prot · GC0913 · 1988-12-31 00:00:00 — Under den allmänpolitiska debattens första daghar både och framfört en rad generella åtgärdersom allmänt gagnar landet, även skogslänens inland, exempelvis sänkning avmarginalskatterna, rörlig pensionsålder och även möjlighet till förvärvsavdragför de pensionärer som vill och orkar arbeta vidare efter pensionsåldern, Självvill jag särskilt fa upp folkpartiförslaget om en sänkning avarbetsgivaravgiften för inlandet och de svårast drabbade delarna av landet. Denförsöksverksamhet som har pågått i och som gällt hela länet hargivit påtagUgt positiva resultat. Man räknar med atf ca 300 milj, kr. på dettasätt blivit kvar inom länet och i sin fur genererat nya investeringar i både människoroch utrustning. Landshövding i har också kraftfulltunderstrukit betydelsen av denna åtgärd. förslag utmynnar i aftåtgärden bör sättas in för hela inlandet men kustregionerna undantas. Vadär socialdemokraternas uppfattning? Finansminister deklareradeklart och entydigt under valrörelsen atf försöksverksamheten i varmisslyckad och skulle upphöra. Att inland eller övriga delar avskogslänens inland skulle få stimulera näringslivet med avgiftsbefrielse varinte att tänka pä. Såvar det med den solidariteten enligt socialdemokratisk tappning: den sträckersig inte till att stärka de svaga inlandskommunerna. Ellerär en förändring på gång? Arbetsmarknadsministern hänvisade ju tillden regionalpolitiska utredningen. Skall man se det som en fortsättning av"rosornas krig" inom partiet? För är det självklara syftet med en akfiv regionalpoUfikatt även uppmuntra till lokala inifiafiv. Det finns många duktiga människor medgoda idéer, även i våra skogslän. Under valrörelsen träffade jag ett äkta par iVindelgransele i , som driver en bokföringsbyrå. De hade fullt uppmed jobb. Det rådde alltså ingen brist på arbetsuppgifter. Däremot fanns det enrad andra brister och hinder - t,ex, brist på goda/tillgängliga kommunikationervad gäller både tåg och flyg, brist pä bra vägar och brist på service fränpostverket, med ofta förekommande förseningar. Det fanns många brister inomkommunikationssektorn. Förutsättningarnaför atf driva en affärsverksamhet omintetgörs oftast på grund av nämnda hinder,Ofillräckliga väganslag, allt mer av tung trafik och övervältrandet avgodstrafik från ett sviktande järnvägsnät har både bildligt och praktiskt sattdjupa spär i vägnätet. Underhållet har försummats , och skadorna verkarvara oreparabla. Vemtar det samlade polifiska ansvaret för även dessa frågor som djupt berörregionalpolitiken? Här bollas ansvaret mellan departementen. Regeringen villinfe se behovet av en helhetsbild. Sammanfattningsviskonstaterar jag atf den socialdemokrafiska regeringens aktiva insatser för atthindra utflyttningen från inlandet saknas. Skattetrycket mäste minskas framförallt i glesbygdskommunerna. Men i stället har socialdemokraterna efterövertagandet av regeringsmakfen både höjt skatter och tagit fram 151 nyaskatter, vilket innebär aft även inlandet drabbas. Detär nödvändigt att vi får sänkta skatter, inte minst för att attraheranyckelpersoner - ekonomer, ingenjörer, lärare samt läkare och annansjukvårdspersonal - fill skogslänen. Inte enbart marginalskatterna utan ävenkommunalskatten och statsskaften blir sammantagna alltför oöversfigligatröskelvärden när det gäller atf stimulera till inflyttning till glesbygden.Lönfagarfondsavgifferna måste avskaffas, så att kommuner och landsfing i ställetkan använda skaftemedlen till den vård och omsorg som skatterna är avsedda för.Det får inte vara dyrare aft bo och leva i inland än i övriga delarav landet. Vi i vill få fill stånd en omläggning avregionalpoUtiken, Vi vill ha en mobiUsering, där inlandets överlevnad blir ettriksintresse. Människorna i skogslänen är värda den omtanken. Det är vad sombehövs för att visa att det finns nägon sanning bakom talet om aft hela Sverigeskall leva. 4 (): En vikfig del av riksdagsarbetet består i att förmedla de regionalaproblem som man tycker bör