prot · GC0991 · 1988-12-31 00:00:00 — Dislriklsförbunden har elt myckel litet stöd. med en mycket stor andel damidrolt. Det är kanske också fråga om uddaidrotter som inte har så många utövare, men som är mycket vikliga och främjarungdomsuppfoslran på samma sätt som de stora idrotterna. Del finns storanledning för oss här i att anslå extra medel till dessa föreningar.Elt sådant slöd slår inte i motsatsställning lill vad man inom idrottsrörelsensjälv vill, utan det ökade anslaget gör det möjligt för idrottsrörelsen altsalsa på sädan verksamhet. Även om dagens debatt utgör huvuddebalten i närdet gäller idrotten, är det inte bara den här debatten som är viklig föridrotten. , som påpekades från talarstolen, fördesen debatt som gällde stödet till den lokala verksamheten. Man försökte fränregeringens sida lugna idrottsrörelsen med alt säga alt frågan skulle utredasoch alt man skulle rätta lill de orättvisor som finns i stödet. Jag för min delkänner mig inte lugn, och jag vill allvarligt varna idrottsrörelsen för atlkänna sig lugn efler de beskeden. Dels vel vi inte hur denna utredningtar, dels vet vi inte om det egentligen kommer att innebära ell ökat slöd. Ochdet var elt ökat stöd vi talade om vid det fillfället. Vi fär senare här i kammaren tillfälle allåterkomma till frågan om lotterier, frågan om sociala avgifter för spelarersällningaroch andra välkända frågor som har mycket stor betydelse för idrotten. Vi från sida deltog mycket aktivt i den politiskadiskussion som fördes med idrottsrörelsen inför valet . En fråga som dåkom upp fill diskussion var den stora ekonomiska belastning det innebar föridrottsrörelsen atl försöka della i den tävlingsverksamhet som försiggår överhela landet. Del handlar för lagidrotternas del myckel ofta om seriespel, ochdet handlar om friidroltstävlingar när det är fräga om individuellaidrollsprestalioner. En ökad ungdomsverksamhet, speciellt när del gällerkvinnlig idrott, leder lill en ökad ekonomisk belastning för idrottsföreningar. Vad är del som blir dyrt? Jo, del är alla resor. Sombekant är elt ganska vidsträckt land. När det gäller de mindreidrotterna är det inte ovanligt att det försiggår tävlingar i samma serie ändafrån den norra änden lill den södra änden av landet. Vi anser från centernssida att del är myckel angeläget att regeringen får i uppdrag att tillsammansmed idrottsrörelsen se över vilka möjligheter man har att på etl någorlundarättvist sätt stödja föreningarna när det gäller de ökade resekostnaderna. Det finns myckel mer atl tillägga. Jag villavslutningsvis nämna en del av idroitsverksamheten som kanske inte blir sämycket uppmärksammad. Det gäller ridsporlen. Den omfattar väldigt mångaflickor, del är ju framför alll flickor som håller pä med ridhästar. Del pägärelt utredningsarbete om ridsporlen. Vi vill från sida trycka på i denhär frågan. Det är myckel angelägel att utredningsarbetet påskyndas så, allridsporten kan bibehålla ell fortsall ansvar för utbildningen avridinstruklörer. Jag yrkar bifall lill reservationerna 1, 2, 6, 7 och 12. 50 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag fär meddela atl anslag nu harsatts upp om att delta sammanträde skall fortsätta efter . ' 51 (vpk): Idrottsrörelsen är, som flera av dagensdebattörer sagt, en folkrörelse. Det är en rörelse som är en del avvår kultur, och den har en betydelsefull social funktion. Den skall befrämjafolkhälsan, vilket den säkert gör, men den ger framför allt möjlighel tillsamvaro, gemenskap, kamratskap och vänskap. Huvuddelen av idrottsrörelsen stärför detta. Den delen av idrottsrörelsen har, vilkel vi i vpk harsagt, i hela sin bredd objektivt sett motsatt intresse i förhållande till förelagenmed deras PR-satsningar och marknadsföringspengar som leder lill enkommersialisering av idrotten. Vi ser ändå en mycket snabb kommersialisering av idrotten.När vi i beviljar anslag till idrotten och fördelar om inkomster, tarin skalleinkomster och ger till idrotten, sker del i syfte atl idrotten skallfylla denna