prot · GC09118 · 1988-12-31 00:00:00 — Det är ju bra atlBirgitta nu säger att hon utgår ifrån atl del kommer alt bli förstärktainsatser. Jag har av alla de andra inläggen här förstått alt det nu finns stödfrån samlliga parlier för en åtgärd, så regeringen behöver faktiskt inte tvekanär del gäller alt förklara elt slörre område än vad som hardiskuterats i västra för elt miljöskyddsområde. Omdet nu är så atl ändå måsle ha sommaren på sig för attulvärdera och kanske också kontrollera om rapporten från ochGöteborgs och län stämmer med verkligheten - jag förutsätter naturligtvisatl den gör del - så kan vi kanske eller lidigl på höstenvänta oss ett klart besked, BirgittaDahl sade redan i sill skriftliga svar på min interpellation atl det faktisklär så alt det regionalt och kommunalt måste till en mängd insalser. Men defrågorna, som man också lyfter fram i ell jättestort paket med förslag tilläigärdsprogram, förutsätter flera initiativ, så atl del är på riksnivå som delskall ske någoniing. Man klarar inte detta helt utan hjälp. Det är ganskasjälvklarl. Omvi nu kan förutsätta atl det blir förstärkta insatser - jag hoppasdel skall bli möjligt - vill jag ändå höra med , Del ligger ju,som någon har sagt här, en förhoppning i atl man har karllagtproblemen och ser vad man skulle kunna göra, eftersom nu bilismen ochvägtrafiken innebär så stora problem. Jag gissar att hade trottalt jag som vanligl skulle gå lill frontalatlack när del gäller E 6-an ochScanLink, för han hade laddat upp för det. Det gäller ju faktiskt alt visa vill satsa på järnvägen. Då räcker det inle med 10 miljarder ,, Vi är ju många som slåss för varenda bandel, både hten ochstor, bl,a, i det område som vi nu talar om för att rädda det som räddas kan.Därför kan banverkels pengar inte räcka. Det finns också i egelparli en väldigl stark opinion. När i går del socialdemokratiskakvinnoförbundet gick ul och lalade om planhushållning började del faktisklhända någonting inom parti i form av påtryckningar som jag förvänlarmig en del av också. Men det är faktiskt så all man måsle satsa mer påjärnvägen än vad man har gjort och mindre på landsvägslrafiken; manmåste t.o.m. minska landsvägslrafiken. Jag skulle gärna vilja ha litet medhållav där. En majoritet av folkel siöder faktiskl satsningar påjärnvägen, och mängder av entusiastiska järnvägsarbetare har arbelal framförslag inle minst för Göleborg och som skulle rädda miljönsnabbt, om man verkligen ingrep, som säger atl regeringen ärvillig att göra. Tillsist vill jag säga lill alt del var ett märkligt inlägg hangjorde när han gick emot regeringen när det gäller hastighetsbegränsning. Jagtrodde inle alt det var möjligt. 31 (); Det finns tekniska problem för genomförande av en tidigareläggning avavgasrening för dieselfordon, säger miljöministern. Del är ungefär del beskedsom vi alltid får, innan besluten fattas i . Sedan när beslulen väl ärfattade, visar det sig atl del mycket väl går att genomföra Jag tyckeralt den diskussion som vi hade om den katalytiska reningen av bensindrivnafordon visar detta. Möjligheter fanns, och man hade alltså kunnat genomföra denfrivilligl tidigare. Sedanär del så, miljöminislern, atl jag här talar om frivillighet, inle om ellobligatorium, som vi i och för sig har förl fram i våra motioner. Sedantalar miljöministern om de ålgärder som måste vidtas på . Det är braatt de vidtas. Det är faktiskt så atl har fått gå längre än deförslag som ministern lade fram. Det gäller både forskning beiräffandehavsföroreningar och forskningen kring fiskefrågorna på . Därför ärdel bra att är pådrivande också på detta område. Närdet gäller frågan om atl vidla yllerligare ålgärder, exempelvis att förklaravissa områden som särskilda miljöskyddsområden, säger miljöministern nu atlhon inte skall tveka att använda den möjligheten. Jag tycker det är bra att deli beredskapen finns med möjligheten all sätta in extra ålgärder. Jag trornämligen atl de åtgärder som miljöministern har redovisal hilfills inte ärtillräckliga för att uppnå den fillfredsställande situafion som vi vill få påvästkusten. 