prot · GC09115 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag kan i sammanhanget jämföra med irädkramarna, som oflahar blivit anklagade för all bryla mot lagen. De har trotsat ordningsmakten.Dels har de gjorl del lill skydd för livel, dels lill skydd för rättsstaten. IVäslsverige är det en myckel utbredd uppfattning atl beslutet om denna motorväghar fatlats i strid mol svensk lag. Därför lycker jag alt konstilulionsutskottelpå allvar skall granska detta ärende och inte sopa undan del. I hösl bör mandärför la upp del på nytt. Konslilulionsutskotlet skall nämligen granskaregeringens handläggning ur konstitutionell och laglig synpunkl, inte fallairafikpoliliska beslul. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m.m. 72STIG (): Konslilulionsulskottet har även i är granskatregeringens ulnämningspolilik, och med anledning av del vill jag la upp punkl15 i granskningsbdänkandel och i anslulning därfill reservalionerna 16 och 17. Del är ulan tvivel så, alt allmänhetens intresse för deutnämningar som regeringen gör har ökal myckel markanl . Skälethärtill är naturligtvis enkell- regeringen har i flera fall presterat såuppseendeväckande utnämningar att, om de inle hade väckt allmänhetens undran,uteblivna Prot.1988/89:115 reaktioner kanske hade förvånat och oroat ännu mer. Dereaktioner som vi nu har sell bland människor, imassmedia osv. är ändå elt utlryck för alt Jag hoppasverkligen atl reaktionerna inte urans g vsas- ijr mindre när uppenbara orältvisor och felaktigheterförekommer-det är i ra ens j u övning .jj styrkdecken frän demokratinoch dess värnare. är litet av själva slutsatserna i den reservalionsom vi moderater har lämnat. , som har talat om denreservationen, kallar det ell språk som hör hemma på ett torgmöte och menar altmoderalerna vill införa arlfrämmande inslag i debatten. Dd där fär faktiskttill stå för . Jag hoppas all han lyssnar på del följandeoch lar del av den faktaredovisning som jag skall försöka ge i de här frågorna. Årets granskning i fråga om ulnämningspolitiken harframför allt inriktats pä högre statstjänster: landshövdingar, chefer försvenska utlandsmyndigheter och andra liknande höga befattningshavare. Ettsärskilt inlresse har också ägnats åt det flagranta övergrepp som skedde närregeringen tillsatte etl departementsråd pä ulbildningsdepartemenld ulan all lahänsyn vare sig lill fakliska meriler och kunskaper hos de sökande eller lillsynpunkter från arbdslagarorganisalionerna. Utskottets majoritet har inte velal klandraregeringen för handläggningen av de här frågorna. , som trosvisstkonstaterar atl är ensamma i den här frågan och lycker all viskiljer ut oss, får nog, om det här fortsätter, vara beredd på alt det kommeren annan värdering från utskottsmajoritelen. Jag vågar påslå att jag gör mig lill tolk för mångasvenskar när jag uttrycker förvåning inför den utnämningspolitik som regeringentillämpar och för övrigt har tillämpat ända sedan regimskiftet 1982. När delgäller de högre tjänster som jag förul nämnde visar del sig, alt bland deutnämningar där en politikerbakgrund finns är skillnaden påfallande stor mellanantalet socialdemokrater som erhållit de s.k. toppjobben och borgerliga somhar gjorl del. Vid en jämförelse finner man alt det sedan1982 går kanske fyra eller fem utnämningar av socialdemokrater på en borgare.Jag vill därför gärna fråga socialdemokraternas talesman, , om hanhar uppfaltningen att den fördelningen räll speglar den kompetens som utnämningarnaändå borde kunna förväntas visa. Naturligtvis vel vi vad elt evenluelll svar från SörenLekberg kommer all bli. Han kommer all hävda all förtjänst och skicklighet harvarit vägledande. Det sade statsministern också när han utfrågades införkonsfitufionsutskottet, men han kunde lika litet som nu överlygaoss om all sä är fallel. Jag tror också, som jag sade, att den ulnämningspoliliksom den socialdemokratiska regeringen tillämpar faktiskl börjar stöta på ettalll större motstånd. Den slulsalsen har jag dragit efler alt ha läst bl.a.följande citat ur majoritetens skrivning i granskningsbetänkandet. 