prot · GC0940 · 1988-12-31 00:00:00 — Utskottsmajorileten yrkar fördagen avslag på denna reservation, eftersom frågan om utbyggnad avpsykolerapeututbild-ningen övervägs inom regeringskansliet.Riksdagen får alltså tillfäUe att i ett samlat sammanhang framöver uttala sig ifrågan. Låt mig bara tillägga, att jag för egen del hyser stor respekt för S:fLukasstiflelsen. Inom dess ram har banbrytande insatser gjorts vad avser stödål människor i nöd. M och fpvill i reservation 12 återinföra den tvågradiga betygsskalan i Det nya systemet med enbart Godkänd harinte prövats . Det införs först fr.o.m. . Ingen som helst erfarenhethar därför ännu vunnits, varken negativ eller positiv. Frågan är för tidigtväckt tycker utskottsmajorileten och yrkar avslag på reservationen. I m-reservationen 13 yrkas på ökade resurser till denteknisk-antikvariska forskningen. Utskottsmajorileten konstaterar all en radsaker har hänt på del teknisk-antikvariska området . Och del ärbra. Det finns säkert anledning att gå vidare framöver. Just nu tycker vi dockatt man kan avvakta litet tills de vidtagna åtgärderna "saftsig", om man så får säga. Jag yrkar avslag på reservationen, dock utanprincipiellt motstånd till själva sakfrågan. Reservationen 14 i belänkande 5 står ensamtför. En lång rad motioner handlar om lokalisering av journalistutbildning tilldiverse orter i landet. kommer med all säkerhet en särskild proposition omjust denna utbildning . Då får vi anledning diskutera bådeutbildningens uppläggning, omfattning och lokalisering. Med delta har de flestalåtit sig nöja, dock inle miljöparfiet som vill ha ett beslut omlokalisering lill /. Majoriteten yrkar avslag av skäl som jagredan angivit. Alltså yrkar jag avslag på samtliga reservationer ibetänkande 5 och bifall fill vad utskottet föreslår. Betänkande 6 behandlar en del motioner påforskningens område. Tre reservationer har detta belänkande ådragit sig. I den första reservationen pläderar moderaterochfolkpartister för att det skall bli möjligt att lilelbefordra kvalificeradelektorer inom högskolan. I utskottsmajoritefen är vi rädda för att ell sådantsystem skulle skapa en viss inflation i professorstitlar, om uttrycket tillåts.Som jag har lärt mig förslå forskarvärlden är det väl ändå så att man inomdenna främst granskar och värderar de vetenskapliga prestationerna. Titlarborde ha mindre intresse, men vad vet jag! Jag yrkar avslag på reservationen. Beträffande den andra reservationen, undertecknad av deborgerliga partierna gemensamt och avseende omvandling av utbildningsbidragfill doklorandtjänster, råder del egentligen inte några riktigt delademeningar. Omvandlingen är påbörjad, och det är bra. Det är bara att hoppas attdet går att skaffa fram medel för all fortsätta denna omvandling fillsammansmed allt annat viktigt som skall och bör göras inom forskningsområdet. Fråganåterkommer i nästa forskningsproposition 1990. Till dess får vi tåla oss. Jagyrkar avslag på reservationen. Den sista reservationen vill återinföra graderade betyg pådoktorsavhandlingar. 1 ulskotlsmajoritelen tycker vi att del kanske är en välså god gradering av betyget på en doktorsavhandling som kommer till stånd genomaft den prövas i samband med tjänstetillsättningar. Då görs ju i de flestafall, får man hoppas i alla fall, en mycket grannlaga bedömning. Jag yrkaravslag också på denna reservation. Jag ber att få avsluta med att yrka bifall till vadutskottet anför på samtliga punkter i betänkande 6 och avslag på de trereservationerna. Vissa högskolefrågor, m.m. Under delta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Vissa högskolefrågor, m.m. AnL 156LARZ () replik: Del som nu gjorde var att iprincip upprepa de avslagsyrkanden som finns i betänkandena, och dem känner viju väl