prot · GC0995 · 1988-12-31 00:00:00 — Den ekologiskabalansen har rubbals. fick vi den omfattande algblomningen som slogut allt liv i stora områden. har många områden inte hämtat sig. I andradelar av haven har det handlat om en omfattande ulfiskning. Det är alltså viktigt att på olika sätt värna omfiskerinäringen. Den behövs både därför att fisk är ett värdefullt inslag ikosten, som egentligen borde utgöra en större andel än det gör, och därför attfisket i vissa delar av landet är en avgörande del av sysselsättningen. Vi är från vpk;s sida därför glada över att utskottet ivissa avseenden gick längre än regeringens ursprungliga förslag, men vi anseralt ytterligare insatser behöver göras. Del behövs en övergripande plan för fiskerinäringensutveckling. I avvaktan på en sådan plan behövs det ökade samhällsinsatserenligt de stödformer som finns att tillgå. Vi har därför föreslagit ökadeanslag när det gäller bidrag till fiskehamnar. Vi anser också att lånen tillfiskerinäringen bör utgå med samma belopp som . Vi anser vidare att ensärskild fond bör inrättas för att garantera fiskarna kompensation då kraftigamiljöstörningar inträffar. Vi anser slutligen att anslaget till fiskevård börräknas upp med 3 milj. kr. med tanke på det stora rekreationsvärde och denomfattning sportfisket har. Därmed, herr talman, yrkar jag bifall till samtligareservafioner som vpk står bakom i detta betänkande. kommersenare i debatten att särskilt ta upp de frågor som berör rennäringen. Jord- och skogsbruk, m.m. 6 ASADOMEIJ (mp): Jag har importerat en förkylning från Parisoch kommer därför inte att tala så länge . Jag skall börja med att beröraGATT-förhandlingarna. Prot.1988/89:95 har det alltså tagits ett beslutinom om en frysning av prisstödet. 12 april1989 Än så länge är det väldigt osäkertvad det kommer att betyda för del, Jord- och skogsbruk mm. men vaddet kommer att betyda för'del är det ju egentligen vi här som skallbesluta om. Och visst finns det också chanser nu när jordbrukspoh-liken skallläggas om. Man kan väl knappast säga att den jordbrukspolitik som har bedrivitshittills har varil så värst framgångsrik. Vi log upp del här problemet på ett möte i Brysselmed European Greens, där 17 gröna partier enades om ett gemensamt program införvalet till EG-parlamentel. Där kritiserade vi den politik som har bedrivitsdels i , dels i . Trots att inle är något ,har vi ju en liknande jordbrukspolitik, där jordbruksstödet har baserats på ettprisstöd, vilket har lett till ökad intensitet och ökad miljöförstöring. Vi vill satsa på ett jordbruk där man klararmiljöfrågorna, sänker intensiteten och i stället använder sig av en störreareal. För vad kommer del alt innebära om man minskar den totala odlade arealeni världen och i . Jo, om inte vi i producerar vår egen mat - föräta måste vi trots allt - så måste vi köpa den från andra länder. Anta att vidå köper den från holländarna, som har en betydligt intensivarejordbruksproduktion än vad vi har, med större kväveläckage och störreanvändning av kemiska bekämpningsmedel - vad är då vunnet ur miljösynpunkt?Ingenting! Då har det blivit sämre även om vi har minskat prisstödet och sänktintensiteten i . Vad blir följden om vi skall importera livsmedel från andraområden i världen som är svårt drabbade av markerosion och jordförstöring avolika slag, t.ex. försaltning? De gröna partierna i vill alltså ha en nyjordbrukspolitik, men vi vill inle ha avreglering till varje pris. Vi vill skall införa en ny jordbrukspolitik, där man i stället för det prisstöd sombara leder till intensifiering satsar på andra typer av jordbruksstöd, sombidrar till bättre miljö och användning av större åkerareal. Också kvalitetsbegreppet i vill vi ändra på. Vi menaratt kvalitet är något mycket vidare än del som kan mätas i några kemiska ellerfysikaliska analyser. I begreppet livsmedelskvalilel vill vi lägga in helaodlingssyslemels kvalitet och aspekter när det gäller djurhållningen. Vihade ju en debatt om detta , där vi i , vpk och -och