prot · GC0938 · 1988-12-31 00:00:00 — Om vi kankomma fram lill ett sysfem, där människor med hjälp av psykoterapi kan undvikasjukskrivning och fungera relativt normalt i sin arbetsmiljö eller hemmiljö,innebär det att väldigt mycket lidande och pengar för samhället kan sparas. Överläggningen var härmed avslutad. 4§ Svar på interpellationerna 1988/89:55 och 60 samt frågorna 1988/89:227 och233 om tandlagningsmaterial har frågat mig om jag tänker tanågot initiafiv i hanteringen av tandlagningsmaterial så att det är försvarbartur toxikologisk synpunkt. GullanLindblad har beträffande dentala material frågat mig 1. om jag ämnar vidta de sedanlänge efterlysta åtgärderna för att åstadkomma produktkontroll, biverkningsrapportering och biverkningsre gister, 2. om enintensifierad forskning kommer att föreslås, 3. vilka övrigaåtgärder jag avser att vidta. har frågat mig omregeringen är beredd all medverka lill att får erforderligamedel att genomföra en kontroll av innehållet i förekommandetandlagningsmaterial. har frågat mig om jag är beredd alt snabbapå avvecklingen av amalgam inom tandvården. Jagbesvarar interpellationerna och frågorna i ett sammanhang. Den expertgrupp som tillkallat för altutreda eventuella risker vid lågdosexponering för kvicksilver har uttalat aftamalgam är ett ur toxikologisk synvinkel olämpligt tandfyllnadsmaterial. Jaganser i likhet med expertgruppenoch atf utvecklingen av nya tandfyllnadsmaterial som ärtekniskt och biologisk-toxikologiskt bättre lämpade bör stimuleras. Ett sådantutvecklingsarbete pågår såväl utomlands som i , bl.a. vid Centrum fördenlalleknik och biomaterial vid den odontologiska fakulteten i . Socialstyrelsenhar i är anordnat en konferens med syfte att stimulera tillytterligare forsknings- och utvecklingsarbete. Vidare har lill regeringenöverlämnat ett omfattande Ivärsekforiellt forskningsprogram om kvicksilverfrån amalgam och dess påverkan pä hälsan. Forskningsprogrammet har pä uppdragav utarbetats av professor . I (Ds S 1986:2) Kontroll ochtillsyn av dentala material föreslås att ett biverkningsregister inrättas. Ensådan biverkningsregistrering har förberetts av socialstyrelsen.Socialstyrelsens läkemedelsavdelning och landvårdsbyrå har arbetat med attutforma ett rapporteringssystem för tandläkarna när det gäller iakttagelser ombiverkningar från tandersäftningsmalerial. Frågan om ansvaret för ettbiverkningsregister kommer atf behandlas i samband med frågan om införande aven statlig kontroll av dentala material. Den producentobundna provningen av dentala material utförsvid det för odontologisk materialprovning i , NIOM.NIOM har till uppgift aft genom materialprovning och målinriktad forskning samtutvecklings- och upplysningsverksamhet verka för att tandersältningsmateri-aluppfyller de krav som kan ställas med hänsyn till utvecklingen inom hälso-ochsjukvård och teknik. 1 den mån del finns testmetoder undersöker NIOM ävenmaterialens biologiska effekter, bl.a. vävnadsvänlighel. Vid den nordiskasocialpolitiska kommitténs möte rekommenderades att N10M:s styrelseborde överväga att öka forskningsverksamheten på del biologisk-toxikologiskaområdet. De listor som NIOM utfärdar över testade och godkändamaterial tillställs varje svensk landläkare av . Vissa av de dentala material som används i tandvården äratt anse som läkemedel, och för dem gäller således reglerna iläkemedelslagstifiningen. Detta gäller medel, vars syfte är att ha enpulpadödande, vävnadslösande, impregnerande, anlibakleriell ellersmärtstillande effekt. anordnade ettexpertmöte mot bakgrund av vad som framförts i massmedierna om olikalandfyllnadsmaleri-al. Vid mötet behandlades bl.a. rolfyllnadsmalerialet N 2. N2 kan framkalla lokala vävnadsskador. Däremot finns inte något vetenskapligtunderlag för all påslå alt N 2 skulle vara en utlösande faktor till allvarliganervsjukdomar. N 2 är att anse som ett läkemedel men har inleregistrerats. Import och försäljning av N 2 får därför inte ske.Socialstyrelsen har till åklagare anmält del företag