74strax under mitten av sidan står det: "Ulskottd vill ånyo understryka viklen av all de iregeringsformen uppställda kraven på sakliga grunder såsom förtjänst och skicklighet iakttas vid tjänstetillsättningar." 104 "Utskollel vill ånyounderstryka" - inle underslryker man det ånyo, om man inteinnerst inne anser atl det finns grund för att påpeka della. Även om man alltsåinte vill göra något särskilt uttalande, är det ändå alldeles uppenbarl altregeringen får se upp med hur den framöver gör sina utnämningar. Och del finns som sagl anledning all se upp. I reservalion16 vid belänkandet har vi moderaler visal hur den socialdemokratiska regeringenpå etl otillbörligt säll har favoriseral parlivänner i samband med utnämningar.Jag skall inte rabbla upp den länga rad av namn som vi kan lägga fram. jagvill bara konstatera alt partiboken är en högre merit än de kvalifikationer somborde vara vägledande vid tillsättningar. socialdemokraternas sätt att gynna sina egna islällel för alt gå på skicklighet och kompetens slår också tillbaka på demsjälva. Med den uppmärksamhel som de här utnämningarna har fått blir resultatetatt den som är socialdemokrat och har fått en utnämning mer än andra måste visasig kompetent, eflersom ju regeringen bara lägger vikl vid den politiskatillhörigheten. För de socialdemokrater som verkligen är kompetenta blir alltsåden nuvarande socialdemokratiska utnämningspolitiken en björntjänsteller åtminstone en väldigt kraflig belaslning. Jag vill avslulningsvis kort beröra dengemensamma fyrparli-reservationen nr 17, som handlar om hur vi fick ell nyttdepartementsråd i Ulbildningsdepartemenld . Med den utnämningen knäsatteregeringen en ny princip, nämligen att göra tjänster även pådeparlementsrådsnivå till politiserade ijänsler. I det här aktuella fallel hademan ett flerlal mycket dugliga och lämpliga sökande. Redan frän början hadeemellertid den dåvarande deparlemenlschefen, utbildningsminister , en egen uppfattning om vem som skulle få jobbet. Det var ingen av demsom ansågs särskill dugliga eller någon av dem som hade förordats av facken,ulan i slällel en gammal bekant lill minislern. Del kan konstateras atl dennaperson får en betydligt tyngre börda all bära och har mera atl bevisa för sinomgivning, än om han hade tillsatts efter de principer som skall varavägledande i sådana här fall och som ullrycks i 11 kap. 9 § regeringsformen:"Vid tillsättning av stallig tjänst skall avseende fästas endasl vidsakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet" Sädana utnämningar som den på kanbäst beskrivas med begreppet svågerpolilik - man gynnar sina egna. SörenLekberg mä kalla vårl sätt att kritisera detta McCarlhyism, men det är ändå enmyckel utbredd uppfattning att det här inle har handlat om saklighet ochkompelens ulan all man har drivit sina egna, personliga inlressen. Sedan hör dd också till saken att del nämndadepartementsrådet inle någon längre lid fick slöd från sin departementschef.Med de principer som så ofta gäller för socialdemokrater belönadesdepartementschefen sä småningom med uppdraget alt bli regeringens sändebud iOslo - försiktigt ultryckl en av de mera besynnerliga ambassadörsulnämningarsom den socialdemokratiska regeringen har svarat för, och del vill ju intesäga lilel. För att återupprätta förtroendet förstatsförvaltningen måsle en utnämningspolitik liknande den som den nuvaranderegeringen bedriver stoppas. Kompetens och skicklighet måste åter sättas icenlrum. Mot bakgrund av della yrkar jag bifall till reservationerna 16 och 17vid konslilulionsulskoltels belänkande nr 30. Granskning av statsrådens tjänsteutövning Granskning av statsrådens tjänsteutövning 73MARGO (vpk): När jag lill konslilulionsulskoltel förgranskning anmälde regeringens handläggning av rörelsehindrade ungdomarsgymnasiestudier var del inte för all primärt fä lill en s.k. prickning av delansvariga statsrådet var försl och främst all fä fastställt altregeringen skall ta alla