prot · GC09131 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:131 1 § Justerades protokollet för . 2 § Upplästes och lades till handlingarna följande frånvalprövningsnämn-den inkomna Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamöteroch ersättare för riksdagsledamöter har från inkommit bevis om att dels (). , utsetts till ny ledamotav fr.o.m. sedan () avsagt sigsitt uppdrag som riksdagsledamot. Till ersättare för riksdagsledamöter har idetta fall utsetts , , och , (båda fp); dels (), , utsetts till ny ledamotav fr.o.m. sedan () avsagt sig sittuppdrag som riksdagsledamot. Till ersättare för riksdagsledamot har i dettafall utsetts , , och ,(båda m). har denna dag granskat bevisen ochdärvid funnit att de blivit utfärdade i enlighet med 15 kap. 1 § vallagenStockholm 3 § Föredrogs och hänvisades 1988/89:L19-L22fill lagutskottet 1988/89:UbU32 Slutlig reglering avstatsbudgeten för /90, m.m. (prop. 1988/89:150 delvis), 1988/89:SoU28 Anslag till forskning om amalgam och andradentalmaterial. Prot.1988/89:131 näringsutskottets betänkanden Vissa ungdomsskolefrågor samt vissa anslag på högskoleområdet 1988/89:NU36 Kompletteringspropositionen (prop.1988/89:150 delvis), ' 1988/89:NU37 Allmänna pensionsfonden (skr. 1988/89:144), 1988/89:TU24 Tilläggsanslag fill transportforskningsberedningen (prop. 1988/89:150 delvis) samt 1988/89:AU21Sysselsättningsskapande åtgärder m.m, (prop, 1988/89:150 delvis). Talmannen meddelade attbetänkandena skulle debatteras i angiven ordning och avgöras i ett sammanhangefter avslutad debatt. Först upptogs till behandling utbildningsutskottetsbetänkande 32 om slutlig reglering av statsbudgeten för /90,m,m. Vissa ungdomsskolefrågor samt vissa anslag påhögskoleområdet 1 (): Vi skall nu behandla utbildningsutskottetsdel av kompletteringspropositionen, UbU32, I det här betänkandet tas framförallt tre huvudfrågor upp. En fråga är bara ett konstaterande attutbildningsdepartementet har för avsikt att göra en bred analys avkonsekvenserna av en eventuell kommunali-sering av lärartjänsterna och andratjänster inom skolans område. I utskottet säger man att det inte finns någonanledning att motsätta sig eller över huvud taget ha några synpunkter på att ensådan analys skall göras. Det är bra med en analys. Varje klarläggande avkonsekvenser i det sammanhanget måste vara något positivt. Därefter får vidiskutera slutsatserna när resultatet föreligger. En andra fråga som tas upp gäller förstärkningar av medelför forskningssamarbetet med framför allt EG. Det är också bra, och det ärposifivt att pengarna tas fram. Utskottet är också överens om detta, så när sompå vänsterparfiet kommunisterna och . Men från deras sida hade viknappast väntat något annat. De utgör isolationismens och utvecklingsfiendernasgemensamma hemvist. Den tredje frågan i sammanhanget gäller förstärkning avmedlen till högskolan i /. Utskottsmajoriteten vill att intemindre än 20 milj. kr. skall utfärdas i en in blanco-check. För vad skall dessapengar användas till? Därom vet vi intet. Det sägs att pengar skaU gå till en, i det här fallettvåårig, ingenjörsutbildning på kemisidan. Den utbildningen kostar maximalt ifullt utbyggt skick för 30 studerande 2 milj. kr. Det är allt som vi får veta.Men då frågar vi oss om inte detta har varit omnämnt i något annat sammanhang.I budgetpropositionen måste vi ha fått en hänvisning till vad som kommaskulle? I budgetpropositionen finns inte ett ord om ett behov av 20milj, kr, till /. Då måste det väl ha framkommit någoti den proposition som lades framen senare om en tvåårig ingenjörsutbildning? Det är ju just den utbildningensom avses. Inte ett ord! Heltplötsligt har alltså regeringen tagit på sig spenderbyxorna och sagt att 20milj, kr, skall skickas till /, Vad pengarna skall användastill vet inte regeringen så noga. Men regeringen skall be högskolan iSundsvall/att, som det står i propositionen, göra upp en plan för hurpengarna skall användas. Efter långa och ingående förhandlingar kom vi fram till iutskottet, i