prot · GC09102 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:102 Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen. 1 § Justerades protokollet för . 2§ Svar på interpellation 1988/89:168 om Chematurs iranskaanläggning i har slällt älta frågor medanledning av , sedermera Chematurs, engagemang i uppförandet av enindustrianläggning i . tecknade elt kontrakt med omleveranser av utrustning lill en kemikalieanläggning inom ramen för ell störreindustri-komplex i staden . Genom ytterligare dl avtal är 1977 åtog sigBofors all även bistå i uppbyggnads- och montagearbdd. Anläggningen är avseddfrämsl för framställning av nilrerade produkter. Nitrering är en metod somanvänds för atl framställa råvaror till bl.a. läkemedel, till olikaplastmaterial och lill annan kemisk induslri. Genom nitrering framställs ävencivila och militära sprängämnen. Den tillverkningsutrustning som levererade lillIsfahan kan fä såväl civil som millilär användning. Materiel som kan ha militäranvändning men som inte påtagligt skiljer sig från molsvarande civil materielhar enligl hillills tillämpade klassificeringsprinciper betraktats som ejkrigsmateriel. När Isfahan-kontraktet tecknades , och närmalerielen levererades , var utförsel av den aktuellautrustningen därför inle tillsländspliktig. tillsatte regeringen en utredning med uppgiftall se över krigsmaterielbegreppel. Utredningen skall bl.a. överväga jusl hurnilrerings-anläggningar av den lyp som levererats lill börklassificeras . I avvaktan på utredningens slutsatser görs sedan år1988 vid nya ärenden rörande export av nilreringsanläggningar en klassificeringi varje enskilt fall, bl.a. med hänsyn lill kund och förväntad användning. Mol denna bakgrund kan frågor besvaras päföljande säu. Enligt lillgänglig information är Isfahan-anläggningenutformad för framställning av såväl civila baskemikalier som sprängämnen. Om Chematurs iranska anläggning i GudrunSchyman åberopat ändrar inte denna bedömning. En anläggning av denna lyp kan användas för atl tillverkaprodukter för vill skilda ändamål. Flera olika sprängämnen kan framställas därlikaväl som plaslråämnen. Vilken slutprodukten blir bestäms inle av vilkenutrustning som används vid tillverkningen. Slutprodukten bestäms av vilkaråvaror som ingår i den och vilken syrakoncenlration, vilkel processförloppm.m. Av dessa skäl har det inle varil möjligt att få enuttömmande förteckning över samlliga produkter som skall tillverkas i . Som svar på frågan om vilseledande uppgifter harförekommit kan konstateras alt Chemalur i kontakter med UD och KMIredovisat Isfahan-anläggningens möjliga användningsområden. KMI har även bl.a.infordrat en förteckning över all ulruslning som levererals lillIsfahan-projekld. åberopar vissa anteckningar av en f.d.direktör i . Enligl tyder anteckningarna på atl regeringenhafl kunskap om Isfahan-anläggningens verkliga karaklär åtminstone sedan är1984. Tolkningen är oegenllig. Grundläggande för regeringen har varit om denmateriel som skulle föras ut från till utgjorde krigsmaterieleller inle. När utförseln skedde betraktades utrustningen inte somkrigsmateriel. Utrustningens konstruktion var därvid avgörande, inte denbedömda användningen. frågar vidare om jag är beredd all offentliggöratvå promemorior om från dels , dels . Vilkahandlingar sorn avses, och var de upprättats, är inle helt klarl. Först närdetta klarlagts, och det fastställts huruvida det rör sig om allmännahandlingar, kan slällning las lill deras evenluella utlämnande. Slutligen frågar vad regeringen ämnar göraför alt hindra Chemalur från atl uppföra Isfahan-anläggningen. Leveranserna från inom ramen för Isfahan-projektelägde rum . De