prot · GC09125 · 1988-12-31 00:00:00 — Därför vill vi - och på den här punkten har vi även fått stöd frånvpk - göra en ändring så att det uttryckligt sägs att även andra skador än desom direkt kan mätas i pengar skulle räknas in. Vi har också frågan om saltvatteninträngning igrundvattnet. Här är det och vpk som har tagit upp en mycket viktigfråga. Saltvatten i grundvattnet har nämligen blivit ett allt värre problem iskärgårdsområdena. Jag tycker att det är synd att inte hela utskottet harkunnat följa en sådan här sakligt motiverad linje, att vi skall se överlagstiftningen för att lösa detta problem. Det finns inget bra sätt att med dagens lagstiftning lösadetta. Utskottsmajoriteten hänvisar till PBL och säger att problemen kan lösasgenom att dess bestämmelser fillämpas. Men PBL kan man bara använda för attplanera nybebyggelse på det här sättet. Vad händer när befintlig bebyggelseökar sin vattenförbrukning? Det kan göras på många oUka sätt. De boende kant.ex. börja bevattna sina trädgårdar mer. Vattentoaletter kan sättas in. Detfinns många sätt att öka vattenförbrukningen på. Det kommer man inte åt medPBL. Tyvärr har återigen ställt upp på socialdemokraternas Unje, såatt det inte blir någon förändring. Det har också smugit sig in litet skattepolitik i dettabetänkande, genom försorg. De har sagt att små vattenkraftverk skallskattebefrias. Jag frågar mig varför. De små vattenkraftverken kan ofta orsakaen större skada på naturen, i förhållande till den mängd energi som utvinns, änstora vattenkraftverk gör. Vad finns det då för anledning att skattebefria justde små vattenkraftverken? Jag tycker att fidigare i skatteutskottet har haften konstig inställning även när det gäller vindkraften. vill nämligenskattebefria de små vindkraftverken, men inte de stora. Det kan inte vi allsförstå, för vi tycker att all vindkraft skall vara skattebefriad. Det är justde stora vindkraftverken vi verkligen behöver utveckla. De små vindkraftverkenär lönsamma. Varför skall stora vindkraftverk och inte små beläggasmed skatt? Det är helt obegripligt. Lika obegripligt är det att småvattenkraftverk inte skall skattebeläggas men däremot stora. Vi viU alltså haskatt på all vattenkraft men ingen skatt på vindkraft över huvud taget. hör inte skattepolitik riktigt till dettautskottsområde, men jag var tvungen att beröra detta, eftersom hartagit upp frågan i samband med detta betänkande. vill jag bara yrka bifall till samtligareservationer där 100 finns med. 70HANS (): I regeringens proposifion 1988/89:116behandlas vissa dammsäkerhets- och vattenkraftsfrågor. har isitt betänkande nr 22 lämnat utan erinran vad som anförts i propositionen iberörda delar. I proposifionen tas upp till behandling olika åtgärder för attöka säkerheten vid landets dammar, förebygga översvämningar och minska skadornaav eventuella översvämningar. För att uppnå detta föreslås vissa ändringar ivattenlagen. Jag skall avstå från att lämna en utförlig redogörelse förproposifionens innehåll och för jordbruksutskottets betänkande och i stället ikorthet kommentera de tolv reservationer som avgivits i anslutning tilljordbruksutskottets betänkande. Jag utgår från att därav också skall framgåfillräckligt om propositionens innehåll. I reservation nr 1 av tas sambandet mellanvissa skogsbruksmetoder och översvämningar upp. Dessutom föreslås att enprofessur i skogshydrologi skall inrättas. Utskottet konstaterar emellerfid attdammsä-kerhetsutredningen, som har föregått propositionen, inte har kunnatkonstatera att ett sådant samband föreligger mellan skogsbruket ochöversvämningarna. Då det däremot i ett längre perspekfiv inte kan uteslutasatt en förändrad markanvändning kan medföra negativa konsekvenser uröversvämningssynpunkt föreslås i propositionen, vilket utskottet ansluter sigfill, att i samverkan med berörda myndigheter och kraftföretag får iuppdrag att utreda behovet av forskningsinsatser rörande översvämningar. Såvittjag förstod var det precis vad , kanske även ,efterlyste. Man skall alltså