diskussioner mellan socialdemokraterna, ochmoderaterna, att den tekniska sektorn över hela landet måste förstärkas. Enförstärkning har skett - det beslutet har redan fattats - med 19 milj, kr. Mennu i ett bräde och ospecificerat och med en in blanco-check vill man anslå 20milj, kr, till en enda högskola, nämligen /, utan att man iförväg talar om vad pengarna skall användas till, UHÄ har inte yttrat något.Det finns alltså tydligen inte ens något uttalande från /,utan detta är ett hugskott från regeringens sida. Såfår det naturligtvis inte gå till. Detta är ett oskick, och det är ett slöserimed skattebetalarnas pengar som inte kan tolereras. Jag vill fråga LarsGustafsson vad det finns för rimlig orsak till att ni, som ställer krav på attanvändningen av pengarna skall vara noggrant specificerat, vill föreslå att 20milj, kr, utan vidare skall ställas ut till /, Jag ser ingensom helst rimlig orsak. Det enda som förvånar mig är att vi moderater är detenda parfi som har observerat detta förhållande, Alla andra parfier ramlarrutinmässigt med i sammanhanget och säger ja. Det är förvånansvärt och ävenlitet skrämmande med tanke på de finanser som har och sominte alltid är så lysande. Vi fick ju höra en hel del om det i går. Mot denna bakgrund ber jag att få yrka bifall till de moderatareservationerna i betänkandet, nämligen nr 2 och 8, Prot.1988/89:131 8juni 1989 Vissaungdomsskolefrågor samt vissa anslag på högskoleområdet 2 (): Denna debatt äger rum på överfid, så det finns väl anledning att varaganska kortfattad. Jag har bara tre punkter att ta upp. Fördet första har vi självfallet stött ett yrkande från vpk om 100 milj, kr, ökad grundbemanning i . Vi har inget eget motionsyrkande medanledning av kompletteringspropositionen, eftersom vi bedömde att ett sådantinte var formellt möjligt. När motionen nu släpptes igenom stöder vinaturligtvis den. Vi hade nämligen samma krav i en motion . Denavslogs med vpk:s hjälp. Dagen efter reserverade sig dock vpk fillförmån för samma krav i utbildningsutskottet. Vi tycker det är bra att vpk harändrat sig. Jagkan skjuta in här att vi inte är helt förtjusta över den tekniska lösning medett nytt anslag som vpk har valt i sin mofion. Statsbidragssystemet är redantillräckligt uppsplittrat. Tekniken är dock av underordnad betydelse i dettasammanhang. Det viktiga är att skolan får de pengar som regeringen faktisktutlovade . Det är ett löfte som ännu inte har infriats. Fördet andra vill jag säga att det är beklagligt att det inte har gått att fåmajoritet i utskottet för en ökning av utbildningen av nya förskollärare. Densatsning som regeringen vill göra pä något äldre som lämnat yrket är Vissa ungdomsskolefrågor samt vissa anslag pä högskoleområdet vällovlig,men den kommer inte att räcka. beslut på denna punkt kommeratt förvärra barnomsorgskrisen. Vi vill ha ytterligare 300 platser. Det skulleunderlätta rekryteringen till barnomsorgen en bit in , För det tredje och sista vill jag påpeka att vi inte anseratt en kommunalise-ring av lärartjänster är den decentraliseringsreform somskolan skulle behöva. Vi är det enda parti som har varit skeptiska emotkommunaliserings-idén, liksom vi är det enda parti som har avvisat en ytterligarereglering av lärarnas arbetstider. Eftersom utskottsmajoriteten emellertidville behandla kommunaliseringstanken ytterst formellt, man skulle kunna sägakallsinnigt, anslöt vi oss i den politiska ekumenikens namn till detbehandlingssättet och nöjde oss med att påpeka vår grundsyn i ett särskiltyttrande. Med detta vill jag tacka mina utskottskamrater fördebatterna under det gångna arbetsåret och önska en trevlig sommar. Jag yrkarhärmed bifall till reservationerna 1, 3 och 5 i föreliggande betänkande, 3 (); Med hänvisning till utbildningsutskottetsbetänkande nr 32 ber jag att få yrka bifall till reservation nr4, 4 (vpk): Jag ber att få yrka bifall till de reservationersom bär vpk:s namn i detta betänkande. Anf.5 (): För att i någon mån medverka till att detta skallkunna avslutas