prot · GC09130 · 1988-12-31 00:00:00 — Detstora vågmästarparfief fortsätter en politik, där man låter ekonomin ochkapitalet och ideologin styra i stället för att låta ekonomin och kapitaletvara medel i arbetet för en ansvarsfull framtid i balans med naturen. Har manen vågmästarställning, måste man också våga vara vågmästare. Istället väljer man att gå de grå pantrarnas slitna vägar, utan visioner ochutan framtidsansvar, vägar som ökar förslitningen av människor och natur, vägarsom förslösar förnybara och icke förnybara resurser, vägar för en ruttenekonomi i obalans med naturens förutsättningar. Socialdemokraternahar som vågmästarparti valt sida mot medborgarna och framtiden, valt sida motflyktinginvandring. Därför, herr talman, vill jag sluta med ett tyskt ordstäv:"Was ist uns verblieben, ausser kampfen und zu lieben?" Vad återståross annat än att kämpa och att älska? Denekonomiska politiken, m.m. Underdetta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. 15 ()replik: för fram en del synpunkter på majoriteten i finansutskottet.Jag vill då än en gång säga att själva grunden i strategi för enfinanspolitisk åtstramning är att åstadkomma åtstramning i det kortaperspektivet, utan att skatter höjs. Sparmedlen kommer dessutom fillbaka medränta. Investeringsavgiften kommer också tillbaka till . Det äralltså inte så farligt som gör gällande. Slutligen när det gällerde artigheter mot som i Prot.1988/89:130 övrigt utvecklar vill jag bara säga att det var ändå enöronbedövande tystnad Den ekonomiska politiken, tn.m. om varförmiljöpartiet väljer att fillsammans med inte acceptera miljömålet iden ekonomiska polifiken. Varför väljer att traska patrull medmoderaterna i denna övergripande miljöfråga? Varför inte följa ,socialdemokraterna och ? inställning är mycketförvånansvärd. 16 () replik; På den sista punkten vill jag hänvisa tillreservation 52. som gäller moment 25 i utskottets hemställan. Där säger viklart att det är vår åsikt att god miljö och regional balans är viktiga delar iett samlat mål för den ekonomiska politiken. Vi ställer oss alltså helt bakom det som har sagtpå det området. Däremot har vi sagt att vi tycker att de metoder som centernvill ha inte leder fill det mål som man säger sig vilja uppnå. Därför har viavgivit en speciell motiveringsreservation. Vi ställer upp på målen. Det ärbara i fråga om sättet att nå dem som vi har en avvikande mening. 17ANNA-GRETA (): Vem älskar åtstramningspaketet? frågar i söndagens , och fortsätter: "Somliga menar att detär otillräckligt. Andra hävdar att det infe behövs. Några tycker att helt andraåtgärder vore på sin plats." Jag tror faktiskt, herr talman, att det kommer att visasig att tusentals enskilda faktiskt kommer att om inte älska så ivarje fall ha stor personlig glädje av det ekonomiska paket som riksdagensenare kommer att anta. Jag avser, herr talman, att återkomma till detta.Men låt mig inledningsvis ta upp den grundläggande frågan om det behövs enekonomisk åtstramning eller ej. Vi har en överhettning i ekonomin - om detta råder det enöverväldigande samstämmighet bland ekonomiska bedömare. Kapacitefsutnytfjandet är högt i stora delar av ekonominoch brisfen på arbetskraft utbredd. Pris- och löneökningarna är snabbare iSverige än i våra konkurrentländer. Bytesbalansen uppvisar stigande underskott.Tendenserna till överhettning har förstärkts . Exportenhar ej kunnat öka i takt med marknadens tillväxt, eftersom expansionen hållitstillbaka av brist på produktionsresurser. visar marsprognos att densvenska ekonomin fortfarande utmärks av ett starkt efterfrågetryck, brist påarbetskraft och en hög inflationstakt. Den inhemska efterfrågetillväxfen hardämpats men är ändå alltför hög för att kunna förenas medsamhällsekonomisk balans. Bedömningen av konjunkturläget har förändrats fråndecember 1988 till . Största skillnaden gäller investeringsfillväxten.En högre investe-ringstillväxf ökar också fillväxfen i importen.Kapacifetsbrisfen har fört med sig kraftiga prishöjningar som