prot · GC09110 · 1988-12-31 00:00:00 — har vi emellertid en regering somväljer att handla i den här situationen, och det har ocksä lagts fram enkompldleringsproposition, där det har vidtagits åtgärder för alt dämpaefterfrågan, Elt av syftena härmed är ju att bylesbalansunderskollel inle fåröka lill de 25-30 miljarder som det skulle bli om vi ingenting gör, log upp en fråga som han ansåg vara enspringande punkl, nämligen della alt socialdemokraterna ökar det offentliga sparandel på hushällssparandds bekostnad. Jag kan hälla med om atl socialdemokraterna inte är så fastlåsta som de borgerliga partierna. Det går ibland inle atl kommendera fram ett hushällssparande, och då är del viktigt att man ser till atl man totalt sell ändå har elt tillräckligt sparande i landet. har vi ju kommit myckel långl när det gäller välfärdsbyggandel. Del vikliga när del gäller sparande är inle minsl motiven. När man jämför hushållssparandel i med sparandel i vissa andra länder, finner man all del i ullandel i mycket slor utsträckning är etl irygghdssparande med lanke på pensioner, sjukdom och arbelslöshel. I har vi ju lösl ålderdomslryggheten genom ATP och olika kollektiva kompletleringspensioner. Vidare har vi ju 102 trygghet vid arbetslöshet ochsjukdom. Därmed blir motivet för en ökning av hushållssparandetett annat i än i vissa länder där välfärdssystemet inle har byggls ulpä samma säll. Sedan finns det ju ekonomer, bl.a. en amerikansk ekonomvid namn , som har sagl alt del offentliga sparandet ofla ärrafionellare, eftersom det lällare kan slyras lill angelägna invesleringar. Delär lättare all anpassa lill olika samhällsekonomiska konjunkturer, och det kaninnebära all man rationellare och effektivare kan stimulera investeringar ochkonsumtion när det behövs eller ivärlom. Det är då smidigare om vi har ettdemokraliskl slyrl sparande än om man måsle laborera med olika medel, vilkaseffekt man inte rikligt känner lill. Jag är mycket medvelen om atl vi här kommer in påpolitiska värderingar. Vi har olika uppfattningar, och del finns en skillnadmellan de socialdemokratiska värderingarna, som mer går ul på ekonomiskdemokrali i samhällel, och del som lalar om, egendomsägandedemokrali. Härmed harjag kommenterat reservalion 1, som jag yrkar avslag pä. Det har också lagils upp en del olika förslag om hur manskall stimulera sparandet på olika områden. sade alt moderalernahade lagl fram väl genomarbetade förslag. log upp förslaget ominvesteringskonlon. Det har presenterats en mängd olika förslag om hur manskall stimulera sparandel. Här skulle jag vilja hänvisa litet till vad som komfram vid den utfrågning som vi hade i finansulskotld om sparandel. Ekonomernaframhöll att tiden för att hilla på yllerligare sparslimulerande ålgärder avdet här slaget är ute. Vilka förslag man än kommer med för all sfimulera ellfrivilligl hushållssparande blir del bara fråga om s.k. portföljinvesteringar,dvs. man flyttar pengar från elt konto till ell annal, om del visar sig all delkontot är mer lönsamt. Med hänvisning lill dessa enligt min mening lungaekonomiska argument och också lill all de där väl genomarbetade förslagen inleär så väl genomarbdade all man får vela hur myckel pengar som skall tas frånslalskassan - i vissa av förslagen rör del sig om ganska mycket pengar - yrkarjag avslag på reservalionerna 4, 5, 6, 7 och 8, I reservation 8 tas det uppfrågor som har behandlals av försäkringsverksam-hdskommiltén. Jag skall kanske ocksä någol kommentera del som yttrade. Del är klart all statistik kan användas pä mänga olika sättTränger man inle riktigt in i vad slalistiken egentligen visar kan manvilseledas. Vissl har vi lillbaka en minuskvot när del gäller hushällssparandetDe senaste prognoserna pekar emellertid pä en viss förbättring, även om detforlfarande är en minuskvot. Men skulle man i sparkvoten räkna in devärdeförändringar som har skett när del gäller småhus och aktier, har faktisklhushållsndlosparandd i procent i disponibla inkomster aldrig varil så högl somnu. Här skulle jag .vara myckel inlresserad av all höra en diskussion mellanGunnar och om del där indiska reptricket, om hur man ikompletleringsproposilionen skall kunna öka sparandet. Som sadehar del i de yttersta av framförts vissa förslag om dlivångssparande som i ell slag skulle kunna öka hushållssparandel myckelkraftigt Förslagel har ju också diskuterats i pressen och inomfackföreningsrörelsen. Här hoppas jag all kan överlyga om alt del ändå kan ligga något i de här tankegångarna. Härmed yrkar jag bifall lill hemställan idess helhet i finansutskottets belänkande 31 om sparande och avslag på de ältareservalionerna. 