i avsedd tid, ber jag bara att få yrka bifall till hemställan iutbildningsutskottets betänkande nr 32 på samtliga punkter, 6 () replik; Jag är litet förvånad över att LarsGustafsson ändå inte går upp och svarar på den fråga jag ställde. Det är rättunikt att vi slösar ut 20 milj, kr, på det här sättet utan attanvändningsområdet är närmare angivet. Jag ser bara två möjliga förklaringartill att inte svarar på frågan. Den ena förklaringen är att har tagit ettsådant intryck av att vissa parfier eller partigrupperingar, kanske avsiktligt,har fördröjt fiden här i . Jag finner dockinte skäl att ta hänsyn fill det. Det är inte de som skall styra det arbete somvi lagsfiftare utför. Det andra skälet - som möjHgen är av polifisk natur - äratt det är Htet otrevligt för att gå in och förklara dessa 20miljoner till /. Man känner möjligen en illa dold förbittringöver att oppositionsparfier fidigare har beställt 30 milj. kr. fillUmeå universitet, det centrala i , under nästa budgetår.Som ett slags tack för senast slänger man bara ur sig att 20 miljoner skall gåfill SundsvaU/tillika med en högst omofiverad journalistutbildning iSundsvall/. Är det detta som ärförklaringen? Det skulle trots allt vara intressant att få Prot.1988/89:131 höra något ifrån LarsGustafsson på det här området. Anslag till forskning om amalgam och andra dentalmaterial 7 (): För räkning ber jag att få yrka bifall fillreservafionema 6 och 7. Överläggningen i dettaärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten omarbetsmarknadsutskottets betänkande 21.) Kammaren övergick till att debatterasocialutskottets betänkande 28 om anslag till forskning om amalgam och andradentalmaterial. Anslagtill forskning om amalgam och andra dentalmaterial 8 (): Egentligenbehöver jag bara yrka bifall till hemställan i betänkandet SoU28 om anslag tillforskning om amalgam och andra dentalmaterial. Ett enigt utskotts hemställanlär vara så gott som lag. Erfarenheten har dock lärt mig att det går alldelesutmärkt att dra ut på fiden i det oändliga när det gäller att genomföra redanbeslutade åtgärder. Vemeller vilka som sätter sig som en propp i skeendet är svårt att ta reda på. Dethar dock hänt att proppar har uppstått. Det upptäcker man efter det att manförgäves har väntat på resultatet av ett riksdagsbeslut. Därför vädjar man nutill de eventuella propplösare som märker att forskningspengarna inte faller utmed den snabbhet och regelbundenhet som vore önskvärd att dra i de rättatrådarna för att få i gång forskningen på detta behjärtansvärda område. Detandvårdsskadade har väntat så länge på att få sina skador godkända. måsteforskningspengarna, som före detta socialminister lovaderedan vid en hearing , komma amalgamforskningen till godo. Dessutommåste pengarna räcka till för att forskningen skall kunna ta fram garanteratofarliga ersättningsmaterial. Vi måste ju ha något att sätta i amalgametsställe. Det är inte brist på forskare som har gjort att man inte redan harkunnat lösa frågan om hur vi skall laga våra trasiga tänder utan att fåkomplikafioner. Det är brist på forskningspengar och brist på intresse att lösafrågan från statsmakternas sida. kommer att fatta beslut om att forskningspengarna skallanvisas. De 3 miljonerna måste snabbt ut. förutsätter att utrymme förgenomförande av forskningsprogrammet fr.o.m. /91 skallsäkerställas inom ordinarie anslag. Detfinns redan forskare som står i tur. Jag har ett brev från en odontologiedoktor som har fått avslag på sin ansökan om forskningsbidrag av medicinskaforskningsrådet med mofiveringen att man inte kunde bevilja anslag.Ämnet var: Det lokala och totala hälsotillståndet hos patienter med 1988/89:131 påvisbara synliga reaktioner mot amalgam i munhålan samt effekten av amalgambyte hos dessa. Med andra ord finns detforskare och forskaridéer. Domän verket och , Tele-X, m.m Nufinns det också pengar. är det tjänstemännens tur att kombinera faktorerna iriksdagens anda. Gör det, och gör det snabbt! 