prot · GC0921 · 1988-12-31 00:00:00 — Genomriksdagens beslut med anledning av regeringens förslag (proposition1984/1985:209) om en förskola för alla barn har principerna lagts fast för enrätt för alla barn att från 1 1/2-års ålder fill dess de börjar skolan delta iden kommunala barnomsorgsverksamheten. tog stäUning tillvilka mål och vilket innehåll som skall gälla för verksamheten. Nödvändighetenav en god kvalitet i verksamheten underströks ytterligare bl.a. genom attsocialstyrelsen gavs i uppdrag att utarbeta ett pedagogiskt program förförskolan. Programmetföreligger nu och utgör en gemensam ram för verksamheten i hela landet. 1 sammaproposition underströks vikten av att ansvaret för Om den kommunala barnonisorgen barnomsorgensorganisation vilar på kommunen. Det innebär att kommunen beslutar omfördelningen mellan barnomsorgens olika verksamhetsformer och även i övrigafrågor av organisatorisk art, t.ex. när det gäller barngruppernas storlek,personaldimensionering, extra resurser för barn med behov av särskilt stöd,lokalutformning och öppethållande. Under detta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. AnL 84ROLAND (): Jag tackar statsrådet för svaret.Skälet till att jag ställde den här frågan i första hand till civilministern äratt detta ytterst är en fråga som handlar om kommunernas rätt att självabestämma i sina egna angelägenheter. Det kan tyckas att frågan gäller något somnärmast är självklart. Så självklart är det nu tyvärr inte, eftersom regeringengenom statsbidragssystemet utesluter vissa möjligheter för kommunerna attutföra sina uppgifter, såvida kommunerna inte själva är beredda att stå förhela kostnaden för verksamheter som normalt brukar delas med staten. den möjlighet till rekrytering av personal som ligger i att låta t.ex.dagbarnvårdarna också få barnomsorg för sina egna barn i det egnafamiljedaghemmet, som vi diskuterade här . På så sätt kan nämligen kommunerna lättare rekrytera ochbehålla den här värdefulla personalresursen. har kommunerna stora problemmed att behålla denna personal. Systemets laglighet är nu bekräftad genom en dom ikammarrätten i angående beslut att införa den s.k.Linköpingsmodellen. Jag vill därför passa på att fråga statsrådet om han medanledning av den domen är beredd att ta initiativ till att anpassastatsbidragsreglerna till domslutet. Personalrekryteringen till barnomsorgen kommer att bli ettmycket stort problem för kommunerna, om de skall leva upp till riksdagensbeslut. Regeringens statsbidragsrestriktioner försvårar ytterligare för dem.Därför är min fråga motiverad. Ställer man stora krav på kommunerna, måste manockså låta kommunerna själva få bestämma hur de skall gå till väga. Annars german inte ens förutsättningarna. AnL 85 Statsrådet : och jag hade ett meningsutbytei den här frågan för bara ett par . har mycketriktigt en dom fallit i kammarrätten i det här distriktet som stödermöjligheten att dagbarnvårdare i ett visst system får ersättning för sina egnabarn. Domen har ännu inte vunnit laga kraft, och den ger mig ingen anledningatt uttala mig mer i principfrågan än vad jag gjorde när jag senast debatterademed . Låt mig ändå ta tillfället att understryka det rimliga idagens system. Vi skall komma ihåg att det är ett system som omfattar en mycketmycket viktig insats för barnen. Barn i åldern befinner sig i ett av deviktigaste utvecklingsskedena i livet. Det är därför rimligt att staten iform av regering och riksdag uttrycker ambitioner och målsättningar för denverksamhet som skall utföras till stöd för barnen, för att få den jämn, för attfå den rättvis, för att få den jämlik. Och så är systemet utformat.Riksdagenhar antagit, på regeringens förslag, mål och riktlinjer för verksamheten.Staten ger ett betydande bidrag till verksamheten. Staten har entillsynsfunktion, och staten svarar för utbildning och för utvecklingsarbete.Men kommunerna har ansvaret för att inom de ramar som riksdag och regering hargjort upp utforma verksamheten efter sina egna ambitioner. AnL 86 (): Jag