medförandelsförluster också på hemmamarknaden. För många enskilda har den här överhettningen positivainslag. Det är lätt att byta jobb. Man behöver inte gå kvar och krusa förchefen. Man vet sitt värde och kan skärpa kraven på löneökningar också utövervad avtalen gett. Det är posifivt för enskilda löntagare. Men medaljen har enbaksida: prisökningarna. Om inflationstrycket ökar utsätts vår utrikeshandel förpåfrestningar liksom våra möjligheter att bereda arbete åt alla, vilket i sintur är en förutsättning för en ambifiös fördelningspolitik. En hög sysselsättningsnivåär avgörande för en jämn fördelning av levnadsvillkoren. har under långtid haft en gynnsam utveckling av sysselsättningen. Låg inflation är ocksåavgörande för en rättvis fördelningspolitik. En hög inflation omfördelarvälfärden i stor skala och på ett godtyckligt sätt. Ofta är det småspararna ochlåginkomsttagarna som drabbas hårdast. Menåtstramning nu - kommer den inte för sent? Jag vill påstå att ingen - infe ens ellerBengt -kan vara säker på att överhettningen i ekonomin inom rimligfid försvinner av sig själv. Inget tyder på att aktiemarknaden delar den synen.Det gör inte heller TCO-ekonomerna, som kom med sin rapport; de varnartvärtemot för att åtstramningspaketet infe är fillräckligt omfattande för attkyla ner överhettningen. påpassligf nog förmoderaterna och , kommit med en rapport som säger att läget hållerpå att försämras. Man förutspår en påtaglig avmattning av industriproduktionenstillväxt och att de senaste årens ökningar i företagens vinstmarginaler kommeratt brytas. Mot detta står emellerfid beskrivning avläget i industrin. Under rubrikerna "Industrin går på högvarv" och"Risken för överhettning ökar" sägs bl.a. följande: "Den befarade avmatfningen (i produktionen), somvissa bedömare väntade efter förra årets svaga tredje kvartal, visade sig baravara en tillfällig parentes." ------- "Efteren nedgång steg orderingången åter i "Det tycks bli allt större risk för att den svenskaindustrin går in i en överhettning." "Den snabba pris- ochlönekostnadsutvecklingen i tillhör även den problembild som kan kommaatt hämma en fortsatt stabil industrifillväxt. låg inflationstakten på6,som de viktigaste konkurrentländernas låg pa . väljer av dessa och andra skäl att lägga en del av sin expansion iutlandet." fick jag brev från . Hanskrev där om den oroande utvecklingen av bytesbalansen, inflationen och denominella löneökningarna - kort sagt om överhettningen. Han ville attfinansutskottet skulle ordna en offenflig hearing. En sådan ordnades också, ochjag tror egenfiigen inte att någon som var närvarande vid det fillfället kundeundgå att höra fråga om överhettningen i ekonomin kunde vänfasförsvinna av sig själv utan att ekonomisk-politiska åtgärder vidtogs. Svaretblev kort och entydigt: Nej. Utan åtstramande ingrepp i ekonomin kommer utvecklingen1989 och 1990 att innebära att inflationstakten även fortsättningsvis kommeratt ligga Den ekonomiska politiken, m.m. Prot.1988/89:130 väsentligt över motsvarande utveckling i våra viktigastekonkurrentländer. En åtstramning av ekonomin medfören press nedåt på priser och nominella Den ekonomiska politiken, m.m. löner ochbidrar därigenom fill att skapa väsentligt bättre förutsättningar för en godekonomisk utveckling . Mot denna bakgrundyrkar jag avslag på de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken somframförts i reservationer av , och vpk. och socialdemokraterna hade en i stora delarlikartad bedömning av det ekonomiska läget. Det lade grunden till dekonstruktiva diskussioner som sedan följde. Den gemensamma inställningen, attriksdagen måste kunna samla sig kring kärva, impopulära beslut för att undvikaframtida problem, och frånvaron av prestige fäst vid de egna förslagen gjordedet möjligt för oss att komma överens om ett ekonomiskf-polifiskt paket som fördet första har en påtaglig åtstramningseffekf, som för det andra tar hänsyntill överhettningens regionala snedhet och som för det tredje ärfördelningspolitiskt rikfigt upplagt. Låt