som här i landettillhandahåller N 2. Styrelsen har också begärt all den landläkare somframträtt i massmedierna med uppgift om att han använt N 2 i sin verksamhetskyndsamt skall inkomma med en förklaring till sitt handlande. Förutom om dentala material harett belänkande (SOU 1987:23) Medicinteknisk säkerhet avlämnats av utredningenom den 1 betänkandet föreslås alt en statlig kontroll av medicintekniskaprodukter skall införas. Såväl betänkandet som rapporten har remissbehandlats. Jag anser att frågor som rör kontroll av produkter somanvänds för diagnostik och behandling inom såväl hälso- och sjukvården somtandvården och som inte är att anse som läkemedel bör behandlas i ettsammanhang. Del är av särskild vikt all kontrollera att biomaterialen, dvs.konstgjorda material som är avsedda aft opereras in i eller införas i kroppen,uppfyller högt ställda krav på kvalitet och säkerhet. Till sådana materialräknas, förutom kirurgiska material som hjärtklaffar och hjärfstimulaforer,även vissa dentala material som amalgam och plaster. I bereds de förslag somframlagts i betänkandet och i rapporten. Avsikten är alt en proposifion skallkunna föreläggas . Del är i detta sammanhang väsentligtatt förslagen avstäms mot de kontrollsystem som finns i övriga nordiska ländersamt och . Frågan om resursbehov för en statlig kontroll av dentala materialkommer att behandlas i propositionen. AnL 13 SIWPERSSON (fp): Tack för svaret, socialministern! Är det inle konstigt att kvicksilver är klassat sommiljöfarligt avfall men är farligt bara utanför munnen? I munnen ärdet fortfarande godkänt alt användas som tandlagningsmaterial. Kvicksilveramalgam, som har använts eller används ivanliga plomber, innehåller kvicksilver. Vi skall också komma ihåg attamalgam inle är någon stabil substans ulan korroderas och lätt avgerkvicksilver. Kopparamalgam innehåller koppar, ca 70 %kvicksilver och kadmium. var kopparamalgametskraftiga biologiska aktivitet känd. På den liden uppskattade man del för sinhöga effektivitet. är kopparamalgamel officiellt förbjudet. Vad betyderdå det förbudet? Förbudet saknar lagligt sett mening, eftersom socialstyrelseninte har juridisk möjlighet atf utfärda förbud mot användning av skadligatandlagningsmaterial. Det numera omdebatterade roffyllnadsmaferialet N 2 ärsedan länge officiellt förbjudet i , men fortsätter också atf användas.Socialstyrelsen påslår att förbudet är juridiskt bindande eftersom N 2registrerats som läkemedel. Tillverkaren vägrar emellertid komma in medvetenskapliga bevis för att materialet är ofarligt. Detta har ansetts innebäraatt N 2 varken får införas, försäljas eller användas i . Likväl kan mankonstalera att användningen fortsätter. Låt oss sepå läkemedelsförordningen 1 § 2 mom.: "Såsom läkemedel skall icke anses--- odontologiskt-leknisktpreparat, såsom tandfyllnings- och protesmaterial-- ." åtgärd i delta hänseende är således heltverkningslös i juridisk mening, eftersom det uttryckligen slår alttandlagningsmaterial inte kan registreras som läkemedel enligt gällande lag.Har jag fel, socialministern? Vill socialministern vara snäll och kommentera 1§ 2 mom. i läkemedelsförordningen? Det finns andra potenta gifter, somanses synnerligen farliga alt umgås med utanför munnens område. Ett sådant äreugenol, som är en omättad fenol och ett nervgifl med verkan motsvarandecurare. Ett annat är paraformaldehyd, som liksom eugenol är ett starktnervgift. Listan kan bli mycket lång, och det är en synnerligen skrämmandeläsning. Som en konsekvens av att försäljning fortfarande kan skehelt fritt och utan kontroll vet vi inle med säkerhet vilka ämnen somförekommer i tandvården och därigenom finns i våra munnar. , , kan vi konstatera att visaknar licensiering av tandlagningsmaterial, och vi saknarbiverkningsrapportering i anslutning till tandlagningsmaterial. Följande ämnenförekommer eller har förekommit som ingredienser i tandlagningsmaterial:Blymönja, tungmetallsalier, ren fenol, omättade fenoler eller kloreradefenoler, kadmium, oorganiskt