prot · GC09112 · 1988-12-31 00:00:00 — Vilken handlingsfrihet, , har en inlandskommun iVästerbotten, där SJ har lagt ner vagnslaslcentralen, där posten har lagls ner,där kommunen inle har råd med vare sig daghem eller hemtjänst, närarbetstillfällena försvinner för alt samhället inte vill satsa påinfrastrukturen som skall göra del möjligl atl bo där uppe? Vilkenhandlingsfrihet har man i en sådan kommun att säga att vi skall spara skogendärför att den är en värdefull naturresurs och vi inte vet om vi får enåterväxt till en rimlig kostnad, när etl sådant krav ställs mot någraarbdsfillfällen ? Kommunerna har inte en reell chans altagera ulifrån miljöhänsynen, som det ser ut . Sedan är del faktiskt så - har gått ul urkammaren, men de närvarande kan ju få höra det - att jordbruksulskoltduppvaktades också av andra människor och organisationer som är mycket oroadeöver utveckhngen i de fjällnära områdena. Men den gruppen var inle alls likahögljudd som den andra, så den har kanske inte bara ulan även HansDau och andra i utskottet glömt. Eller är det så all man struntar i demänniskor som är oroade över utvecklingen? Vi accepierar inga fler restriktioner, sägerinlandskommunerna och många av dem som har skog i de här områdena. Jag kanförstå den känslomässiga reaktionen mot ell inlrång i den privala äganderätten,men vad jag inte kan förstå är när nejsägeriet blir något slags självändamål.Om del nu vore så atl skogsvårdslagen räckte i alla lägen, varför har det dåfatlats beslut om en snabbutredning? Och varför kom beslutet om de fjällnäraskogarna 1985? Varför skriver man från samlliga partier motioner om juslden här skogen? Måste det inle ändå tyda på all det gjorls fel förut, atl delhar avverkats för myckel skog på fel platser, att det finns områden där delvarit svårl all få ny skog alt växa, all del finns områden där del över huvudtaget inle kommer ny skog, om man med skog menar träd som på sikl kan ge rimligavkastning? Kan det vara så atl del finns områden där man faktiskt hargjort fel? Varför skall del vara så svårl alt få en seriös diskussion om denresurs som de fjällnära skogarna ulgör, om atl skog är mer än bara träd somskall avverkas och säljas när konjunkturen är lämplig? Målel för oss i vpk är självfallel att befolkningen iinlandet skall ges förutsättningar all försörja sig där. För att del skall varamöjligt krävs det insatser på många oUka områden, och där är fjällskogen ochnyttjandet av den en del. Kanske kan det finnas bättre sätt att ulnyttja denresurs som fjällskogen fakfiskt är än att avverka den på traditionellt, striktföretagsekonomiskt sätt. Det framgår av betänkandet alt i beslår eniredjedel av den produktiva skogsmarken i fjällnära områden av kalmark, plant-och ungskog. Såvitt jag kan förslå, är den tredjedelen i huvudsak tillkommenunder 80-talet, eftersom skogen är avverkad efler del att domänverket log bortsin skogsodlingsgräns. Den gränsen hade man därför atl man ansåg att det inle lönade sigalt hugga skog där uppe, men gränsen logs bort på grund av all del Prot.1988/89:112 rådde brist på avverkningsmogen skog i andra delar av inlandet, atl det \rnaj 1989 tillkommit nya avverkningsmetoder och att man byggde vägar. Atthyggesslorleken har minskal, som någon har sagl tidigare, är bra. Men °° P ' ' ° är faktiskl också en ganska storyta. Del molsvarar bortåt 30 fotbollsplaner- det kanske är lättare attföreställa sig det måttet. Orsaken lill all hyggesstorlekarna minskaldiskuleras inle. Om man väger in både en excepfionellt kall vinter och enexceplionellt snörik vinter i de här områdena, kanske del inte kan uteslutasatt också de förhållandena har påverkat avverkningen. Inlressenler som väldigt lilel har fåll komma lill lals idebatten om fjällskogen är samerna och renskötseln. De hänglavsbärande skogarnautgör ju en viktig del av renens födområde. Att få sammanhängande områden utanstora kalhyggen närmast fjällkedjan har stor betydelse också för rennäringen. Sedan vill jag litet grand kommenlera påståendet attdomänverket inle