uppmärksammas på riksnivå. Det är viktigt, men manfår för den skull inte glömma helheten. Grundläggande för UtveckUngen i denegna regionen är ju atf det gär bra för nationen . Den ekonomiskapolifik som förts av den socialdemokrafiska regeringen har inneburitatf det i denna hösts allmänpolitiska debatt infe falas så mycket om arbetslöshet.Det största arbetsmarknadspolifiska problemet börjar i stället bU brisfen påarbetskraft. När t.o,m, länsarbetsnämnden i börjar tala ombesvärliga flaskhalsar då det gäller aft få arbetskraftfill vissa sektorer i denna av arbetslöshet fidigare så hårt drabbade region,är det förståeligt aff dagens regiönalpolifiska debatt har helt andrautgångspunkter än vad som brukar vara vanligt. Det betyder inte aff vi inte skulle behöva föra enregionalpolifisk debatt , tvärtom, I denna goda konjunktur är juförutsättningarna större när det gäller atf fa itu med de regionala obalansernai värt land. Vissa satsningar pä järnvägskommunikafioner ochhögskoleutbildningar i det inre av och Bergslagen skulle exempelviskunna bidra fill aff minska expansionsfrycket i och ge storstadenen chans aff klara bl,a. bostadsförsörjningen och vissa trafik- ochmiljöproblem. Därför är det angeläget aff sä snart som möjligt starta projekteringenpå vissa delar av , som uttalade sig för . Föratt få en jämnare investeringstakt i bör delinvesferingargöras som knyter samman högskolestäderna , och ,Därmed skapas förutsättningar att göra det inre av och Bergslagentill en utveekUngsregion, som bättre kan minska trycket pä . Som sade är kriteriet på en utvecklingsregionatt den är kunskapsfät och sammanbunden med snabba och täta kommunikationer, bok som nämnde, I framtidens kölvatten, falas det om femufvecklingsregioner. Det finns möjligheter atf skapa fler utvecklingsregioner.Det inre av och Bergslagen är en sådan region, genom satsningar på snabbakommunikationer mellan de fre högskolestäderna. Med tanke pä aft sade atf det saknas enstrategi för regionalpolitiken verkar hon mycket uppgiven när det gäller detegna länet, I andra län far man inifiativ för aft med utgångspunkt i utvecklingsorternaknyta samman regionen med snabba kommunikationer. Detta kan också gälla iVästerbottens län och inre , Uksom i mitt län det inre av Bergslagenmed Bergslagspendeln, Defta är mycket vikfigt för aft man på länsnivå skalluppnå det fina samspelet mellan de kommuner som har fillgång fillhögskoleutbildning oeh forskning. Jag fann ingenting i anförande som skullekunna innebära lösningar på problemen i inre . Skaftesänkningar ärabsolut inte någon lösning som speciellt skulle gynna inre . Den bärande tanken med är aff den - fillsammansmed andra kommunikationsinvesteringar i inre - dels skall bidra tillatt förstärka triangeln Eskilsfuna-Västerås-Örebro och utvecklingsmöjligheternadär, dels skall ge effektiva förbindelser med och västerut medGöteborg. Alla är posifiva fill ; SJ-ledningen,, regeringen och , enligt uttalandet i är. I avvaktanpå aff blir genomförd borde trafiken på den aktuella sträckan sålångt det är ekonomiskt möjligt redan nu ordnas enligt Mälarbanekoncepfet. Idetta läge har i dragit in tåg på sträckan - Västeråsoch föriängt restiderna för resenärer från , och genom ett20 minuter långt tågstopp i . Därmed tar man bort ett resandeunderlagsom redan finns. Det är en synnerligen märklig åtgärd, som måste rättasfill. 2 protokoll 1988/89:13-17 Länstrafikbolagen börjar i allt större utsträckningengagera sig i en lokaltrafik på järnväg, så även i . Det ärbra, men det kan uppstå underliga trafiklösningar, som på MälarbanesträckanVästeråsArboga, På denna sträcka borde trafiken helt skötas av SJ, enligtMälarbane-förslagef, Det skulle stämma med den kraftfulla regionalpolifik jagnämnde inledningsvis. Men kan det inträffa aff SJ drar in tåg och motiverardet med aff länsfrafikbolaget svarar för atf det ändå blir en viss täthet itrafiken. Det är knappast en konkurrenskraftig uppläggning av järnvägstrafiken,om man tvingas byta från tåg fill buss bara för atf det