kvicksilver, organiska kvicksilverföreningar,formalin, formaldehyd, paraformaldehyd, kreosot, arsenik och kokain. Asbest,blyföreningar och kadmium används eller har använts i övrig landvård. Dessutomhar del diskuterats i tidningar att det finns ett stort antal protesländer ochporslinskronor som innehåller radioaktivt porslin. Jag tycker, socialministern, att det är upprörande att maninte redan för länge sedan har infört biverkningsrapportering och atf man inleredan för många år sedan har infört en Hcensiering av tandlagningsmaterial medobligatorisk testning av del som finns i dessa material. Det borde också förlänge sedan ha införts en innehållsförteckning för tandlagningsmaterial. Varförhar man inle på allvar börjat med en analys av de material som finns påmarknaden? Socialministerns svar andas i och för sig ett visst hoppinför framtiden. Del är dock en sak jag inte förstår. Vi är ju myckel noga medkontroll av läkemedel, dvs. medel som skall läka någonting hos oss i kroppen.Varför bedöms inte allt som pä något sätt kommer i kontakt med oss sommänniskor likadant över hela människan? Varför uppstår alla dessa förseningar,när det gäller åtgärder för att få ordentlig kontroll av tandlagningsmaterial? Del är svårt för forskare, läkare och tandläkare somarbetar med dessa problem. Det finns t.o.m. bevis på motarbetande ochförföljelse av forskare, läkare och tandläkare. Vad säger socialministern omklimatet för dem som arbetar med sådana frågor? Hur skall vi hjälpa dem som drabbas , de som bil förbil bryts ner? kommer det all hända saker lill förmån för de drabbademänniskorna. Men vad gäller , socialministern? AnL 14GULLAN (): Även jag ber alt få tacka socialministern försvaret på min interpellation. Av det sista stycket i det skrivna svaret framgåratt något äntligen tycks komma all hända i detta minst sagt segslitna ärende.Jag kan dock inte underlåta att säga att regeringen har varit myckel senfärdig,uppseendeväckande senfärdig, i denna fråga. Som nämndes i min interpellation ställde jag en fråga tillsocialministern , där jag undrade när socialministern tänktevidta åtgärder med anledning av rapporten och tillsyn av dentalamaterial (Ds S1986:2). Denna avlämnade ett förslag om bl.a.produktkontroll och biverkningsregister. Socialministern sade att hon inom kortskulle fa ställning till rapporten. Det har gått vi talades vidoch rapporten lämnades. Därefter har den s.k. - lågdoseffekter avkvicksilver -lagt fram sina förslag. har på olika sätt agerat ifrågan. Riksdagsledamöter har flitigt motionerat i frågan genomåren. Senast var det undertecknad fillsammans med i januari i år.Vi har inle krävt något förbud, eftersom vi inte tyckte oss veta tillräckligt,men vi har velat påskynda kontroll och forskning. Vid den hearing som anordnades av socialutskottet förnågon månad sedan framkom det att man tyvärr ännu inle har något fullgottersättningsmaterial för amalgam. Det kanske är för fidigt alt direkt komma medett förbud, även om jag måste säga atf allting tyder på att vi måste skynda påoch om möjligt sälta upp ell sista datum fram till vilket amalgam får användas.Till detta krävs emellertid forskning. Såväl av svaret som av tidigare uttalanden frånsocialdepartementet framgår atf frågan om produktkontroll ochbiverkningsregister är avhängig dels behandlingen av utredningen ommedicinteknisk säkerhet, dels den förestående omorganisationen . Jag kan uppriktigt sagt inte förslådetta. Det är inget annat än den obotfärdiges förhinder. Frågan om ettbiverkningsregisler behöver inte ens behandlas av . Det är bara alt gesocialstyrelsen klarsignal! Kan vi nu vara säkra på att del förslag vi efterlyserkommer i den aviserade propositionen? 