pröva ifall det behövs mer forskning på dettaområde, för det är inte säkert att dammsäkerhetsutredningens nuvarandeståndpunkt kommer att gälla i ett längre perspektiv. När det gäller den föreslagna professuren kan den knappastbehandlas i det här sammanhanget, utan den får, som själv var innepå, behandlas i samband med den forskningspolitiska propositionen. och har i reservationnr 2 begärt att särskilda medel skall anvisas till översvämningsförebyggandeåtgärder och att regeringen skall utarbeta ett program för s.k. prioriteradeinsatser. Utskottet påpekar i detta sammanhang att det finns 25 milj. kr.avsatta av extra skatteutjämningsbidrag. Av dessa medel kan en del användastill förebyggande åtgärder. Vidare anser utskottet att de överväganden somredovisas i propositionen väl uppfyller kravet på ett åtgärdsprogram. Reservafion 3 är svårförståelig. ges i uppdrag att i samrådmed kraftföretagen inrätta älvcentraler. och även varför man inte gör någonfing, vi har fillräckligt med utredningar. Mendet är precis det uppdraget får. Vi är väl alla överens om attkraftföretagen bör vara med och bekosta dessa älvcentraler. Förhandlingar skallnu tas upp med kraftföretagen om att inrätta dessa centraler. På samma sätt är det egentligen med reservafion 4. Det ärnärmast en självklarhet att skall redovisa sina synpunkter.Dessutom påtalar i sin redovisning att minimikraftverken kan halångtgående miljökonsekvenser. De skall naturligtvis redovisa vad de kommerfram till i sina undersökningar och utredningar. Däremot är det inte nödvändigtatt följa deras uttalanden när besluten skaU fattas. Vissa dammsäkerhets-och vattenkraftsfrågor, m.m. Prot.1988/89:125 I reservationerna 5-9 tas frågan om en starkare ställningför miljöintres- 31 maj1989 sen och fiskevårdsintressen upp. Varken motioner eller reservationer h ft k ft f A vidare om att gällande vattenlags- och naturresurslagstiftningger fillräckUga möjUgheteratt förhindra utbyggnader som påtagligt skadar motstående I reservation 6 behandlas frågan om vattendomstolarnassammansättning och föreslås att domstolarnas kompetens i ekologiska och miljömässigafrågor bör förstärkas. Utskottet konstaterar, i denna del med hänvisning fillvad jusfitieutskottet har hävdat, att de berörda domstolarna har en sammansättningsom är väl ägnad att möjUggöra en allsidig bedömning av miljövårdsfrågor.Dessutom kan domstolarna om de så vill, och om det skulle visa sig nödvändigt,förordna en särskild sakkunnig med de specialistkunskaper som här harefterlysts. I reservafionema 10 och 11 behandlas resp.saltvatteninträngning i grundvattnet och tillståndsplikt för grundvattentäkt.Inte minst i skärgårdskommunerna kan saltinträngning vara ett allvarUgtproblem. I första hand är detta en planeringsfråga som bör hanteras enligtplan- och bygglagen. Bebyggelsens lokalisering bör självfallet ske med hänsyntill möjligheterna att ordna en bra vattenförsörjning. Vidare kanbestämmelserna i vattenlagen om vattenskyddsområde fillämpas. Dessutom är detfaktiskt på det sättet, att om man skall ha byggnadslov för att bygga ett huseller för att bygga om sitt hus, skall pröva - och det gör dengenom att inhämta yttrande från miljö- och hälsoskyddsnämnden - att det finnstillgång fill vatten av ändamålsenUg och bra kvaUtet. Annars kan byggnadslovvägras. När det gäller ny bebyggelse har jag egenfiigen svårt att förstå desynpunkter som framförts både i reservationer och motioner. Man skall enligtplan- och bygglagen icke tillåta bebyggelse om vattenfrågan inte kan lösas påett ändamålsenligt sätt. En enskild fasfighet får varken byggas till ellerbyggas om utan byggnadslov. Vid beslut om byggnadslov skall det prövas attfastighetens vattenförsörjning är tillfredsställande ordnad. Vad man mot dennabakgrund möjligen skulle kunna diskutera är redan uppförda fastigheter, därdet inte är fråga om byggnadslov eUer prövning enligt mendär denna situation uppkommer. Men då blir det ju i första hand fråga om ettekonomiskt spörsmål, som vi knappast kan diskutera i detta