prot · GC0936 · 1988-12-31 00:00:00 — Det är åtgärder som skulle stimulera fram både ellökat byggande och ökade insatser för att i befintligt bestånd försöka få framlämpUga bostäder till ungdomar. Del gäller också ett särskilt bostadsbidragtill ungdomar för att hjälpa dem att klara höga hyror. Jagtror inte ungdomarna är hjälpta om vi släpper fram bostadsbyggande lill så högakostnader som det i vissa fall är fråga om. Vad det handlar om är attvi kan styra över ytterligare resurser till bostadsbyggandet från annatbyggande, och det är dit de förslag syftar som regeringen 1988/89:36 för sedan framlade och som såsmåningom skall behandlas här i kammaren. Omändrade låneregler för angelägna bostadsprojekt Under detta anförande övertogförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. AnL 114 (): Till statsrådet vill jag säga att ärett av de bosladstäfas-te länderna i världen. Vi har drygt 3,5miljonerbostäder, och del går snart en lägenhet på två personer. Vi behöver ettvisst ökat bostadsbyggande, men vi behöver en större rörlighet på den marknadsom finns . Med prismekanismer måste vi få människor atf släppa endel av de lägenheter de har. Det finns faktiskt människor som har fleralägenheter - lägenheter står obebodda; man använder dem som sparbössor ochinvesterar i dem. Det problemet kan man, tror jag, minska genom att släppa påregleringar och få fill stånd en mer flexibel bostadsmarknad. Statsrådet talade om särskilda lägenheter för ungdomar.När jag talar om ungdomar avser jag människor mellan . De vill inteha några speciella lägenheter, och de har råd att betala sina bostäder. Tar mangenom statsrådets utredning reda på hur behoven av lägenheter ser ut i olikainkomstgrupper kanske vi kunde få till stånd ett byggande som gjorde att de merattraktiva men kanske billigare lägenheterna blev fria. AnL 115 Bosladsminister : Ja, naturligtvis skall man se fill att man ibefintligt bostadsbestånd tar tag i lägenheter som står lomma eller inte utnyttjas.En åtgärd som vi vidtagit är att en särskild arbetsgrupp fåll i uppdrag att seöver t.ex. om övernattningslägenheter i storstadsområden används effektivieller om man kan finna andra former för att tillgodose de behov somorganisationer och andra har av övernattningsmöjligheter och åstadkomma etteffekfivare användande av de övernatlningslägenheterna, t.ex. som bostäder åtungdomar. Men jag tror inte att ungdomars bostadsproblem löses genom kraftigtökade kostnader för bostäderna. Bl.a. det skulle ett frisläppande helt ochhållet av marknadskrafterna leda till. Jag menar att det är viktigt atf vi kanupprätthålla en socialt inriktad bostadsproduktion som gör att alla kan fåtillgång till en bra bostad. AnL 116 (): Jag tror all det är precis tvärtom! Vi harflera områden i samhället som är hårt reglerade - överallt där har vi köer.Sjukvården och bostadspolitiken är de bästa exemplen. Om det är så attraktivtatt bygga måste det, om vi släpper byggandet fritt, bli god tillgång tillbostäder - då finns det inte längre några incitament för att sälja lägenhetersvart eller för att få den oerhörda kostnadsökning som vi har bl.a. påinsatslägenheter. Överläggningen var härmed avslutad. 27 §Svar på fråga 1988/89:274 om åtgärder mot hälsovådliga bostäder AnL 117 Bostadsminister : har frågat mig vilket ansvar jaganser att myndigheterna bör ha för alt inte människor skall tvingas bo ilivsfarliga bostäder. Bakgrunden är svårigheterna för en familj, som drabbats avde s.k. sjuka husen i i , aft få en annan bostad. Såväl i hyreslagsfiftningen som ihälsoskyddslagstiffningen finns det tvingande bestämmelser som åläggerfastighetsägare atf vidta åtgärder mot hälsovådliga bostäder. Det är såledesfastighetsägaren som har det primära ansvaret för aft olägenheter undanröjs ochhyresgästerna inte far illa i sina bosläder. Givetvis skall ingen behöva bo i en bostad som utsätterhyresgästen eller hans familj för hälsorisker. Om det på grund av risk förhälsan blir nödvändigt för en hyresgäst att flytta och fastighetsägaren