1 socialutskottets justeradebetänkande om skadeverkningar av amalgam står nämligen följande kryptiskaformulering: "Rapporten som remissbehandlats, bereds inomsocialdepartementet. Förslagen kan komma att behandlas vid beredningen avförslag om att frigöra från verket. "Del är samma rapport som jag tidigare nämnde. Kontroll och tillsyn av dentalamaterial. Vad betyder "kan komma att behandlas"? Frågan måstebehandlas snabbt. Min fråga är: Kommer verkligen ett förslag om biverkningsrapporteringoch produkfkontrollregister, eller infe? Skall människor kunna kännasig säkra på atf de infe skall behöva gå omkring med farliga ämnen i munnen?Siw räknade upp en rad ämnen. Forskare vid Linköpingsuniversitet har slagit larm om att det finns bl.a. blymönja, kreosotoch fenylkvicksilver i tandlagningsmaterial, utöver det vi redan känner fill,nämligen kvicksilver. Det finns en djup oro hos människor, inte minst förkvicksilvret i amalgamet. Det framkom inte minst vid en debatt anordnad avTandskade-förbundel , där flera av oss riksdagsledamöter deltog.Vi måste la människor och deras symtom på allvar. Vi måste vara lyhörda förpatienternas oro och behov. Vi måste också kräva att de blir bra behandlade ochbehandlade med förståelse när de söker tandläkare och hälso- och sjukvård. frågan tror jag att vi alla är överens. Enligt vad jag har erfarit, kommer socialutskottet inteatt förorda ett förbud mot amalgam. Majoriteten förordar emellertid forskning,som skall inledas med det snaraste. Det kan inte hjälpas att vi nu är inne ibudgettider - Prot.1988/89:38 jag frågar i alla fall: Kommer de 16 milj. kr. 5 december1988 forskning och som borde ha beviljats - här har viförlorat i tid - att ställas lill förfogandeför det program som har utarbetats för , av förre chefen förstatens miliömedicinska laboratorium, Jag håller med socialministern om atf det är viktigt medforskningssamarbete såväl med de övriga nordiska länderna som med iövrigt och . Vilka initiativ tänker socialministern fa i det hänseendet eller på annat sätt? AnL 15 (): Jag ber att få tacka socialministern för svaret på min fråga. Mycket har här redan sagts av de tvä interpellanterna. menjag tycker atf det finns anledning understryka vikten av aft man snabbt görnågonting. Det är alldeles uppenbart att allt fler människor känner obehaginför den situation de befinner sig i. Frågan öm rapportering av biverkningarhar tagits upp. Det är bra. Alla de åtgärder som nämndes här är naturligtvismycket bra. Men när del gäller biverkningar upplever många pafienter all varkentandläkare eller läkare är säkra på vad som är biverkningar och varifrånmänniskans olust eller kroppsbesvär kommer. Jag har diskuterat den här fråganmed många tandläkare och mänga läkare. Det vanliga är att tandläkaren efter etttag ser lill alt patienten kommer till läkare. Det finns rnånga tandläkare somi dag är motståndare till alt remittera patienten fill läkare, eftersom deanser att vad de som tandläkare gjort med patienten inle kan vara orsak tillatt patienten får yrselanfall o.d. Del är många olika faktorer som spelar in,och hos läkaren har man också svårt alt hantera situationen. Allt detta talarför att betydUgt mer forskning behövs innan man med säkerhet kan säga vad olikasymtom tyder på. På den fråga som jag ställt svarar socialministern attNordiska i , NIOM, utförkontroll av innehållet i förekommande tandlagningsmaterial. Socialstyrelsensäger all del är teknisk kontroll som utförs. Det framgår av socialministernssvar att NIOM har uppmanals alt sätta i gång också med andra forskningsprogram.Det är emellerfid alldeles uppenbart att detta lar . Man kan fråga sigvarför det är tillåtet aft i tandlagningsmaterial använda ämnen som det i andrasammanhang är förbjudet att använda. Jag kan upprepa de ämnen som har angettshär. Fenylkvicksilver förbjöd vi i redan i början av60-talet därför att vi insåg att det var mycket farligt. Det ingår itandlagningsmaterial. Kvicksilver angriper nervsystemet. Eftersom det rör sigom användning i munhålan kommer detta gift, då det ingår itandlagningsmaterial, betydligt närmare hjärnan än vad som var fallet vid dentidigare nu förbjudna användningen. Kreosot är ett starkt cancerframkallande ämne. När detgäller impregne- ringsmedel, vari kreosot ingår, som används till impregnering av tele- och elsiolpar, pågår tvister. Del krävs att man skall gräva upp förorenad jord, forsla bort den och försöka rena den. Men kreosot används alltså i tandlagningsmaterial. Kloroform är ett annat cancerframkallande ämne. 122 Blymönja, ett annat ämne som används i tandlagningsmaterial, är förbjudeti båtfärger, eftersom det ansetts såsom icke lämpligt, men för atf, som sagt,användas nära nervsystemet är det fortfarande tillåtet. Dettaär inte någon hemlig information - den finns registrerad. Problemet är, såvittjag förstår, alt tandläkare har liten kunskap om vad de använder för material ipatientvärden. 