igängsältningsarbden som är akluella ulgör dlfullföljande av de konlrakluella åtaganden iklätt sig gentemot pä1970-talel. Som jag nämnl har klassificeringspraxis skärpts förutrustning som kan användas för bl.a. sprängämnestillverkning. Alt göra dennaskärpta praxis retroaktivt verkande för projekt som konlraklerals 15 ärlillbaka i tiden är varken rimligt eller möjligl. Anf.2 (vpk): Jag tackar så mycket för svaret. Jag hade hoppals päytterligare deltagare i dagens debatt. Jag framställde denna inlerpellalioneflersom jag anser alt detta är en mycket viktig fråga. får vi roa oss påegen hand, statsrådet och jag, även om det plågar mig all utmana statsrådetlill debatt, med lanke pä den förkylning som jag ser all hon lider av. Men somsaken nu är, får vi försöka att göra det bästa av den. Jag är inte nöjd med svarel. Del beslår i mycket avsvammel, och jag får jusl inle några svar på de frågor som jag har ställt. Jaghoppas nu alt jag genom denna diskussion kan få bättre svar. Jag avser inle allgöra någon allmändeklaration om svensk export av vapen. Jag vet all är mycket väl medvetenom atl vi i vpk anser alt den lolala vapenexporlen genast skall upphöra.Jagskall i stället fortsätta all fråga. Jagskall gå igenom de frågor som jaghar slällt och som jag inte tycker atl jag har fått något svar på. I min första fråga undrade jag över syftet medanläggningen. I svaret hänvisar till en utredning omkrigsmaterielbegreppel, men jag kan inte länka mig all denna ulredning allskommer atl ägna sig ål syftet med anläggningen. Jag vill veta vad ni tror attsyflel är. Den andra frågan, om regeringen hafl kännedom om allprodukterna hexotol, hezal, RDX och trolyl skulle tillverkas, får jag inte allsnågol svar pä. Jag undrar varför. De tredje och fjärde frågorna, om vilka produkter somskall tillverkas och om regeringen har informerat sig, besvaras med alt detinte varit möjligl att få en sådan förteckning. Jag vet inte hur det kommer sigatt fredsorganisationerna, l.ex. , harså mycket större möjligheter att fä fram information än vad regeringen har. Jagskulle vilja ha en kommentar till delta. Inle heller den femte frågan får jag något svar pä. AnilaGradin säger att UD och KMI hafl klart för sig anläggningens möjligaanvändningsområden. Del var inle vad jag frågade efter. Jag frågade efter vadsom verkligen skall tillverkas, inle vad som är möjligl all producera, ulan vadman har länkl sig. Den sjätte frågan handlar om tolkningen av en uppteckningfrän ell samtal mellan pä KMI och på . Statsrådet sägeratt min tolkning är oegenllig. Jag undar varför. Hur kan vara såsäker på det? Jag måste fråga hur hon själv tolkar den här uppteckningen. Den sjunde frågan handlar om offentliggörande av dokument.Anita undrar vilka dokument jag menar, och det skall jag gärna tala om.Den första handlingen, frän , är en UDH-promemoria som CarlJohan har citerat ur vid dt KU-förhör. Den andra handlingen, frän den 19januari 1984, är dl pressmeddelande frän UDH som är baserat pä dlundersökningsmaterial om . Delta undersökningsmaterial måsleföljaktligen existera, och jag undrar om det kan offenlliggöras. Min sista fråga gäller om regeringen är beredd alt stoppadel här projekiei utifrån vad man nu vel om vad som skall tillverkas. vet viju alt del handlar om krut. Företagets VD har lalal om atl det är så. NärSvenska freds redogjorde för sina uppgifler bekräftades del av . Jag vetinle om regeringen inle har förställ delta tidigare, om man inte har velatförstå det, om man inte har velat informera sig eller om man har vetat men intevelat göra någonting ål det för atl del är andra inlressen som har bedömts varaviktigare. vet vi i alla fall vad det handlar om. Jag