grundläggande funktion, atl den skall ha en social funktion. Om manser alt de kommersiella intressena driver idrotten äl fel håll blir mannaturligtvis betänksam. Man får då fundera över på vilkel sätt vi skall anslåmedel. Prot.1988/89:91 Vi från vpk:s sida anser atl man påetl mer markant sätt skall tänka pä hur 6 april1989 medlen fördelas och vilka villkorsom ställs. \ [ sitt grepp överidroltsverksamheler, och den snedvrider förhällandet mellan * olika idrotter. Den hetsar helaidrottsrörelsen till handlingar som kan vara Det sker en handel med människor, och de aktiva blir investeringar.Det här greppet som de kommersiella krafterna har fått syftet med elitidrotten. Vi hade mycket allvarliga exempel, som någontidigare nämnde här, på vad som skett med elitidrotten. Samhällsutvecklingenssämsta sidor slår klorna i idrotten. Alla medel är tillåtna. Snabba klipp,egoism och hänsynslöshet - allt går före idrottsrörelsens egentliga kärna avkamratskap och gemenskap. Det är den enskildes rätl atl slå sig fram somvärnas. Del är kanske inle den enskilde idroltsutövaren som iförsta hand skall belastas när del t.ex. gäller dopingskandalerna i , ulandet är den idrotlsvärld och del samhälle som idrottaren lever i som får tahuvuddelen av ansvaret. Det som upprör mig mest är inle del faktum alt någondopade sig och fuskade. Elitidrotten skall ge stimulans lill alla våra ungdomaroch barn. Jag har förut sagt från denna talarstol: Hur kan vi la på värt ansvaratt stödja en idrott, och inte kritisera den, när vi vet att många av våra barnidentifierade sig med och den prestafion som han gjorde när hanvann hundrametersloppel, och hur de i nästa stund fick klarl för sig att hanfuskade? Vem lar reda på dessa barns reaktioner? Vem fortsätter atl funderaöver vad som händer med våra barn och deras inställning lill idrotten framöver?Idrottsrörelsen har, vad jag har sett, ganska svall funderat över del. Isamhället i övrigt finns inte någon skyddsmur. Jag är inte negativ till idrotten. Jag har inte någonnegativ syn pä den. Men det påslår man ofta när jag påpekar dessautvecklingstendenser. Tvärtom ser jag posifivt på idrotten. När man serframtidsförutsäitningarna för elitidrotten funderar man naturligtvis över vartidrotten är på väg. Det undrar man när man själv tillsammans med barn försökerdella i idrott och ser vilken utsortering som sker eller på vilka villkorbarnen får vara med. På måste medel tillföras idrotten. Vi har somframtidsperspektiv och önskar även på kort sikl alt tipsmedlen skall gå fillidrotten. När vi nu skall anslå pengar till idrotten har regeringen"bröstat upp sig" i den här frågan och sagl: är vi dukliga, nuanslår vi pengar, vi har en idrottsminister. Så blir det en ökning med 3,3miljoner. Del är inte särskilt myckel. Ändå vet vi, som sade här,att inle är den organisation som tar i allra värst i denhär frågan. är väl sammansmält med både staten ochföretagen för att klara sig och flyta vidare. Där lar man alltså inte i för mycket.Trots del vet vi all RF:s ordförande är besviken. Han sade sig vara oerhörtbesviken och alt han hade väntat sig mer av regeringen. Regeringen prutadealltså 52 milj. kr. av RF:s äskande. Det är väl helt klart att idrotten medtanke på de knappa resurser som den har att handskas med hade behövt de härpengarna. Inte minslbehöver de förbund som ingår i Pool 2 lusen pengar. kasta sigul i konkurrensen om sponsorerna och försöka skaffa pengar. förbund ärinte så publika, men de behöver naturligtvis resurser. De har då i 48 sina strävanden välsignats litetgrand av RF och även av vår idrottsminister. men samhället befriarsig från varje möjlighet alt ta ansvar för dessa förbund. 