mig något kommentera de olika delarna ochnågra av de 99 reservationer som är fogade till betänkandet. Som alternativ till regeringens förslag till tillfällighöjning av mervärdeskatten har i två motioner från socialdemokraterna ochcenterpartiet föreslagits olika former för tillfälligt obligatoriskt sparande.En påtaglig ökning av sparandet skulle minska utrymmet för konsumtion och dämpatendenserna fill inflation. Ett tillfälligt obligatoriskt sparande driver inteupp inflafionen. Det sparkrav på av skatten som finansutskottet förordarligger mellan socialdemokraternas och förslag. För pensionärer med endast folkpension ochpensionstillskott kommer inte något obligatoriskt sparande att påföras. Räntan på sparat belopp skall vara skattefri och utgå meden lägre procentsats på större sparbelopp. Varken eller socialdemokraterna har förnekat attden stabiliseringspolitiska effekten av detta förslag är mindre än vad enmomshöjning skulle ge och att nettoeffekten är svår att exakt beräkna. Men attsom och i reservation 1 påstå att endast "demänniskor som har dålig kreditvärdighet eller som är utan egna sparmedel berörs"är, skulle jag vilja säga, helt utan grund. Med den utformning sparförslagetfått har det också en klar fördelningspolitisk profil. frågade om pengarna skulle betalas tillbaka.Ja, det är självklart. Sedan är det naturligtvis så, att vi inte kanbedöma konjunkturläget när vi har lovat att de här pengarnasenast skall betalas tillbaka. Skulle det finnas skäl, har vi givetvismöjligheter att försöka stimulera till frivilligt sparande. Men detobligatoriska sparande som vi nu står bakom från ochsocialdemokraternas sida skall självfallet återföras till de enskilda - medskattefri ränta. Av energipolitiska och finanspolitiska skäl är detmotiverat att i avvaktan på en genomgripande skatteomläggning höja elskatten med , skatten på olja med . per kubikmeter och i enlighet med tidigare praxis vid höjning av den allmänna energiskatten även skatten på kol, naturgas och gasol. 38 Jag vill yrka avslag såväl på dereservafioner från , folkparfiet och vpksom innebär ett nej till dessa skattehöjningar som på PrOt.1988/89:130 reservation som innebär att en väsentligt större del av åtstramningsbehovet skulle tillgodoses genom energiskatter. För den elintensiva industrin i T ] ~ Bergslagenoch skulle förslag innebära mycket stora påfrestningar.Den regionalpolitiska profilen på åtstramningspaketet skulle därmed avvikamarkant från de verkliga behoven. Särskilt märkbara och allvarliga äröverhettningsfendenserna och bristen på arbetskraft i Stockholmsområdet.Stabiliseringspolitiska åtgärder bör därför vidtas riktade bl.a. mot dettaområde. För att dämpa överhettningen på byggmarknaden och vidgautrymmet för produktion av nya bostäder föreslås en tidsbegränsadinvesferingsavgiff, som i huvudsak bör träffa samma typ av oprioriferadeprojekt som berörts av tidigare investeringsavgifter. Avgiften skall uppgå till10 % av byggkostnaden och omfatta byggen som påbörjats på byggnadsplatsen framtill utgången av 1990. Avgiften skall erläggas av byggherren och fas ut omarbetet utförs i utom och kommuner samt iUppsala och kommuner. De avgiftsbelagda byggnadsarbetena kommer attomfatta bensinstationer, bilverkstäder, parkeringshus samt butiks-, kontors-,bank-och restauranglokaler. Även förvaltningsbyggnader, kyrkor, samlingslokaler,nöjeslokaler, sporthallar och andra idrottsanläggningar räknas in i dennakrets. Mindre byggen, dvs. de med en byggkostnad på mindre än 5 milj. kr.,berörs inte av avgiften. En fastighetsskatt tas ut på vissa fastigheter som ärbelägna i samma områden. Denna höjning skall vara fillfällig och fillämpas vid1991 års taxering. Jag vill yrka avslag på reservafion 2 fillfinansutskottets betänkande 36 av vpk och i vilken föreslås enbetydligt mer ingripande invesferingsavgiff än den som majoriteten stannatför. Reservanterna undantar visserligen och landstingskommunal servicemen vill däremot att avgiften skall uppgå till och omfatta även Göteborgs-och