intekan ordna någon annan bostad är det kommunen som har, och enligt min meningockså skall ha, detytterstaansvaret föralt en nybostad tillhandahållshyresgästen. I första hand ligger ansvaret hos kommunens bostadsförmedling, menockså kan behöva anlitas. Enligt vad jag har inhämtat finns det i det aktuellafallet ett avtal mellan bostadsförmedlingen och det allmännyttigabostadsföretaget om evakuering av hyresgäster i samband med saneringen avhuset. En särskild ledningsgrupp, som tillkommit på initiativ av miljö- ochhälsoskyddsförvaltningen och i vilken bl.a. stadsläkaren ingår, haröverinseende över saneringen. För hyresgäster, vars lägenhet ännu inlereparerats eller står i tur för reparafion, gäller kommunens allmänna regler omförfur till bostad av medicinska skäl. 1 akuta fall har slutligen socialnämndenmöjligheter att provisoriskt ordna bostad i avvaktan på att förtur kan lämnas. Jag utgår ifrån att det allmännyttiga bostadsföretagetsamt kommunens bostadsförmedling och miljö- och hälsoskyddsförvaltningen fardet ansvar som krävs för hyresgästerna i . I sammanhanget vill jagavslutningsvis nämna alt regeringen efter ansökan av det allmännyttigabostadsföretaget medgett undantag från den s.k. 30-årsregeln. Därmed har vägenöppnats för såväl räntesubvenfionerade byggnadslån som - om det visar sig nödvändigt- ränfe- och amorteringsfria s.k. filläggslån på ett belopp av . perlägenhet lill företagen för atf genomföra saneringen. Inom har dessutom en särskildarbetsgrupp tillsatts för de s.k. sjuka husen. Arbetsgruppen skall bl.a. belysaförutsättningarna för att ålägga producenter och materialfillverkare ansvaretför de problem som kan dyka upp och lägga fram förslag till de regeländringarsom bedöms nödvändiga. Om åtgärder mot hälsovådliga bostäder AnL 118PÄR (): Jag ber all få tacka bostadsministern för svaret på min fråga. Bakgrunden till frågan är - som bostadsministern såriktigt framhållit i svaret - ett speciellt fall där ett litet barn riskeradeatt få livshotande skador om familjen skulle tvingas bo kvar i den lägenhet denbebodde i Enskededa- Del fanns vid det tillfället inga utsikter för familjen att inomöverskådlig tid få en annan bostad. Glädjande nog har jag hört alt just den familjen haranvisats en annan bostad, en nysanerad lägenhet i samma bostadsområde. Det ärmycket positivt. Det innebär att det hotet är undanröjt. kan man inle underlåta alt fråga sig, om denpublicitet som förekommit i det här fallet har bidragit till den lyckligalösningen. Man kan fråga sig om del finns andra fall där resultatet inle blirlika lyckligt på grund av att kvällspressen inte griper in. I varje fall tror jag att vi är ense om att det inte kanfå vara beroende av publicitet all sådana här problem kan lösas. Alla måstekunna känna tryggheten all vela att man får en annan bostad om den bostad somman har är otillfredsställande från de här synpunkterna. Jag tycker all detsvar jag har fått är entydigt på den punkten: Den rättigheten skall finnas. Ansvaret är i det här fallet kommunens, men det är ocksåregeringens ansvar att föra en bostadspolitik och en regionalpolitik som göraft man inte får den akuta bostadsbrist som vi nu har i . Det kundevara intressant att höra om del beredningsarbete som pågår i regeringskanslietlar upp också den typen av frågor. Beredningsarbetet om de sjuka husen har intemed den totala bostadsproduktionen att göra. Däremot är vi fullständigt ense omatt vi måste upprätthålla en hög nyproduktion av bostäder och då naturligtvisspeciellt i de områden där efterfrågan är störst. Jag tror att det är ett gemensamt intresse för PärGranstedt och mig alt det sker en hög nyproduktion, och vi skall göra allt föraft se till att det också blir en sådan. AnL 120 (): Vi är naturligtvis ense om vikten av åtgärderför att bygga bort den bostadskris som råder i . Jag hoppasalt vi också är ense om att del är viktigt att begränsa inflyttningstrycket iden regionen, eftersom del annars kan visa sig vara mycket svårt att bygga bortbostads-krisen. ' Delmåste också vara så all regeringen och de myndigheter som är underställdaregeringen har ett ansvar för att se till att kommuner, sociala myndigheter ochfastighetsägare uppfyller sina ansvar mot hyresgäster, så att risken att de sombehöver byta bostad av hälsoskäl inte kan göra det undanröjs. Jag hoppas alltså att regeringen aktivt verkar för atfsituationer av den typ som uppstått i inte uppstår i framfiden ochaft människor kan känna sig trygga i sina bosläder. Överläggningen var härmed avslutad. 