32 RUNEEVENSSON (s): Väslsverige ärett område där försurningen av mark och vatten har gått längst. Elt inslag ikampen för att förbällra della skulle vara alt skärpa kraven betydligt för dekoncessionsförhandlingar som sade förut skulle ske medraffinaderierna. Jag utgår från att man gör det. Närdet sedan gällde hastigheten på vägarna anser jag all den har ökal markantunder . Det finns många orsaker till del, bällre bilar ochannat. Men bl,a, är del den ökade vägrenskörningen som gör all trafikanter somkör lagligt drivs undan av bakomvarande som absolul lill varje pris skallförbi. På det sättet har rytmen i irafiken ökal krafligl . Därföranser jag alt det är mera realistiskt och rikligl atl försöka leva upp till degränser vi har än alt gå ut och ytterligare sänka hastigheterna, någol som ändåingen följer. Del är alltså skärpt övervakning som jag tror får den bäslaeffekten. Sedanskulle det vara roligt att höra kommenlar till det som jag fördefram när det gäller skärpta regler för gödselhanteringen inom det här området -om man skulle utvidga del som gäller till all omfalla hela länoch tex, Beiräffandemitt uttalande när det gäller samarbete över gränserna så står del imiljöanalysen för att när det gäller sopförbränning är det ingetslörre problem, eftersom det bara finns en anläggning kvar, i , och den ärpå väg atl avvecklas . Men faklum är atl alldeles ulanförlänsgränsen finns det en stor anläggning i som heter , Denförhärskande vindriktningen är oftast sydvästlig, vilkel belyder atl det somsläpps ut från denna sopförbränning sprids över slora delar av längenom de höga skorstenar som finns på , Detfinns också en stor kolkraflanläggning i , Även ulsläppen från dennaanläggning går ut över . Därför är det vikfigl att samarbete skeröver länsgränserna, för som jag sade föroreningarna följer inte alltid länsgränser.Därför är det vikfigl alt man lar tag i dessa frågor och 1988/89:118 följer upp dem ordentligt Det skulle man klara genon\ att man hade en organisation över länsgränserna. Anf.33 (): När del gäller dessa frågor är del mycket viktigt all ligga steget förei planeringen, så all man på miljösidan lyckas belydligt bättre än vad man görpå den andra biten. Jag tycker all man har misslyckals när del gällerjärnvägssalsningarna. Vi har en livlig diskussion om den trafikfarliga vägenmellan och exempelvis.Tyvärr går försöken atl få i gångjärnvägen inle vidare bra. Den diskussionen är väldigl trög. Där borde manverkligen salsa, så att man innan man gör vägen så mycket bättre ser lill allfler och fler lär sig ätt la tåget. Då har man ju åstadkommit någonting när detgäller miljösituationen. Miljöministernundvek att över huvud taget nämna någol om försurade brunnar och försuradevatten. Jag tycker del är litet sorgligl, för del är faktiskt del som liggermänniskorna väldigl nära, eflersom de skall dricka det här vattnet. Det hadevaril önskvärl all vi hade fått i gång etl bra system, där man via kommunenkunde ansöka om all fä bidrag. Alt regeringen drog in pengar innebär alt flerakommuner inte längre kommer att bidra lill att åtgärda brunnarna. Det kommeratt naturligtvis drabba människor. Vi vet inte vad det innebär för hälsoriskeratl dricka vatten som är försurat. Anf.34 Miljö- och energiminister : Del finns myckel i det förflutna som är otillräckligt när del gällermiljön. Det tror jag vi är överens om allihop. Det var ju för alt vinna tid,åtskilliga år, som länsstyrelserna fick det här uppdraget att göra en ordentiigredovisning av situationen i länen. Det var för all vinna lid och driva påulvecklingen som vi också har sall i gång de här regionala projekten. Jag ärövertygad om, fru talman, all det kommer atl visa sig att vi tjänar inåtskilliga år genom de pionjärinsatser som görs här och genom den insals somlänsstyrelserna nu har gjort för all redovisa situationen i sina län och vilkaområden de behöver göra något åt, för del ser olika ut i olika delar avSverige. Vihar dessutom