124 (): Jag slällde en fräga lill : Hurkan man klara av all stimulera sparandet genom att höja skatten pä kapital?Roland gjorde inle ens ett försök all närma sig den frågeställningen.Jag förslär honom. Del går nämligen inle all lämna ell vettigt svar, och denlyslnad som rådde på denna punkl är talande nog, I slällel ägnade sig äl all lala om dellolala sparandel, och han försökte göra gällande att bylesbalansunderskollelinle är sä farligi och atl del inte behöver vara ell mån pä sparandebrist Jo,det är precis vad det är! Underskottet i våra affärer med utlandet är exakt ellmån på bristen pä sparande i landet. Vi närmaross nu de lal som rädde under deekonomiska krisåren kring 1980, Krisen under dessa år var inlernaiionell ochberörde således inte bara , Del nuvarande läget i landet beror inle päsvårigheler med sialens finanser, ulan de visar etl betydande överskoll.Problemel är atl man har lyckals driva ned del enskilda sparandet till undernoll. I sin anförande tog nägon amerikanskekonom lill inläkl för all del skulle vara bällre med offentligt sparandedärför all della är lällare all slyra och inle så oregerligl som hushällenssparande. var väldigl avslöjande, och jag fär mer än vänlal bekräftelsepä min les atl del är en socialdemokralisk ambition all förvandla folkel,medborgarna, till egendomslösa och koncenlrera ägandet till del allmänna. var också orolig över att man skulledränera statskassan om man stimulerade del enskilda sparandel för myckel. Denoron kan jag direkt stilla. Samhällsekonomiskl sell är ell sparande lika mycketvärt inom vilken seklor del än äger rum. Om man avslår från en överbeskatlninglill slalen och får molsvarande sparande i den enskilda seklorn, har man inteåstadkommil nägon som helsl olycka, tvärlom har man förbättrat möjligheternaatt bygga ul produktionsapparaten i landel. Slalsfinansielll har vi, som sagl,redan ell överskoltssparande i den offeniliga seklorn. Ett ullryck för oro var hans sals: Delgär inle all kommendera fram hushållssparande. Sedan ägnade han elt betydandeinlresse ät etl meningsskifle mellan och om vad viskulle kunna kalla kommenderat sparande, tvängssparande. Jag skulle vilja laupp samma debalt med , För tydligen har den socialdemokratiskariksdagsgruppen diskuterat frågan och kommil fram till atl man skallslå in pä en linje av ivångssparande, nu när det inte gär atl genomföra enmomshöjning. Jag medger gärna alt sparande är bättre än enskattehöjning, men jag vill säga lill och andra som funderar isädana banor: Pälvingal sparande, kommenderal sparande, ivångssparande, är enform av beskallning. Jo, hell enkell därigenom atl behöver rnan ivingafram sparande beror del på atl de villkor som är förknippade med sparandet ärsä dåliga all människor inle finner del förenligl med sina intressen atlfrivilligt Räntevillkoren är under vad marknaden förulsälter. Jag vel intevilka planer man kan ha i regeringsparlid, men enligt vad som sagls i deballen,l.ex. i , är del bäsl all låla medborgarna sälla in sina pengarpå etl ränlelösl konto. Jusl ränielöshden är den beskallning som ligger iIvångssparandd. Vi politiker skall skapa villkor som gör det inlressanloch fördelakligt för enskilda medborgare all frivilligl spara för sin framlid.Del gör man inle genom etl sådant här ingrepp. Det finns andra inslag som ocksäär dåliga. Dessa pengar skulle slanna hos slalen. Som jag påpekai har slalenredan elt överskott på sparande. De pengar vi sparar bör gå lill näringslivettill invesleringar, till satsningar för framliden och inle förmedlas viaslalen. De som länker i dessa banor från en borgerlig uigängspunki har enliglmin mening hamnal alldeles fel. sparande som på della sätt sägs vara begränsal i lidenoch skall återbetalas när tiderna blir sämre är inte långsiktigt, del äringenting all bygga på. Man kan vända pä delta resonemang och fräga sig: Hurreagerar medborgarna om de finner atl de inle får sin "normala"konsumtionsökning på orn ärel? Jo, man lar av sitt tidigare sparandeeller lånar. Om man finner sig vara ulsalt för ett kommenderat sparande,kompenserar man della genom all minska sitt tidigare sparande eller - om maninle har nägol sådant -gär till banken och ber atl fä ell län. Delta är ju såmycket enklare, då medborgarna faktiskt vel all eller så får delillbaka pengar som de kan använda för alt betala lillbaka lånel. På vad sättär detta en åislramningsåtgärd, ? För den fortsatta debatten skulle jag vilja atl RolandSundgren svarade pä frågan: Är inte ell ivångssparande etl kraftfulll slag raklul i lomma luften? 