riksdagsbeslut på samma allvar. Vi som arbelar medhandikappolilik har hafl skäl atl ifrågasätta att regeringen har sett pä sammasäll på alla riksdagsbeslut Avsikten var också all den här vägen genomkonslitulionsutskoltd få något av upprättelse ål alla rörelsehindrade ungdomarsom pä ell förödmjukande sätt fått tigga och be om atl få dengymnasieulbildning som de önskar. Del var alltså inte fråga om några kravulöver vad som gäller för andra ungdomar, som vi hade slälll till förmån för derörelsehindrade ungdomarna, utan det var bara fråga om atl bereda dem enmöjlighel alt kunna få del av vad som för andra ungdomar betraktas somsjälvklara rättigheter. Jag behöver här inte redogöra för regeringens handläggningav ärendel och på vilket säll del slrider mol beslul, eflersom bådeElisabeth och redan har gjort del. Det finns inleheller någon anledning när jag är hell överens med den beskrivning som konstilu-lionsulskoltdhar gjorl och ocksä den bedömning som man har kommil frarn fill. har ell enigt konstitulionsulskoll som sin meninganfört atl regeringen inle uppfyllt del krav slällt i fråga om ansvarför berörda ungdomars gymnasiestudier på elt tillfredsställande sätt Dessulomlillägger utskollel all det borde ha vidtagits mer kraftfulla åtgärder fränansvarigt häll, dvs. av statsrådet , för all bringa frågan skyndsam lösning. Det är ett myckel klarl besked som gerlill regeringen. Det finns inte någon möjlighet alt feltolka della beslul, ochdet finns inle heller någol kryphål. måste statsrådet ikläda sigdet ansvar som han egenlligen har haft hela liden men som han har lagil lilelför läll på. Staten måste överta koslnadsansvarel för svårlrörelsehindrade elevers gymnasiesludier. Jag vel inle om del är vanligl attkonslilulionsulskotlel frän den här lalarslolen fär något tack för sitt arbele,men jag tycker alt det är pä sin plats att lacka konstitutionsulskoltetoch dess kansli för det oinfallande arbete som lagts ned och för den utförligaredogörelse för detta ärende som man har tagit med i belänkandel. Givetvislackar jag ocksä för de slulsalser som man har kommil fram lill. 74RAGNHILD POHANKA (mp): Del är ju etl enigl utskott som fattat beslutom alt ullrycka klara regler för de svårl handikappade eleverna i gymnasietDärför är del egenlligen kanske inte så viktigt atl poängtera detta, men föratl ge ytterligare bakgrund vill jag anföra följande. Jag inslämmer medföregående lalare, och jag brukar slopa del jag länkl säga om del i vissa delarsammanfaller med fidigare anföranden. Jag villbara fillägga atl del är farligi all generalisera grupper som handikappade,pensionärer, tonåringar och invandrare. De är sinsemellan mer olika än vad demänga gånger är lika andra grupper. De har olika intressen. Man brukar säga atlblinda har bättre känsel och hörsel, vilket de naturligtvis inte har frånbörjan. Men de tränar ofla upp sina andra sinnen för alt ersälta det somsaknas. Vi tycker naturligtvis all rörelsehindrade skall träna och om möjligtytterligare förbättra sin fysiska aktivitet, vilket man också ser till alt degör. Det är emellertid lika viktigt an man även ger dessa ungdomar, som påandra områden har samma möjligheler som vanliga ungdomar, möjlighet allulveckla sin teoretiska begåvning. Del är ungefär sorn när en blind utvecklarsina andra sinnen. Rörelsehindrade ungdomar kan åstadkomma mycket goda resultatnär del gäller sludier, och de har där en möjlighel all kompensera sillrörelsehinder, och även i vissa fall kunna komma ul i arbetslivet. finns det bättre förutsättningar atthjälpa just arbetssökande med funklionshinder än arbetssökande med andraskador. Därför är del angelägel alt dessa barn likställs med andra barn när detgäller deras ulbildning och framlid. Självfallet är det staten som skall laansvar för delta, eftersom hela landet räknas som upptagningsområde. Granskning av statsrådens tjänsteutövning Överläggningenvar härmed avslulad. Försle vice lalmannen meddelade allproposilioner försl skulle slällas beiräffande envar av de frågor som berördesi de reservationer som fogals lill betänkandet. Därefter skulle propositionställas i etl sammanhang på övriga i betänkandet upptagna frågor. Beslöts med 171 röster att godkänna ulskollels anmälan iförevarande del. 149 rösler avgavs för godkännande av anmälan i reservafion 1av m.fl. (Gösla Lyngå och MarianneSamuelsson (båda mp) anmälde att de avsett atl rösla nej rnen markerats haröstat ja.) Först biträddes reservation 2 av m.fl. med154 röster mot 24 för reservalion 3 av . 