9 (): Som en av motionärerna i en motion av och undertecknad,ber jag att få tacka ett enigt socialutskott för att det verkligen har tagitden här frågan på allvar och vill satsa dessa pengar. Dethär är en gammal fråga. har begärt ökade anslagtill amalgamforskningen. Det enda som har presenterats är 1 miljonifrån medicinska forskningsrådet. ökar socialutskottet, och förhoppningsvisriksdagen, på med 3 miljoner. Det är vi glada för, men det räcker ingalunda.Jag vill understryka att det är viktigt att regeringen nu äntligen tar sittansvar i denna fråga och ser till att de ca 16 milj. kr. som beräknas åtgå fördetta ändamål verkligen kommer forskningen till del. Detfinns skäl att ta människors oro på allvar. Att gå ut med förbud mot amalgamhar vi mofionärer emellertid inte ansett vara rimligt. Däremot är det oerhörtviktigt att man verkligen har en seriös forskning på området. Jag vill sägatack fill socialutskottet för en bra behandling av bl.a. vår motion. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten omarbetsmarknadsutskottets betänkande 21.) Kammaren övergick till att debatteranäringsutskottets betänkande 36 om kompletteringspropositionen. Domänverketoch , Tele-X, m.m. 10 PER (): betänkande nr 36 redovisas bl.a. de delar avkompletteringsproposifionen som berör näringsutskottet. Det gäller bl.a. attdomänverket vill tillskjuta 650 milj. kr. till det statliga skogsbolaget att fillgodose bolagets investeringsbehov under det kommande året.Domänverket skulle på det sättet få av aktiekapitalet i (). Vi har svårt att förstå logiken i detta och viljan attpå detta sätt låta ett statligt affärsdrivande verk bli stor ägare i ett av destatliga företagen. Vi ser inte att det ger någon ny lösning eller något nyttkapital eller att det filiför någon nämnvärd ny kompetens till AB StatensSkogsindustrier. Vi vill därför avstyrka det förslag som regeringen harredovisat för . Vitycker att det är principiellt felaktigt att på detta sätt göra interna affärerinom de statliga bolagen för att möjliggöra investeringar, som kanske kan ansesvara något tveksamma på marknadsmässiga grunder. Vi förordar i stället att manförsöker få AB att mer likna de motsvarande privataaktiebolag som finns. Vi tycker att , precissom andra, privata skogsbolag borde ha tillgång Därför vore det följdriktigt att delar av de skogar som ägs avdomänverket som förser med massaved också överförs i ASSLs ägo. Pådet sättet skulle ASSLs ekonomiska ryggrad stärkas. Företaget skulle få ensituation likartad de privata skogsföretagens och större möjligheter att påmarknadsmässiga villkor jämföra sig såväl resultatmässigt somutvecklingsmässigt. Det vore därför naturligt att , i stället för att äskapengar från regering och riksdag resp. domänverket, riktade sig till denordinarie riskkapitalmarknaden, i detta fall förmodligen börsen, för attförsöka få det kapital man behöver för det fortsatta investeringsprogrammet.Man behöver tydligen ett kapitaltillskott i storleksordningen 1 miljard tilldet. På det sättet får man en normal värdering av huruvida de projekt man harföreslagit är möjliga och riktiga att satsa medel i. Man får en bedömning avprofessionell art från riskkapitalmarknaden av om projektet ger braförräntning, om det är marknadsekonomiskt rikfigt, en bedömning som vi oftafrån regering och riksdag har svårare att genomföra. Vi borgerliga reservanter, moderater och folkpartister, -vi har i och för sig samma motivering som - vill att skallnoteras på marknaden och därigenom kunna få tillgång fill riskkapital. Vitycker att det är riktigt att ett företag som skall verka på exakt sammavillkor som motsvarande privata akfiebolag inom skogsbranschen också ges sammamöjligheter att få nya ägare, tillgång till riskkapital och möjlighet att haett eget skogsbestånd och därmed en viss leveranstrygghet som motsvarandekonkurrenter har. Vi lägger i reservation 1 fram vårt förslag och dehuvudsakliga argument vi anser vara bärande för att inte skall tillstyrkaregeringens förslag. bör överföra stora delar av skogsegendomarnatill och andra genom