Malmöområdena. av de enskilda som drabbas avlångvarig sjukskrivning nås av yrkesinriktad rehabilitering. Mindre än hälftenav de långtidssjukskrivna återvänder till arbete i någon form. Jag är övertygad, herr talman, om att bland delångtidssjuk-skrivna finns många som genom dagens riksdagsbeslut kommer att fåen ny chans till ett rikare liv. Jag är likaså övertygad om att deras anhöriga,arbetskamrater och arbetsgivare kommer att glädjas åt detta. Det förslag fillarbetsmiljöavgift som centerparfiet och socialdemokraterna står bakom kommeratt innebära ett väsentligt lyft för rehabilitering och nya arbetsmiljö-insatser.Älska det, nej, men gilla och vara glada åt det, det kommer många att vara. Antalet långtidssjukskrivna förtidspensionärer har ökatkraffigt. Pågåen de långvariga sjukfall har näst intill fördubblats . Dessa sjukfall tog i anspråk eller av de totala kostnaderna för sjukpenningen. av de långvariga sjukskrivningsfallen har, som jag nämnde, omfattats av yrkesinriktad rehabilitering. Mindre än hälften av de långtidssjukskrivna återvänder till 39 Den ekonomiska politiken, m.m. arbete inågon form och mer än var tredje får förtidspension. Andelenlångtidssjukskrivna som återgår i arbete sjukskrivning är mycketlåg. gäller att mer än 50 000 personer får förtidspensionoch att antalet förtidspensionärer ökar med ca 10 000 . Sammanlagt finnsdet nu närmare 350 000 förtidspensionärer. Mer än 100 000 av dessa är under 55år. står, som sade, över en halv miljon människorutanför arbetsmarknaden på grund av arbetsskador, förtidspension och långvarigsjukskrivning. En snabbt införd arbetsmiljöavgift kan också bidra tillatt dämpa överhettningen i ekonomin. Det uppnås en sfabiliseringspolitiskeffekt. Att förbättra den yrkesinriktade rehabiliteringen och avveckla dåligaarbetsmiljöer är angelägna åtgärder som minskar antalet förtidspensionärer ochlångtidssjukskrivna. Detta är naturligtvis särskilt väsenfiigt av hänsyn tillde enskildas välbefinnande. Men det är också viktigt att man kan ta till varadet yrkeskunnande och den arbetslivserfarenhet som finns hos dessa grupper. Eneffektiv utbudspolitik skulle därmed kunna förenas med socialpolitiska mål.Arbefsmiljöavgiften bör utgå av avgiftsunderlaget. Medlen, somberäknas uppgå fill , bör tillföras ensärskild fond benämnd arbetslivsfonden. Fondens tillgångar skall i sin helhetanvändas fill bidrag åt arbetsgivare för olika rehabiliteringsinsatser ocharbetsmiljöförbättrande åtgärder. Arbetslivsfonden skall stimulera till insatsersom annars inte skulle komma fill stånd. Reservanternas argument för att säga nej fill denföreslagna arbefsmiljöavgiften tycker jag är torftiga. har ingetsom helst eget recept för att komma till rätta med utslagningen frånarbetsmarknaden. och är förblindade av sin egennyliberala ideologi och slår korthugget fast att: "arbetsmiljöavgiften äringenfing annat än en ny löneskatt, och en sådan kan aldrig verkautbudsstimulerande". Ingenfing tycks man ha lärt av decenniersframgångsrik arbetsmarknadspolitik. Att står för en sådan linje kantyckas konsekvent, men att som talat så mycket ombehovet av förbättrad rehabilitering och som berömmer sig av att under deborgerliga regeringsåren ha stått för en framsynt arbetsmarknadspolitik sägernej kanske förvånar dem som ännu inte insett att partierna till höger uppträderalltmer fvillinglika. svarade i en replik till att detstod så mycket i reservationen om behovet av insatser för rehabilitering ocharbetsmiljö. Jag vet inte vilken reservation som tänkte på. Det kani varje fall inte vara den som är fogad till detta betänkande - i den handlarnämligen tre rader om dessa frågor. Låt mig, herr talman, kortfattat kommentera några av deövriga frågor som varit föremål för utskottets behandling. Livsmedelssubventionerna omfattar numera endastkonsumfionsmjölk. Förslaget från regeringen att avveckla dessaavslås av finansutskottet. Frågan bör fas upp till förnyad prövning ianslutning till beredningen av de förslag som väntas komma fram