råkar finnas enlänsgräns som skall passeras. Jag tror aff det finns anledning aff göra enöversyn av samordningen mellan SJ och lokaltrafiken, nu när allt flerlänsfrafikbolag aktualiserar lokal tågtrafik. Miljöaspekter spelar en allt större roll när vi skallfatta beslut. Det är infe minst årets valutgång ett uttryck för. En utbyggdMälarbana kommer atf påverka färdmedelsvalet. Det beräknas att andelenfågresande bland pendlarna ökar frän till . En överströmning av bilpendlareblir en av fler vikfiga miljövinster med , Låt mig fill sist säga några ord om sysselsättningen iVästmanland. fillhör de län som under en följd av år genomgåttkraftiga strukturella förändringar. Jag behöver bara nämna gruvorna ochstälkrisen. Länet har också ärligen haft sjunkande befolkningstal.Nog kändes det oroande i början av detta år, när det i en liten kommun somSkinnskatteberg, med drygt 5 000 invånare, varslades om nedläggning av 340arbetsfillfällen, I relation fill invånarantal motsvarar det ca 50000 jobb. Det är desto mer glädjande aft kunna konstatera aff ,genom industriverkets beslut pä tisdagen i , får ca 150 nya jobb däMälarply beviljats lokaliseringsstöd och kan börja en verksamhet i de lokalersom nu lämnar, Pä en annan liten ort i länet, nämligenMorgongåva, lade det ned sinfillverkning av skördetröskor, vilket fick fill följd aft 200 personer blevarbetslösa. I dessa lokaler har 45 nya jobb skapats. Det känns tillfredsställande aft det i tider avhögkonjunktur med en stark samhällsekonomi går aff finna konstruktiva lösningarpå strukturförändringar, som i en annan situafion skulle ha inneburitkatastrof för två små samhällen. Vid Supra i lades ammoniakfabriken ned för ett årsedan. står företaget inför nedskärningar med ytterligare 100 personer. Ävenom gödselmarknaden är i krympande, tycks det dessutom som om Norsk Hydro harstora svårigheter aft klara importkonkurrensen. En fråga som kanske skulleuppmärksammas är om inte , bl.a. av beredskapsskäl, borde ha en inhemskproduktion av handelsgödsel, är fortfarande landets mest industrialiseradelän. Det som ibland kan upplevas som en hotbild inför framfiden är aft dennaindustri i allt högre grad styrs av beslutsfattare utanför värt lands gränser.Det gäller vikfiga företag som , Metallverken, Wirsbo BruksAB, Supra m,fl. Att företagsledningarna finns i andra delar av världen ökarinfe tryggheten, men understryker vikfen av aft vi får till stånd ettkoncernfackligf inflytande över gränserna. Det är infe minst mot denna bakgrund angeläget attinvesteringarna i PrOt. 1988/89:13 kan påbörjas så snart sommöjligt. Tillgången på bra utbildning och goda kommunikafionerär den bästa garantin för en bra framfid i det inre av ochBergslagen. 5 AXELANDERSSON (s): Den svenskaekonomin har under socialdemokratins regeringsinnehav genomgått en starkförbättring. Sysselsättningen har ökat och arbetslösheten minskat, också iskogslänen. Sverigehar fått balans i sina utrikesaffärer, och det stora budgetunderskottet är ettminne blott. har inflationsbekämpningen varit framgångsrik, ochinvesteringarna - framför allt i industrin - har ökat kraftigt. Dennapositiva utveckling har dock kommit olika snabbt till olika delar av landet.Våra storstadsområden och universitetsorter drog som vanligt först nytta av debättre tiderna, med befolkningsfillväxt och sysselsättningsökning som resultat.Sist kom furen till Norrlandslänen. För aft kunna åstadkomma en mer rättvis, likartad och någorlundasamtidig utveckling i hela landet, behövs riktade statliga insatser, framförallt i skogslänen, Isträvan atf åstadkomma en utjämning har samhället utvecklatregiönalpolifiska stödformer av olika slag. En fördelning av pengar och andraresurser från gynnade till missgynnade regioner i vårt land har inletts. Det regiönalpolifiska arbetet har varit inriktat på att långsiktigt ochuthålligt lyfta landefs utsatta regioner och förbättra deras näringslivsmiljö.Fortfarande gäller det aft höja dessa regioners attraktionskraft och aff ökaderas konkurrenskraft. För atf