delar naturligtvis uppfattningen att detär kommunernas sak att fillse att de lever upp till de mål som har fastställtsav . Det är det självfallet ingen som kan ifrågasätta. Men jag menarsamtidigt att verksamheten kan utföras på olika sätt. Under förutsättning attkommunerna lever upp till målen tycker jag att det är angeläget att manklargör att det får ske i de former som kommunerna finner vara mest lämpliga. Jag tycker då att de mål som finns skall vara styrande förden pedagogiska inriktningen, men kommunernas sätt att ordna det kan varaytterst olika och ha ytterst olika förutsättningar. Det viktiga är ändå attverksamheten bedrivs i enlighet med den målsättning som gäller, och det har jaginte ifrågasatt. Överläggningenvar härmed avslutad. 30 §Svar på fråga 1988/89:158 om svavelutsläppen på AnL 87 Miljö- och energiminister : har frågat mig om vilkaåtgärder regeringen avser vidta för att avvärja hoten mot miljön i medanledning av de omfattande svavelutsläppen pä . Den första utgångspunkten för det svenska agerandet motluftföroreningar och försurning är självfallet att vi gör vårt yttersta för attminska våra egna utsläpp. Som ett led i detta arbete beslutade regeringen fören vecka sedan att ytterligare skärpa kraven för svavelutsläpp vid förbränningi . Men måste vi driva på det internationellasamarbetet på detta område. trädde protokollet till 1979 årskonvention om begränsning av långväga gränsöverskridande luftföroreningar ikraft. har ratificerat detta protokoll. Det innebär att manåtagit sig att minska sådana utsläpp med baserat på 1980 årsutsläppsvärden . Enligt vår mening är emellertid den utsläppsminskning somföreskrivs i det internafionella avtalet alltför liten. Regeringen har därförintensifierat sitt agerande i olika internationella organ för att påskynda detinternationella arbetet med att åstadkomma utsläppsminskningar i . Vidsenaste mötet i luftföroreningskonventionens styrelse tillsattes på nordisktförslag en arbetsgrupp som skall utarbeta internationella strategier förutsläppsminskningar när det gäller svavel, kväve, kolväten och andraluftföroreningar ner Prot.1988/89:21 till kritiska belastningsgränser för vad naturen tål. 10november 1988 Våra bilaterala förbindelser med påmiljöskyddsområdet 'Z ', ... o har dessutom intensifierats undersenare tid. Omsvavelutsläppen pa , . . ..... , . .,,.,., , , , . besökiSverige var miljöfrågor ettcentralt tema, något som las fölide upp vid , ,,.,,., . , , , , . mitt besöki i ar. Da beslöts också att Sovjetunionenoch skall ingå ett bilateralt miljövårdssamarbetsavtal. Förhandlingarom detta avtal kommer att inledas . Det är vår avsikt att bestämtdriva sådana miljöskyddsfrågor som berör de bägge länderna. Dit hör bl.a.svavelutsläppen från . Jag avser dessutom att verka för att de nordiska ländernaspelar en pådrivande roll genom ett samlat agerande bl.a. när det gäller fråganom de gränsöverskridande luftföroreningarna i det känsUga och utsattaNordkalottområdet. AnL 88 (): Jag vill tacka för svaret. När jag tar del avdet långa svaret, konstaterar jag att redovisningen visar att vi inte har gjortnämnvärt för att motverka utvecklingen i fråga om svavelutsläpp inomNordkalottområdet. Däremot finns det mer redovisat om vad man avser att göra iframtiden. Mot den bakgrunden finns det anledning att ställa trekorta frågor till miljö- och energiministern: Vilka kunskaperhar vi här i om den påverkan som de omfattande svavelutsläppenfrån har på det svenska skogsbeståndet och hela den känsliga miljöni våra vida vildmarker i norr? Jag tänker på skogarna, sjöarna, vattendragen,bärmarkerna, fiskevattnen och hela den omfattande faunan. Miljöministerntalar om ett samlat agerande från de nordiska länderna. Finns det någonform av samarbete mellan . och för att försöka bemötahotet från industrin på mot vår gemensamma nordiska natur? Då tänkerjag närmast på påverkan på det s.k. Nordkalottområdet som är mest utsatt. Av informationsom jag har fått från vår utmärkta informationstjänst framgår att 1970inrättades