undrardärför om det är rimligt atl säga att elt beslut som fållades för 15 är sedan -möjligen grundat på falsk information - skall vara vägledande för hurregeringen skall bedöma den här frågan . Jag tycker atl det är heltorimligt. Med de kunskaper som ni har om tillverkningen och utifrån debedömningar som regeringen gör om som möjligt land att exportera till ärdet inle rimligt att forlsälta med delta projekl. Del är möjligl atl del gåratt rädda ansiktet, eftersom Om Chematurs iranska anläggning i Om Chematurs iranska anläggning i lagstiftningenär sä luddig och så vag och dessa begrepp inte är klargjorda. Del finns ändå,, moral i dessa frågor. Del är inte moraliskt försvarbart. Jag skulle vilja avsluta med att fråga vad det är somskall till för all regeringen skall omvärdera detta och avbryta projektet. Vadär del som skall hända? Räcker del inte med de krig som pågår? Kan man en gångför alla teckna elt kontrakt med om vapen eller krut eller vad det varamå, pä elt sådant sätt atl man kan fylla på eller oavsettvad som händer? I så fall kan jag inle förstå vad vi skall med våravapenexportlagar lill över huvud taget. Jag skulle vilja ha svar på dessafrågor. är missnöjd med svarel. Dellåler på henne ungefär som om vi bara skulle slarva ifrån oss när vi skriversvar pä en inlerpellalion. Sä går del nalurliglvis inte lill. Vi har givil desvar som vi kan stå för, och inle svar som man slänger ur sig så som somligaorganisationer kan göra i debattartiklar eller på gator och lorg. Del är desvar som finns. Vi har gäll igenom detta och försökl penetrera de allvarligafrågeställningar som tas upp i interpellationen. är sä långt vi kankomma. När del gäller vad som händer är Chemalurengagerat i atl slarla Isfahan-anläggningen, som återuppbyggs av iranierna.Förelagets nuvarande insatser ulgör ett fullgörande av åtaganden som gjordes ielt kontrakt på 1970-lalel. De arbelen som man nu gör innefattar dels all manhjälper lill med atl sälla i gäng anläggningen, dels all man verkställer vissaleveranser av reservdelar som inte ulgör krigsmateriel. KMI konlrollerarforllöpande reservdelslislorna för atl säkerställa all inga komponenter somutgör krigsmateriel finns med. Dessa igängsältningsarbden som sådana är ickelillslåndsplikliga enligt nuvarande lagstiftning. Anf.4 (vpk): Jag tror inte heller att det här är ettinterpellationssvar som ni har slarvat ifrån er. Jag tror säkert atl del medförmycket slor möda och myckel vända att ge ell interpellationssvar på dessafrågor och att låtsas säga någonting som ni inle kan säga någonting. Det är dock så att de frågor som jag redogjorde förfrån lalarslolen all jag inte har fäll någol svar på, har jag faktiskt inlefält något svar på. Det går inle atl komma förbi det. Om del här är vadregeringen kan stå för i denna fråga, är det väl ell mycket bra exempel på atldet är en myckel delikat fråga. Jag vel inle rikligl vad regeringen har alt slåpå över huvud tagel. Del verkar närmasi vara ett gungfly. säger vidare atl del bara är fråga om ellfullgörande av ett tidigare engagemang. Vissl, det låter ju myckel oskyldigt,om man kan se det så. Man kan dock inte bortse frän vad engagemanget syftartill. Jag måste fråga om det inle är klarlagt nu atl del är frågaom en sådan verksamhet som regeringen - om regeringen skulle göra den härbedömningen - inte skulle gä med pä. Om det gällde dl nytt projekt såkan jag inte tänka mig alt regeringen skulle gå med på den här affären, när manvel vad som skall tillverkas och vad syftet är. Eller skulle man göra del? fån något svar på om är ense med mig om vadsyftet är . Jag tycker atl del verkar klart, eftersom t.o.m. direktörernagår ut och säger alt