faktiskt också , men jag tror alt de har svängt nu - sade alt viskall ställa samma krav på svenska och utländska produkter, även när del gällerproduktionsmetoderna. Den debatten kommer vi att få ta på nytt närproposilionen om livsmedelskvalitet kommer upp senare i vår. Jag menar all även om vi avreglerar och inle ställer sammakrav på de importerade produkterna och deras produktionsmetoder, kan del i ställetleda till en intensivare produktion i andra länder och lill att man då ökarvärldens miljöförstöring och försämrar livsmedelskvalitelen. Sedan vill jag beröra ett par andra reservationer. Den enagäller ekologiskt lantbruk. Visst är del sant att del inte skulle kunna lösa de stora miljöproblemen inom jordbruket, men vi ser ekologiskt lantbruk som en spjutspets, som kan få mycket stor betydelse när det gäller att lösa miljö- och resursfrågorna . Även om del ekologiska lantbruket flerdubblades 22 snabbi, skulle inle del lösamiljöproblemen, eftersom del är så oerhört litet i dag.Parallellt med att vi satsar på ekologiskt lantbruk krävs det att vi ocksåbörjar ställa om hela det konventionella jordbruket. Men för att möjliggöra denna satsning på ekologisktlantbruk behövs det mer rådgivning. Där finns del ett verkligt sug frånbönderna. Vi har föreslagit att åtminstone varannan lantbruksnämnd, i ettförsta steg, skall ha råd med en rådgivare i ekologiskt lantbruk. Jag yrkarbifall till reservalion 3. Sedan vill jag beröra en vpk-motion omlivsmedelskontrollen - reservation 56. Det har hänt en hel del sedan motionenskrevs. avstod från all motionera om det här , eftersom vi skulle motionera i samband med propositionen omlivsmedelskontrollen i stället. Del gjorde vi också, och del gjorde även andraparfier, som hade litet olika idéer om finansieringen av livsmedelskontrollen.Även om inte alla partier har precis samma linje, enades vi ändå om en sak:regeringens förslag var inte bra. Regeringens förslag var också så diffust attdet var svårt att se vad del egentligen bestod av, så vi sade att regeringenfår komma tillbaka med ett nytt förslag till avgiftsfinansiering. Det gör attdet kommer att ta tid att få in några avgifter; det hade det kanske gjort ändå,av byråkratiska skäl. Därför kommer del helt enkell alt fattas pengar, ochdärför är det relevant att satsa mer budgetmedel på livsmedelskontrollen. Tyvärr kan vi inte rösta för vpk;s reservation, för denuttrycker en tveksamhet till avgiftsfinansiering som princip, och vi vill juavgiftsfinansiera livsmedelskontrollen. Därför kommer vi att avstå i denomröstningen. Jag skulle vilja säga en sak till . Jag harsvårt att förslå hur ni kan tala om ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken ochsamtidigt vilja avskaffa avgifterna på handelsgödsel och kemiskabekämpningsmedel. Jag kanske missuppfattade , men jag tycktefaktiskt att han sade det. vill jag yrka bifall till alla reservationer därmiljöpartiet står med. Innan rösten helt lar slut kan jag säga att jag som turär har delegerat en del till och Hans Leghammar, om skog ochfiske. 7 (vpk) replik: Det gäller den vpk-reservation omlivsmedelskontrollen som berörde. Hon har insett det som vi insågunder allmänna motionstiden, nämligen alt det skulle komma att behövas pengarför att genomföra livsmedelskontrollen . kan tydligen inte stödja reservationen därföratt den skulle innehålla ett avståndslagande från avgiftssystemet i sig. Jagkan inte riktigt förstå den kommentaren. Reservationen säger nämligen ingentingannat om avgiftssystem i sig än så här: "En avgiftsfinansiering kanövervägas, men i ett uppbyggnadsskede behöver resurserna för verksamhetenförstärkas med budgetmedel." Del är alltså mycket svårt att ireservationen inläsa något avståndstagande från avgiftsfinansiering i sig. Dethar också framgått av vårt ställningstagande när det gällerlivsmedelskontrollen att vi inte tar avstånd från ett avgiftssystem somprincip. Jord- och skogsbruk, m.m. Prot.1988/89:95 Anf. 8 () replik: 12 april1989 Herr talman! Vad jag vänder mig motär den rad i mitten av motion 56 där Jord- och skogsbruk m.m. det ståratt en avgiftsfinansiering kan övervägas. Vi skulle helst stödja en text somsäger att livsmedelskontrollen skall avgiftsfinansieras. Vi kommer emellertidinte att rösta emot den här reservationen, ulan vi kommer vid voteringen attavstå. Det måste helt enkell bli så att regeringen i alla fall får skjuta tillbudgetmedel, eftersom regeringen fått bakläxa på sitt diffusa förslag omavgiftsfinansiering. 