1989skall del komma en proposition som lar upp dessa problem. Till denpropositionen skall också knytas ett resurstillskott, om jag uppfattatsocialministerns svar rätt. Jag vill dä fråga: Hade det inte funnits anledningatt tidigare sätta in ökad forskning och kontroll? Vi har levt med dessaproblem . Vid de kontakter som jag har haft med tandläkare, läkareoch inte minst patienter har jag fått klart för mig atf del uppenbarligen ärfråga om ett starkt ökande problem. Det är många fler människor nu än som faktiskt går sjukskrivna och inte kan fungera som de önskari det dagliga livet. Ytterligareen fråga: Har agerat för svagt, eller bedömer regeringenriskerna som små för skador på människokroppens nervsystem av olämpligttandlagningsmaterial? Deforskare som arbetar med delta har uppenbarligen inte fått särskilt stort stöd.Vi har motionerat här i om att de skulle få bättre stöd lill sinforskning, men dessa motioner har avslagils. Regeringen har heller icke ipropositioner tagit upp ökade anslag lill forskning. har dessaforskare ställts mot varandra, och det hela har i allmänhet slutat med attosäkerheten är lika stor som fidigare. Jag skulle gärna vilja få svar avsocialministern på dessa frågor så att vi kan få en så bred bedömning sommöjligt av detta ärende. AnL 16 (): sade en hel del av det som jag hade tänkt säga. Jag tyckeratt del var en bra bakgrund som gav. Låtmig först konstalera att debatten om tandfyllnadsmalerial äntligen börjar blitagen på visst allvar även av allt fler politiker. Det är utmärkt. Vi kan på1990-talet stå inför faktum, som säger att amalgamet kan vara ett av de tioallvarligaste hälso- och miljöproblem som vi lever med. Jag skulle infe allsbli förvånad. Miljöpartietde gröna anser alt amalgamet är ett mycket allvarligt miljö-och hälsoproblem.Vi vill avveckla amalgamet . Vi menar att en deadline, ettslutdatum, kommer att ordentligt påskynda utvecklingen när det gälleralternafiva material. är de inle bra - det vet vi ju. Biverkningsregisteroch klara innehållsdeklarationer på tandfyllnadsmaterial är naturligtvisnödvändiga. Och del måste ske snabbi - del är helt uppenbart. Varkensocialdemokratiska eller borgerliga regeringar har gjort speciellt mycket i denhär frågan. Någotsvar på den fråga jag ställt fick jag tyvärr inle av socialministern. Min frågagällde ju egentligen sambandet mellan klor och kvicksilver. Det är nämligen säatt del under amalgamdebalten ofta hävdas att arbetare i klor-alkaliindustrininfe drabbas av kvicksilverförgiftning eller symtom på sådan. Detta trots attarbetarna utsätts för ganska höga kvicksilverdoser i form av ånga, precis somalla vi som har amalgamfyllningar. I en undersökning har gjorts jämförelser mellankvicksilverupptag i hjärnan med och ulan klorgas i luften. Klor-alkaliarbetareutsätts nämligen också för klorgas i luften. Det visar sig aftkvicksilverhalten i hjärnan blir betydligt lägre när försöksdjur, möss,utsätts för båda dessa gifter, dvs. exakt på samma sätt somklor-alkaliarbetare. Detta tyder ju då på att man inte kan användaklor-alkaliarbetarens situation som argument för att kvicksilver inte kanansamlas i hjärnan i någon större omfattning, om man utsätts förkvicksilverånga. Amalgamet ger ju "bara" kvicksilverånga, inleklorgas tack och lov. Den undersökning jag hänvisar till visar att en exponeringav en given mängd kvicksilver ger ungefär tio gånger högre kvicksilvernivå ihjärnan, dvs. i det kritiska organet vid