det särskilda programmet mot havsföroreningar och luftföroreningarsom nu successivt skärps med ungefär tre års mellanrum. Jag tycker alt vi skallunna oss atl erkänna alt vi änlligen har fåll fart på elt miljöarbete, somtidigare har gått för långsamt. Det är väldigt bra att ha sakligt underlag ochvela exakt vad som behöver göras i olika delar av landet och var resursernabehöver koncentreras. Jagtror atl man för l.ex. västra och skall komma fram lill all manbehöver ytterligare skärpa reglerna för gödselhanleringen och gå längre in ilandel, eftersom tillrinningsområdel är större. Vi behöver även se påskogsvården med molsvarande utgångspunkt. Vi har redan förändrat synen när detgäller utdikningen och vill nu återställa våtmarkerna till de nalurliga silarsom de har varil för all skydda havel bl.a. från utsläpp från jord- ochskogsbruket. Vi behöver gå myckellängre än vi har gjort när del gäller trafiksystemet Det räckerinle i ett korlsikfigl perspektiv i de värsl drabbade 38 delarna av landel ens med laglydighet. Därför genomför vi en generell Regeringen ser detta såsom en jätteskola för alla svenskabilister all lära sig köra ordenlligl och försiktigt med omsorg om miljö ochmänniskoliv. Den oreda som råder på vägarna är oacceplabel. Den visar ennonchalans mol medmänniskornas liv och miljön, som vi inle skall finna oss i.Jag tror atl man också kommer atl få se regionala hastighetsbegränsningar i dedelar av landel där belastningen är störst. Det återstår att se vem somslutligen skall falla beslutet. Jag anser att vi befinner oss i den silualionenatt vi måsle lillgripa sådana åtgärder för att snabbt nå resultat. Inomregeringskansliet pågår ett arbete när det gäller sura brunnar och försuratdricksvatten, och det ser ut som om livsmedelsverket kommer all få resurser förall hantera detta problem. Detta arbete måste inle alltid ha samma form som dehar hafl . Det är alldeles uppenbart atl detta problemär mycket stort i vissa delar av landet. Många kommuner bör sköta sill vatten-och avloppssystem bättre. Här har skelt försummelser, och kommunala insalsermåste göras. Delvore utmärkt med ett samarbete mellan länsstyrelserna över länsgränserna, Ellsådant här utredningsinstitut kan länsslyrelserna själva ta initiativ till ochi så fall förmodligen få en effektivare resursanvändning. Länsstyrelserna fårdå råd med flera specialister än om de skall göra arbelel var för sig, I dessalän bor och lever människor tvärs över länsgränserna, så ell samarbele är högslbefogal, Slulligenvill jag säga till atl problemel inle är rikligl detsamma meddieselfordonen som med den katalytiska reningen av bensindrivna bilar. Delfinns elt fakfiskt problem: Vad skall vi priorilera? Partikelutsläppen,kolväteutsläppen eller kväveoxidulsläppen? De teknologier som vi har i dagtillåter inte att vi minskar på det ena ulan atl del andra ökar. Det är detpraktiska problemet. Vi har inte givit upp inför detta, utan naturvårdsverketarbelar på alt ulforma regler som går all hantera. Kan vi minskatidsmarginalerna, kommer vi att göra det. Jag tror att vi i de värst drabbadeområdena, i slorsläderna, kommer atl behöva ta borl så många som möjligt av dedieseldrivna fordonen. 35 VIOLACLAESSON (vpk): Jag beklagar allBirgitta inle med elt ord vill fortsätta atl diskulera järnvägstrafiken.Min och många andras uppfallning är nämligen att man radikalt skulle kunnaförbättra miljön genom alt satsa mera på järnvägen. Det räcker inte, MarianneSamuelsson, all lära fler och fler alt ta tåget Det måsle också finnas ell lågsom går och går relativt snabbi. Del måsle finnas biljetter, som folk har rådatl använda sig av. Detta är fullständigt självklart . Mycket visar vadmänniskorna tycker om olika kollektiva transportmedel och hur de vill ha dem.Därför är det litet märkligt all så undviker frågan omjärnvägstrafiken. Voredel inle bättre, , att snabbt och resolut ställa upp på vpk:s,miljöparliels och cenlerns sida och satsa minst det fyrdubbla beloppet påjärnvägen ? Skulle inle delta leda fill