125LARS DE (): gjorde ell stort nummer avmin lilla meningsskiljaktighet med . Utifrån della har LarsTobisson vällaligl redovisal alt han anser atl tvångssparande kommer lill ståndbara därför atl man inle kan fä folk alt spara frivilligt, och atl del därförpåminner om en skall. Till vill jag säga atl ur folkparlielssynvinkel är dock dt tvängssparande en bättre ålgärd än en momshöjning. Viinleder också vär motion, som kommer atl inlämnas , med att yrka avslagpå regeringens förslag lill en momshöjning. I viss män kan man väl säga alldella är ell val mellan alt vara en giraff med halsbränna och en lusenfolingmed nagellrång - varken ivångssparande eller momshöjning är räll medicinför svensk ekonomi. Annars har ju en mycket positivinslällning lill en höjning av hushällssparandet, han säger atl delta ärviktigt och nödvändigt. Men hans konkreta förslag kommer inte atl fä deneffekien. Lål mig granska nägra av de argument som han använde i sittinlägg. Enligl är en orsak lill all vi har fäll ensämre bytesbalans atl våra utlandsinvesteringar har ökat. I dagenskonjunkturläge, , skulle del inle vara nalurligt om utländskaindustrier ökade sina invesleringar i ; det har de heller inle gjortnämnvärt. Prot.1988/89:110 vara ett symtom på näringslivets misslro mot de spelregler somsocialdemo- kratema släller upp. Vidare sade alt en orsak till vårtminskade sparande är all Irygghetsfrågan är lösl i . Jag önskar att detvore så bra. När ATP-systemel infördes var det läll all sälja, eftersom det gavomedelbara fördelar ål de närmast berörda. Men knakar del betänkligt ifogarna. Ett premiereservsyslem av modell hade sannolikl i dagvaril mycket bättre än nuvarande ATP-system. Sisl men viktigast: hävdar, lustigt nogmed slöd av en amerikansk ekonom vid namn , atl demokraliskl slyrlsparande är bällre för samhällel än privat sparande. Där har vi den sloraskiljelinjen. Del socialdemokralerna står för är att via löntagarfonder, fjärdeoch femle AP-fonden och även via de förslå, andra och iredje AP-fonderna, närde fält rätt all köpa alll mellan himmel och jord, fä lill stånd elt Kolleklivlägande av vårl svenska näringsliv. Där är skillnaden mellan borgerligl ochsocialdemokraliskl synsäit Vi menar all individuelll ägande är bällre och ger bällrevillkor för medborgarna, medan socialdemokralerna i princip anser atl delkollekliva ägandet är överlägset I den frågan kan jag inle se att vi kan kommaöverens, ulan där har vi från varandra vin skilda sländpunkler. 126 (): Del är inlressanla kommenlarer sorn vi harfäll kring de tankar pä ell personligl sparkonto som centerparliel har förlfram. Del är ocksä inlressanl all konstatera all de flesta lalare här har varitöverens om all det mesla verkar vara bällre än moms, och del lyckerjag innebärall vi har kornmil en bit pä vägen. Jag har ägnat mill vuxna liv äl sparande. Jag började sombankkonsulenl. Pä den liden var en av målsättningarna att komma upp i eltsparande som motsvarade en årsinkomsl - då skulle man kunna öka sparandel. Nuhar allemanssparandd utvecklats lill den grad att vi börjar närma oss denpunkten. Då kan vi lyvärr konsiaiera all allemanssparandd inte har ökalsparandet totalt sell. Allemanssparandd har i stort sell inneburil all vi harfört pengar från andra konton lill allemanssparandd. Av della lär vi oss all del inle är säkerl all gynnsannnavillkor leder lill ökal sparande. Del måsle lill hell andra lag och elt hellannal synsäit Därför iror vi frän cenlerns sida alt ell personligtinvesleringskonlo kan innebära ell hell nytt sätt alt länka när del gällersparande. Del är en vidareutveckling vi föreslår-från personligtinvesleringskonlo till personligt sparkonto, som dä skulle användas under entid för atl förhoppningsvis sedan övergå till ett personligt investeringskonto. De icke-socialistiska partierna har här etl gemensaml mäl,nämligen all förslag om moms inle skall gä igenom. Del målel verkar nu dessulom lill slor del slödjas av regeringsunderlaget Del är nalurliglvis en fanlaslisk relräll - atl regeringen inte längre slåss för de propositioner som den lägger fram. Och man kan fråga sig om det gär all vara statsråd efter della, 106 Del finns alllsä ell