sammanhang. Det ärväl inte heller alldeles självklart att samhället skall bekosta anordnande avandra brunnar, när man kan konstatera att fastigheterna i de härskärgårdskommunerna har en mycket stor värdestegring. Det känns inte särskiltrimligt att fastighetsägaren själv skall få ordna sin brunnsfråga och attsamhället, när detta sedan inte går bra, skall gå in för att rätta tiU dethela. Jag kan alltså inte se att det i detta sammanhang finns anledning tiUsärskilda åtgärder i enlighet med vad som föreslås i reservation 10 ochreservation 11. Ireservafion 12 tar man upp frågor om energibeskattningen. Dessa frågor hör knappast till jordbruksutskottet och behandlas inte heller i proposifio nen, och jag lämnar dem därför därhän. Med hänvisning fill det anförda yrkar jag avslag på samtliga 102 reservationer och bifall fillutskottets hemställan, vilket innebär bifall fill Eftersomjag har kvar av den anmälda talartiden, skall jag passa på attbesvara ett par av de frågor som ställts under debatten. ÅsaDomeij tyckte att man kunde finna ett visst naturintresse i propositionen mensäger sedan att propositionen satsar stort på minikraftverk. Jag kan inte finnanågonstans i propositionen att man satsar stort på minikraftverk. Tvärtom ärföredraganden så pass uppmärksam mot mig att han refererar vad jag sade omminikraftverk när jag lade fram förslaget till ny naturresurslag. HåkanHolmberg läste högt ur propositionen, och det var synd att han inte läste ävendetta avsnitt, där det påpekas att minikraftverk i förhållande till den energide avger ofta kan ha långt större betydelse för miljöintrång eller motståendeintressen än vad de stora kraftverken har. Ingenstans i propositionen sägs detatt vi skall satsa stort på minikraftverk. Jag kan inte förstå varför ÅsaDomeij drar den slutsatsen. Tilldet sade om vattenlagens innehåll vill jag säga att det faktiskt ärså att regeringens miljöintresse har tagit sig det uttrycket att regeringenförbehåller sig prövningsrätten i fråga om minikraftverk, framför allt när detgäller sådana minikraftverk som kan befaras ha denna inverkan. HåkanHolmberg ställde en direkt fråga till mig och , och jag vet inte vemsom skall svara på den. Han frågade om det var en stor ideologisk princip somlåg bakom vår inställning till saltvattensinträngning i brunnar. Nej, dennafråga om brunnarna har inte med våra ideologiska principer att göra, utan detär en praktisk fråga som vi tagit ställning till. HåkanHolmberg har liksom andra folkpartister, både nu och tidigare, sagt attsocialdemokraterna inte har något miljöintresse. Socialdemokraterna är inteintresserade av miljön - precis så sade . Jag tycker attfolkpartiets inlägg i denna kammare börjar bU mer och mer absurda ochtillspetsade. Ni har ägnat eftermiddagen åt att försöka ta monopol på hänsynentill nästan. försöker ni ta monopol på hänsynen tillmiljöintressena. Detta är en ganska befängd debatt. Jag vill inte påstå attHåkan ljuger. Men han lämnar medvetet oriktiga uppgifter - det vågarjag påstå. Detta är ett oacceptabelt sätt att resonera. Miljöfrågorna mår välav en sakUg behandling, där vi resonerar om hur vi på olika sätt skall angripariskerna för vår miljö. Det är vad det handlar om. Det är inte så att några tyckeratt det är bra om miljön förstörs, medan andra vill slå vakt om miljön. Dettaär en för enkel diskussion, som jag tycker att vi kunde sluta med. Vissadammsäkerhets-och vattenkraftsfrågor, m.m. 71 (vpk) replik: När det gäller sambandet mellan skogsbmket och översvämningar samtandra miljöproblem som berörs i propositionen sägs i denna att inget sambandhar kunnat visas trots att kompletterande undersökningar har gjorts. Vad jagsade i mitt inlägg var att de kompletterande undersökningar man gjort i dettasammanhang är ett ganska tunt underlag. Det handlar dels om enlitteraturstudie, dels om en undersökning av några mindre områden i Hälsinglandoch . Även om det i detta sammanhang inte finns anledning att fattalångtgående beslut när det gäller forskningen, kunde man ändå