enbällre miljösituation i hela väslra - och även i andra delar av landel? BirgittaDahl talade om all det egenfiigen är en jälleskola för landets bilister med denhär satsningen som skall göras. Man ställer äntligen upp på vpk:s gamla kravpå en sänkning av hastighetsgränserna, Eflersom del är en ålgärd som man snabbtkan använda sig av, måste den självfallet följas upp med en bällre kontroll. Omdel blir en jälleskola för landets bilister, vill jag fråga: Är inte klassen idenna skola alldeles för stor, ? Antalet bilister är för många.Det håller på atl bh kaos på våra vägar, och del problemet snuddade faktisktBirgitta vid. Vadskall man då göra ål detta kaos mer än att försöka slyra bilisterna genom attsänka hastighetsgränserna och påbjuda katalytisk avgasrening? Finns delnågoniing annal all hoppas på från regeringen, när den nu tydligen inte villsalsa på järnvägen? BirgittaDahl nämnde tidigare all man i internationella sammanhang nu diskuterar etlforskningssamarbete. Det handlar om atl ulveckla ell renl trafiksystem. Delskulle vara elt av de viktigaste forskningsområdena. Hon sade också att honföreträdde det officiella och inte sig själv. Men i internationellasammanhang reste till såsom Sverigesrepresentant både 1984 och 1985. Han propagerade då för att Scandinavian Linkskulle byggas i . Regeringen har även tillåtit byggandel av molorvägen iBohuslän med de konsekvenser della kommer atl få, Däremol har ,, banan saml banan Borås-Herrljunga-Uddevalla inlefått några pengar. Vad vill göra åt della? Förslevice lalmannen anmälde all anhållil all till protokollet fåantecknat atl hon inte ägde rätt till ytterhgare inlägg. 36 (): Jag kan inle låla bli att kommenlera tal om all manvinner tid genom atl länsstyrelserna gör sammanställningar om miljösituationen.Birgitta antydde all miljöåtgärderna då kommer snabbare. Jag har snararefått den uppfattningen alt när regeringen tillsätter ulredningar och görsammanställningar är del för atl vinna lid åt dem som smutsar ner miljön. Förslnär induslrin har lyckals ulveckla batterier som är ickealkaliska, förbjuderregeringen alkaliska batterier. Förbudel kommer inte före industrin. Denkatalytiska avgasreningen kom mycket sent till . Svenska bilföretag hari exporterat bilar med katalysatorer till andra länder, l.ex. Enbekant lill mig berättade följande. Hanhade arbetat i och kom lillbaka till med sin ,tillverkad i . Han hade tagit borl själva katalysatorn, eflersom hanvissle all det inte fanns oblyad bensin i . Hos Svensk Bilprovningirodde man atl instrumenten var felakliga. T.o.m. utan katalysator hade bilenså rena avgaser. Den uppfyllde de krav som man ställde i , men som man intekunde ställa i på de svenska bilfabrikanterna. Då har den svenskaregeringen inte vunnit tid åt miljön utan åt bilfabrikanterna. Jagvill också lala om järnvägen kontra flyg- och laslbilstrafik. Här utreder manoch vinner tid åt dem som vill lägga över än mer godstrafik på landsväg och dem som vill ökaflygets andel av transportarbetet. Man utreder och man utreder, men maninvesterar endasl i ringa grad i en utbyggnad av järnvägen. Man vinner tid åtden som inte värnar om miljön. Tänkom vi i kunde vidta radikala åtgärder. Jag kan ta ett exempel frånJapan, när japanerna började bli medvetna om att man behöver en ren miljö föratt kunna överleva. Utanför på vägen mot de berg där man kan åka skidorlåg en kemisk induslri, . Den blevålagd att rena enligt vissa normer. Denna industri ansåg sig emellertid varaden enda och dominerande arbetsgivaren i området och struntade i reningen. Såkom den dag då företagets respittid gick ut. Inom industrin kände man sigganska säker i sin starka ställning. Jo, polis kom dit och slängdefabriken, 9 000 arbetare blev arbetslösa. Japanerna vågade alltså göra deltaingrepp. Efter denna händelse vågar inte andra företag ta denna risk utan införrening. Jag skulle önska att den hade samma mod alt vidtaåtgärder. Då skulle också industrin skynda på betydligt snabbare än , Anf.37 Miljö- och energiminister : vilseledande