en svensk-sovjetisk arbetsgrupp för miljövårdsfrågor. Har iden arbetsgruppen aktualiserat de sovjetiska industriutsläppen frånKolahalvön? Eller har man, som miljöministerns redovisning visade, hittillsstillatigande åsett utvecklingen på ? AnL 89 Miljö- och energiminister : Herrtalman! Dess bättre är den beskrivning som gav felaktig. Detframgick redan tidigare att det pågår ett samarbete dels inom , dels medSovjetunionen. Jag kunde ju redovisa att i det nordiska samarbetet görs t.ex.vart femte år en inventering av metallhalterna i mossan. Dessa inventeringarspeglar bra hur de sovjetiska luftföroreningskällorna påverkar den nordiskamiljön. Densenaste rapporten visar att det finns förhöjda koncentrationer av arsenik,krom, koppar och nickel i och men inte i . ,T Däremot brukar man, när det äröstliga vindar, kunna konstatera förhöjda svavelhalter.Nästa mossmetallinventering skall göras 1990, och till den är samtligakonventionsländer inom luftvårdskonventionen inbjudna, alltså även de nordiskaländerna och . Dessutom ingår mätningar av metall i mossa i detbilaterala samarbetet mellan och . Likadant är det med . Dettaarbete förekomer , och 1990 kommer vi att få ett nytt tillfälle att skaffaoss detaljerade kunskaper om det har skett några förändringar. När ministrarna möts inom eller mellan ochSovjetunionen tas självfallet denna fråga upp, liksom i olikaämbetsmannakommittéer. AnL 90HUGO (): Jag tycker inte statsrådet skall bliirriterad när jag efterlyser om och i vilken form vi samarbetar på nordisk basför att bemöta detta hot från . Jag har fått svaret att statsrådet själv kommer att taytterligare initiativ för att i framfiden utveckla detta samarbete. Det skulle vara intressant att få klarhet i hur mycket vii forskar i dessa problem. I och har utförts ettomfattande forskningsarbete i dessa frågor. Resultaten visar mycketkatastrofala följder om utvecklingen från industrins sida på fårfortsätta. AnL 91 Miljö- och energiminister : fick besked, och jag skallupprepa det. Det sker i samverkan mellan , och noggrannamätningar. har tungmetaller uppmätts i och , som liggernärmare, men inte i . Det arbetet fortsätter, och en ny, mycket noggrannmätning skall göras 1990. Det övervägs då att uppföra ytterligare en mätstation iöstra för att förbättra arbetet. De mätningar som gjorts har alltså visat att detfaktiskt är och som drabbats värst, medan man inte i dessa mycketnoggranna mätningar kunnat konstatera tungmetaller från i norraSverige. Jag hoppas att kommande mätningar visar detsamma. Men detta räcker inte för att vi skall vara nöjda. Det ärilla nog att det drabbar , och . AnL 92 (): En ytterligare mätstation i östra i och för sig bra. Jag har gjort en hel del undersökningar för att se vad vihar gjort på detta område. I har skogsforskningsinstitutet i Rovaniemigjort ett omfattande forskningsarbete för att få underlag avseende vad somhänder med miljön i norra inför dessa utsläpp. I finns den s.k. tusensjöarsundersökningen. 1 denhar man satt in stora resurser för att få reda på vad som händer med sjöarnaoch vattendragen och med skogarna i . Om koldioxidutsläppen vid användning av fossila bränslen Har vi något motsvarandeforskningsarbete i ? Det skulle vara intressant att ta del av detta. Beskedetom en ytterligare mätstation kom fram här efter tre följdfrågor. AnL 93 Miljö- och energiminister : Herrtalman! Den svenska motsvarigheten heter PMK-systemet, som naturvårdsverketutför. Jag är alldeles säker på att , som är mycket kunnig imiljöfrågor, väl känner till detta system och att det ingår i det nordiskasamarbetet. AnL 94HUGO (): Nåja, jag känner inte fill alla frågor så välsom miljöministern. Men efter att ha talat med finska tjänstemän om denforskningsrapport som de avlämnade för sedan vet jag att deinte känner till något nämnvärt om motsvarande forskning i . Det är denupplysningen jag har fått. Överläggningen var härmed avslutad. 