till. Vad jag frågade efter var om det fanns några tankegångar bakom.Hur resonerar ni socialdemokrater, när ni inte tycker alt del är nödvändigt meden långsiktig planering för den högre utbildningen? Hur ser ni på behovet avatf utöka denna utbildning på ? Är det rimligt atf det i vissa län iSverige är , kanske av ungdomskullen som går vidare till högrestudier, medan det i andra län är ? Det innebär att vi har inte bara ensocial snedrekrytering, som vi brukar tala om, utan också en mycket kraffiggeografisk snedrekrytering. Tycker ni att det är rimligt eller tycker ni atfman borde göra någonfing ål delta? Den geografiska snedrekryteringen bidrar ju tillytterligare förstärka den regionala obalansen som vi lider så kraftigt av. Tycker ni socialdemokrater all det vore rimligt aft t.ex.sätta upp en målsättning att under 90-falet öka antalet högskolesfuderande med10 %? En sådan målsättning har man antagit i . Om vi skulle göra det iSverige skulle det innebära ungefär 17 000 studenter ytterligare. Del är i ochför sig en ganska blygsam målsättning. Men då måste man veta var de 17 000studenterna skall studera. Är del socialdemokraternas mening all de skall läsavid de stora universiteten i de stora städerna? Eller skall de ha chansen attskaffa sig sin högre utbildning någon annan stans i landet? Det är därför, , som vi är så envisa med borde ha den här långsiktiga planeringen. Då hjälper det inte att baraupprepa att vi får ta ställning lill det i nästa års budget och att vi sedankanske får treåriga planeringsramar. Vilka är era planer när det gäller de härfrågorna? Vilka resurser kommer man då att ha för grundutbildningen? Kommer manom att kunna konstatera att köpkraften när det gäller grundutbildningenhar minskat med ? AnL 157 (vpk) replik: När det gäller vpk-förslaget om enobligatorisk introduktionstermin eller introduktionskurs har svårt med sina argument. Är vi överens om behovet av att garanteravetenskapliga metoder och arbetssätt, aft stimulera till kritiskt tänkande ochatt stärka den tvärvetenskapliga utbildningen? Är vi överens om det BeritLöfstedt? I så fall handlar det helt enkelt om ifall vi är beredda att satsa deresurser som behövs på kvaliteten i den grundläggande högskoleutbildningen. Vi i vpk är övertygade om att vi iframtiden kommer att tvingas till kvalitetssatsning, inle minst med tanke påden ökande internationaliseringen. Pratet om all högskolefiera gymnasieskolansom en åtgärd för all motverka gymnasifieringen av den högre utbildningen ärför mig helt obegripligt. AnL 158BIRGER HAGÅRD (m) replik: Jag fäste mig vid en passus i , och den gällde betyg i lärarutbildningen. Vi har ingen erfarenhet avdet nya systemet, sade hon - det har införts först . Nej, det genomfördesfaktiskt från . Och tyvärr har vi erfarenheter, som är rättnedslående, av det systemet. Jag har upplevt det själv. När det gäller utbildning på låt oss säga B- och i synnerhetC-nivån blandas studenter av olika kategorier för att spara resurser. Studenterfrån linjer går tillsammans med den som går på fristående kurser, som det heternumera. De skriver uppsatser och studerar i övrigt under helt och hållet sammaförhållanden. Men när det sedan kommer till betygssättningen av prestafio-nernaskall de som läser på andra linjer än lärarlinjen och de som läser ämnet somfristående kurser ha graderade betyg; de kan så alt säga få betalt för sinaextrapresfafioner. De däremot som råkar gå på en lärarutbildning får intebetalt för sina exlraprestationer. De upplever det som djupt kränkande ochstötande atf de skall haen annan betygsskala än de andra studenterna. I vissafall leder del nästan lill vad som skulle kunna betecknas som tragedier.Duktiga studenter som har jobbat ordentligt och gjort förnämliga uppsatsarbetenfår