande 1988/89:TU6, betänkanden1988/89:KU15 och KU16, jusfifieutskottets betänkande 1988/89:JuUll samtjordbruksutskottets betänkande 1988/89:JoUll, beslöt kammaren på förslag avförste vice talmannen medge att de fick företas till avgörande i ett sammanhangsedan debatten i samtliga dessa ärenden avslutats. Föredrogs trafikutskottets betänkande 1988/89:TU6om stöd till svenska rederier (prop. 1988/89:56), 1988/89:KU15 om förvaltningskontors verksamhet (redog. 1988/89:5),1988/89:KU16 om riksdagsservice (förs. 1988/89:13), 1988/89:JuUll omtelefonavlyssning (skr. 1988/89:43) och 1988/89:JoUll om förbud mot viss nybyggnad av djurstallar (prop. 1988/89:62). Först upptogs fill behandhng trafikutskottetsbetänkande 6 om stöd till svenska rederier. 66 TOM (): Den proposition om sjömansbeskattning som utlovats haruteblivit. I stället har regeringen presenterat ett förslag om kontantstöd tillsvensk sjöfart. Man tråcklar oförtrutet vidare på det lapptäcke som utgörsvensk skattelagstiftning, utan att förstå att det är själva konstruktionen meddet extremt höga skattetrycket som skapar kriserna i bransch efter bransch. Varjegång ett problem uppstår skapar man en ny undantagsregel, och en ny grupp avmodernt skattefrälse ser dagens ljus. När utländska forskare inte längre villekomma till för gästforskning skapades särbestämmelser för dem. Närgruvan i lades ner skapades en speciell frizon där. Skatteundantaggäller i de olika stödområdena, och speciella traktaments-regler måste på sintid införas vid bygget av . skall sjöfarten erhållaett kontantstöd. Moderata samlingspartietanser inte att detta är rätt väg att gå. svårigheter som hela tidenuppstår har vi i till största delen skapat själva genom ett alltförhögt skattetryck. Detär angeläget att svensk industri har klara och entydiga regler för denverksamhet man bedriver och att dessa regler inte ändras för varje budgetår. 'Svensk rederinäring skiljer sig i detta avseende inte från annan industriellverksamhet. har olika lösningar presenterats för sjöfarten, meningen har haft en långsiktigt acceptabel effekt, som rederinäringenhar vant sig vid det subventionstänkande som i längden är ruinerande förverksamheten. Moderatasamlingspartiet anser att en varaktig lösning på den svenska sjöfartsnäringenssvårigheter kräver inrättandet av ett svenskt internationellt register. Påsamma sätt som övrig svensk industri vid sina anläggningar i utlandet inteanställer svenskar får sjöfartsnäringen därigenom möjlighet att anställainternationellt rekryterade besättningar. Ägandet, driften och sjöfartskunnandetkan på detta sätt behållas i , Besättningenbehöver däremot inte vara svensk eller bosatt i , och beskattningen avbesättningen bör på samma sätt som för övrig svensk industri verksam i utlandetavgöras beroende på resp, besättningsmans bosättningsland. Avsikten är inte attmed denna åtgärd skärpa beskattningen av i bosatta sjömän, utankonstruktionen skall ses som ett led i de moderata förslag som syftar till ensänkning av det alltför höga skattetrycket i , Somen övergångslösning i avvaktan på ett förslag om ett internafionellt registerkan moderata samlingspartiet acceptera den tidigare av regeringen aviserademetoden med befrielse från sjömansskatt. Det är vår uppfattning att denkonstruktionen har mindre skadliga effekter än den nu föreslagna direktadriftsubventionen. Jagvill också säga några ord om kapitalbildningen. Socialdemokraterna hänvisartill löntagarfonderna som ett sätt för sjöfartsnäringen att trygga sittkapitalbehov. Speciellt hänvisar de till det ingångna samarbetet mellanvästra fonden och , Imoderata samlingspartiet har vi aldrig accepterat löntagarfonderna, och vianser inte att näringslivet skall skattefinansieras vare sig genom löntagarfondereller med direkta bidrag. Vi anser att det är mer naturligt att tills vidareutnyttja de