31 § Svar på frågorna 1988/89:159 och 218 om koldioxidutsläppenvid användning av fossila bränslen AnL 95 Miljö- och energiminister : tar upp vissa uttalanden avVattenfall om framtida behov av kolanvändning och frågar mig hur jag skallförmå att agera i enlighet med av fastställd miljöpolitik.Marianne tar upp en uppgift från om att ökadbiomasseproduktion skulle kunna kompensera ökningar i koldioxidutsläpp. Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. Vi befinner oss i inledningen till en omfattandeomställning av det svenska energisystemet. Denna omställning från kärnkraftskall ske med att utsläppen från försurande och klimatpåverkandeämnen minskas fill lägsta nivå. Därför har regeringen givit två viktigauppdrag för att fä underlag inför kommande beslut på energiområdet. Det enauppdraget innebär att skall utarbeta förslag till nytthandlingsprogram mot luftföroreningar och försurning, däri inräknatklimatpåverkan. Genom det andra uppdraget, som gavs gemensamt tillnaturvårdsverket och , skall klarläggas hur en svenskenergiförsörjning anpassad i enlighet med de av regering och riksdag fastlagdamiljöpolitiska målen kan utformas. Det är utomordentligt viktigt att det nu sker ett omfattandeutvecklingsarbete inom energiförsörjningen och att deltar i dettaarbete. skall självfallet följa regeringens och beslut. Jag påminner avslutningsvis om att regeringen enligtregeringsförklaringen kommer att driva vidare arbetet med att nåöverenskommelser över gränserna om bl.a. skydd för jordens klimat. Undermandatperioden kommer att presenteras förslag till miljöavgift på bl.a,koldioxid. AnL 96 (): Jag tackar statsrådet för svaret och glädermig åt uttalandet att självfallet skall följa regeringens ochriksdagens beslut. Då kunde man också begära att läste protokollenoch i någon mån tog hänsyn till de konkreta beslut som kommer. beslut att icke öka koldioxidhalten måste jurimligtvis tolkas av så att man inte skall planera för ökadkolanvändning eller över huvud taget för ökad användning av fossila bränslen.Men läser uppenbarligen protokollen som fan läser . Förstuttalar man i ett sammanhang på en konferens att man skall öka kolanvändningenfrån till 5 ä . 1 ett annat sammanhang säger manatt man skall sätta priset på den el som man kan tänka sig att köpa från småkraftvärmeverk så att det är likställt med priset på kondenskraft. Kondenskraft existerar inte i . Men förattdet skall vara någon mening med en sådan jämförelse är det väl fråga om attVattenfall tänker sig alt kondenskraft kommer att introduceras i . När man skall köpa el från de större kraftvärmeverken köpa till lägsta pris, vilket uppenbarligen är en förtäckt uppmaning tillde svenska kommunerna att bygga koleldade kraftvärmeverk, eftersom det tordevara den billigaste energiförsörjningen för sådana verk. YtterUgare säger att man skall odla skog föratt absorbera koldioxid. Jag förmodar att man då har funderat ut hur man skallförvandla denna skog till fossilt bränsle och sedan lagra den. Annars är juhela operationen meningslös. Jag tycker att energiministern skall uppmana de stafligaverken att läsa regeringens protokoll och något förtidsinteckna de beslut somväntas. Om koldioxidutsläppen vid användning av fossila bränslen AnL 97MARIANNE (): Jag vill tacka miljö- och energiministern för svaret. beslutade med bifall till encentermotion, men mot socialdemokraternas vilja, att regeringen skulleklarläggaénergianvändning-ens effekter på koldioxidhalten i atmosfären ochutarbeta program för att minska utsläppen till vad naturen tål. Slutsatsen måste då bli att användningen av fossilabränslen måste minska i stället för att öka. Vi måste öka användningen avbiobränslen och arbeta intensivt med energihushållning. Hur är det då med de statliga verken? Arbetar de i taktmed riksdagsbeslutet? Jag vill påstå att så inte är fallet. StafligaVattenfall vill öka kolförbränningen. Företaget visar mycket svalt intresseför biobränslen. Hur stämmer uppdraget till överens med attföreträdare för verket reser ut i landet och säger att energisparande inte äraktuellt ? Hur rimmar detta med enansvarsfull miljö- och energipolitik? För