fråninkomstskatteutredningen. Regeringen har föreslagit att barnbidraget höjs den 1 juli1989 med . per barn och år. En sådan barnbidragshöjning skulle motverkadet omedelbara åtstramningsbehov som utskottet bedömer föreligga. Därför börnågon höjning inte ske . Den ekonomiska politiken, m.m. Däremot talar andra skäl än rent samhällsekonomiska föratt barnbidraget Prot. 1988/89:130 höjs. Det har varit oförändrat sedan januari1987. Vissa av de åtgärder som utskottet förordar får också effektpå barnfamiljernas ekonomi. Många barnfamiljer lever under knappa betingelsermed små ekonomiska marginaler. Fördelningspolitiska skäl talar alltså för attbarnfamiljerna ges kompensation för inflationen. Det bör ske från den 1 januari1990 och med . per barn och år. Så några ord till . Han var glad över attvpk står utanför denna uppgörelse. Jag har svårt att förstå det, för jag troddeatt vi sitter i inte för att stå utanför skeendena utan för att påverka. Får jag inom parenfes också säga till , sompersonligen väljer att stå utanför efter denna vår för att i ställetägna sig åt andra arbetsuppgifter, att även om vi har olika uppfattningar vetjag att utskottets ledamöter från alla partier önskar dig lycka till i de nyauppgifterna. Tack för många goda debatter! , 1789, inträffade denfranska revolutionen. , 1889, bildades Sverigessocialdemokratiska parfi. Om det som sker i kommer att vara historiensminnesbild av 1989 vet vi inget . Det förhållandet att och socialdemokraternai kunde enas om ett stabiliseringspolitiskt paket skapar säkert inganya historiska vingslag av motsvarande art, men det kan innebära att Sverigegår in i 1990-falet med goda förutsättningar för full sysselsättning, låginflation och en framgångsrik fördelningspolitik. Jag yrkar bifall till finansutskottetsbetänkande 36 och avslag på de två reservafioner som fogats därtill.Beträffande betänkandet nr 30 vill jag yrka bifall fill reservationerna 68 och91 och i övrigt till utskottets hemställan. 18 () replik: Det var fur att hejdade siginnan hon upphöjde uppgörelsen mellan socialdemokraterna och till inivå med . Vi är överens om att det finns en överhettning. Vi kanockså vara överens om att den infe försvinner av sig själv. Men vi tycks intese likadant på frågan om vari överhettningen består. sade attproblemet är att vi har för liten kapacitet och att arbetsutbudet inte räckertill. Då frågar jag: Varför gör ni ingenting för att vidga kapaciteten och föratt öka arbetsutbudet? I stället föreslår ni löneskatter som verkar dämpandepå intresset för att anställa människor, kanske mest när det gällerarbetshandikappade, som har svårt att klara sig på arbetsmarknaden. sade sedan att den inhemska efterfråganär för hög. Där tänker man fel. Den privata konsumtionen växer med . Omsättningen i detaljhandeln är oförändrad jämfört med ochbilförsäljningen går ned. Varför skall man då inskrida med skattehöjningar justmot hushållens ekonomi? Den frågan skulle jag vilja spinna vidare på. Jag ställdeett antal frågor, men jag fick svar bara på en enda, och jag påminner om de andra. Hur kan en 41 Den ekonomiska politiken, m.m. skattehöjningvara ett led i en skattesänkning? Hur kan man säga att en höjd fastighetsskattinte höjer skattekvoten? Det här är ju Orwellskt nyspråk, där man försökervända svart till vitt. Mest nyfiken är jag kanske ändå på besked om det blirnågon sänkning av inkomstskatten och hur den skall sänkas. Kan niverkligen tänka er en skattereduktion - det står faktiskt i betänkandet att nikan tänka er det - ni som skall sänka marginalskatterna så kraftigt ?Varför far ni inte ett rejält steg som förberedelse för detta? Vadär det som gör att det är så heligt att ni måste vänta fill 1991, fastänarbetsutbudet just nu behöver vidgas? Varför vill ni inte bekänna färg? Varför talar ni infe omvad ni tänker göra med inkomstskaften? Vi har kvar filldet budgetår inför vilket ni skall ha presenterat era förslag till inkomsteroch utgifter. Jag ställde också frågor om tvångssparandet. Det blir juen marginalskat-feskärpning . Anna-GretaLeijon har inte svarat på vari rättvisan ligger när det gäller högskattekommunkontra lågskattekommun. På frågan om det blir någon återbetalning svaradeAnna-Greta ja, men det kan ju hända att vi kan behöva späda på med någraåtgärder för att i stället stimulera det frivilliga sparandet. Då frågar jag:Varför gör ni det infe , utan först ? Anf.19 () replik: sade att hon trodde att många skulle kännastor personlig glädje över det här paketet med höjda skatter, höjda priser ochsänkt standard. Hon har inte varit med så länge i den ekonomiska debatten, ochjag tror att hon kommer att finna att hon har misstagit sig grovt. gjorde också ett nummer av att jag i denutfrågning som finansutskottet anordnade skulle ha frågat om obalansenförsvinner av sig själv och att jag på den frågan skulle ha fått svaret: Nej. -Självfallet inte. Jag har aldrig någonsin trott att obalansen försvinner av sigsjälv. Vem har trott det? Jag hoppas att inte heller hartrott det. Vad som krävs är ju utbudssfimulanser, genom vilka man kan skapa enbalans på en något högre nivå, i stället för att göra det på en låg nivå, somsocialdemokrater och centerparfister vill. Låt mig citera ur några av de ekonomiska rapporter av meraoberoende slag som har kommit . S-E-Banken skriver följande;"Förslagen innebär ingen lösning på de underliggande ekonomiska problemen. Genom en konjunkturpolitisk åtstramning skjuter man pålösningen av problemen i stället för att ta itu med dem ." skriver att förslagen "kommer knappastatt bidra fill att lösa de ekonomiska problem som nu står inför,nämligen låg tillväxt och hög inflation". Jag undrar om anser sig veta bättrevilka effekter dessa förslag får. Vad gäller arbetsmiljöavgiften försöker ett mycket fult trick. Hon talar inte om den som den skattehöjning den är,vilket ärföremålet för dagens debatt, utan i stället om hur pengarna skall användasnågon gång . Hur man skall göra på den punkten finns det inte nunågot konkret förslag om. Jag vill påminna om attsocialdemokraterna inte har gjort någonting alls föratt förbättra arbetsmiljön. Vi har t.ex. från sida lagt framförslag om en koppling mellan sjukvården och sjukförsäkringen. År harvi förf fram sådana konkreta förslag, som skulle medföra förbättringar.Socialdemokraterna har sagt nej och har inte haft någonting att föreslå istället. De brister i arbetsmiljön och problem med sjukfrånvaron som finns är en direkt följd av underlåfenhetssynder på socialdemokratiskt håll. Jag vill upprepa en av de frågor som jag ställdetill : Tror hon att det här paketet medför en åtstramning,eller handlar det om att höja skatter för att betala nya utgiftsökningar? Den ekonomiska politiken, m.m. 20 () replik: Jag vill ta upp tre av de frågor somAnna-Greta berörde. Låt mig börja med den fantastiskt framgångsrikaarbetsmarknadspolitiken, som uppenbarligen har givit upphov till så mångaarbetsskador. Vi tycker att de företag som förorsakar skadorna genom sinvinstgivande produktion bör kunna alstra så mycket pengar att de själva skallkunna betala vad skadorna kostar, inte låta andra göra det. harett mycket radikalt arbetsmiljöprogram, som vi har fått mycket stort beröm föri ett stort antal LO-tidningar. Vad gäller energiskatternas genomslag på denenergiinfensiva industrin vill jag peka på att det finns ett skyddsnät,nämligen storförbmkarsubventio-nerna, som garanterar att höjningarna inte slårigenom på det sätt som säger. När förslaget om den särskilda skatten i form avfvångssparande kom fick jag några ord ur i tankarna: Den som icke har,från honom skall tagas det han har. Det går att fortsätta: Den som har, frånhonom skall intet tagas. Detta passar, , mycket bra in på det somsocialdemokraterna och nu vill genomföra. Nolltaxerare ochpersoner med stora skulder slipper undan, medan personer med vanliga taxeradeinkomster och låga skulder skall betala. Det finns i förslaget infe ens enundre gräns för skattebefrielse. Även de armaste skall betala. Svensk socialdemokratihar fakfiskt förändrats från toppen.