investeringsfonder som finns i företagen, och vi stödjer därför dengemensamma reservationen om investeringsfonder. Jagvill därmed, herr talman, yrka bifall fill reservationerna 1, 2 och 3 tillbetänkandet. Underdetta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 67 HUGOBERGDAHL (fp): Den svenskasjöfartsnäringen har minskat kraftigt, Sverigehar som sjöfartsnation halkat ner från elfte till fyrtionde plats. En starktpådrivande faktor i denna utveckling har varit bristande konkurrensförmåga frånden svenska sjöfarten. andra sjöfartsnationertagit sig an problemen inom näringen har regering och riksdag här hemma, mereller mindre sfillatigande, konstaterat hur vi som sjöfartsnation tappat mycketav tempo, tonnage, arbetstillfällen, konkurrensförmåga och icke minst vårtinternationella anseende som en ledande sjöfartsnation. Nästanpå dagen hade trafikutskott tröttnat på regeringenshandlingsförlamning när det gällde att arbeta fram förslag om sjöfartspolitiskaåtgärder. Genom ett s.k. utskottsinitiativ från trafikutskottet beslutaderiksdagen att ge regeringen i uppdrag att framlägga en proposifion om"vissa sjöfartspolitiska åtgärder". Närså regeringen äntligen kom med propositionen blev innehållet en stor besvikelseför många, inte bara för näringen utan för alla dem som målmedvetet arbetat fören lösning av sjöfartsnäringens akuta problem. De föreslagna insatserna varhelt otillräckliga för att ge näringen den vitalitet som var absolut nödvändig. Situationen , när vi här i behandlar regeringens senasteproposition, är den att detta år beslutat om ett särskiltstatsbidrag om , per helårsanställd som arbetar ombord påsvenskflaggat fartyg i s,k. Vidare har regeringen föreslagit attdessa ombordanställda skall befrias från inkomstskatt i . Tillsammansberäknas dessa åtgärder kunna leda fill en reduktion av bemanningskostnadernamed . Riksdagensbeslut att medverka till sänkning av rederiernas arbetsgivaravgifter genom dets.k. 38 000-kronorsbidraget kommer tillsammans med en inkomstskattebefrielseför ombordanställda i fjärrfart att kunna leda till att bemanningskostnadernaför svenskflaggade fartyg sänks till en nivå som kan bedömas varakonkurrenskraftig i trafik inom och närområdet i , För s,k,storsjöfart, dvs. den internationella tank- och bulksjöfarten, specialsjöfartensamt linjesjöfarten, som opererar i en miljö där det inte finns utrymme föravvikelser i kostnadsbilden, är åtgärderna helt otillräckliga. Att stödja dennadel av sjöfarten genom åtgärder över budgeten, dvs. en statlig subventionering,är oreahstiskt. Därför är det enda alternativet på detta område ett svensktinternationellt register. har talat för den lösningen redantidigare. Vi accepterar, som en tillfällig lösning, den del av regeringensförslag som i praktiken befriar de ombordanställda från inkomstskatt. Men vihävdar att de redovisade åtgärderna från regeringen är kortsiktiga ochvilar på ett subventionstänkande. Om sjöfartsnäringens framtid skall kunnatryggas måste lösningarna vara av långsiktig art. I reservafionerna 2 och 3 krävssnara insatser just med målet att nå lösningar som vilar på långsiktighetensgrund. Jag tror att den svenska näringen även på detta område skulle varabetjänt av att få sådana handlingsramar när man planerar för framtiden. Jag vill avslutningsvis säga några ord om de två reservationer somfolkpartiet står bakom. Det är först reservafion 2 om ett svensktinternationellt fartygsregister. Vi begär där att regeringen bör låtautreda förutsättningarna för införande av ett internationellt fartygsregister i , liknande det somman har lyckats med i och och även i en del andra europeiskaländer. Detintressanta att konstatera är att regeringen för bara iproposition 1987/88:129 redovisade departementschefens syn när det gäller ettsvenskt internationellt register. Han sade bl,a, att ett