lågdosexponering, än om det samtidigtfinns klorgas i luften. Slutsatsen bör rimligen bli att del saknas vetenskapliggrund för att jämställa exponering i klor-alkaliindustrin med exponering avtandamalgam eller i tandvårdspersonalens arbetsmiljö. Min fråga gällde helt enkelt om socialministern är bereddatt la till sig dessa nya fakta. Anser socialministern inte all ett argumentför amalgamet fallit genom dessa fakta? Jag tror att det är många politiker som underen har tagit de här problemen på allvar, . Detta är infeförsta gången dessa frågor diskuteras i den här kammaren. Det vetenskapligaläget är emellerfid också myckel oklart. Forskare kommer med motstridiga uppgifter,och det är så del fungerar när det gäller forskning. Detta är inte något unikt. tog upp frågan om N 2 och sade attsocialstyrelsen inle kan göra någonting. Låt mig då få säga aft läkemedelslageninte inkluderar odontologisk-tekniska preparat. Jag har redan i svaret sagt attN 2 definitionsmässigt är ett läkemedel - inle ett odontologiskt-leknisktpreparat. kan alltså anmäla tandläkare som använder deltapreparat till hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd. Den tandläkaren kan alltsåsom yttersta konsekvens förlora sin legitimation. Det finns således möjligheterför all ingripa. Jag vill också i detta sammanhang påpeka att NIOM testarpreparat, så det finns alltså en kontroll. En landläkare som utnyttjar ickegodkänt material skall följaktligen, som jag sade, kunna anmälas lill hälso-och sjukvårdens ansvarsnämnd. Han eller hon kan ställas till ansvar för attinte ha handlat i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet. Det finnsalltså möjligheter att ingripa. Del framgår klart av de inlägg som gjorts här attdet behövs mer forskning, eftersom vi inte har någon säker grund att stå på.Jag hörde säga att i de motioner som hennes parti framlagt hadeförbud mot amalgam inte krävts. Vi har infe något fullgott annat material,uttryckte sig . Det är väl riktigt. Vi har inget generelltalternativ. Innan vi sätter in ett nytt material måste vi studera del. Vilkanegativa effekter kan det länkas medföra? Vi skall inle rekommendera något somsedan visar sig ha andranegativa effekter på människor. Detta är viktigt. När det gäller forskningen är del så att detforskningsprogram som nu har presenterat överlämnades lillregeringen . Jag vill inte påstå att någon myndighet eller någonannan har handlat svagt i det här sammanhanget. Då vi befinner oss i ensituation där forskarna lämnar oss olika underlag är det viktigt att vipolifiker har ell mer stabilt underlag, innan vi fattar beslut. frågor är i stor utsträckningarbetsmiljöfrägor. Det är en uppgift både för och förarbetarskyddsstyrelsen att bedöma forskningsresultat och bestämma vilkaslutsatser som skall dras när det gäller hanteringen av amalgam och andraprodukter beträffande dem som arbetar med dessa produkter. Jag kan också sägaatt, såvitt jag vet, håller arbetarskyddsstyrelsen på all utarbeta allmänna rådför denna verksamhet. var inne på frågan om biverkningar. Hanfrågade vad biverkningar är. arbetar med en biverkningsrapport,och det är, som sade, svårt all definiera vad som är biverkningaroch att fä fram enhetliga kriterier. Vi beskylls för långsamhet. Jag tror att fel när hon sade alt del är vi talades vid. Ja, kanske i denhär frågan, men annars har vi väl talats vid i många sammanhang, GullanLindblad! Den långsamma handläggningen beror på att vi måste ha en säker grundatt slå pä, innan vi kan föreslå några nya åtgärder. AnL 18 SIWPERSSON (fp): Vi är säkert överens om att det är vikfigt altdet vetenskapliga läget skall bli så klart som möjligt. Om nu det vetenskapligalägel har varit så oklart , varför har då regeringen inte gettmyndigheterna mycket större resurser än dem som verkligen har lämnats ochframför allt mer än de 16 miljoner som tydligen skall komma forskarna tilldel? Om något skall hända måste dessa läkare, tandläkare ochforskare som arbetar med problemen stödjas på ett helt annat sätt än fidigare.