åstadkomma detta har den socialdemokrafiska regeringengjort stora satsningar pä förbättrade kommunikafioner, ökad fillgång fillhögre utbildning, kunskap och kompefens, ny teknik, riskvilligt kapital förutvecklingsinsatser och pä andra faktorer som är avgörande när nysysselsättning skall skapas. Resultaten börjar visa sig. Sedan den socialdemokratiska regeringenfillträdde har drygt 24 000 nya jobb skapats genomregionalpolitiska satsningar. Men därmed är infe de regionala problemen lösta. Mångahot och utmaningar återstår. De starka koncentrationsskapande krafterna arbetaralltid för centralisering, och mänga faktorer missgynnar fortfarandeskogslänen. Mycket talar för aff effekfiva styrmedel måste fill för aft brytadet privata kapitalets stora intresse för några få, starkt överhettade regioneri landet. För skogslänen utgör en väl fungerande offenflig sektor en nödvändigförutsättning och plattform för en framgångsrik regional utveckling. ärdenna sektor hårt pressad, infe minst i mitt hemlän . Landstingetoch kommunerna har solidariskt bidragit till den nödvändiga saneringen avlandets ekonomi. Defta har inte kunnat ske utan stora ekonomiska uppoffringar,som tenderar atf bli övermäktiga. Mestpressad är landstingefs situafion. Fonderna är tömda och likviditeten har överlag sjunkit fill den lägsta nivån . angelägnaområden som kräver snara insatser. Äldreomsorg och åtgärder för handikappade, ett latent ochstort behov av mer personal, förnyelse av sjukhusbesfändet, hälsocentraler ochomsorg om de psykiskt utvecklingsstörda är exempel på sådana angelägna områden. Ett annat exempel på den offenfliga sektorns trängda lägeär stora problem. Den brottas med ekonomiska svårighetersom gör det omöjligt aff inom rimlig fid klara handläggningen av det starktväxande antalet ärenden. Väntetider är inte ovanliga. Trots dettvingas kassan - av ekonomiska skäl - aft säga upp folk. Detta är orimligt. Enligt min mening finns det nu - mot bakgrundav rikefs goda ekonomiska läge - möjligheter för statsmakterna aff på ett heltannat sätt än under 1980-falef ge ett utökat stöd fill nödvändigasocialpolitiska förbättringar, främst i utsatta regioner. Goda kommunikafioner är en annan vikfig förutsättning fören framgångsrik regionalpolifik. Det är därför med tillfredsställelse vi fränGävleborg har noterat regeringens höga prioritering av snabbtågsförbindelsenStockholmSundsvall. Tillsammans med en fortsatt upprustning av norrastambanans sträckning genom vårt län oeh vidare norrut och eft fortsattambifiöst investeringsprogram i länefs vägnät, innebär defta mycket för affförbättra förutsättningarna för en expansion av länets näringsliv. Bra utbildningsmöjligheter är en annan grundläggandeförutsättning för en god näringsUvsutveckling. Också här pågår ett viktigtuppbyggnadsarbete med sikte på aff höja kompefens och slagkraft i länefsföretag. egen högskola har fått betydligt utökaderesurser för aff möta de snabbt växande behoven. Men satsningen på ennäringslivsinriktad högre utbildning i befinner sig fortfarandei ett inledningsskede. Fortsatta satsningar är nödvändiga. Utbyggnad av denhögre utbildningen är den kanske viktigaste näringspolitiska uppgiften under denärmaste åren. är troligen det land i världen somhar den mest utvecklade välfärden. Med rätta hyser vi stolthet över detta. Menvälfärden måste fördelas rättvisare över landet än som är fallet. Ett av devikfigaste instrumenten härför är en väl fungerande regionalpolifik. Utöver det rena rättviseskälet finns det också en annanorsak fill en mer rättvis fördelning över landet av arbete och välfärd. I tiderav full sysselsättning - ja, på många viktiga områden råder brist päarbetskraft - är det angeläget aff landets alla resurser fas till vara. Jag har i mitt inlägg försökt stryka underbehovet av en väl fungerande regionalpolitik. Vi som bor i de mest utsattadelarna av landet ser med spänd förväntan fram emot nästa är, dä denregiönalpolifiska utredningen skall lägga fram sina förslag till en förbättradregionalpolitik. Utredningens