försäljning till jord- och skogsbrukare, i synnerheti glesbygd. Vi anser det också vara motiverat att man inom domänverket och frånregeringens sida gör en översyn av domänverkets framtida roll och organisation. skall självfallet förvalta nationalparker.Domänverket skall förvalta skogsegendomar som har karaktär av naturreservateller är särskilt känsliga, områden som självfallet, utifrån miljövärden ochmånga andra nationella värderingar, bör ligga under någon form av statligkontroll. Vi tycker att det finns anledning att man här klargör domänverketsroll som myndighet och förvaltare av nationella värden och frigör denverksamheten från de traditionella marknadsnoterade eller konkurrensutsattaverksamheterna. De senare passar betydligt bättre i annan regi och i annanägares händer. Vi tycker att det är riktigt att verksamhet inom domänverket sombedrivs på samma villkor som motsvarande privat verksamhet också ges andra ägareoch samma möjligheter som privat verksamhet. I reservation 8 har vi velat peka på frågan omvirkesleveranser från domänverket till mindre sågverk i inland, isynnerhet i men även i övrigt i inland. I samband med attdomänverket tog över ASSLs sågar kom många av dessa sågverk i en något speciellsituation. hade tidigare i stor utsträckning varit fristående frånsågverksindustrin. har domänverket kommit att bli ägare fill stora sågverkoch därmed kommit att stå i ett direkt konkurrensförhållande när det gäller och , Tele-X, m.m. 13 protokoll 1988/89:130-133 och , Tele-X, m.m. virkesförsörjningtill de privata inlandssågverken. Vi vill till regeringen göra ett tillkännagivande om måste se sitt ansvar från domänverket och tillgodose även inlandssågverkensbehov av en trygg försörjning med virkesleveranser. Dessa sågverk betydermycket, inte minst för sysselsättningen, i inland. I ytterligare en reservation som berörkompletteringspropositionen återkommer vi när det gäller tillatt vi anser att Tele-X bör bli mera öppet och försäljas till andraintressenter. Skattebetalarna har satsat mycket pengar i . Dethar skett ganska betydande förändringar i projektet under dess gång. Vi tyckeratt det är rimligt att man , när satelliten i princip är klar, försökeråterfå delar av skattebetalarnas pengar genom att sälja ut möjligheter tillsändningar och datakommunikation via . På det sättet kan manånyo stärka statskassans likviditet och därmed, som vi ser det, få ett bättreutnyttjande av de möjligheter som satelliten trots allt ger. Med det anförda ber jag att få yrka bifalltill reservationerna 1, 6, 8 och 15. 11 (): 1 detta betänkande behandlas ett antal frågorsom är välkända för kammaren. Vi har vid tidigare tillfällen, för resten vidganska många tillfällen, diskuterat dem här. Jag skall icke fördjupa mig idebatten här utan nöja mig med att yrka bifall till de reservationer somcentern har undertecknat. Jag vill passa på tillfället att rikta ett tacktill , som i och med denna dag och denna debatt lämnar riksdagen.Jag vill tacka för ett angenämt och intressant arbete i utskottet och gottkamratskap. Vi har inte alltid haft samma uppfattning, av naturliga skäl. Menjag har personligen satt värde på de många träffsäkra och elegantarepliker har levererat . Tack för det, , ochtack för ett fint samarbete i utskottet och på Norrbottensbänken! Jag vill också passa på och riktaett tack till mina utskottskamrater i övrigt i näringsutskottet och önska enskön sommar. Anf.12 (vpk): Jag vill först yrka bifall till samfiiga vpk-reservationersom är fogade till detta betänkande. Jag hänvisar till de utföriigakommentarerna i våra reservationer och motioner. Jag skall koncentrera dettaanförandet fill vad som sker inom domänverket och . Vi i vpk anser att det är självklart att staten står tilltjänst med den miljard som behövs för att utveckla . Men vi anser att detförslag som regeringen har lagt fram i detta avseende är felaktigt. Det innebäreU led i samma kusfinriktade politik som har tagit sig många uttryck under desenaste århundradena. Jag tänker närmast