1988/89:91 1utskoltsbelänkandel sägs atl man i specialförbunden har en finansierings- 5april 1989 Manklarar sig visst! Det är myckel elegant gjort, när vi skall ; \ omfördela i samhället,för det är ju vad del handlar om. Sedanfår jag väl också beklaga all man inte kunnat räkna upp LOK-stödet. Vi vet juefter anförande här vilka som i första hand bär ansvaret föratl inle del blev gjort. När vi vill atl skall tillförasmer medel sä anser vi all bör använda dessa pengar tillalt bekämpa doping. Det räcker inte atl konstatera alt doping är fusk, att delär alldeles fel, alt denna avart mäste bort. Man måsle också litet fundera övervarför denna avart uppstår. Vi tycker all borde ta sig enfunderare: Varför dopar man sig? Varför vill man vinna till varje pris? Varförvill man vara bäst, värst och störst? Någonstansmåste det finnas etl onaturligt tävlingsmomenl. Jag misstror inte människor somvill tävla och mäta sina krafter med andra, men jag har aldrig trott atlmänniskor vill göra del lill varje pris. Moral, efik och ideologiskautgångspunkter måsle väl finnas med någonstans i botten. Det måste väl varanågot som blivit fel och som gör att det lill sist blir så här. Då måste man jufundera över om det ändå inte är de kommersiella och ekonomiska intressena somtränger sig så starkt in att det blir elt sådant här resultat. Någonav debattörerna här sade: blir det "bort med doping" i sponsorkontrakten.Då tänkte jag - efler all ha läst en viss artikel i en tidning - direktpä hur del ser ut i samhället i övrigt. Företagarna lycker all del är hell okejatt skatlefuska för alt klara sig. Så var den allmänna samhällsmoralen, hademan kommit fram till. Om man var i kris, kunde skattefusk accepteras. Dettaredovisades i en av de slora fina tidningar som vi får oss fillsända för att deskall få presstöd. Dåtänker man så här: Om den samhällsmoralen är rådande, vad kommeridrottsrörelsen att göra, när också den hamnar i svårigheter? Del är väl sä attidrotten i takt med samhället i övrigt har följt den här utvecklingen. Delär rikligt som sade här atl den olympiska tanken var mycket fin.Del skulle vara viktigare att delta än att vinna. Det var, som jag brukar säga,en gammal hederlig borgerlig kultur. Sedan kom arbetarrörelsen ochsocialisterna. De tonade ner tävlingsmomentel och betonade de gemensammavärderingarna. För att gå snabbi i historien så är del väl ändå så att de senasteärfiondenas utveckling mycket väl stämmer överens med de nyliberala idéerna oml.ex. företagsutveckling och de ideologiska värderingarna alt slå sig fram isamhället lill varje pris. Deltaser vi nu inte bara på tävlingsarenan utan också runt omkring idrotten. Vi harreaktioner på många sätt. Vi har läklarbråk. Vi har idrottens svans, som harväldsinslag och hatmenlalitet i sin följd. T.o.m. klubbarna mäsle säga ifrånalt dessa bråkmakare inle fär följa med, eftersom de är alldeles förbesvärliga. Vad är detta utslag av för någonting? Naturliglvislever idrotten i den här världen. Ger vi dessa människor någon möjlighet att klara sig? Inser de själva vad de håller på med? Vi kan ju inte säga att idrotten är trevlig, när den lever i denna omgivning. Tävlingsinrikt ning, resultat, vinna till varje pris är tydligen väldigt viktigt. 4 protokoU 1988/89:91 idrotten blivil en mycket viklig ekonomisk faktor. Jag läste vad skrev i i går.Jag har inte läst den utredning det gäller, men skrev följande isamband med bordtennislävlingen: "Apropå talanger, ja. Alla som trott atldel är de ungas talang som får dem alt börja idrotta fick tidigare på fisdagenen knäpp pä näsan i i . Där ägnade sig forskaren ochGIH-professorn med vällust åt atl döda både den och andra myter ." Det är i första hand de sociala faktorerna som avgör omungdomar idrottar eller inte. Vi har elilidrotlsmässigt förlorat mänga stjärnorsom skulle ha kunnat finnas bland dem som inte haft sociala möjligheler. Dethar varit en gallring redan där. Pä skolans lågstadium tillhör av eleverna,som bor i villa eller radhus och vilkas föräldrar har sommarstuga och bät, enidrottsklubb. av barnen i hyreshus och med föräldrar som saknarsommarstuga och båt är medlemmar i en förening. Det är en ganska kraftigklassmarkering när det gäller dem som tillhör föreningar, när det gällerdem som idrottar och rekryteras till vårt idrottsliv. Det visar att sex-, sju-,ålla-åringar som är aktiva inom någon idrott