direkfiv anger en mycket hög ambitionsnivå. Jagciterar: "De regionalpoUtiska målen att alla människor - oavsett var deän bor i landet - skall ha fillgång fill arbete, service och en god miljö börbibehållas". Detta är en hög och förpliktigande målsättning,men det är den enda rimliga! Anf.6 (): Under valrörelsen ställdes frågan: Är krisen i Bergslagenöver? Med Bergslagen menades då norra delen av län. varieradenaturligtvis beroende på vem som tillfrågades. Vi socialdemokrater i Örebrolän anser atf det är hög tid aff tvätta bort krissfämpeln. Visst finns detfortfarande problem, ganska stora, framför allt i och Ljusnars-berg.Men jag mötte i valrörelsen en stark tro och en optimism som bådargott. Aff den socialdemokratiska regionalpolitiken varitframgångsrik visar bl.a. valresultatet i , därsocialdemokraterna gick starkt framåt. Väljarna gav alltså densocialdemokratiska kommunledningen och den socialdemokrafiska regeringenspolifik med beröm godkänt. Problem finns, men känner vi dem och kan arbeta meddem. Det görs stora och aktiva insatser från berörda kommuner och frånregionala organ, men det kommer också att behövas extra resurser även iframfiden. Den förändring av näringsfrukfuren som skett och alltjämt skerställer stora krav pä olika regionalpolitiska insatser. Den tillväxt som densenaste tiden varit förbehållen storstadsregionerna bör kunna spridas och ävenge en posifiv utveckling i Bergslagen. Kanske vi behöver marknadsföra oss bättre både istorstadsregionerna och i det övriga landet. För det måhända är som, enligtlokalpressen, en företagsledare sade när han invigde efthögteknologiskt företag i : "För en stockholmare ligger dethär ganska långt in i skogen och vi var rädda i början, men vi lärde oss snartatt det finns annat än kolmilor och läppsnus härute. Och vi har blivit mycketväl mottagna. Kommunen har ställt upp på ett föredömligt sätt och vi har intehaft några svårigheter atf hitta kvalificerad personal och vi är inte rädda längre." För aff vi i framfiden skall kunna utveckla län ochutgöra eft realisfiskt alternafiv fill storstadsregionerna är det framför alltsatsningar på utbildning och förbättrade kommunikationer som behövs. är den största högskolan utanföruniversiteten. Högskolan har trots sin storhet en liten teknisk utbildning meningär i . Som en fortsättning på de regiönalpolifiska insatsernabegärs nu för högskolan i en förstärkning med 53 årsstudieplafser. De samverkansplaner som finns bygger på aft det finns brakommunikafioner mellan de orter som tillhör . Vi vet aff färre väljer aft satsa på högre utbildning, omavstånden frän hemorten är långa och kommunikafionerna dåliga. Vi vet också,aft om våra ungdomar väljer en högre utbildning på annan ort ochkommunikationerna med hemorten är dåliga, så tunnas de sociala kontakterna utoch det påverkar intresset aff flytta hem igen. Vi behöver våra ungdomar ilänet, och därför är det viktigt atf det finns både högre utbildning och godakommunikationer i länet. län har en central position när det gällertransporter, både på väg och på järnväg. En förstärkning av väg- ochjärnvägssnätet skapar goda förutsättningar för inlandets industrier. För enfungerande trafik är naturligtvis vägarnas standard av stor betydelse.Länsstyrelsen har utarbetat en länsvision för vägarna där man kraftigtpoängterar aff för atf utveckla ett inlandsalternafiv är det mest angelägna attge en standardhöjning ät , den s.k. nord-syd-leden, ochockså förbättra Europavägarna E 3 och E 18. Eftkrav både frän regionala myndigheter, men framför aUt från kommun,har varit pengar för aft förbättra den s.k. , dvs. vägen mellanHällefors och . Den vägen har stor betydelse för godsfrafik och behövsockså för aft underlätta arbetspendling från . Ombyggnaden ochupprustningen är kostnadsberäknad fill . I den s.k.Bergslagsproposifionen beviljades 25 miljoner i en första etapp. Från Örebrolän förutsätter vi nu atf medel redan under innevarande budgetär anslås så afthela vägsträckan blir färdig, annars går