internationelltfartygsregister skulle kunna sänka redarnas kostnader till en internationelltkonkurrenskraftig nivå och att det torde vara avgörande för förutsättningarnaatt bedriva en lönsam tank- och bulksjöfart med stort tonnage i vidsträcktoceanfart. Han var likväl vid det fillfället inte beredd att förorda eninternafionell registerlösning för svenskt vidkommande. Jagvill med detta konstatera att regeringsparfiet och den departementschef somhandlägger sjöfartsfrågorna inte hyser en inneboende motvilja mot att lösadessa problem, men de har inte orkat ända fram. Här kan jag tänka mig att defackliga organisationernas reaktioner har bidragit till att statsrådet inte harställt upp för det som han egentligen innerst inne tycker är det enda rikfiga. Närdet gäller reservation 3 om de allmänna investeringsfonderna anser vi attregeringen borde förelägga erforderligt lagförslag om att de allmännainvesteringsfonderna skall kunna tas i anspråk även när det gällerinvesteringar i fartyg. Med dettayrkar jag bifall till reservationerna 2 och 3. 68 (): har tidigare vid ett flertal fillfällen uttalat att vårt landbehöver en svenskflaggad handelsflotta av rimlig omfattning för att i såvälfredstid som orostider trygga transportförsörjning. Ytterligare skälför att vi skall ha en egen handelsflotta är sysselsättningsaspekten som berörinte endast de ombordanställda utan också andra sjöfartsanknutna verksamheterän själva fartygsdriften, I vissa kustregioner med annars svagare industriellaktivitet är sjöfartsnäringen och dess kringeffekter av särskilt stort värde. Sverigeär i transporthänseende som en ö - vihar vatten praktiskt taget runt om oss och då behövs fartyg och färjor för attvaruutbyte skall kunna komma fill stånd. Det har också ansetts att vi behöverdet kunnande som finns inom sjöfartsnäringen och att vi långsiktigt bör slåvakt om det. sjöfartsnettot som uppgår till ca och har betydelse förvår bytesbalans har nämnts som ytterligare skäl för att en handelsflotta medhemland skall ges möjlighet att leva i den hårda sjöfartskonkurrens somär rådande på denna ytterst internationella marknad. Alla sjöfartsländer tycksslå vakt om sina handelsflottor. Det går fill på många olika sätt för att resp.lands flagga skall kunna slå i vinden och markera det nationella intresset ifartygen. Detbeslut som om - jag har starka skäl att tro så -kommeratt fatta utöver de beslut vi har fattat här i om vårasvenskflaggade fartyg kommer att ge de förutsättningar som tidigarehar uttalat sig för i syfte att även fortsättningsvis bibehålla ensvenskflaggad handelsflotta av rimlig omfattning. Förhoppningsvis kan det ledatill att vi kan återta vårt anseende som sjöfartsnation om det nu är så att viskulle ha förlorat det. Deåtgärder som trafikutskottet nu med stor majoritet - det gäller fem partier -har ställt sig bakom kommer med stor säkerhet att bli den faktor som gersvenskflaggade fartyg möjlighet att segla vidare med något svenskt ortnamn iaktern. Regeringsförslaget,som trafikutskottet nu har ställt sig bakom, innebär en betydandekostnadsavlastning för rederinäringen med ca 550 milj. kr. , eller somHugo nämnde: Det är en kostnadsavlastning vad gällerbemanningskostnaderna med . Utskottetunderstryker kraftigt att åtgärderna måste få en långsiktig inriktning.Kostnadsavlastningen, som utgörs av återbetalning av ombordan-ställdasinbetalda skatt och viss återbetalning av arbetsgivarens för de anställdaerlagda sociala avgifter, är ett praktiskt svenskt sätt att få till stånd vadsom i andra länder är skattebefrielse för besättningen i fartygen. På dettasätt får de ombordanställda sjömännen behålla den sociala trygghet som allaandra förvärvsarbetande hos svensk arbetsgivare har. Utskottets alla ledamöterutom anser att denna modell för kostnadsavlastning inte börföranleda några internationeUa kompHkationer.