inte någon extra gradering, som skulle kunna innebära en del när de sedanvill söka sig vidare till forskarutbildning. Det finns ingen rimlig anledning fill att vi skall haolika betygssystem när det gäller de här grupperna. Jag tror inte att BeritLöfstedt egentligen kan se något förnuftigt i det när det slår på ett sådanthär sätt, vilket jag tror att man inle har tänkt på. Man har bara tänkt påstorstadsuniversiteten: stora kullar och stora grupper som hålls åtskilda frånvarandra. Man har inte alls tänkt på de mindre universiteten, typ ,eller på alla de mindre högskolorna ute i landet, där situationen är densammasom i . Detta är någonting som jag tycker all vi gemensamt bordeförsöka rätta till möjligt. Vissa högskolefrågor, m.ni. AnL 159BERIT () replik: Beträffande frågan om planering för framlidenoch högskoleutbildningarna sade jag i mitt anförande, , altregeringen umgås med planer på att lägga fram treårsplaner, inte bara förforskningen, som vi nu är vana vid, utan också för högskolan i övrigt. Det voreett ganska gott underlag för just en mer långsiktig planering än den vi nu harhaft. Jag tycker att det är utomordentligt viktigt atthögskoleutbildning blir tillgänglig för allt fler. Jag hänvisar till de olikautredningar och aktiviteter som är på gång och som syftar på ireservationerna; de kan vägas in i ett mer långsiktigt planeringsarbete, som dåkan utgöra underlag för treårsbudgetar på området. Till vill jag säga att vi är överens omvärdet av det vpk i det här fallet föreslår, men det aren resursfråga-del äralltid så att man får göra avvägningar när det gäller vad de pengar man harskall användas till, åtminstone om man har för avsikt att balansera budgeten.Det är också en de! utvecklingsarbete på gång - det är bara att hoppas att detutvecklingsarbetet leder till sådana resultat att de kan fortplantas på andrahögskolor och i högskolevärlden över huvud taget. Beträffande lärarutbildningen och betygsättningen vill jagsäga att man självfallet inte kan vara tvärsäker på att etl ganska nytt system- ville undervisa mig om när exakt det infördes, men erfarenhetenav det är ju ändå ganska begränsad - i all evighet kommer atf bestå som detbästa, men vi må väl ändå pröva och se. Det finns ju också en del konipletteringaratt göra beträffande t.ex. referenstagning när det gäller nytillsättande avtjänster. Parallella syslem har man prövat tidigare när del gäller bl.a.förskollärarstu-derande. 1988/89:40 AnL160 () replik: sade -jag skall försöka upprepa det någotsånär ordagrant: Del som i reservationerna är ju på gång. Det är alltså i princip det som skallhända. Men varför då avstyrka motionen? Varför inle konstatera all det somcentern nu har föreslagit och som behöver göras är riktigt - del skall vi setill göra ? I stället kommer en massa krystade förklaringar till inte skall göra som föreslår. Men när man sedan ställerfrågan vilka tankegångarna bakom är, får man vela att det man frågar efter ärpå gång. Del är jättebra, men jag tycker att det är onödigt att ta omvägen altförst avslå motionerna och sedan göra intentionerna lill regeringsförslag. Vivinner om vi antar förslagen direkt. AnL161 () replik: Med att det är på gång avser jag självfallet att utredningarna ocharbetet är i olika stadier av en process. Resultatet av del är del som är pågång inför ett budgetarbete och inför en planering för framfiden. Det som mankommer fram till i dessa olika sammanhang kan väl användas, och det kommersäkert inte i så många faU resultera i att det inte blir av - del kanske rentav blir av. 16§ Kammaren beslöt alt förhandUngarnä skulle fortsättas vid morgondagenssammanträde. 17 § Justeradesprotokollet för . 