skulle ha råd atl driva etl småskaligt skogsbruk. Är det någonsom borde kunna ta hänsyn fill naturens krav, så är det väl ett statligt bolag!Men som vanligt, liksom när det gäller SJ, är socialdemokrater och moderaterrörande eniga: slalliga bolag skall ha förelagsekonomiska lönsamhetskrav på sig-men så går del som del går också. För övrigl kan jag konstatera, vilket flera här har gjorl,atl problemet inte är brist på virke, ulan del är snarare alt del inle avverkasnog mycket i andra områden. Den fjällnära skogen finns det däremot problem med. Jag skall alldeles strax sluta, men jag villerinra kammaren om del siarka engagemang som finns i , kanskeframför allt bland barn och ungdomar, för regnskogarna som är världens lungor.Jag hoppas atl vi också kan få ell sådanl engagemang för fjällskogen, eftersomskogen är en global resurs, och alt vi kan se till alla de värden som just denskogen har. 26 HANS (): Jag kan inte underlåta att ta fillfället i akt attreplikera då det gäller vpk:s uppfattning. På landsbygdsriksdagen, som jag nämnde förut, vartillsammans med mig och några stycken till den stridbaraste kämpen mot alt manskulle upprätta en naturvårdsgräns partivän och företrädare iriksdagsbänken, . Han har även varit här och uppvaktatjordbruksutskottet är ju dels skogsbrukare i della område, delskunnig omförhållandena häruppe. Han delar ju hell den uppfattningen alt maninte bör införa den här gränsen. sade all alla inte var lika högljudda.John är i och för sig lågmäld, men då det handlar om dessa frågorblir han ganska högljudd. 27 (vpk): Jag undvek i mitt anförande atl nämna ordelnaturvärds- gräns, eftersom det just är ett rött skynke för . 1988/89:112 och jag har inte riktigt samma uppfattning. har jag förstått atl eltantal moderaler inte delar Hans Daus uppfattning. Alt det finns olikauppfattningar om fjällskogsbruket kommer vi atl få leva med, men vi borde kunnafå en seriös debatt om hur vi kan ta till vara samtliga de resurser det innebäratt vi har elt skogsbruk i de fjällnära områdena. 28 HANS (); Jag vill baralill säga atl ordel naturvårdsgräns inle är etl rött skynkeför oss. Vi anser att man uppnår de begärda effekterna på elt mycket bättresätt genom de åtgärder vi har föreslagil. Man får ett bättre naturskydd, manfår ett bättre utnyttjande av resurserna, och man får framför allt tillfällelill arbete och sysselsättning i dessa områden för den befolkning som vill bokvar där. Anf.29 (vpk): Det är nog, , inte så stor chans alt vi kommer överens, men jagkan läsa innantill i moderala samlingspartiets reservation, att moderatasamhngspartiet tycker "att det fjällnära barrskogsbältet står för så storanaturvärden och har så stor betydelse för rennäringen och lurismen all det isin helhet bör undantas från slorskaligl skogsbruk". HansDau har inte sagl någoniing om vad han menar med elt småskaligt skogsbruk. Detenda han har sagt är alt domänverket inte skulle klara av del. Under ett möte iSorsele framkom alt de bönder eller skogsägare som var emol begränsningar ocksåvar väldigl myckel emol etl småskaligt skogsbruk. Överläggningenvar härmed avslulad. Kammarenövergick fill att fatta beslut i ärendet. Mom.1 (målet för virkesullag) Utskottetshemslällan - som slälldes mot reservalion 1 av -bifölls medacklamafion. Mom.2 (samlad översyn m.m. av skogspolitiken) Utskottetshemställan - som slälldes mot reservation 2 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.3 (övervakning av hänsynsreglerna m.m.) Utskottetshemställan - som slälldes mol reservation 3 av -bifölls medacklamafion. Mom.4 (konsekvensbeskrivningar) Utskottets hemställan - som ställdes motreservation 4 av m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5 (förändringar iskogsvårdslagen och skölsellagen, m.m.) Utskotlelshemställan bifölls med 226 röster mot 55 för reservation 5 av m.fl. Mom. 6 (översyn avskogsvårdslagen m.m.) Prot. Utskottets hemställanbifölls med 254 röster mot 34 för reservation 6 av ~ ,. . , 7" Mom.7 (portalparagraferna i skogsvårdslagen och skötsellagen