28 §Svar på fråga 1988/89:223 om ökad ersättning för skördeskador i AnL 121 Jordbruksminister : har mot bakgrund avskördesituafionen i frågat migom jag avser atf ta något initiafivför att staten, i den uppkomna situationen, skall ställa upp och ta det ansvarsom man fram t.o.m. ansåg rimligt. Del skördeskadeskydd som gällde t.o.m. hade sedantillkomsten utsatts för kritik från både enskilda jordbrukare och grupper avjordbrukare. Jordbrukarnas möjligheter atf påverka skyddets utformning ansågsvara alltför begränsade. Mot bl.a. denna bakgrund träffade regeringen ochjordbruket en överenskommelse om att () skulle överta huvudmannaskapet för ett nytt skördeskadeskydd. Efterriksdagsbeslut har så också skett års odlingssäsong.Beslutet innebär bl.a. att jordbruket ges frihet att utforma ett lämpligtskördeskadeskydd och att kostnader för skyddet får tas ut på marknaden.Jordbruket har. för detta ändamål bildat Stiftelsen som. Staten har enligt riksdagsbeslutet ett övergripande ansvarför skördeskador som har karaktären av naturkatastrof och som drabbar storaområden. Del har förutsatts att LRF i sådana situationer har rätt att la uppöverläggningar med staten. Så har ännu inte skett. i har den 11november kommit in med en skrivelse till regeringen med en begäran om stödtill följd av dåligt skördeutfall för vissa lantbrukare i länet. 1988/89:36 ; Om ökad ersättning för skördeskador i Då , som framställt frågan, anmält att hanvar förhindrad att närvara vid sammanträdet, medgav förste vice talmannen aftAnna i stället fick delta i överläggningen. AnL 122ANNA (): När en bonde tvingas till konkurs, är det bådeen ekonomisk och en social katastrof. Han och hans familj tvingas bryta uppfrån, hem och socken, en gammal släktgård kanske går ur familjen. Ett heltlivsmönster slås sönder, därför att vara bonde är både ett yrke.och enlivsstil. Efter mycket dåliga skördar i sträck har bönderna iöstra drabbats av skördekatastrof. Enligt den samladejordbruksexpertisen i länet är den reella förlusten omkring 40 milj. kr. LRFskriver till regeringen och ansöker om budgetmedel till ett belopp av 15 milj.kr. för alt förhindra ekonomisk kris och konkurser hos skördeskadedrabbade lantbruksföretagi östra . understryker att situafionen måstebetraktas som en naturkatastrof. 15 miljoner är en mycket rimUg begäran. Man har då förstsagt alt bönderna själva får stå för halva kostnaden, och sedan hoppas man på 5miljoner från del nya skördeskadeskyddet. Prot.1988/89:36 Med anledning av statsrådets svarvill jag ställa några följdfrågor: 1 december1988 1. "Staten har enligtriksdagsbeslutet ett övergripande ansvar för skörde- Om ökad ersättning för skördeskador i skador somhar karaktären av naturkatastrof och som drabbar stora områden", sägerstatsrådet. Hur stora områden? Räcker östra som underlag när detblir en naturkatastrof där? Anser intestatsrådet atf LRF:s mycket genomarbetade skrivelse är upptakten fill enöverläggning? Statsrådet säger ju atf LRF ännu inle har tagit kontakt för attfå till stånd överläggningar. Statsrådetsäger att den skrivelse som kommit in nu remissbehandlas. Varför behövs detremissbehandling? LRF:s skrivelse är kompletterad med skrivelser frän ,från driftsbyrån och från lantbruksnämnden. AnL 123 Jordbruksminister : Del är en litet lustig situation, tycker jag,när frågeställaren krifiserar regeringen för att inte ta del ansvar som statenlog fram lill 1987. är det faktiskt så att man var överens om aft fr.o.m.1988 skall jordbrukarna själva ha hand om