18 § Meddelande ominterpellation Meddelades att följandeinterpellation framställts 1988/89:94av () till utbildningsministern om försöksverksamheten meden förlängd gymnasial yrkesutbildning: Förra fattade beslut om enförsöksverksamhet med en ny föriängd gymnasial yrkeutbildning. Etl klartställningstagande då var att eleverna skulle vara elever genom hela dentreåriga utbildningen. Utskottet fick klara besked om alt arbetsmarknadensparter var införstådda med detta och i ulskottsbetänkandet skrivs speciellt omdetta. Nukommer flera uppgifter i pressen om att frågan om elevstatus blivit enkonfliktorsak på många arbetsplatser. Eleverna blir utan sin utbildning ochförsöksverksamheten äventyras om inte detta problem löses. Medanledning härav vill jag fråga: Vilka åtgärder avser utbildningsministern vidta föratt riksdagsbesluten följs i alla branscher? 19 § Meddelande omfrågor Meddelades all följandefrågor framställts 1988/89:334av () lill justitieministern om lagstiftningen om besöksförbud: Lagstiftningen mot besöksförbud, som antogsav , har visat sig fylla ett stort behov ute i samhället. Mångakvinnor som förföljs av sina tidigare män har salt sitt hopp fill lagen. Dethar nu visat sig att lagen från olika utgångspunkter inte fungerar.Möjligheterna att begära gärningsmannen häktad är starkt begränsade, och dettahar i flera fall lett till att trakasserier kunnat fortsätta tämligen ostört,eftersom gärningsmannen snart varit fri efter ingripanden. Förändringari skärpande riktning av denna lagstiftning är inte enbart nödvändiga, de ärockså brådskande. Mot bakgrund av vad ovananförts vUl jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för atteffektivisera den nu gällande lagen om besöksförbud, och när kan ett sådantlagstiftningsförslag ligga på bord? 1988/89:335av (vpk) till utbildningsministern om forskningen kringvattenföroreningar vid : Vid bedrivs forskning - medmycket knappa resurser - kring vattenföroreningar. Det finns bl.a. tvåangelägna projekt som under nuvarande förhållanden inte kan realiseras. Detgäller dels en karlläggning av föroreningarna till å, dels ett treårsprojektför att klarlägga vattensituationen i . Bägge projekten är av denkaraktären att de kan ligga till grund för liknande undersökningar på mångahåll i landet. Delär just sådan forskning vi är i skriande behov av. Ändå ser det ut som om dessaprojekt inle kan bli av. Miljö- och har inte ens svarat påde upprepade skrivelserna. Detta är enligt min mening en principiellt viktigfråga. Skall viktiga projekt gå i stöpet för alt de inte passar in i gamlamallar? 1988/89:40 jagvill därför ftåga statsrådet: ------ T-------- Harregeringen för avsikt att stödja den ovan beskrivna 20§ Kammaren åtskildes . Förteckningöver talare Prot. (Siffrorna avserslda i protokollet) 1988/89:40 Förstevice talmannen 28, 30, 50 Alemyr,Sfig (s) 23 ,() 70 Biörsmark,() 13, 28, 30 Brunander,() 93 ,() 68, 74, 80, 81 ,() 98 ,() 78, 81, 83 ,() 31 ,() 32, 111 ,() 90, 100, 101 ,() 140, 146 ,() 34, 142, 147 ,Per (mp) 39, 48, 51, 62, 63, 64 ,() 15, 29, 36 ,() 154, 155 ,(vpk) 120, 127, 130, 134, 137, 138 Hagård,() 156, 170 ,() 64, 77 ,, statsråd 5, 26, 29, 31 Holmkvisl,() 113, 126, 133, 134 ,() 119, 120,129 ,Margö (vpk) 101, 105, 106, 109, 110 ,() 161, 170, 172 ,(vpk) 164, 170 ,() 116, 125, 128 Kjörnsberg,() 143, 147 ,() 53 ,() 159 ,() 54, 108, 111 ,() 21, 28, 74, 78, 149 ,() 101, 105, 106, 107 ,() 166, 171, 172 ,() 103, 105, 107 ,(vpk) 141, 140, 148 Måbrink,(vpk) 17, 27, 30 ,() 57, 59, 61, 148 ,() 110, 111 ,() 84 ,() 151 ,() 82, 84 ,Marfin (c) 152, 155 175 , () 96, 98 1988/89:40 ,() 86 Ramsell, () 155Roxbergh, () 165 , () 131, 133, 134, 139 ,(vpk) 38, 48, 50 Sfrömdahl, (vpk) 71, 74 , () 99, 100,101 , () 43, 49, 52, 58, 60, 61, 63, 64 , () 10, 27, 31 Virgin, () 91 , (vpk) 94, 97 , () 123, 128, 131, 136, 137, 138 176 gotab 16419, 1989