143 ledamöler avsiod från atlrösla. Härefler avgavs 155 rösler för godkännande av anmälan ireservation 2 av m.fl. och 141 rösler för godkännande avulskoltets anmälan i förevarande del. 2-) ledamöter avstod från att rösla. Beslöts med 184 röster alt godkänna utskottets anmälan iförevarande del. 137 röster avgavs för godkännande av anmälan i reservalion 4av m.fl. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m.m. Beslöts med 176 röster att godkänna utskottets anmälan iförevarande del. 143 röster avgavs för godkännande av anmälan i reservation 5av m.fl. 3 ledamöter avstod från alt rösta. Beslöts med 160 rösler atl godkänna anmälan i reservalion6 av m.fl. 159 rösler avgavs för godkännande av ulskoltetsanmälan i förevarande del. 1 ledamol avstod från alt rösla. Informationtill förundersökningsledningen om verksamhet Beslöts med 176 röster all godkänna utskollels anmälan iförevarande del. 144 röster avgavs för godkännande ,av anmälan i reservation 7av m.fl. 1 ledamot avstod från all rösla. Frågan om obehörig påverkan på handläggning av eventuellatystnadspliktsbrott m.m. Beslöts med 184 rösler alt godkänna utskottets anmälan iförevarande del. 138 rösler avgavs för godkännande av anmälan i reservalion 8av m.fl. Kontrollen av påstådda missförhållanden inomrikspolisstyrelsens säkerhetsavdelning Först biträddes reservation 9 av m.fl. med137 röster mot 38 för reservalion 10 av och Hans Leghammar. 146ledamöter avsiod från atl rösla. Härefter avgavs 169 rösler för godkännande av utskottelsanmälan i förevarande del och 138 röster för godkännande av anmälan ireservation 9 av m.fl. 15 ledamöler avsiod från atl rösta. Regeringens praxis i fråga om asylsökande palestinier Först biträddes reservation 11 av m.fl.med 64 rösler mol 21 för reservation 12 av . 235 ledamöter avsiodfrån alt rösta. Härefter godkändes utskottets anmälan i förevarande del -som slälldes mot godkännande av anmälan i reservation 11 av . -genom uppresning. Uppföljningen av regeringsbeslut i utlänningsärenden Efler slällda propositioner på dels godkännande avutskottels anmälan i förevarande del, dels godkännande av anmälan i reservalion13 av Birgil m.fl,, beslöts med acklamation all ulskoltets anmälan iförevarande del skulle godkännas. Beslöts med 278 röster all godkänna utskottels anmälan iförevarande del. 40 rösler avgavs för godkännande av anmälan i reservation 14av och Hans Leghammar. 3 ledamöter avsiod från att rösla. överlämnande av utlänningsärendentill invandrarverket Beslötsmed 242 röster alt godkänna ulskoltets anmälan i förevarande del. 79 rösleravgavs för godkännande av anmälan i reservafion 15 av m.fl. 1ledamot avsiod från alt rösla. EfterSlällda proposilioner på dels godkännande av utskottets anmälan i förevarandedel, dels godkännande av anmälan i reservalion 16 av m.fl.,beslöts med acklamation att utskottets anmälan i förevarande del skullegodkännas. Prot, 1988/89:115 Granskningav statsrådens tjänsteutövning m.m. Tillsättningen av visstlångtidsvikariat som departementsråd vid Eflerställda proposilioner på dels godkännande av ulskoltets anmälan i förevarandedel, dels godkännande av anmälan i reservafion 17 av m.fl.,beslöts med acklamation all utskottets anmälan i förevarandé del skullegodkännas. Utbyggnadenav väg E 6 till motorväg mellan och Förslbilräddes reservafion 18 av med 23 röster mot 19 för reservafion19 av Hans Leghammar. 279 ledamöler avsiod från alt rösla. Härefleravgavs 281 röster för godkännande av utskottets anmälan i förevarande del och29 rösler för godkännande av anmälan i reservalion 18 av . 