skördeskadeskyddet. Det är det nyasom har hänt. Det har träffals en överenskommelse i godo som stämmer med deönskemål jordbrukarna tidigare fört fram, nämligen att de själva skulle hainflytande över verksamheten. har uppenbarligen Östgötabönderna inte kunnat få uf vadde önskar av det nya, av jordbrukarna själva administrerade skyddet, och dåkommer de till staten. När LRF log över skördeskadeskyddet, förändrades del på endel punkter. Man log bl.a. bort vissa möjligheter till ersättning som gavstidigare. Det är en bedömning som LRF skall göra, effersom organisafionen nu ärhuvudman. Med det nya systemet är det LRF centralt som skall påkallaaft staten far ett särskilt ansvar, om det är extra stora skador. Det har LRFcentralt infe gjort . Om LRF kommer att göra det, får frågan självfalletprövas. Vad som har skett är att i har sänt inen skrivelse. Sedan LRF - efter starka önskemål frän jordbrukarna själva- tagit över skördeskadeskyddet, har det lagts in en del kriterier som ärannorlunda i förhållande till det gamla systemet, och då har tydligen bönder iÖstergötland känt sig missnöjda med detta. Det är i första hand en fråga somfår tas upp inom organisationen. Om organisationen anser att skadorna är såallvarliga att staten bör gå in, får organisationen centralt påtala detta. Dethar LRF centralt ännu inle gjort. AnL 124 (): Jag har inte kritiserat statsrådet ,och det har inle LRF gjort heller, eftersom statsrådet ännu inte har fattatnågot beslut. Statsrådet säger här all det inte ens har tagits uppöverläggningar. Det är mycket intressant all få reda på alt det måste LRFcentralt göra. Det räcker inle med den skrivelse som kommit in från LRF iÖstergötland. Men jagvill gärna ha svar på mina frågor: Är östra ett tillräckligt stort område,enligt statsrådets egen 64 vokabulär, som har drabbats avnaturkatastrof? Och varför skall man remissbehandla en skrivelse som redanär komplett? Måste detta material komma in från LRF centralt för att statsrådetskall ta hand om det? Det skulle jag väldigt gärna vilja veta. Medan de drabbade bönderna förtvivlat räknar på hur och omde kan betala sina insatsvaror, säger landets högste chef för jordbruket - omjag så får uttrycka mig- af t han skall fundera. Då vill jag be statsrådetHellström att fundera väldigt fort. Det är först om svaret blir nej som jag kommeratt verkligen krifisera statsrådet. Delta gäller en naturkatastrof, och jag ber om svar på defrågor som jag har stäUt. Om ökad ersättning för skördeskador i AnL 125 Jordbruksminister : Frågan hade varit berätfigad , närdet var staten som hade hand om skördeskadeskyddet. Då var det också staten somskulle definiera områdena och göra bedömningarna, men så är det inte i dag.Efter starka önskemål från bönderna själva är det numera bönderna själva somadministrerar och sköter skördeskadeskyddet. Naturligtvis skall frågan i första hand ställas inomorganisationen, effersom staten icke är huvudman för skördeskadeskyddet. Det ärendast om LRF centralt hos regeringen aktualiserar extra resurser från statenssida som det kommer alt göras en bedömning från regeringens sida. En sådanframställan har LRF ännu inle gjort. Om LRF gör en framställan kommer vigivetvis att ta upp frågan till en mycket seriös prövning. AnL 126 (): Det står i svaret - som jag glömde all tackaför, det vill jag nu göra av artighet - all när del gäller skördeskador som harkaraktären av naturkatastrof har staten enligt riksdagsbeslutet ett övergripandeansvar. hävdar LRF i all detta är en naturkatastrof. Jag harfått svaret att LRF centralt måste hävda att det är en naturkatastrof för allstatsrådet skall ta hand om frågan. Låt mig då fråga: Hur snart kan statsrådet ta ställningtill frågan, om LRF kommer in med en skrivelse redan inom ? AnL 127 Jordbruksminister : Vi har varit snabba på sä sätt all vi, trotsalt frågan inle är anhängiggjord hos regeringen, har skickat ut den regionalaskrivelsen på remiss så alt del skall finnas ett underlag för den händelse LRFgör sin centrala framställning. Det