det är fråga om kruttillverkning. Då måste det väl varaså. Del finns ju papper pä det. Jag har inle heller fält några kommenlarer lill hur delkan komma sig att organisationer, framför, allt fredsorganisationer, får framuppgifter som regeringen inte kan fä fram. Hur kan del komma sig atl regeringenhar sä små möjligheter atl fä ut material och alt kunna informera sig? Om mannu har så dåliga möjligheter och det visar sig atl fredsorganisationerna harbättre möjligheler, lycker jag alt man skall anlita fredsorganisalionerna istörre utsträckning än vad man fakfiskt gör. Jag skullesåledes vilja ha svar pä mina frågor. Överläggningen var härmed avslulad. 3 § Föredrogs men bordlades åter Konslitutionsutskotletsbetänkanden /89;KU27, KU28 och KU35 Skatleutskoltetsbelänkanden /89:SkU18, SkU26 och SkU30 betänkanden /89:UbU10-UbU12, UbU14, UbU16-UbU18 och UbU20-UbU27 Jordbruksulskoliets betänkande1988/89:JoU15 betänkanden /89:AU13, AU17 och AU19 4 § Anmäldes och bordlades 1988/89:140om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m.m. 5 § Anmäldes och bordlades Motionerna med anledning av prop. 1988/89:141 om beskattning avdödsbos skogskontomedel m.m. i vissa fall 1988/89:Sk59 av m.fl.(m) 1988/89:Sk60 av m.fl. (c) 6 § Meddelande om interpeliationer Meddeladesatt följande inlerpellalioner framställts 1988/89:213 av () tillarbetsmarknadsministern om bristen på arbetskraft: Prot.1988/89:102 Bristen pä arbetskraft framstår alltmer som elt av de allvarligaste Den hämmar produktions- och investerings-utvecklingen och ärdärlill inflationssdrivande. Pä sikl innebär delta ett hot motsysselsällningen. Regeringens åtgärder i form av ulökad föräldraförsäkringoch löftet om en själle semeslervecka minskar yllerligare ulbudet avarbetskraft. Snabba och effektiva åtgärder i syfle alt öka tillgångenpä arbetskraft är nödvändiga. Vilkaåtgärder avser arbetsmarknadsministern vidta? 1988/89:214av (vpk) lill miljö- och energiministern om miljöproblemen iVästsverige: begär numiljöpolitisk hjälp av regeringen. Pä samma sätt som regeringen tidigareförklarat , och delar av som miljöskyddsområden föreslåsatl ell motsvarande initiativ också skall omfalla del mest skadade området inomÄlvsborgs, . är elt av de mest försurningsdrabbade länen ihela landet. Vad detta betyder för del ekologiska systemet blir alll tydligare.Vilka långsikliga konsekvenser det får för människornas hälsa är däremot inleklarlagt. Men alt samma gifter som skadar växtligheten och djurlivet ocksådrabbar oss människor är en självklarhet. Skogsskadorna och försurningen av mark och iÄlvsborg är akuta problem för länet. av sjöarna med en siorlek pä över enhektar är försurade. Nära 6 OOObrunnar barett försural vatten. Del totalanedfallelav svavelföreningar uppgår lill ca 16 000 lon ochkvävenedfallet till ca 20 000 lon. Merparten av kväveutsläppen lill luften inomÄlvsborgs län, och inte av kolvälena, kommer frän irafiken. All en sä stor del av del opinionsbildande och engageradearbele som sker inom miljöorganisationerna i handlar om trafiken ärinte en tillfällighet. Vpk stödjer miljöopinionen och har en rad förslag somsyftar lill alt stärka järvägslrafikens slällning. Vi vill l.ex. att järnvägenskall vara en stomme i hela transportsystemet på land. Därför har vi ocksåföreslagil omfattande ekonomiska satsningar på upprustning och ulbyggnad av denspårbundna irafiken. löfte i SJ-lidningen "RakaSpåret" - och i valrörelsen - om all miljöhänsyn skulle komma alt styratrafikpolitiken var ell positivt svar pä opinionens krav. Men i verkligheten ärdet andra hänsyn som dominerar och slyr regeringens trafikpolitik. Elt beläggför påståendet är alt de jusl-in-iime-Iransporter