mäste välja pappor och mammor somär intresserade och har bil. Del är väl sä som de gamla brukade säga alt barnenfår välja sina föräldrar, om de vill tillhöra idrotlslivel. Men del är lilel avsanningen i dagens idrotlsliv. Den idrott vi anslår pengar till bör funderaöver om den inte skall ändra sig. Åtminstone för socialdemokratin bör det vara viktigt attfundera över myten om idrotten. När vi nu anslår pengar till en folkrörelse börman fundera över om del är inle är dags alt slarla folkrörelsedebatten utifrånde värderingarna att rättvisa, jämlikhet, solidaritet och gemenskap skall råda.I annat fall - det anser i varje fall jag utifrån arbetarrörelsens värderingar- kan det bli mycket svårt att i förlängningen bara anslå pengar utan attslälla krav på idrottsrörelsen alt ta sitt sociala ansvar. Med dettayrkar jag bifall till vpk-reservationerna. 52 (): Jag avser inte all svinga mig upp lill deolympiska höjderna, som gjorde. Men jag känner mig i alla falltvungen alt anföra några snusförnuftiga synpunkter, enligt på saken. Han redogjorde annars för idrottsrörelsens situation på etlkonkret och belysande sätt genom all beskriva pryoverksamhelen i . Jag kommer i första hand atl uppehålla mig kortfattatkring åtgärder mot dopning, idrottsrörelsens insatser för olika grupper, främstelitidrotten, samt kommersialismen inom idrotten. Storleksordningen av bidrag till idrotten rörsig om ca 259 milj. kr., enligt betänkandet. Den svenska idrottsrörelsen färannars totalt i offentligt slöd - dvs. från stal, kommun och landsting- ca 5miljarder kronor. Den svenska idrottsrörelsen är alltså en jälteinduslri, somuppskattningsvis omsätter upp emot , i vart fallunder 1988. Utmärkande och kanske unikt för är atl elitidrott,motionsidrott och barnidrott samsas under samma paraply i etl stortriksförbund. Det har tidigare nämnts atl 45 000 riksorganisa-fioner ärverksamma med tio gånger så många ideellt arbetande ledare. Det kanske rör sigom totalt 2,5 miljoner människor som är verksamma inom idrotten pä ett eUerannat sätt. Miljöpartiel de gröna stöder helhjärtat denna gigantiskaverksamhet som den presenteras i betänkandet. Särskilt de företeelser som avserbredd-, motions- och ungdomsverksamhet - för del mesta idrotter där människorunder enkla förhållanden kan motionera och komma ut i naturen, alltså idrottför alla. Idrotten är en positiv verksamhet som ger miljoner människor tillfällelill framför allt lek, gemenskap, glädje och meningsfull sysselsättning.Risken är emellertid numera stor all elitidrotten blir alltmer affärsinrik-ladoch kommersialiserad. Därmed hotar den alt fjärmas från den bredafolkrörelseidrotten. Jag citerar vid Riksidrottsförbundelsinformationsenhet, som ju bör veta bäst: "Faran är stor när idrotten iloppen drivs hell och hållet som en kommersiell verksamhet med helt andravärderingar än den övriga idrottsrörelsen". Den ekonomiska karusellen i toppen måste begränsas för altidrotten skall kunna hållas samman. Det rör sig egentligen om enytterst liten del av den svenska idrotten. Antalet elitidrottare lär ju uppgålill 7 000 personer. Bland dem är det en liten grupp som tävlar på elitnivå,där de kan involveras i jälleaffärer med stora summor. Vissa avarter leder lill bruk av dopningsmedel. Somföregående talare belyste kan del föreligga etl nära samband mellan dopning,sponsring och ekonomiska intressen. Högt ställda förväntningar på framgångaroch presla-lionshysleri i fråga om rekord kan ligga bakom. I förlängningen avindustriproduktionens logik kan man kanske också skymta att den får sintillämpning inom toppidrolten på samma sätt som prestations- och lönearbetet -inte vid det löpande bandet ulan på det löpande bandet. Del går ju lill så vidträning alt man springer så fort man kan på ett band ulan att komma ur fläcken.Ju fortare man springer, desto snabbare försvinner rullbandet bakom en. JagIror att del är denna moral som fört med sig att vi har fält den här typen avelitidrott. Vi i ser positivt på breddidrotten, menallvarligt på bruket av dopningspreparat. Vi vill förstärka de åtgärder somsätts in från idrottsrörelsens och samhällets sida genom att yrka bifall tillreservationerna 2 och 5. 