m.m.) Ulskotldshemställan bifölls med 255 röster mol 36 för reservalion 7 av . Mom.8 (contorla m.m.) Utskottetshemslällan - som ställdes mot reservalion 8 av och -bifölls med acklamafion. Mom.9 (översyn av bestämmelserna om naturvårdshänsyn) Utskottetshemslällan - som ställdes mol reservation 9 av -bifölls medacklamation. Mom.10 (vissa bestämmelser i skogsvårdslagen m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mol reservalion 10 av -bifölls medacklamation. Mom.11 (kemisk bekämpning, skogsgödsling m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservalion 11 av -bifölls medacklamation. Mom.12 (molorsägsbränslen, vegetabilisk olja och hydraulolja m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 12 av m.fl. -bifölls med acklamafion. Mom.13 (ädellövskogslagen) Utskottetshemställan bifölls med 274 röster mot 18 för reservafion 13 av . Mom. 14 och 15 Utskottets hemställan bifölls. Mom.16 (naturvårdsgräns m.m.) Utskottetshemställan bifölls med 185 röster mot 105 för reservation 14 av m.fl. 1 ledamol avstod från all rösla. Mom.17 (moralorium) Utskottetshemslällan - som ställdes mot reservation 15 av och med acklamation. Mom.18 (överförande av statligt ägd skog på enskilda m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 16 av m.fl. -bifölls med acklamafion. Meddelande om ändringar i kammarens sammanträdesplan Mom. 19(direktiv till domänverket) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservalion 17 avPaul Ciszuk -bifölls med acklamation. 8 § Beträffande de på föredragningslistan återståendeärendena, jordbruksutskottels betänkanden /89:JoU17 och JoU20,trafikulskottds betänkande 1988/89;TU18 samt bostadsutskottets betänkande1988/89:BoUll, beslöt kammaren på förslag av iredje vice talmannen medge alt defick företas till avgörande i elt sammanhang sedan debatten i samtliga dessaärenden avslutals. 9 § Meddelande om ändringar i kammarens sammanträdesplan 30 TREDJE VICE TALMANNEN: Med ändring av gällande sammanträdesplan kommer a) all inställas (frågestunden tar sin början planenligt ), b) atl la sin början , c) sammanlrädelför interpellationssvar atl ta sin början . Sammanträdet kommer alt avslutas senasl . jordbruksutskottetsbelänkanden /89:JoU17 Djurskydd m.m., 1988/89;JoU20 Trädgårdsnäringen, 1988/89:TU18 Luftfartsverketsverksamhet 1989/90-1991/92, m.m. (prop. 1988/89:100 delvis) och 1988/89:BoUll Ändringar i fastighelsbildningslagen m.m. (prop. 1988/89:77). Försl upptogs lill behandlingjordbruksulskotlels betänkande 17 om djurskydd m.m. 31ANDERS CASTBERGER (fp): Djurskyddsfrägorna engagerar mänga människor.Förvallar-skapsianken kommer här till uttryck. Det är ell ansvarför miljö,människor, djur och övriga organismer- ett personligl ansvarstagande Prot.1988/89:112 med en slor portion av moral. Det är något som påfallande sällandiskuleras i 11 rnaj 1989 andra sammanhang. I ljuset härav skall sesfolkpartiets ihärdiga argumentation för att slä fast all alternativ lilldjurförsök bör prövas i alla sammanhang. Alt det gär alt vinna resultat kommerväl fram när man ser hur frågan om etl avskaffande av en metod, LD50-meloden,kunnat föras framåt Lål mig slå fast atl LD50-metoden skall avskaffas. Vi ifolkpartiet har länge drivit kravet all denna brutala avlivning av sloramängder djur skall las borl. På höslen riktaderiksdagen etl tillkännagivande till regeringen om LD50-metoden. gavhelt enkelt elt uppdrag till regeringen. har cenlrala försöksdjursnämndenulrell frågan. Av den ulredningen framgår alt övervägande skäl lalar - precissom folkparliel hävdat - för elt definilivi avskaffande av LD50-metoden. Nukallas den för den klassiska LD50-meioden. Jag vill understryka atl en orsaklill alt ulredningen nätt denna insikt är att det visal sig alt andraalternativa tester ger resultat som är användbara och som är till fyllest. Även den modifierade formen av måsle dockavskaffas, hävdar vi i . Modifierad LD50-metod innebär att färredjur dödas. Det är förvisso ell steg framåt. Det räcker emellertid inte, utanvi måsle gä