9 (): Det betänkande som vi nu debatterar behandlarjordbruksdepartementets huvudtitel. Bilaga 11 till budgetpropositionen.Utskottet lillslyrker regeringens förslag om medelsanvisning och bidragsramarunder samlliga rubriker, med undantag för anslaget E3; Främjande av fiskenäringen. Socialdemokraterna i utskottet har gjort den uppdelningeni deballen, att jag kommenterar jordbruksområdet, som föranlell reservalionerna1-28. kommer senare att behandla skogsbrukels område, medanKaj kommer alt beröra fiskefrågorna. På grund av del genombrott som skett iGATT-förhandlingarna har vi fått en ny situation, som reser en hel del frågormen som också ger intressanta perspektiv för framliden. Det har sagts i debatten att vi ensidigt skulle avregleraoch att det svenska jordbruket skulle komma på efterkälken. Det tror jag förmin del inte på. Vi måste naturligtvis föra förhandlingar och slå vakt om vårtjordbruk. Jag har också svårt att dra de konsekvenser som man gjort i debatten,nämligen alt vi här skulle besluta om hur det skall gå. Det kommer naturligtvisatt bli sedvanliga förhandlingar, där vi får hävda de svenska intressena. Jagskall inle kommentera delta ytterligare, eftersom jag är helt säker på attjordbruksministern kommer att la upp dessa frågor. har ett modernt och effektivt jordbruk medskickliga och duktiga företagare. Del svenska jordbruket står sig också väl ien jämförelse med jordbruket i andra länder. Det torde vara ställt utom allttvivel, och det är naturligtvis positivt. Att vi har ett intensivt och effektivt jordbruk haremellertid också medfört en del icke önskvärda konsekvenser. Vår miljö harkommit alt påverkas negativt. Det har varil en alltför stor användning avkonstgödsel och bekämpningsmedel. I vissa delar av vårl land har del skett enalltför stor koncentration av djurhållning, vilket är i stor utsträckningkommit all bidra till övergödning av mark och vatten. Därför är del nödvändigtalt vi nu ändrar produktionsinriktningen och därvid lar större hänsyn till vadnaturen tål. Del har också varil inriktningen påjordbrukspolitikens områden. Den inriktningen präglar också den propositionsom vi nu behandlar. Berörda myndigheter har fått i uppdrag all gå vidare iarbetet på att minska användningen av bekämpningsmedel, bl.a. inom jordbruket.Inom lantbruksslyrelsen inrättar man nu ett råd för alternaliv odling. Den situation vi har är en följd av flera faktorer,bl.a. 24 Men situationen beror också på attnäringen utvecklat och lagil lill sig nya Del är därför nödvändigt att alla parter hjälps åt och Prot.1988/89:95 samspelar för alt vi skall komma till rätta med problemen. Delta ärockså inriktningen i det betänkande vi nu behandlar. Jordbruketär utan tvivel en myckel viktig resurs i samhället, även om del i ' "' '" ' dag är enliten näring med sina sysselsatta av den totala befolkningen. Näringen haren stor och kanske helt avgörande betydelse för landsbygdens och naturvårdensutveckling. Ur regionalpolitisk synpunkt fyller jordbruket också en viktigfunktion. Det finns glesbygdskommuner där av arbetskraftenär beroende av jordbruksnäringen. Del är också viktigt att man i de fortsattaGATT-förhandlingarna har i åtanke hur vi skall klara jordbruket iregionalpolitiken. Utvecklingen och utformningen av jordbrukspolitiken ärviktig inte minst för Norrlandslänen. Här har Norrlandsstödet en storbetydelse. Detta är en fråga som vi i utskottet och här i kammaren kommer allfå la ställning till . En annan fråga som också har stor betydelse för jordbruketoch den fortsatta