53ANDERS (): Statens anslag till Riksidrottsförbundel förinnevarande år uppgår lill 256 milj. kr. Av dessa pengar är nästan 14 milj. kr.engångsanslag som är avsedda för deltagande i olympiaden, handikappolympiadensamt för om- och utbyggnad av Lillsved och . När dessa pengaravräknats återstår del 242 milj. kr. Det anslag som vi nu diskuterar avsernästa budgetär, och det är uppräknat med 17,3 milj. kr. fill nära 260 milj. kr. I anslaget ingår en höjning med 0,5 milj. kr. till mindreidrottsanläggningar och 1 milj. kr. för atl täcka ytteriigare kostnader förOS-deltagandel samt pengar till en fortsatt upprustning av Lillsved. Om viräknar bort dessa medel kvarstår det mellan 14 och 15 milj. kr. som utgörhöjningen för nästa budgetär. Det är en rejäl höjning. Prot.1988/89:91 Jag har inledningsvis önskatmarkera detta på grund av den debatt som 6 april1989 förts med anledning av anslagetsstorlek. Detär ju närmast en självklarhet alt .... , anslagsposter som ibudgetpropositionen uttryckligen anges som engångs- anslagockså är ett sådant. De kan rimligen inle räknas in i den summa pä vilken näslaårs anslag grundas eller utgöra bas för eventuella procenlberäk-ningar. Om vi sedan vidgar perspektivet och ser lilldel totala statliga stödet till idrotten, finner vi att detta uppgår till nära700 milj. kr. Jag tar då in i beräkningen kostnaden för den del av del lokalaakliviletsstödet som gär lill idrotten, medel till lönebidragsanställda inomidrotten, pengar lill idrotts-forskning, anslagen fiU idrottens studieförbundoch folkhögskolor m.m. Till detta skall också läggas de åtgärder som vi beslutadeom belräffande folkrörelsernas lotteri- och spelverksamhet sedan.Jag har det bestämda intrycket atl t.ex. bingospelel upplever en nyblomstringslid sedan de nya reglerna trätt i kraft. Det är således ett rejält stöd idrotten fårfrån staten. Skulle vi härtill lägga de insatser kommuner och landsting görskulle summorna flerdubblas, vilket visade. Jag vill anknyta till det som sade omsin turné bland idrottsföreningarna i , atl han hade mött en omfattandeverksamhet och hans respekt är stor för det arbete som där bedrivs. Jag troratl den bilden är helt riktig, men jag drar den slutsaisen att den miljö, detsamhällsklimat i vilket dessa idrottsföreningar arbetar rimligen måste varasynnerligen goll, eftersom verksamheten ger ett så bra resultat. Det stöd som vi nu diskuterar är naturligtvis heltberättigat. Idrottsrörelsen omfattar över 2 miljoner medlemmar. Fler ungdomarär aktiva inom idrotten än i nägon annan folkrörelse. Idrotten ger gemenskap,samvaro och delaktighet och dessutom har den en betydelse som social funktion.Den ger möjlighel lill motion för alla åldrar och alla grupper av människor ochden ger underhållning. Del är också ett mycket brett program som idrottsrörelsenarbetar med. Den bild som vi får via massmedia speglar i huvudsak endastelitidrotten och skiktet närmast under denna. Men idrotten är ju så mycket mer.I verksamhetsberättelse poängteras barn- ochungdomsidrotten. För barnen ligger tonvikten på allsidighel, lekfullhet och påanpassning till deras förutsättningar och utvecklingsbehov. I berättelsenbeskrivs motionsidrottens bredd och betydelse. Kvinnoidrotten har ell särskillkapitel och de sociala aspekterna på idrottsverksamheten belyses. Jag tror att det finns en ganska bred enighetom idrottens betydelse i vårt samhälle - en enighet som ju har visats i dedeklarationer som tidigare lalare har avgivit. De finns säkert också en godsamstämmighet om behovet av ett rejält samhälleligt stöd. Utfallet i denanslagspost som vi nu diskuterar har också alltsedan 1982 varit betydligtbättre än för många andra jämförbara poster. Som en liten replik lill företrädare kan jag görapåpekandet alt det faktiskt gjorts större påslag på idrottsanslaget sedan gick miste om idroltsministerposten. 