på att det egentligen inleddes medavyttringen, och det som följde efter den, nämligen skatfiäggningen, av deområden, hemman och fastigheter som utgjorde det som kolonisationen skapade.Dessa områden togs vid avyttringens avslutande i stor utsträckning tillbakafill kronan. Denna koloniala polifik fortsatte med stora anspråk som innebar atttiotusentals och åter fiotusentals hektar mark lades under vatten för att detskulle skapas energiförsörjning i vårt land. Sedan följde skogsbolagens enormarovdrift, som kunde ske genom att krediter gavs och genom att låga lönerutbetalades. Då skogsbolagen hade både den ekonomiska och den polifiska makten,makten över jobben och makten över krediterna, kunde de än mer tulla på dessaskogstillgångar. Fråganom att domänverkets resurser skall satsas i innebär en fortsättning avdenna polifik. Detta väcker starka känslor bland de berörda. Det väcker viljafill motkamp, men den kanske ännu inte är tillräckUgt starkt accentuerad. TageHägglund, avliden skogsarbetare, skrev under skogsarbetarstrejken en dikt omfolkets känsla inför organiseringen mot de makter som utsög arbetarna ochproletariserade dem. Jag skall avsluta mitt anförande med att läsa denna dikt. Attvara en av de många, att ana det stora, det starka av gemensamkraft. Att aldrig stå ensam, att tillsammans bryta defjättrande bojorna. Att känna bördornaslätthet. Att över de djupa svalgense broarna byggda av de många. Att vara droppen i enmäktig flod är att höra sången om havets frihet. och , Tele-X, m.m. 13 (); har dels behandlat kompletteringspropositionen genomsitt yttrande till skatteutskottet beträffande energiskatter, dels framlagtdagens betänkande som berör fyra frågor: 2. forskningssamarbete inom EG på det teknisktindustriella området, 3. anskaffningen av en EMC-anläggning vid statensprovningsanstalt i och När kompletteringspropositionen remitterades tillfinansutskottet höll såväl som anslående anförandenom vad respekten för lag och ordning borde leda fill när det gäller enkompletteringsproposition. En kompletteringsproposifion borde endast innehållasådant som föranletts av den tidigare behandlingen av budgetproposifionen.Undantag kan möjligen medges för mycket angelägna, finansiella ingripanden somrör landets väl och ve om en helt ny situafion har inträffat. Vii miljöparfiet instämde i denna ståndpunkt. Men det kan ju tänkas att takten isamhällsmaskineriet har accelererat, så att regeringen kan behöva framläggatunga ekonomiska förslag . I så fall är det rimligt attäven oppositionen får motsvarande allmänna mofionstid, då den kan framlägga sinsamlade syn på samhällsutvecklingen. Närvi miljöparfister granskat kompletteringspropositionens förslag inomnäringsutskottets område har vi funnit att två punkter direkt berör ekonomis- och , Tele-X, m.m. kaåtaganden, nämligen forskningssamarbete med EG och anskaffande även s.k.EMC-anläggning. Vi har inte funnit att dessa förslag är så brådskande att de ejhade kunnat anstå till nästa års budgetproposition, och vi har därför velatavstyrka dem. Tyvärr har de tidigare så principfasta ochfolkpartisterna inte biträtt våra förslag utan accepterat en sakbehandling. Ärdet möjligen därför att dessa anslagsäskanden motiveras med att de är gynnsammaför det av dem så favoriserade och prioriterade EG-samarbetet? I varje fall har vi miljöpartister inte kunnat förstå attanskaffningen av en EMC-anläggning - hur välmotiverad en sådan anskaffningsakligt sett än må vara - är så kolossalt brådskande att anskaffningen intekunde anstå till det normala behandlingstillfället för sådana anskaffningar,nämligen . Om och menar allvar med sinkritik av regeringens agerande har de möjlighet att bifalla vår reservation 14,och jag hoppas att det är fler i som har en liknande inställning. När det gäller forskningssamarbete med EG har jag frångåttvårt ursprungliga avslagsyrkande, sedan jag inte fått något stöd i utskottetför att vi skulle kunna framföra vår uppfattning om de konkreta projekt somfinns med i departementets yrkande.