att i någon mån rättfärdiga en ökad satsning påkolförbränning har kommit till den "geniala" idén attplantera lövskog på 500 000 ha . Den skulle då binda koldioxidutsläppenfrån en kolförbränning på ca kol. Varför denna omväg? Vore det intebättre att använda åkermarken till att producera biobränslen, som vi vet ärbetydligt mer Om koldioxidutsläppen vid användning av fossila bränslen miljövänliga,och på det sättet slippa öka kolanvändningen och därmed koldioxidutsläppen? Denfrågan fick jag inte svar på av statsrådet. Jag skulle vilja ha ett svar. Vi har i vår motion om åtgärder för havsmiljön ett förslagom ökad satsning på biobränslen. Jag vill fråga om vi kan räknamed stöd för detta förslag. AnL 98 Miljö- och energiminister : Herrtalman! Jag tycker att skall tacka sin lyckliga stjärna attsocialdemokratin vann valet. Annars hade tvingats regera tillsammansmed och , som vill överlämna åt marknadskrafterna attklara energiomställningen. vill ju dessutom sälja ut . Det ärbra att staten är ägare och kan utöva ägarskapet. Jag kan försäkra MarianneAndersson att vi gör detta. Det är just för att ge de klara och tydligasignaler som behövs som vi har givit dessa uppdrag, och det är därför jag haråterkommande sammanträffanden med ledningen för såväl somenergiverket och i denna fråga. Jag är alldeles säker på attdetta arbete inte skulle ha blivit gjort med de alternativ som stod till buds ivalet . AnL 99 (): blandar bort korten med attbörja prata om olika regeringskonstellationer. Det kanske är för att dölja inte gör särskilt mycket inom energiområdet. Inför folkomröstningen om kärnkraft sadesocialdemokraterna i linje 2: Vi skall avveckla kärnkraften, men först skall vibygga ut den rejält. tycks samma förhållande gälla för de fossila bränslena.Man kan också vända på det och säga att regeringen nu vill öka användningen avmiljövänlig bioenergi, men man är inte villig att se till att den blir lönsamförrän användningen minskat rejält på grund av dålig lönsamhet. På detta sättbinder vi fast oss i en onödigt hög energiförbrukning. Vi har diskuterat detta tidigare vidfrågestunder. har regeringen egentligen inte gjort någonting föratt bioenergin skall bli lönsam. Jag har inte heller fått svar på min fråga. AnL 100 (): Jag instämmer i mycket av det MarianneAndersson har sagt. Att på detta sätt odla lövskog måste väl ändå betraktas somren och skär galenskap. Det borde följaktligen föranleda ett uttalande frånenergiministern. Denna lövskog måste ju avverkas och förvandlastill fossilt bränsle, annars är operationen meningslös. Det vore önskvärt med ett kraftfullt uttalande frånenergiministern till samtliga statliga verk att det i dagens läge är klartolämpligt att planera för ökad användning av varje typ av fossila bränslen, detmå vara kol, olja eller naturgas. AnL 101 Miljö- ochenergiminister : Herr talman! Kolanvändningen har pressats ned till betydligtunder vad man planerade för under de borgerliga regeringarnas tid. När viövertog ansvaret för energiförsörjningen 1982 planerade man för att kol skullesvara för av energiförsörjning. Bland det första vi gjorde varatt genomföra en lagstiftning som har inneburit att den planeradekolanvändningen, denna massiva kolintroduktion, inte har blivit av. Dettaarbete kommer vi att fullfölja. Lita på oss! Omavveckling av PVC-plast iförpackningar AnL102 (): Allt detta är mycket glädjande. indikerar det att man hade -och alltid har haft - ganska uppblåsta energiprognoser, som det sedermera harvisat sig att man icke behövt uppfylla helt. lever vi i dagens situation,och här finns alltså ett klart riksdagsbeslut. Vi har tydliga indikationer påatt rnan på statliga myndigheter inte läser riksdagsprotokollen eller inteanser att de skall leda till någon aktion från myndigheternas sida förrän detkommer konkreta bestämmelser som påverkar och binder deras handlande. Det voreönskvärt att de fick en uppmaning att läsa riksdagsprotokollen och i någon måni förtid inteckna vad som har beslutats. AnL103 (): Jag har fortfarande