12ledamöler avstod från atl rösta. Exportoch import av radioaktivt och klyvbart material Efterställda propositioner på dels godkännande av utskottets anmälan i förevarandedel, dels godkännande av anmälan i reservation 20 av tredje vice lalman BertilFiskesjö m.fl., beslöts med acklamation att utskollels anmälan i förevarandedel skulle godkännas. EflerSlällda propositioner på dels godkännande av utskottets anmälan i förevarandedel, dels godkännande av ulskoltds anmälan med den ändring däri som föreslagitsi reservation 21 av m.fl., beslöts med acklamation alt utskottetsanmälan i förevarande del skulle godkännas. Efterslällda proposilioner på dels godkännande av utskottets anmälan i förevarandédel, dels godkännande av anmälan i reservalion 22 av Birgil och , beslöts med acklamafion atl utskollels anmälan i förevarande delskulle godkännas. Övrigai betänkandet upptagna frågor Utskottetsbdänkande lades till handlingarna. Prot,1988/89:115 4 § Föredrogs 17 maj1989 utrikesulskottels bdänkande relationer tdl de balliska republikerna 1988/89:UU21Sveriges relalioner lill de baltiska republikerna. relationer till de baltiska republikerna 75 (): blev vald lillgeneralsekreterare i det sovjetiska komnTunislpariiet har en alllhäpnare omvärld regislreral alllmera glasnosl och pereslrojka och ullryck fördemokratisering. Vår slora granne i öst genomgår slruklurförändringar, som viför bara inle Irodde var möjliga. Är det människan och politikern som ensam harsatt i gäng och driver på denna enorml omvälvande process? Ja, han lycks belydamycket Men självfallel är han inle ensam. Siarka krafter finns runl omkringhonörn. Men motståndare saknas inle heller. För ell par år sedan fann jag en fascinerande bok i Londonsom heler The Hundred, dvs. Författaren har försökl allgöra upp en lista pä de hundra människor i världen, alltifrån flera lusen ärföre fram till vär tid, som påverkal ulvecklingen rnesl. Vilkaär de förslå lio på lislan? Vem slår på förslå plalsen? De flesta somtillfrågas pä delta sätt brukar svara . Jag irodde också så själv, men jagfann all författaren placerat på första platsen och - denengelska vetenskapsmannen, han som satt under ett äppelträd och sade att nägongäng skulle ett äpple falla ned på hans huvud - på den andra plalsen. Försl påtredje plals kom . Jag skall självfallet inte nu redovisa moliveringar för sin rangordning och de övriga slorapersonligheterna pä denna lista. Men boken är myckel inlressanl för den som ärintresserad av historia, inle minsl polilisk historia. Boken finns numera påriksdagens bibliolek. Skulle Gorbaljov komma med bland de hundra, om förfallarenreviderade sin lista ? Del är självfallet för tidigt att spekulera idel. Del som har hänt inger förhoppningar om en långsiktig och slabilulveckling. Hiltills har Gorbaljov påverkal utvecklingen i hög grad. Samtidigtsaknas inle propåer om alt interna motsättningar inom partiet och maktapparatenkan leda till handlingsförlamning och stagnation, ja, i sämsta fall till enåtergång lill tillståndet . Vi gläder oss emellertid åt pereslrojka och alldelessärskill ål händelseui-vecklingen i de balliska slalerna Eslland, ochLiiauen. När förändringsprocessen kom i gäng 1987 gick del väldigl snabbi idessa länder. glädjande skeende på andra sidan resulterade i atttvå motioner väcktes om della. Den ena väckte min partikollegaGunnar om ökade kontakter med balliska grannländer. Ulskoltdsmajoritet ville inle behandla frågan , ulan den skjöts upp tillsenhösten. Det är alltså bara elt drygt halvår sedan kammaren behandladeutskollels belänkande om de balliska staterna. Därför är dd deslo mer glädjandeall vi redan nu denna vår behandlar ärendel och all vi i dagdeballerar belänkandel i della ämne i kammaren. Lika glädjande är all utskottetbehandlat molionskraven positivt. Vi moderater yrkade i en kommillémolion, med Margardha afUgglas som förslå namn, i är bl.a. all officiella förbindelser i formav konsulär represenlalion skall dableras liksom alt del skall bli lättare