vidare. I utskottet ulgår vi enhälligl ifrån atl även denmodifierade LD50-metoden skall avskaffas pä sikt. De som berederfrågan i lorde således göra bäsl i alt beakla della faklum.Del finns alllsä nu en enhällig opinion i denna fräga. Enligt lagstiftningen från skall alladjurförsök prövas av en djurförsöksetisk nämnd. Till skillnad frän den kommittésom bedömer medicinska försök pä människor består den djurförsöksdiska nämndenav en majoritet av lekmän. En majoritet av dessa skall representera allmännainlressen, dvs. avnämarna av den biomedicinska forskningen, medan övriga lekmänskall vara djurskyddsrepresentanler. En stor grupp människor för vilka framstegen inommedicinsk vård är av särskilt stor belydelse utgörs av medlemmarna i de olikapatienlorganisalio-nerna, som i den här frågan är centralt organiserade iHandikappförbundens centralkommitté, HCK. Den representerar 27patientföreningar med mer än 360 000 medlemmar. Vi i tycker att detförefaller rimligt atl just dessa erbjuds möjlighet atl delta i dedjurförsöksetiska nämnderna. Därför, herr talman, yrkar jag bifall tillreservation 7. Vi i har också aktualiseratbrandskyddet för djur i lantbruksbyggnader. Frågan har sitt ursprung i atl jordbrukels försäkrings bolag har rapporterat om all flera djurbesättningar innebränns varje är. kan ganska slora djurbesättningar omkomma på del visel. Till en del kan inle uleslulas all normer och säkerhetsföreskrifter här inle håller fillräckligl god kvalitet Del här är självfallet en ekonomisk fräga. Men del är fakliski ocksä en moralisk fråga - en fråga om ansvar för och omsorg om våra husdjur. förutsätter vi enhälligt i ulskollel all den forllöpande översyn som sker inom ramen för redovisal samarbele mellan de olika inslanserna, räddningsskyddet, försäkringsbolagen, m.fl., i allt väsenlligl kommer all lillgodose slällda krav pä ell bibehållet men ocksä, vill jag undersiryka, förstärkt brandskydd. Prot.1988/89:112 , herr talman, vill jag också markera de synpunktersom av och lill 11 maj1989 kommer in lill oss från mångalantbrukare. De handlar ibland om en oro för hur bestämmelserna kringdjurhållningen ulformas. Del kan vara vädjanden , <...,,,. om alt deregler som antas och de krav som stalls pa djurhållningen verkligen skall varamoiiverade ur djurskyddssynpunkl och bygga på fakta och kunskap som näringen har haft och kunnat förmedla till oss övriga Jag villundersiryka alt för del baserar vi våra beslul och vår argumentationi det här avseendet just på de fakta som kommer fram när det Därför har vi kunnat ha ell sådanl goll samarbete,som vi också tror är möjligt fortsättningsvis, med lanlbrukare och andra föralt nå det syfte som vi faktiskt tror är gemensaml - elt moraliskt ansvar förvåra husdjur. 32 (): Detta belänkande går under beteckningenDjurskydd m.m. I själva verket upptar dock djurskyddsfrågorna endast enbegränsad del av belänkandel. I huvudsak är det frågor kring försöksdjur somtas upp. Vi har ifrån tagit upp i motionerLD50-lesternas vara eller inte vara. Vid elt par tillfällen har varitenig om alt man skall slopa LD50-tester, eftersom man har tyckt altanvändningen av dem har medförl elt onödigl lidande för djuren. varvi ganska kritiska när den socialdemokratiska regeringen inte fick med eltsådanl förbud i den nya djurskyddslagen. Under arbelel med delta betänkande har vi fåll enredovisning om alt dessa tester - som man nu kallar för klassiska LD50-lesler -inle används . har inga sådana försök gjorts. Dethar inte ställts de kraven. Del är ju egenlligen det viktigaste. Fortfarandefinns dock kravet på att man skall få borl denna lyp av djurförsök, eftersomman kan lycka alt dén är onödig. Om meloden kallas för LD50-test ellermodifierad LD50-lest kan ju kanske göra detsamma. Man använder visserligenmycket färre djur när det gäller den modifierade formen. Man påstår atl man dåanvänder 20-40 djur. Del viktiga är dock att vi får fram alternativ. När detgäller olika typer av kemikalier, mediciner och annat behövs ju tester för atlman skall kunna