inte fått svar på min fråga om lövskogsplanteringenoch inte heller någon kommentar till att företrädare för statens energiverksäger att det inte är aktuellt att spara energi . Dessaföreträdare säger att man skall använda energi. De säger också att konsumenteninte skall lägga sig i var energin kommer ifrån. Det skall bestämmas uppifrånså att säga, och konsumenten skall lydigt använda den energi som producerasutan att ta hänsyn till t.ex. miljöaspekten, som ändå diskuterats så mycketdenna valrörelse. BirgittaDahl är väl också medveten om att vi i vår energiplan föreslår en lägrekolanvändning än regeringen gör. Överläggningenvar härmed avslutad. 32 § Svar påfrågorna 1988/89:171 och 186 om avveckling av PVC-plast i förpackningar AnL 104 Miljö- ochenergiminister : har frågat mig om regeringen avser vidta någraåtgärder för att åstadkomma en snabb avveckling av PVC-plast i förpackningar.Claes Roxbergh har frågat mig vilka åtgärder som kommer att vidtas med tanke påatt anser att PVC-förpackningar bör få användas ifortsättningen. Jag besvarar frågorna iett sammanhang. PVC(polyvinylklorid) som avfall har diskuterats främst på grund av det högaklorinnehållet och den bildning av saltsyra vid avfallsförbränning som Omavveckling av PVC-plast iförpackningar detta leder till. Riskenför bildning av dioxiner och andra klorföreningar har också varit en bidragandeorsak till den omfattande debatten. Somett resultat av denna debatt har, främst i länder med välutbyggdavfallsförbränning, olika åtgärder för att begränsa PVC-förbrukningendiskuterats. Särskild uppmärksamhet har riktats mot användning avPVC-förpackningar, då dessa nästan uteslutande blir en del av hushållsavfallet. SomIngbritt Irhammar och känner till har regeringen gett statensnaturvårdsverk i uppdrag att utvärdera hittillsvarande erfarenheter inomavfalls- och återvinningsområdet samt studera de tekniska och ekonomiskaförutsättningarna för ökad återvinning och andra åtgärder inomåtervinningsområdet. 1 uppdraget fill framgick bl.a. attutredningen skulle rikta särskild uppmärksamhet på olika produktkontrollåtgärderför att åstadkomma ett avfall som så långt som möjligt befriats frånmiljöfarliga ämnen. Uppdragethar redovisats till regeringen, och har utredningenremissbehandlats. Inom pågår arbetet med attanalysera och utvärdera utredningen och remissvaren. Som en viktig del avarbetet ingår även att skaffa fram kompletterande beslutsunderlag för åtgärdermot t.ex. PVC-avfallet. Jagvill också påminna om regeringens uppdrag fill kemikalieinspektionen attklarlägga förekomsten av klorerade föreningar, däribland dioxiner, ivardagsprodukter. Inspektionen skall också klarlägga vilka alternativ som finnsfill dessa produkter samt lämna förslag till åtgärder för att elimineraproduktion och användning av sådana produkter. AnL 105 (): Tack för svaret. Det finns all anledning att se allvarligt påförekomsten av PVC i förpackningar, inte bara pä grund av avfallsproblem närdet gäller mängden, utan också de miljöproblem som är förknippade med detta.Därför är det mycket viktigt att man upphör med att använda PVC iförpackningar. Jagblev något konfunderad över svaret. Det är riktigt att naturvårdsverketundersökt möjligheterna att ersätta PVC i förpackningsmaterial. I sitt förstaförslag föreslog man också att PVC skulle ersättas, men sedan drogs förslagettillbaka. hänvisar till kemikalieinspekfionens uppdrag.Kemikalieinspektionen kan ju komma fram till samma resultat som naturvårdsverket.Förhandlingar eller kontakter med livsmedelsindustrin skulle kanske också ledatill att man inte fann något ersättningsmaterial, trots att vi exporterarsådant material. ISverige producerar vi miljövänliga produkter och exporterar dem till t.ex.Japan, där man förbjudit PVC i förpackningar. I har man genomfört det somvi nu inte vågar, men som jag anser vara nödvändigt, nämligen förbjudit PVC iförpackningar. Nuexporteras ersättningsmaterial medan vi här i har problemen kvar, trotsatt de är så stora, trots dioxinutsläppen och annat.