allfä visum saml all flyg-, bål- och telefonförbindelserna skall förbättras. Ellenigl ulskoll uttalar sig posilivl om såväl dessa som flerlalel andra yrkandenfrän andra motionärer. Möjligen kan vara en smula besvikna. De kräver nämligen alt berörda myndigheterskall tillse all de balliska ländernas gränser skall markeras pä officiellasvenska kartor saml på kartor som visas i TV. Jag kan meddela dessa ivä moderater atl del har upplyslsom i utskollel att gränserna är ulsalta i officiella kartor och all majoriteteni utskollel anser alt uppgiften alt framställa kartor och rita gränser liggerutanför kompetens. Del mä vara hur som helsl med denna kompelens,men jag iror all mofionärernas budskap har nått dem del vederbör. Är dä enigheten lolal i ulskottd? Nej, pä en punkt har vigjorl en markering. Vi moderaler har fogat ell särskill yllrande lillbelänkandel. I ell fidigare behandlat ulskollsbdänkande omulrikesdeparlemenlets budgel föreslog vi ell anslag på 10 milj. kr. för allstimulera kontakter och kullurellt utbyte mellan och de baltiskarepublikerna. , , är vi än mer övertygade om atl de 10miljonerna skulle ha kommit till nytta. Efter alla dessa år av järnridå, stoppvid gränserna, sä gott som lolal avsaknad av informalion från väsl, kulturelltutbyte och handel med varor och Ijänsler hungrar man efler allt del som ärgrundstenar i en demokrali. Självfallel skall vårt land på samma sätt som mangör på mänga andra häll i världen medverka. Men della koslar pengar. finns del etl anslag på för kulturelltsamarbete och utbyte. Men dess värre beslöts au villkora anslaget. Samarbetetskall vara folkrörel-seanknuld, vilket har stoppat en hel del lovvärdainitiativ och ålgärder. Icke minst har besvärats av dennaanslagskonstruktion. Man har ivingals alt skrapa fram pengar i alla hörn ochvrår, pä alla möjliga håll. Enligt uppgift har man t.o.m. uppskjutit elt inköpav en kopieanläggning för all få pengar lill del växande samarbelel med deballiska slalerna. Vad som sker i denna del av världen är historiskt Vi harstora förhoppningar om den långsikliga ulvecklingen. Den konlaktskapandeverksamhelen måsle fä kosla en del pengar. Har vi råd med samarbete med andradrabbade länder i världen, bör vi väl ha lika mycket råd när det gäller våraallra närmaste grannländer. När jag avslutningsvis yrkar bifall lill ulskoltetshemslällan, vill jag undersiryka all vi i ell svenskl perspekfiv har alla skälall hoppas på framgång för reformsträvandena i . Reformer är enförulsällning för ell frill, poliliskl, kulturellt, socialt och ekonomiskt livi de tre baltiska slalerna och för ett återupprättat samarbete iÖstersjöområdet relationer lill de baltiska republikerna 76HAKAN (): Det är roligt vill jag säga, att kunna yrkabifall lill ett enigl utskotts hemställan om de baltiska staterna. När vi hadefrågan uppe i en Prot.1988/89:115 större debatt senasl i kammaren , blev det en litetegendomlig diskussion. Pä sina håll väckte delväldig uppståndelse all några av oss lyckte relationer till de baltiska republiker na attutskottet borde våga uttala all man hoppas atl den utveckling i somhade inletts skulle leda till positiva resultat. Det var tydligen väldigtfarligt att säga del, tyckte somliga i höslas. Dess bältre har detta inleupprepals. Jag lycker atl man kan säga all den utskollsskrivning som finnsandas jusl av denna positiva inslällning och förhoppningar om all ulvecklingenskall fortgå, så all alla länder kring kan della i ett normallsamarbele med varandra och få normala politiska och andra förhållanden. Den beskrivning som görs är utförlig. Man duckar inteinför några frågor som tidigare kanske kunde anses besvärliga. Del är hellklart alt utskottet ser med sympati på den utveckling som har skett. Jag trorockså man kan lägga ytterligare några reflektioner pä della. var inne på den övergripande storahoppingivande förändring som sker och har skelt i . Jag lycker attdel är viktigt och riktigt atl säga atl perestrojkan i hela ståroch faller med en framgång i de baltiska staterna.