i propositionenha anvisat detta som ett viktigt område för den kommande forskningsproposifionen.Det är ju utan tvivel ett viktigt område. Prot.1988/89:125 där det finns ett stort behov av forskning och - som - 31 maj1989 inte bara när det gäller översvämningarutan över huvud taget i fråga om 7 77 7 transporten av miljögifter ochläckaget av näringsämnen till vatten och hav. , , , . Möjligen är det så att det faktumatt remissinstanserna har varit oense om ochvattenkrafts frågor, ' " ...... varansvaret skall ligga gor att man i propositionen endast säger att det eventuellabehovet av forskning skall utredas ytterligare. Men det är så att här finnstillräckliga behov för att det skall räcka för alla intresserade huvudmänför olika forskningsområden; det finns uppgifter för dem alla. När det gäller älvcentralerna är det uppdrag som ges ipropositionen väldigt otydligt. Varför kunde man inte ha satt en tidsram när nuäven kraftföretagen är positiva fill detta. Det är ju ändå en brådskande uppgift,och varför kunde man då inte säga att inom ett, två eller skallälvcentralerna vara utbyggda? I fråga om de outbyggda älvarna är uppdraget ännu meroklart. Här ger man i uppdrag att utreda behovet. Men behovet är juutrett. Det som återstår att bestämma är att staten skall finansiera dennautbyggnad fill den kostnad som 1987 beräknades fill 3 milj. kr. Det ärju inte någon enorm summa det handlar om, och jag kan fortfarande inte förståvarför denna fråga skall utredas i all oändlighet. När det slufiigen gäller saltvatteninträngningen ivattentäkterna tycker jag inte att det verkar som om man frånsocialdemokraternas sida har riktig förståelse för hur allvarligt detta problemär. Jag förstår inte heller resonemanget om att det framför allt skulle varaett ekonomiskt spörsmål. Det är faktiskt fråga om en nödvändig förebyggandeverksamhet för att man inte skall åstadkomma helt irreparabla skador på devattensystem som finns i skärgården. Det är nödvändigt att se fill attvattenuttaget regleras, att man får klara och tydliga regler för hur mycketvatten man får ta ut på sin vattentäkt. Detta uttag måste begränsas, så attvattnet räcker till alla. Detta är ur samhällets synpunkt inte enbart ettekonomiskt spörsmål, utan det är faktiskt en livsavgörande fråga för de härområdena. 72 () replik: Jag skall inskränka mig fill att tala någotom frågan hur mycket pengar vi är beredda att i framfiden satsa för att motverka översvämningar. Det är stora summor som kommunerna får lägga ned för att klara av de skador som uppstår på grund av översvämningar. Det har vi sett i ganska många översvämningsområden. före slog om jag inte minns fel - jag har inte propositionen med mig - att man skulle satsa 10 milj. kr. Det är mot den bakgrunden som vi tycker att det finns anledning att följa upp denna fråga. Vi är dock inte beredda att göra denna utfästelse för alla dessa år. Därför föreslår vi att det satsas 10 milj. kr. för nästa budgetår och att regeringen skall få i uppdragatt lägga fram förslag till en plan för hur man skall hantera denna fråga under de närmast följande åren. Men vår inställning är att det även måste göras satsningar på detta område. Vi anser att det finns behov av de extra skatteutjämningspengarna för andra åtgärder som kommunerna skall vidta. Risken är att om man bara har dessa pengar att leka med, så kommer 104 inte de åtgärder som borde vidtasför att motverka översvämningar att Det är omtanke om kommunerna och de människor som bor utefter deälvsträckor som hotas av översvämningar som ligger bakom vårt krav. Jag tyckeratt det är synd att regeringen inte har velat hänga med och gå med på kraven. Jag skulle vilja fråga om det inte finnsmöjlighet att få skicka med en önskan om att man i fortsättningen kanske skullekunna se litet annorlunda på detta. Jag tror inte att det blir någon förändringhär . Men det här ärendet avslutas inte . Det kommer ju flerabudgetar. Då skulle det vara möjligt att få en annan behandling av ärendet. 