se om preparaten kan användas ule i naluren eller på människor.Det är då vikfigt att de här allernafiven också testas och atl man gör enutvärdering av all de fungerar. Om vi börjar nyttja dessa alternativ innan deär säkra och klara, skulle vi göra dem en björntjänst. , som lalade före mig, gick ul hårl medatt tala om syn och säga alt man var myckel angelägen om alt manskall använda dessa alternativ. Jag saknar och övriga folkpartisternär det gäller våra reservationer om ulvärdering och inventering av de allernalivametoderna och även när det gäller att salsa resurser på forskning. Här krävsforskning och utveckling för all dessa meloder skall bli säkra och användbara. Vi har i vär reservalion nr 3 slälll kravel atl vi skallta reda pä hur pass bra 42 de alternativa metoderna är ochockså göra en inventering av vilka metoder I delta arbetekan vi få hjälp, eflersom elt till underlydande organ har gjorlen utvärdering av detta slag av de meloder som finns i . Det gjorde man1986. Man har i en ganska tjock bok listat alla de metoder som finns föralternativ till djurförsök. Del skulle kunna vara en ulgångspunkl för detarbele vi vill ha gjorl i . Den första förutsättningen för att vi skallkomma borl från djurförsöken är ju all allernaliva meloder blir accepterade,atl de är godkända och klara. Men då behövs också mer forskning och ulveckling.Vi har en reservation som tar upp även den frågan. Med dessa ord vill jag yrka bifall lill våra reservationer nr 3 och 6 idelta betänkande. Medden nya djurskyddslagen fick vi nog ändå en förbättrad djurhållning i Sverige.Jag tror att det är viktigt också ur denna synpunkt, eflersom de allmännakraven på hur djur skall hanleras måsle återspeglas i användandet och skötselnav försöksdjur. Vihar i betänkandet också behandlat mofioner där det framförs krav på atl viskall ulvärdera djurförsök både efiskt och biologiskt. Det senare gällerhuruvida man kan överföra de resultat man fär fram direkt på människan. Där harvi CFN som skall göra denna ulvärdering. Del gäller både den diska sidan ochhuruvida del lidande som djuren trols alll måste utsättas för vid försök ärmotiverat mot bakgrund av det resultat man vill nå. Vi har inte slälll ossbakom kraven på en ulvärdering, eflersom vi redan har en organisation fördella. Jag yrkaralltså bifall lill våra reservationer. 33 (vpk): Ingenstans blirvår syn på livet och naturen så tydlig som i vårt förhållande till djuren. Delgår också en vattendelare genom alla politiska parlier i dessa grundläggandefrågor. Här finns två tydliga grupperingar: å ena sidan de som anser altmänniskan har rätt atl använda djuren för forskning och försök, för produktion avförnödenheter och som leksaker och ä andra sidan de som anser atl djuren leverframför allt för sin egen skull och inle för vår, men alt vi kan dela jordenoch leva här tillsammans, lill ömsesidigt gagn. Diskussionenkring djurskydd blir ofla mycket upprörd. I djurskyddsarbe-let tillgrips iblandminst sagl okonventionella meloder. I mitt arbete här i har jag märktalt frågor kring djurskydd engagerar oerhörl många människor. Jag tror delberor på att djuren är så totalt utlämnade fill oss. De har inte rösl, inlemöjlighel alt försvara sig. Frågornaom djurskydd kan heller inte isoleras frän vår kultur, vårl säll all leva iövrigl. Respeki för livet är grundläggande och måste finnas i botlen för helavårl samhällsliv. Mot den bakgrunden är den nya djurskyddslag som riksdagennyligen har aniagil ell myckel stort framsteg. Den är dock en ramlag, och nupågår diskussionen om föreskrifterna i anledning av denna lag. Föreskrifter harnyligen anlagils av lantbruksslyrelsen. De anses av en del otillräckliga och avandra som alllför långtgående. Det finns säkerl anledning atl här i kammarenåterkomma lill diskussionen kring djurskyddslagen och dess föreskrifter ochulvärdera om lagen i praktiken blev vad avsett Del finns också anledning, fast inle inom ramen fördiskussionen kring detta belänkande, alt återkomma till frågan om hur manreglerar människors