pä landsväg som är pä model istorföretagen underlättas. annat är alt regeringen påskyndar samordningenmed EG;s tranporlideologi för väglrafiken, medan samarbetet med främslajärnvägsländer fär stå tillbaka. Landsvägstrafiken ökar i i en aldrig tidigareskådad omfattning. De tunga transporterna, dvs. de som drabbar miljön ochsamhällsekonomin hårdast, är de som ökar mesl. har miljödepartementetinle ingripilför att slyra ulvecklingen i annan rikining. Även flygtrafiken har ökatdrastiskt - mycket mer än de miljöansvariga tidigare räknat rned. Men trots atlflygels skadliga ulsläpp är väl kända har regeringen inte heller här varitberedd att ens hejda ökningen. Trycket från företag pä kommunerna all hänga medi den inlernalionella flygrushen leder till orealistiska uibyggnadsplaner. Omalla dessa planer verkställs ökar belastningen på miljön ytterligare. En annannegaliv konsekvens är att den miljövänliga järnvägstrafiken får ett alll sämreresandeunderlag för banorna utanför storstadsområdena. Den nya SJ-ledningen har , med instämmande fränkommunikationsdepartementet, presenterat en ny strategi för godstransporterna.SJ påstår atl det drabbats av förlusler, eftersom del fraktat för myckel gods.Därför vill SJ inle la mer gods på järnväg än del som de 200 slörsla kundernamöjligen vill låla gä pä räls. SJ kallar del för en framtidssalsning all rivaupp 2 000 industrislickspår saml överlåta miljontals lon gods lilllaslbilsäke-rierna. Endasl en handfull järnvägsstationer kommer atl få statussom "huvudterminaler", vilket betyder atl godstransporter i SJ-regiinte garanteras vid övriga, s.k. sekundärterminaler. Med fä undantag visar också landels länstrafikbolag atl deinle vill, alternalivt inle har råd, all låta järnvägens persontrafik levavidare. I nr 14 av lidningen Kommun-Aktuellt finns en färsk översikt redovisad.Den visar att knappt hälflen av de banor som länslrafikmyndighderna påtvingatsansvaret för, kommer all överleva efler . Busslrafiken kommerall öka. Banorna saml () är några avde som berörs av den kortsiktiga ekonomiska "nyordningen". 1 några av landets mest försurade och skogsskadade områdenkommer en fortsatt ökning av landvägs- och flygtrafiken atl leda fill enekologisk kollaps. Trafikens utsläpp innebär dessutom ell både direki ochindirekt hot mot människornas hälsa. Inom västra och sydvästra är, somovan nämnts, lägel sä allvarligt atl begär hjälp av regering ochriksdag. Bakgrunden är följande: För ell är sedan gav regeringen landels länsstyrelser iuppdrag atl analysera den regionala miljösituationen. har sinanalys klar. Kartläggningen, som bl.a. gäller skogsskadorna, har till en delskett i samarbete med . Rapporten frän i innehålleralarmerande uppgifter, inle minsl om skogsskadorna i regionen. Hos var tiondestuderad skogsyla i Stenungsund-Trollhälte-områdel finns l.ex. barrförlustersom överstiger , medan hälflen av inventeringsylorna i områdel visar enbarrförlusl på . Sammantaget visar de gjorda undersökningarna myckelslora skador i hela regionen. De värst skadade områdena i är lika illa däransom de i . i skriver i sin rapport bl.a.: "För all längsikligt klara situationen måslenedfallet av kväve och svavel minskas till en nivå som naturen läl. Dettainnebär för regionen att svavelnedfallet måste minskas med ochkvävenedfallet till minsl ." Iavsnillet " Trafik" konstaterar länsslyrelsen; "Förlänet som helhet svarar trafiken för de i särklass slörsla utsläppen av Prot.1988/89:102 kväveoxider och kolväten. Vad gäller kväveoxiderna är trafikenssamlade utsläpp ca 7 gånger så slorl som från industrin och uppvärmningen tillsammans.Utsläppen av kolväten är ca 3 gånger så stora. Utsläppen från