73 () replik: Jag konstaterar att i dennadebatt åtminstone tycks tala också för moderata samlingspartiet, eftersom någonmoderat ännu inte har framträtt i denna debatt. Just i denna fråga harsocialdemokraterna och följts åt i svängarna. Dethar just varit svängar. Jag tycker att det kan vara på sin plats att påminna omytterligare några uttalanden och formuleringar ur det här ärendets historia.När miljöministern uppträdde i , sade hon attregeringen införde ett stöd för utbyggnad av minikraftverk. sade honatt utbyggnaden bör ske på ett sådant sätt att man inte kommer i konflikt medmiljöintressena. Sedan lade hon fill att detta skulle självfallet varavägledande för arbetet med propositionen. I mitt tidigare inlägg har jag konstaterat attpropositionen inte innehåller något som tyder på att det har lagts någon annangrund än vad som fanns förut. Tvärtom har det framförts ett vad jag tyckerdelvis missvisande referat av vad den länsstyrelse som är den enda som haruttalat sig utförligt i ärendet har sagt. Argumenteringen har ändrats från s.19 till s. 20. Det ger inte ett riktigt gediget intryck. Även i utskottet har det förekommit vissa svängar. uttalade sig i ärendet sade man att man delademotionärernas, dvs. , oro inför den ökade utbyggnaden avminikraftverk-särskilt i de skyddade vattendragen. Men i det betänkande vi nudebatterar finns det inget motsvarande uttalande. Man säger enbart attutskottet delar regeringens bedömning att gällande vattenlagstiftning och naturresurslagstiftningär tillräcklig. Det verkar som om att man har helt enkelt bestämt sig för inte är så intresserad av att gripa tag i detta problem och göra något åtdet. Jag tycker att det är bättre att man erkänner det än att gå fill angrepppå oss som försöker driva frågan vidare. Jag reagerar starkt mot tal om attfolkparfiet eller något annat parti försöker skapa monopol på alla goda fing. Idet här fallet är det flera parfier som driver denna fråga. Det är också ettpar partier som står på andra sidan. Det råkar vara socialdemokraterna ochmoderaterna. Någon slutsats får man lov att dra av detta. Nog trodde jag ändåatt skulle förstå den ironi som låg i min fråga i slutet avmitt anförande angående brunnar och saltvatten. Poängen var ju, som var och enbör ha förstått, att man just för att detta icke är en ideologisk fråga utan enutpräglat praktisk fråga, ändå borde kunna vara överens om det enkla att det ärdags att göra en översyn av bestämmelserna. Vissa dammsäkerhets-och vattenkrafts frågor, m.m. 1988/89:125 Jag tycker att det är tråkigt att verkar vara irriterad att regeringenkanske tycker sig ha haft en dålig dag i en annan debatt i ; ~ kammaren.Det skall dock inte behöva infektera denna debatt. Jag konstaterar att tycks inse att det behövs enförstärkning av forskningen när det gäller skogshydrologi, men han är inteberedd att uttala sig för en professur här. Man kan hoppas att deninställningen från regeringspartiet kommer att avspeglas i forskningsproposifionensom kommer . Anledningentill att vi i har reserverat oss angående älvcentralerna är attdet inte uttryckligen i proposifionen sägs att det skall inrättas sådana. Denreservationen är inte alls så konstig. är av samma åsikt. Jagfick kritik här. säger att det är klart att måstefå göra sin bedömning. Det är självklart och det säger vi inte något om.Energiverket skall göra sin bedömning. Men vi i , och ävenfolkpartiet i det här fallet, gör en annan bedömning. Vi anser att dennautbyggnadstakt är för hög. Då måste vi kunna uttala oss om det. Detär märkligt att säger att det finns möjligheter att inkallabiologisk och ekologisk kompetens fill vattendomstolarna. Men varför inteskriva in i lagen att det alltid skall finnas biologisk och ekologiskkompetens? Det är ju inskrivet i lagen att det skall finnas teknisk kompetens.Varför skulle det då inte kunna vara inskrivet att det skall finnas biologiskoch ekologisk kompetens? Det här skulle jag också vilja att svararpå. Jag tycker att det är mycket otillfredsställande att det inte finns någonmoderat i kammaren