inlägg får inte stå oemotsagt, Försl ochfrämst har länsslyrelsernas redovisningar givit oss ett fullständigt uniktmaterial, som inte fanns tidigare och som kan läggas till grund för radikaltskärpia ålgärder, anpassade till förhållandena i resp, län. Man har mobiliseratkunskaper på etl sätt som inte har skett tidigare. Närdet gäller miljöprojekt kan jag peka på ett pionjärarbete som har utförts iflera fall och som innebär att man har utvecklat metoder för att kunna läggafast skärpta gränser, som vi inle har haft. Man har t,ex. i etlmiljöprojekt i utvecklat metoder för att mäta kolväteutsläppen. Fördet första har man avslöjat atl ulsläppen är mycket större än raffinaderier ochindustrier har sagt. För det andra kan undersökningarna läggas tillgrund för skärpta krav och kontrollsystem, som vi tidigare inle har hafttillgång till. Närdet gäller pågår just nu längs efter lopp en systematiskomprövning och skärpning av alla givna tillstånd till både industriellverksamhet och annan verksamhet, inkl, många kommuners avloppssystem. Beträffandevissa industrier och induslribranscher har vi generelll skärpt kraven ochtillämpar dessa skärpta krav i ställningstagandet i enskilda anläggningar. Detintressanta är att många av regeringens beslut har fattats under industrins hotom nedläggningar. Det skedde t,ex, när det gäller Skoghallsverken, som jagnämnde tidigare. Men inle i något enda fall har det skett någon nedläggning,utan industrin har uppfyllt de nya och hårdare kraven. Mankan givetvis diskutera om inte kunde ha fattat beslut om avgasreningtidigare. Vi fattade dock beslutet tidigare än något annat land i mensenare än och , Det som skiljer oss från är att vi har etteffektivt kontrollsystem för hur reningen fungerar. Det har man inte i , ochdet innebär att effekterna av vårt beslul är mycket mer betydande. Förstevice lalmannen anmälde all anhållil all till protokollet fåantecknat atl hon inle ägde räll lill ytterligare inlägg, Anf.38 (): kallar mitt inlägg vilseledande, men hon angav inte påvilken punkt. Jaghar inte förnekat atl de ulredningar som görs är till nytta. De skall göras.Men behöver regeringen, som utredningarna pågår, besluta - motGöteborgs kommuns vilja - att Säröleden skall byggas om lill motorväg?Göteborgs kommun ville ha en kolleklivfil och öka kolleklivlrafiken i stället.Är det verkligen rimligt atl lägga ner miljarder på en molorvägsbil på ell parmil som dessa utredningar pågår? Det är molslridande åtgärder. MiljöprojektGöteborg hör vi ofta myckel skryt om. Jag har fått uppgiften atl del endasl ärlack vare hängivna medarbetare i miljöprojektet som det bhvit någonting av.Från början hade regeringen bara anslagit pengar lill löner och konlor. När ha pengar fill utgifter av annat slag, t,ex, konsulter, fick man svaretatt om man hade några utgifter kunde man väl skicka kvittona lill regeringen.Detta har jag visserligen hört i andra hand; men jag har också hört atlmedarbetare hotat med alt säga upp sig för all kunna få resurser alt utvecklade meloder med hjälp av konsulter och annal som presenteras och som ärresultatet av ett utmärkt arbete där nere. Menvi göteborgare har absolut fått intrycket atl det egentligen inte var meningenatl del skulle komma ut så myckel mer än ett propagandajippo. Anf.39 Miljö- och energiminister : Det blir värreoch värre när talar. Miljöprojekteti har fått myckel betydande anslag i flera ohka omgångar för den typenav insatser som nämner. Det har lett till all man kunnal läggafram pionjärförslag på en rad områden. Regeringenförutsätter dock att projekiei försl redovisar en arbelsplan innan regeringenger medel för särskilda insalser. Man har jobbal mycket kort fid, och jag villgärna betyga alt många insatser varit både ideella och skickliga. Poängenmed miljöprojektet är atl vi handplockar personer som går lilel ulöver delvanliga och som skall hjälpa fill atl få fart på utvecklingen och mobilisera deresurser som finns. har fått de anslag det behövt för högstbetydande konsultinsatser. , Förste vice talmannen anmälde att ElisabetFranzén anhållit all tiU prolokollel få antecknat att hon inte ägde rätt tillytterligare inlägg. Överläggningenvar härmed avslutad. 