är de rutiner som skall gälla enligt de nyabestämmelserna. Om LRF centralt skulle göra denbedömningen, kan vi göra den frän vår sida också ganska fort. AnL 128ANNA (): Den skrivelse som alltså egentligen intekommit in - den har kommit in och skickats uf på remissbehandling fill dem somredan har svarat på skrivelsen! Om det inte vore så tragiskt skulle jag nästantycka all det var dråpligt. Prot.1988/89:36 Men O.K., regeringen har alltsåredan saft i gång. 1 december1988 åt LRF centralt att komma in med en anmodan fill regeringen atf tatag i den ~ ] T~j skrivelsesom regeringen redan har tagit tag i. Om skogsvårds- do b c Överläggningenvar härmed avslutad. 29 § Svar på fråga 1988/89:286 om skogsvårdsavgiften AnL 129 Jordbruksminister : har frågat mig om jag ärvillig att avskaffa eller i varje fall drastiskt sänka skogsvårdsavgiften. Skogsvårdsavgiften tas ut av en fastighetstaxerade skogsbruksvärde enligt fastighetstaxeringen. Den nuvarandeavgiftsnivån fastställdes . Sammanlagt betalas ca 460 milj. kr.i avgift. Skogsvårdsavgif-len skall enligt beslut ses som skogsägarnasbidrag till de allmänna insatserna i vid mening för skogsbruket. har , , avslagitmotioner om avskaffande eller sänkning av skogsvårdsavgiften. Som motiv fördetta har bl.a. anförts atf nivån pä avgiften med tanke på de anslag som lämnasför skogliga åtgärder av olika slag framstår som väl avvägd. Avgiften ärdessutom avdragsgill vid taxering och torde ha begränsad ekonomisk betydelseför de flesta skogsägare. Jag vill också fillägga att den fördelning av utbetalningarnasom efterlyser är orimlig med hänsyn fill syftet medavgiften. Jag har mot den här bakgrunden ingen avsikt atf föreslåregeringen att avgiften sänks drastiskt eller avskaffas så som önskar. AnL 130 (): Jag ber att få tacka för svaret. har i flera sammanhang och påtalat attde skogsvårdsavgifter som landets skogsägare tvingas betala innebär en hårdsärbeskatfning av skogsnäringen, en särbeskaftning som inte har sinmotsvarighet i andra näringar. Som jag påpekat i min fråga har effekten av dennaspeciella skatt blivit avsevärt hårdare för de drabbade, genom altskogsvårdsavgiften stigit med 2 . Statsrådet säger att pengarna skall användas till allmännaskogsvårdande insatser i vid mening. Jag vill fråga vad detta är.Trygghetsförsäkringarna och skogsbilvägarna betalas på annat sätt.Regionalpolitiken är det inte en enskild närings skyldighet att betala. Vilka övriga allmänna insatser anser statsrådet aftskogsvårdsavgiften skall betala? Jag har inte bett om någon fördelning av utbetalningarna.Jag påpekar att i är det som går fillbaka enligt värtsätt atf räkna. I Smålandslänen är det , i och i län11 %. Anser det rimligt atf skogsägarna iÖstergötland skall 66 skicka i väg 20 milj. kr. fillregionalpolifik och statlig myndighetsutövning? Tror MatsHellström att staten förvaltar dessa pengar bättre än vad enskilda skogsägaregör? Anser det rimligt att skogsägarna som yrkesgrupp grovtsärbehandlas? Jag vet att många är intresserade av svaret på dessa frågor. AnL 131 Jordbruksminister : Det är självklart att skogsbruksvärdena ärhögst på de bästa fastigheterna, som är belägna i och tillhörprivatpersoner. Därför kommer största delen av skogsvårdsavgifterna frånprivata skogsägare i södra halvan av . Det låg bakom deexemplifieringar gjorde. Avgiften används för all bekosta bidrag fill skogsbruket,men också lill forskning, till den översiktliga skogsinventeringen, tilltrygghetsförsäkring och till mycket annat. Därför ärdet inte möjligt, som viser det-och det har instämt i så sent som - atf tänka sig denkoppling som låg bakom frågan, där man skulle få fillbaka lika mycket i bidragsom man har betalat i avgift. Nyttan av forskningen och de andra skogsinsatsernakommer ju skogsägarna och skogsbruket lill godo på annat sätt. Jag vill säga att skogsvårdsavgiften är ett viktigt medelför oss i atf kunna ha ett bra skogsbruk. Vi har också det. Om vijämför oss med andra länder törs vi säga att vi har en väsentligt bättreskogsvård