den lunga dieseldrivna trafiken i länetstår för av det totala utsläppet av CO och HC, och hälflenNOx-utsläppd. I landsortstrafiken, där trafiken består av lungadieselfordon, står dessa för en myckel lilen del av det totala utsläppet av (resp. ). Däremol när det gäller NOx är andelen av lolalautsläppet. gälleräven för tätorlstrafiken------------------------- . Om målsättningen skall hållas alt minskakväveoxidutsläppen , måste långtgående ålgärdervidtas mot Irafikutsläppen Slutsatsen är altkatalysalorreringen inte räcker ens för all uppnå det otillräckliga målet 30 %minskning av utsläppen. Ökningen av landsvägstrafiken utpekas som endominerande orsak lill det alarmerande lägel. utredare pekar påtvä möjliga vägar som man kan gå för atl hejda de akuta hoten mot miljön;anfingen behövs det en massiv och enormt dyr kalkningsinsats i skogsområdena,eller så måste utsläppen stoppas. Mina frågor lill miljöminislern är: atl miljösituationen, försurningen och skogsskadorna i ,är alarmerande? Tänker BirgittaDahl och regeringen förklara området, som beskrivs i interpellationen, för ettmiljöskyddsområde under rikspolitiski ansvar jämförbart med , Dalälvenoch delar av ? Hur snart kan detta i så fall ske? Delar miljöministernlänsslyrelserapportens syn pä landsvägstrafiken som den största boven imiljödramal i ? 3b.Om sä är fallel, kommerslalsrådel med hänvisning till miljösituationen att medverka lill alt person-och godstransporter på landsväg förs över lill järnväg? Med hänvisning lill de nyligenavrapporterade miljöproblemen och järnvägens utsatta position i bl.a.Västsverige - är beredd atl agera för alt i praktikenförbättra järnvägens slällning på bekostnad av flyg- och biltrafiken? 7 § Meddelande om frågor Meddeladesalt följande frågor framställts 1988/89:599 av () till jordbruksministernom ålgärder för alt förhindra återlämnande av vanvårdade djur: har en man, som dömtslill tre månaders fängelse för djurplågeri, fått fillbaka sina misshandlade och omhändertagnahundar 46 enligl ett kammarrättsbeslut. Beslutet har väckt stort uppseendemot bakgrund av alt syftet med den nya djurskyddslagen var att förstärkaskyddel för djuren. Beslutet har också ifrågasatts av experter på djurskydd. Eftersom det är av slor vikt alt lagstiftningen medverkartill alt djur behandlas väl och skyddas mot onödigl lidande, uppslår nu fråganom de nya reglerna innebär tillräcklig överensstämmelse mellan bedömning avgraden av djurplågeri och påföljd pä grund härav och rätlen för den dömde alldärefter fä inneha djur och speciellt de djur eller det djurslag som utsattsför misshandeln. Jag villdärför fråga jordbruksministern: Överväger jordbruksministernlagändringar i syfle att begränsa rätten för den som dömts för djurplågeri allsenare åter ha djur? 1988/89:600 av (vpk) tillkommunikationsministern om den framlida järnvägstrafiken: På landsbygdsriksdagen som avhöllsi fattades en mängd beslul om bl.a. järnvägstrafiken och SJ.Landsbygdsriksdagen bestod av över 600 delegater från hela . Med anledning av de många kraven om upprustning ochutveckling av järnvägstrafiken vill jag slälla följande fråga; Vill kommunikationsministernmedverka lill atl besluten från landsbygdsriksdagen får påverkatrafikpolitiken i framfiden? 1988/89:601 av () tilljustitieministern om åtgärder för alt förhindra återlämnande av vanvårdadedjur; Enligl lagens bokstav är det i dagmöjligl all lill för djurplågeri dömda djurägare/djurvårdare återlämna djur,som omhändertagits på grund av vanvård eller misshandel. Medhänvisning till ovanslående ber jag all få fråga: Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för altförhindra atl så kan ske? 8 § Kammaren åtskildes .