den inte atf utnyttja, varken förperson- eller godstrafik. Denstora ökningen av godstransporter på våra vägar har förutom trafikproblem ochökat vägslitage även medfört stora miljöförstöringar. Många av de regelbundnaoch långväga godstransporterna borde kunna överföras på järnväg, IÖrebro län vill vi därför utnyttja det centrala läge som har ochfortsätta den satsning som redan har påbörjats med atf göra fillterminal för godstransporter. Det finns redan flera företag som insett detutmärkta läget och lokaliserat verksamheter dit. Detarbete som pågår när det gäller och har ju bl,a,till syfte atf utveckla de regioner som gränsar fill , FrånÖrebro län är vi positiva fill en utbyggnad av både ochSvealandsbanan, men vi är också allvarligt oroade över de diskussioner somtydligen pågår aft endast bygga ut sträckorna StockholmVästerås och SödertäljeEskilstuna,eller också aff bygga en ring runt , Denindragning av antal tåg och den försämring av tågfidfabeller som SJ har gjortkan man tolka så, aff SJ är intresserat av aft antalet resenärer på sträckanÖrebroVästerås blir mindre. Vi tror atf SJ, med vikande resandeunderlag somargument, vill slippa bygga uf sträckan , Vi vill ha enfullständig utbyggnad av och , Sker infe det såförhindras en bra regionalpolifisk utveckling i län. Det finns ocksåskäl aft understryka atf även statliga affärsdrivande verk måste taregiönalpolifiska hänsyn. Sammanfattningsvis kan sägas atf för en bra utveckling av länkrävs naturligtvis många insatser av skiftande slag. Men viktigast - åtminstonepå sikt - är den satsning på utbildning och kommunikationer som vi vill göraoch där vi också behöver samhällets resurser. Då kan vi glädja oss ät denBergslagsfid som kommer! 7 (): Jag har valt bostadspolitiken som tema för mitt första anförande här iriksdagen. Även jag skall som representant för ta upp problemoch möjligheter från min hemmaplan, från motsatt synvinkel mot exempelvisRoland och , men med instämmande i mycket av problematiken. Vilär nu - enligt färsk stafistik - tillbringa ända upp fill av vår fidinomhus. Man kan diskutera lämpligheten i defta. Vi vet också aft svenskarnabehöver rekreation och aff det finns anledning att öka vår tid i friska luffen- om den nu är frisk - för vår hälsas skull. Men detta kan ju infe alla göra.Det finns alltså all anledning aff noga studera boendeförhållandena ochboendets villkor - både de fysiska, de ekonomiska och de demokrafiska. Vi i miljöparfiet de gröna anser det vara ytterst viktigtaff var och en har verkligt inflytande över sitt boende, vare sig man bor ibostadsrätt, egnahem eller hyresrätt i någon form, varhelst man bor. I dettasammanhang vill vi aff lånereglerna för renoveringar - jämfört med reglerna förlån till ny bebyggelse - kraftigt förbättras. Äldre bebyggelse måste fä finnaskvar dels för aff hålla liv i stadskärnorna, dels för atf människor skall kunnabo kvar i sina bostäder - hela livet ut om de vill. ärlånevillkoren för ombyggnad dåliga. Det blir billigare för husägaren aff rivaoch bygga nytt, eftersom lånen gynnar nybyggande. Kommunerna är ofta alltförsläpphänta och fillåter rivning i många fler fall än de borde, om man utgårfrån bevarandefilosofin. Dessutom fillåter byggtekniken nu högre exploateringsgrad.Det s.k. ROT-programmet för renovering, om- och tillbyggnad, som skulle hjälpafill atf rädda gammal fin bebyggelse, driver i stället fram alltför omfattandeombyggnader. Kvar av det gamla blir oftast bara skalet, fasaden. Fulltanvändbara, ofta kvalifafivf bättre köksskåp, mässingshandfag och spegeldörrarav solitt trä t.ex., byts uf. Samfidigt byts skafferier uf mot kyj-ochsvalskåp, vilket dessutom höjer energiförbrukningen. Omfattande utbyte avinredning och utrustning, även om den gamla varit fullt funkfions-duglig ochofta t.o.m. föredragits av den boende, leder naturligtvis fill högre boendekostnader.Detta leder i sin fur mycket ofta fill att hyresgästen efter det aft lägenhetenrenoverats, infe har råd aff flytta tillbaka utan måste söka sig någotbilligare.