och sköter vår skog på ett bättre sätt än man gör på andra håll. Därmedverkar de resurser skogsvårdsavgiften skapar. Vi skall inte urholka del somär bra med vår skogsvård. AnL 132 (): Vi har ett bra skogsbruk, säger . Ja, men det har infe blivit bättre av skogsvårdsavgiften. Om deenskilda människorna hade fält behålla skogsvårdsavgiften hade de själva kunnatgöra större insatser i sin skog. Vi hävdar inte att bidragen skall betalas tillbaka fulltut. Vi hävdar att skogsvårdsavgiften skall avskaffas. Och de få bidrag som viräknar oss till godo skall också avskaffas. Denna rundgång i maskineriet som socialdemokraterna trorpå har vi i aldrig trott på. Det finns forskare som räknat ut att på en omloppstid av80-100 år betalar en skogsägare av nettot vid avverkning iskogsvårdsavgifter. Del är inte rimligt all belasta en enskild näring på detviset. Pengarna skulle göra mycket större nytta om de fick stanna hosskogsägarna - nytta regionalpolitiskt, nytta i form av mera jobb i skogen därde enskilda skogsägarna har sill fögderi. Vi kan dågärna avskaffa de bidrag vi har . Överläggningen var härmed avslutad. 30 § Svar på frågorna 1988/89:297 och 314 omlivsmedelskontrollen AnL 133 Jordbruksminister : och har frågatmig vilka åtgärder regeringen kommer att vidta för den framtidalivsmedelskontrollen. Inom pågår slufarbetetmed.det förslag om en reformerad och förstärkt livsmedelskontroll somregeringen avser att lägga fram . Innehållet i förslaget kommeratt offentliggöras när det lämnas till lagrådet . De frågor som tas upp om ansvarsfördelningen mellan olikakontrollmyndigheter, ambitionsnivån för kontrollen samt inriktningen ochfinansieringen av den framfida livsmedelskontrollen kommer jag därför aftåterkomma fill . AnL 134 (): Jag tackar jordbruksministern för svaret. Vifick infe veta någonting om hur det skall bli bättre eller vad som är fel. Aftdet skall komma någonting visste vi förut. När vi fick en ny livsmedelspolitik i mitten av 1980-taletvar det för att vi skulle lägga mer vikt vid livsmedelskvalilel. Vi trodde aftdet också skulle bli bättre kvalitet. Vi har haft många diskussioner om vilka krav viskall ställa på livsmedel i olika sammanhang, vilka krav vi skall ställa påimporterade livsmedel osv. För någon fimme sedan hade vi en diskussion här ikammaren där socialdemokrater och folkpartister sprang ifrån en ganska vettigståndpunkt i detta avseende och tyckte atf detta med kvalitet var mindreviktigt än frihandel. Det är som det är. Min fråga kom fill efter ett inslagi Radioekot om atf livsmedelskontrollen ute i kommunerna kraftigt försämratsunder . Det går stick i stäv mot de utfästelser som gjorts. Jagskulle vilja få ett besked av jordbruksministern om vad som varit orsaken. Ärorsaken att staten lagt över en mängd uppgifter på kommunerna, så aft de infehinner med det de egentligen skall göra? Vilka åtgärder avserjordbruksministern vidta för att just denna del skall fungera bättre? Jag vetinte om detta kommer att beröras så mycket i den proposition jordbruksministerntalar om. Där kommer man väl snarare att ta upp om funkfionen skall ligga pädet centrala planet. Det viktiga för konsumenten är att livsmedelskontrollenfungerar i prakfiken, ute hos dem som hanterar livsmedel nära konsumenten. AnL 135AGNE (): Jag vill tacka jordbruksministern för svaret.Vi har höga krav på att livsmedlen skall vara av god kvalitet här i landet. Bramat är bra för folkhälsan. Det är naturligtvis bra att vi har höga krav i dettafall. Men lika viktigt är att vi lever upp lill intentionerna bakomlagstiftningen. Uppenbarligen gör vi inte det, enligt de rapporter vi har fåttfrån . Det framgår av de frågor och jag harställt hur livsmedelskontrollen successivt har försämrats under hela1980-falet. Detta för med sig all många människor blir oroliga. En av deorsaker som angetts av konsumentverketär resursbrist ute i kommunerna. Detta blir dä en skafteutjämningsfråga, om detär i glesbygden som brisfen på resurser är störst. Det finns en oro ute hos konsumenterna.