52 Naturligtvis finns inom en så storrörelse som idrotten en del problem. skall taupp etl, nämligen dopningen. Den är ett problem, ett allvarligt problem urmånga synpunkter. Den innebär allvarliga risker för idrollsutö-varnas hälsa.Dopningen innebär elt brott mot en av idrottens grundläggande idéer, den omrent spel, tävlan på lika villkor. Den innebär också att resurser, både ekonomiska och i formav ledare, binds för atl verkställa kontrollfunktioner av olika slag. Del är juuppenbart alt alla pengar och ledare som används tester, kontroller,information, utbildning och annat som hänger samman med dopning skulle kunnaanvändas på etl myckel nyttigare och mer konstruktivt säll om inledopningproblemet fanns. Detta, tillsammans med det förhållandet att brottet motden självklara regeln om rent spel riskerar att demoralisera rörelsen, gör attidrottsrörelsen själv har ett utomordentligt starkt skäl atl med kraftmotarbeta bruket av dopningspreparat. Härvid ärdet självklarl alt samhället skall ställa upp och hjälpa till. Vi har ställt statsmedel till förfogande för alt bygga uppsådana laboratorieresurser som behövs för kontroll och tester. Pengar haranvisats för stickprovskontroller. Bestämmelserna för införsel av preparat tillSverige har skärpts. har i samtal med läkemedelsindustrin fåttbesked om alt tillverkarna kommer att återkalla registreringen av syntetiskaanabola steroider. Regeringen håller på att undersöka de regler som gällerför hantering och införsel av läkemedel. Stora insatser görs tillsammans medidrottsrörelsen i form av utbildning och information. påpekade i sitt anförande betydelsen av altöka de ekonomiska anslagen på detta område. Jag vill berätta alt del står i propositionen alt delkrävs intensifierade insatser. Resurserna vid sjukhusdopningslaboratorium behöver byggas ul. Intensifierad informationsverksamhetbör genomföras. Informationen bör utformas i samråd med ochApoteksbolaget. Gemensamma insatser ger större effektivitet. Där slår också attidrottsrörelsen har begärt särskilda medel för alt intensifiera kampen moldopningen. Slalsrådel har i sin anslagsberäkning beaktat dessa krav fränidrottsrörelsen. Det står icke en bestämd summa för detta ändamål. Det haralt göra med idrottsrörelsens ställning som fri folkrörelse. Alternativet hadevarit att inom ramen för samma anslag ange alt ett visst antal miljoner kronorskulle användas för detta ändamål. Vi ser det som väsentligt att idrottsrörelsenssjälvständiga ställning poängteras. Vi har förtroende för idrottsrörelsens egenförmåga atl avgöra var pengarna bäst behövs. Därför är inga pengarspecialdestinerade lill delta. Reaktionen mot dopning är kraftfull och bestämd såväl frånidrottsrörelsens sida som från regeringens och liksom från denallmänna opinionens. Denna tveklösa reaktion mot dopningbruket markeras både iproposifionen och i utskottsbelänkandel. Del finns därför inle skäl att göraett särskilt tillkännagivande härom som , och vpk vill.Reservationerna vill, förefaller det mig, ge intrycket att vissa partier-centern, och vpk - är mer emot dopning än övriga partier. Deltaär för del första inle sant. Jag tror inte del finns något parli som villförsvara dopningeni någon form. För det andra förtar dessa båda reservationer något av styrkanoch kraften i en enig front frän samhällels sida mol avarten dopning. Några av de reservationer som finns i betänkandet haråterkommit är efler är. Det gäller del statliga stödet tillfrämjandeorganisalionerna, statens representation i Riksidrottsförbundelsstyrelse och vpk:s reservation om idrottens kommersialisering. Ingenting hartillkommit som förändrat styrkan i tidigare års argumentation förutskottsmajoriletens avslagsförslag. Jag yrkar därför avslag på reservationernamed hänvisning lill tidigare riksdagsdebatter. har i sin första reservation förslag om ettuttalande frän sida om inriktningen av statens stöd tillidrottsrörelsen. Förslagen som är inriktade på barns och ungdomars situationstämmer överens med vad riksidrottsmötel beslöt prioritera.