som kan gå i svaromål i debatten. Det är faktiskt viktigafrågor som vi debatterar här. Jagfick inte heller något svar från , om det inte är dags att sägaatt man i den kostnad-nytta-avvägning som skall göras enligt den nyavattenlagen uttryckHgen skall ta in även sådana värden som inte direkt kanmätas i pengar. Det var ett av de viktiga syftena när man gick över till attdiskutera kostnad - nytta i stället för kostnad-båtnad. Då tog man bara indirekt företagsekonomiska konsekvenser. Sedanhar vi detta med saltvatteninträngningen. Jag förstår mindre och mindremoderaternas och socialdemokraternas linje i den här frågan. Hans Gustafssonerkänner precis det jag sade i mitt anförande, nämligen att problemet är stortnär det gäller fastigheter som redan finns och där vattenförbmkningen ökas. Detgår inte att styra via PBL. Det enda vi vill ha är en översyn av lagstiftningenså att vi ser om det går att göra något åt det. Varför vill inte moderater ochsocialdemokrater ställa upp för skärgårdsbefolkningen i den frågan? Det ärmycket märkligt. hänvisar till att fastighetsvärdena stegras såmycket och att detta borde kunna lösas på så sätt. Skall man då behöva säljasin fastighet i skärgården för att ha råd att köra ut vatten till den fastigheti skärgården som man har sålt? Det förstår inte jag. 75HANS () repUk: Prot. Vissa darhmsäkerhets-och vattenkraftsfrågor, m.m. Låt mig först säga ett par ord omsaltvatteninträngningen i brunnarna. sade att visocialdemokrater inte har någon erfarenhet av detta. Först och främst bor jagsjälv i en skärgårdskommun. Samtliga våra kommuner i det län som jag bor i ärskärgårdskommuner. Det är en kuststräcka som är Hka lång som sträckan härifråntill . Någon erfarenhet har vi faktiskt. Situafionen är sådan att kommunen har skyldighet att sefill att fastigheterna är försedda med godtagbart vatten. Det har kommunenrätt att ta ut ersättning för. Då blir det en ekonomisk fråga. Kan en familjinte fillgodose sitt behov av färskvatten, är kommunen och miljö- ochhälsoskyddsnämnden skyldiga att se till att familjen får vatten på ettnöjakfigt sätt. Det är alltså en ekonomisk fråga. Det var i det sammanhangetjag sade att det inte är alldeles självklart att det är samhället som skall gåin och betala med hänsyn fill fastighetsvärdena. Både och har tagit uppforskningsfrågorna. Dessa frågor skall prövas i samband med att denforskningspolitiska propositionen läggs fram. Det är mycket möjligt att detbehövs en professur i hydrologi. Jag är inte kompetent att avgöra det i dag.Det får vi ta ställning fill . Det har ju uppdragits åt att inrätta älvcentraler.Annika sade att man åtminstone kunde ha haft en tidsgräns för när detskulle ske. Det kan jag hålla med om. Det hade kanske varit lämpligt att iproposifionen framhålla att detta borde genomföras inom en två- ellertreårsperiod. Det kunde ha varit en bra precisering i sammanhanget. tar upp frågan om 10 milj. kr. Jagtycker inte att vi har anledning att föra någon längre diskussion om det. Jagkan inte förstå att den omständigheten att det finns 25 milj. kr. i stäUet för10 milj. kr. skulle vara till nackdel för dem som vill vidta förebyggandeåtgärder när det gäller dammsäkerhetsfrågorna. Det är det fakfiska läget förnärvarande. Det finns medel till förfogande. sade att det var avsett som ett skämt närhan talade om de hydrologiska principerna. Det är möjligt att det var så. Detvar inte heller det som irriterade mig. Det som irriterade mig var att jag iflera debatter där folkpartister har deltagit har hört påståenden om attsocialdemokraterna är ointresserade av att hävda miljöfrågorna. ärdet parti som i varje läge slår vakt om miljöfrågorna. Det finns inget underlagför detta påstående. Det är inte så att några partier tycker att det är bra attmiljön förstörs och att ett eller två partier tycker att det är bra att viundviker miljöförstöring. Vi har i alla partier samma syfte att försöka kommafill rätta med miljön, men vi har olika metoder för att uppnå detta. Det är detsom frågan handlar om.