8 § Svar påinterpellation 1988/89:226 om erosionsskadorna på vissa skånska kustavsnitt Anf.40 Miljö- och energiminister : Per Stenmarck har frågat mig hur jag ser på problemen mederosionsskadorna på de skånska stränderna, om det pågående Östersjösamarbetethar lett till någol resultat samt på vilket sätt som regeringen kan stödja arbetetmed att komma till rätta med erosionsskadorna. Jagbesvarade en liknande inlerpellalion av Per Stenmarck ,Jag vill nu liksom då framhålla att jag naturligtvis ser allvarligl på deproblem med erosionsskador som förekommer ulmed bl,a. den skånska kusten. Enviktig utgångspunkt när det gäller möjligheterna att komma lill rälla mederosionsproblemen är alt den sländigl pågående förändringen av strandlinjenmåsle ses som ell led i nalurens egna processer. Jag länker då påhavsströmmarnas inverkan och på den landsänkning som pågår sedan den senasteistiden. Mänskligplanering och verksamhet måsle anpassas lill nalurens villkor. Del belyderbl,a. alt utsläppen av föroreningar måste minskas radikall både globalt,regionalt och lokall. Del är bakgrunden lill regeringens ansträngningar bådeinternationellt och här hemma alt komma till rätta med klimatförändring,försurning och havsföroreningar. Det är också skälet till de hårda miljökravsom nu ställts på bl,a. industrier, jordbruk, fordon och energianläggningar. Ocksånär det gäller planeringen av markanvändningen måste samhällsul-byggnadenanpassas lill de ramar som naluren ger. Del arbete med översiktsplaner enligtplan- och bygglagen som pågår i landets kommuner är därför av mycket storvikt. Enligt vad jag har fått veta har de berörda kommunerna behandlaterosionsfrågan i etl gemensaml utredningsarbete. Närdel gäller de tekniska förutsättningarna att skydda mark, byggnader ochanläggningar mol erosionens inverkan pågår forsknings-.och utvecklingsarbetevid bl.a. . Detta arbele sker i samarbete med de berördakommunerna. Vadgäller Östersjösamarbetet har det av skäl som alla kan förstå varil nödvändiglatt koncenlrera arbetet på de föroreningar som är följden av människansverksamhet. Jag ser det emellertid som nalurligt att strandslaterutbyter erfarenheter om erosionens inverkan och om tekniska lösningar för althndra effekterna av denna process. Prot,1988/89:118 Omerosionsskadorna på vissa skånska kustavsnitt 41 PER STENMARCK (m): Jag ber atl få lacka miljöministern för svaret på min interpellation.Jag konstaterar alt miljöministern ser allvarligt på problemel, men attegentligen inte särskilt mycket har hänt sedan vår debatt , för atl mölade skador som erosionen orsakar. Detfinns på sitt säll en ganska ödesfnältad bakgrund till den här frågan. Närhavsvattnets nivå stiger som landmassan sjunker, så är det etl axiomatl havel brer ul sig på landets bekostnad. 1 en sådanutvecklingsprocess, som kanske både är en nalurlig del av Omerosionsskadorna på vissa skånska kustavsnitt naturens förlopp ochsamtidigt någonting som vi människor på olika sätt satt i gång, står vi tillstora delar maktlösa. Detproblem som jag här tagit upp, och som jag också förde fram i en interpellationför , berör de erosionsskador som i allt större utsträckningdrabbar våra stränder, och som innebär att sanden försvinner. Frånett år till ett annat kan det ofta vara en långsam och omärklig process, menöver en historisk tidsperiod av några sekel kan det i många fall röra sig omhundratals meter. Tillicke oväsentlig del är detta ett globalt problem. Många länder runt i våromvärld är drabbade. Många åtgärder har också vidtagits med blandat resultat, INorden kan vi på flera ställen se en fortgående förstörelse av kusterna. Detgäller framför allt vid i och längs södra ochvästra . ISkåne är stora delar av sydkusten utsatt för en kontinuerlig erosion sedanmånga år tillbaka. Strändernahar minskat kraftigt, vilket har drabbat ett antal kustkommuner.