rätt atl få lillbaka djur de har fråntagits på grund av altde har hanterat djuren illa. Det belänkande vi diskulerar handlar framför allt omdjurskyddet i samband med djurförsök och behovel av alternativa meloder. Motionersom vill minska antalet djurförsök finns från alla parlier, vilket underslrykerdet jag tidigare sade om att dessa frågor är parliövergripande. Tyvärr kan jagkonstatera att del inle är alla enskilda molionärer som har fält sina partiersgehör. Del kunde vi märka i utskottets hantering av dessa frågor. Desto merstolt är jag därför att ha milt parli samlal bakom mig i dessa frågor som rördjurskydd. Djurförsök kommer tyvärr ofta lill sländ pä grund avslentrian. Anlalel djurförsök mäsle dock minskas. Därför har vi krävl atl enanalys görs av djurförsöken, så alt vi kan göra en bedömning av om de försöksom nu görs i egentlig mening uppfyller vetenskapliga krav. Vi tror inle all användandet av djurförsök kan upphöra.Deslo mer angelägel är del att varsamheten och respekten för de djur somanvänds är stor. Därför krävs en samlad genomgång av vilka ruliner och teknikersom finns och som kan användas för alt ge försöksdjuren etl så bra liv sommöjligt. Vi har också krävl all de alternativa metoderna skallutvärderas och analyseras. har tidigare här i kammaren tagitupp hur viktigt det är atl vi noggrant utvärderar de alternativa metoderna, såatt vi vet all de är verkningsfulla och all de är elt alternativ lilldjurförsök. Vi har också krävl atl ekonomiska bidrag ges till elt sådanlprojekt, MEIC-projekld. Ytterligare ell sätt att öka användningen av alternafivametoder är att öka informationen till och utbildningen av dem som är berörda.Tyvärr är del ofta sä atl kunskapen om vilka alternativa meloder som finns intealltid är sä slor vare sig i de etiska nämnderna som skall pröva djurförsökeller bland forskarna själva. Arbetet för alt bygga upp de alternativa metoderna kräverdt samlat agerande från samhällels sida. Därför har vi också slälll upp på delkrav som har förts fram i utskollel, som vi tycker är mycket bra, nämligen atldet behövs en samlad statlig satsning för atl åstadkomma ett verkligtgenombrott för de alternativa metoderna. I de etiska nämnderna som prövar om djurförsök skalltillålas finns represenlanler för olika inlressen. Vi tycker atl eflersomintresset för dessa frågor är myckel slorl och engagerar många, borde dessasammanträden vara offentliga. Därför har vi krävl alt de etiska nämndernassammanträden skall bli offentliga. Vi har också krävt atl djurförsök skall beläggas med enkostnad, dels i syfte all minska antalet djurförsök, dels i syfle allfinansiera en ulbyggnad av tillsynsverksamheten när del gäller försöksdjurenslevnadsförhållanden. Vi anser atl den tillsynen är mycket eftersatt. Slulligen vill jag också nämna elt krav som kommer litetulanför frågorna som rör djurskydd med anledning av djurförsök. Vi har underden allmänna motionstiden väckl en motion som handlar om att avvecklapälsfarmerna. Den las upp i detta sammanhang. Pälsdjursuppfödningen har utsatts för visskrilik, befogad Prot. 1988/89:112 krilik, menar vi. Del har gälll försummelser av djurens skötsel och 11maj 1989 svårigheler att bedriva pälsfarmsverksamhd pä etl sådant säll att djuren kan '. Mol denna bakgrund anser vi i vpk att man under entioårsperiod bör avveckla verksamhelen vid pälsdjursfarmerna. Vi insernaturligtvis all denna verksamhel ofla förekommer i delar av landel som harsysselsättningsproblem; della är vikfigt all beakla. Men del kan inte varamoraliskt acceptabelt att av sysselsältningsskäl behålla en verksamhel därdjuren far så illa som de gör vid pälsdjursuppfödningen. Vi anser atl det krävsandra insatser från samhällel och del privala näringslivet för atl tillförsäkramänniskor i berörda delar av landet en rimlig grad av sysselsällning. Därmed vill jag yrka bifall fill samlligareservationer i belänkandel som vpk har undertecknat Under delta anförande övertog andrevice lalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 34 ():