utvecklingen är hur vi skall få våra ungdomar intresserade avjordbruket och därmed underlätta generationsväxlingar i företagen. Hur vi skalllösa de sociala problemen - avbytarsystem, semester och arbetstider-är frågorsom vi måste ta itu med i framfiden. Dessa frågor måste få sin lösning omungdomen skall komma alt intressera sig för jordbruksnäringen. Detta är alltsåviktiga framtidsfrågor. Jag skall kommentera en del av de reservationer som fogalslill betänkandet. Reservationerna 1, 2 och 3 tar upp bl.a. frågan rådgivningi alternativ odling och ekologisk odling. Enligt budgetförslaget ökas anslagetför detta ändamål med 5,8 milj. kr. Vi har också fått besked om att mankommer att satsa 50 milj. kr. på forskning om och utveckling av den alternativaodlingen. Vidare föreslår miljö- och energiministern i miljöpropositionen enökning av anslaget till kemikalieinspektionen med 7 milj. kr. Jag yrkar därföravslag på reservationerna 1, 2 och 3. I reservation 9 tar och upp frågan ominformation rörande den nya djurskyddslagen. I propositionen ochutskollsbetänkandet föreslås ett anslag på . för särskilda insatserpå detta område. Dessutom föreslås ett anslag på 1,5 milj. kr. för informationom djurmiljön. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan på denna punkt. I reservation 11 föreslår de moderata utskollsledamölernaalt anslaget lill jordfonden skall minskas. Vi har den uppfattningen attjordfonden är ett myckel bra instrument för alt förbättra företagsstrukturenoch arronderings-förhållandena. har nämnderna också ökatutförsäljningen, och man har en betydligt större omväxling än tidigare närdet gäller faslighetsförsäljningen. I och med den nya jordförvärvslagen har man också enstörre inlösningsskyldighet, varför vi tycker att det är nödvändigt att haanslaget på den nivå som det är i proposilionen. I reservation 12 lar upp bidragsramen förfrämjande av trädgårds näringen. I propositionen anvisas 12,5 milj. kr., och en viss kritik harriktats mot all anslagel är för liiet. Men pågår förhandlingar mellan staten och 25 Jord- och skogsbruk, m.m. näringen,och innan vi har sett hur de utfaller har utskottsmajoriieten ansett detlämpligt att tillstyrka regeringsförslaget. Jag yrkarbifall fill utskottets hemställan och avslag på reservationen. I reservation 13 tar , vpk och miljöparfiet uppeffekterna av . Lantbruksslyrelsen har ju nu tillsatt den s.k.radiakgrup-pen, som skall hålla uppsikt över vad som händer. Statensstrålskyddsinslilul har också genomfört särskilda undersökningar i Gävleborgslän. Anslag till ersättningar ål dem som lidit förluster pågrund av olyckan anvisas . gick 51 miljonertill rennäringen, och till utövare av fiske, jakt och bärplockning utbetalades5,5 milj. kr. Utskottet tillstyrker propositionens förslag, och jagyrkar bifall lill vad utskottet har hemställt. Reservalion 16 gäller ändrad anslagskonstruklion förprisstöd till rennäringen. Jag vill då säga att en återgång lill 1985/86 årsförhandlingsordning vore väl att ta ett steg bakåt. Den anslagsform somtillämpas gör det möjligt att använda anslaget på ett friare sätt.1985/anslag var väldigt hårt knutet fill slakten. De resurser man fårlill förfogande kan man nu använda på ett bredare sätt och också gå in pårationaliseringsfrågor. Jag yrkar avslag också på den reservafionen och bifalltill utskottets hemställan. Reservafion 19 från och ommiljöförbättrande åtgärder inom jordbruket gäller stödet fill lagring avgödsel. Reservanterna vill höja högsta bidraget . I och för sig kan man diskutera kronorna, men det handlarinte om nya anläggningar, utan här är det fråga om en utökning av lagringstidenfrån , och utskottsmajoriteten har tyckt alt regeringensförslag är väl grundat. Jag yrkarbifall fill utskottets hemställan även i det stycket. Slutligen vill jäg beröra reservalion 28 om fördelningenav kostnaden för överskottsproduktionen av spannmål. Detta är en lång följetongsom började redan i livsmedelskommittén, och sedan har diskussionen fortsalt. Menatt pengarna skall gå till att stimulera övergång till annan produktion, därområder det ingen tvekan, och det är just del som sker med de åtgärder regeringenföreslår. De ligger i linje med det beslut har fattat. Det var den sista av de reservationer jag hade tänktkommentera, och jag yrkar bifall fill utskottets hemställan också beträffandedet momentet. Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 10SVEN () replik: Del gläder mig alt har så storförtröstan på att problemen skall lösas. Jag hoppas innerligt att han har rättoch alt det går den vägen han förespråkar. Jag vill understryka alt vårt land är oerhört beroende avomvärlden. är kanske det av länder som är mest beroende avvad som sker i omvärlden. Vi är ganska små, och vi har inget stort block att fåstöd av, utan vi får förhandlasjälva. Därför vill jag ge och dem han Prot. 1988/89:95 företräder ett varningens ord: Överskatta inte våra möjligheter! Jord- och skogsbruk, m.m. Deteffektiva, rationella jordbruket bidrar till miljöförstöringen, säger herrSelberg. Så är det inte. Det effekfiva jordbruket är inget hot mot miljön ellermot naturvården. Hotet kommer vid överoptimal användning -missbruk - avgödselmedel, bekämpningsmedel och sådant, men det är inget effektivt jordbruk.Det effektiva jordbruket är någonting helt annat. Jagvill understryka att det är farligt, om man inte vet vad det innebär attbedriva ett effektivt jordbruk och man så att säga missbrukar ordens valör här.Alla försök visar, även urlakningsförsök, att del effektiva jordbruket är ingethot mot miljön. Jag vill slå fast det. HerrSelberg tar upp, mycket riktigt, och jag nämnde det i mitt inledningsanförande,jordbrukets betydelse med avseende på naturvård och regionalpolitik. När vi nu gårin i nya förhandlingar och får göra nya ställningstaganden, bl.a. beträffandefinansieringsformer, måste vi vara väldigt uppmärksamma på att det ärnödvändigt att samhället kompenserar jordbruket för dessa nyttigheler.Jordbruket, som i stort sett gratis har tillhandahållit de härförmånerna eller nyttjanderälterna, kommer inte i fortsättningen att orka bäraden bördan, sanna mina ord! Samhället måste gå in och ge kompensation. HerrSelberg talade om ungdomar som är intresserade av jordbruk - okey, det måstefill en annan attityd här - och han nämnde jordfonden. Visst finns det myckelpengar i jordfonden - sade det själv - och därför finns detmöjlighet att plocka pengar ur den. Tillslut några ord om rennäringen. En återgång till den gamla förhandlingsordningenär inget att slå efter, enligt . Jag vill säga att vi vill ha enfriare förhandlingsordning. Det är inte i rennäringens intresse att så att sägaha ett tak att förhandla under, utan det gäller att ha fria förhandlingar. Anf.11 () replik: Ett parkommentarer till Selbergs inlägg. Närdet gäller trädgårdsnäringen är det två olika saker vi talar om. I vårreservation tar vi upp frågan om ökat stöd till rationaliseringar. Vi anser attdet är viktigt att det stödet utgår med ytterligare 1 milj. kr. I den andrafrågan, som handlar om stöd till röjningsålgärder med anledning avomställningen på grund av att vi har ändrat reglerna för import av äpplen ochpäron, är jordbruksutskottet enigt om all regeringen skall återkomma medförslag, om det visar sig att det behövs mer pengar. Närdel sedan gäller statens delansvar för överskottsarealens kostnader tycker jagatt den viktiga punkten är frågan om tiden när ersättning skall utgå. Jag villfråga Selberg: När vi har bestämt att samhället skall betala ut ersättning föröverskottskostnaderna , kan det då vara rimligt skjuter på användningen av dessa pengar långt utanför den ramen? Dettagäller alltså pengar. Vad kommer att hända med skörd? Skallutbetalningen då förskjutas långt in ? Sedanvill jag ta upp frågan om GATT-reglerna, som var inne på inledningsvis. Han berörde ju frågan om Norrlandsstödet. Här är det 27 Prot.1988/89:95 intressant att fundera över vad gällande lagstiftning - ellerexisting legisla- tion, som det står i texten -innebär. Är del beslut, som innebär att Jord- och skogsbruk m.m. produktioneni skall upprätthållas nivå? Om det är gällandelagstiftning, borde jordbruksnämndens förslag om höjt prisstöd vara nödvändigtatt genomföra trots GATT-reglerna. Om eller jordbruksministern kundeutreda detta, tror jag att del vore väldigt värdefullt. 12 (vpk) replik: berörde i sitt inlägg en delreservationer från vpk, som han yrkade avslag på, och jag skulle vilja bemötadel. Det gäller l.ex. den alternativa odlingen. argument är attregeringen har infört ett omläggningsstöd för alternativ odling, ochdärför yrkar han avslag på reservationerna i della avseende. Men det är justdetta kortsiktiga omläggningsstöd som medför ett ökat behov av rådgivning ochinformation, av att lantbruksnämnderna får anställa rådgivare i alternalivodling runt om i landet. Just därför att man gör detta så kortsiktigt ochdärmed skapar ett stort behov av stöd och information när det gälleralternativ odling blir del desto viktigare att bifalla de krav som ställs ireservationerna. När det gäller djurskydd tycker jag att självhade del bästa argumentet för att man skall bifalla l.ex. vpk:s reservalion.Regeringen anslår ju . till della ändamål, sade han. Det är heltuppenbart och kräver ingen som helst argumentering all . Det är nästan en oförskämdhet att föreslå ett sådantbelopp. Beträffande GATT-förhandlingarna berörde ocksådel som jag tog upp i mitt inlägg, nämligen jordbrukels regionalpolifiskabetydelse, och jag tyckte att han uttryckte samma farhågor. Däremot varinlägget inte på något vis klargörande när det gäller att få vetskap om påvilket sätt regeringspartiet nu tänker se till, att jordbruketsregionalpolitiska aspekter beaktas i den ökade internationellaliberaliseringen. Vi väntar just på att få klargöranden. Farhågorna delar vialla, men det är upp till er som driver den här politiken att tala om, hur viskall undvika de negativa konsekvenserna. 13 () replik; Jag önskar bara kommentera för regeringens åtgärd all ensidigt bestämma över användningen avstatens medel för överskottsarealer. Vi har, som jag påpekade, inte någrainvändningar mot att man låter en del av medlen gå till alternativodling.Möjligtvis kan man fråga sig vad odling av fånggrödor kan ha för betydelse föratt komma fill rätta med överskotlsarealen. Del vi vänder oss emot är att man inte har fört någraöverläggningar med näringen . Visserligen har man från departementet hävdat att man har överlagt, men när vi frågar näringens företrädare säger de alt de har fått information men inte haft någon möjlighet att påverka regeringens beslut. Det är ett avsteg från tidigare praxis. När del gäller både alt tabeslut om träda och Omställning 90 har del förts reala förhandlingar mellan staten och näringen. 28 Vi hoppas också att vi får en annanuppläggning när det gäller andelen för beslut finns det uttalat att det i första hand ankommer påjordbruket att aktivt arbeta för anpassningsåtgärder på vegetabilieområdet somleder lill att samhällets delansvar för finansieringen upphör. Skall näringenha del ansvaret, måste den kunna vara med och påverka vad medlen används lill. 14 () replik: När man sätter sig vid förhandlingsbordet, ÅkeSelberg, har man förhoppningsvis en åsikt. Det är del jag och några lill förfram all bör ha. GATT-reglerna är ju i sig väldigt diffusa, och Sverigemåste ha en linje när det gäller att tolka dem. Del är därför vi i EuropeanGreens arbetar internationellt och försöker påverka våra länder för en viss synpå GATT-reglerna och en viss syn på handeln - hur vi ser på kvalitetsbegreppetoch miljöfrågorna l.ex. Del kan väl ändå inte vara meningen att Sverigeständigt i internationella förhandlingar skall bete sig som något slags släppråm. När det gäller bidraget till gödselvårdsanläggningarkritiserade den reservation som vi har fillsammans med centern.Visst kan man diskutera om man skall ge stöd till en näring på det här viset.Man kan ju säga att det bara är att ställa kraven, och sedan får näringen klarasig bäst den kan.