gemensaml mål- all stoppa momsen, all öka sparandet. och allöka det privala sparandet. Dessutom är det myckel positivt, tycker jag, altLars De säger atl del är vikligl all vi slär vakl om låginkomsttagarna.Därför skall vi naturligtvis med inlresse se hur alla alternativ slår just fördem. Vi ser ju alltmer tendenser som tyder pä altskattereformen leder till en ökad rundgång. Vi hade hoppats att en reformskulle leda till en ordentlig marginalskaltesänkning, men vi ser åtminstone pådet indirekta området rader av exempel på rundgång. Vi skall kanske inle här gäin yllerligare på del. Jag har också med intresse konslaleral de posifivaulialanden som bäde och partiledare har gjort införtankarna på någon form av obligatoriskt sparande för atl ha ellallernaiiv lill momsen. Om man har l.ex. elt personligt sparkonto, innebär delatl man sparar för egel användande; allernalivel är moms. För förelagen innebärell alternativ lill avgifier som vill ha, alt man sätter av , exempelvis till de anställdas sparkonto. Jag tror att del finns anledningall fundera vidare kring della. Det är precis som säger; Höjd moms motarbdarsparande. Moms ökar inflalionen. Del är, iror jag, konslaleranden som vi allakan slälla oss bakom. 127ROLAND (): anmärkte pä all jag sade alldel inle går all kommendera fram ett enskilt sparande. Jag kan förtydliga migoch säga att del inle gär all kommendera fram etl frivilligl sparande precis iräll ögonblick och i den omfattning som just dä skulle behövas. Dä kan mankanske ocksä fundera på andra säll all öka del frivilliga sparandel som ju härhar diskuterats, inle minst av närmasi föregående lalare. Det är klarl alt det på lång sikl är viktigt all skapa enbra sparrniljö för hushållssparandel. Och del kan man väl säga all regeringenpä olika säll har gjorl under 1980-lalel. Vi har fäll ner inflationen, ochavkastningen pä sparandet är högre än inflationen. Del är ju en vikligfaklor när del gäller sparande. Vi har fördubblat sparandeavdragd. Och även omallemanssparandd inte har lell till atl vi har ell plus jusl nu när del gällersparandekvoten, sä har allemanssparandd en imponerande omfattning. Del är ändåöver som har sparats i allemanssparandd, och del måslealltså sägas vara imponerande. ställde en fråga som jag glömde att svarapå. Det gällde ökad skall på kapital. Jag tror all det är myckel vikligl all vifår genomföra den här skaltereformen, och vi måste då se reformen som enhelhet. Målsättningen med skattereformen är ändå att skapa en rättvisare skatt närdel gäller arbele och kapilal. bär arbelel den lunga skallebördan, medankapitalet t.o.m. ger en negativ inkomsl lill stalskassan - och del måsle juvara elt myckel märkligl förhållande. Om och moderalerna nu är påflykt från tankarna på all vi skall få en skallereform som också ordenlligl kanla itu med skatteplanering och skatteflykt, då är jag faktiskt oroad. Jag hoppas atl inte alllför myckel särintressen ochkapitalintressen skall äventyra den skattereform som jag tror blir myckelvärdefull ocksä när del Prot.1988/89:110 gäller au få ell ökal hushållssparande i framliden. Del är enreform som kommerall gynna arbele och sparande på elt helt annal sätt än vad dagens Vi vill nalurliglvis inle förvandla svenska folkel lillegendomslösa människor; jag tror att hela ulvecklingen i delta land är enbekräftelse på atl vi inle vill del. Svenska folkel äger mer än vad delnågonsin har gjorl - del försökle jag säga i en replik till . Men vad absolul inle har råd atl kosla pä sig ärelt underskott i den offentliga seklorn av den omfallning sorn vi hade. Delleder, sorn de amerikanska ekonomerna har sagl, lill minskad produktion ochlill krafligl minskade industriinvesteringar. Det leder till en ekonomi sominle gynnar produktion och sysselsällning - lill en spekulationsekonomi. Det är nalurliglvis myckel vikligl, som ocksåframhåller, all vi fär etl bra sparandeklimat här i landel. Del gäller alllsämotiv som drivkrafter för sparandel. När det gäller pensionssparandd kan jagmycket väl tänka mig all det här finns ell moliv, eflersom ATP i vissulslräckning kanske visar sig vara olillräckligi. Jag lycker ocksä allulvecklingen när del gäller pensionssparandel är posifiv. Del har ju krafliglökal under de senasle åren. Med dellaIror jag all jag har kommenteral de frågor jag fick. 128 (): oroade sig för alt vi moderalerskulle vara på flykt frän en skaltereform. Nej, pä den punkten kan RolandSundgren vara lugn. Del är vi moderater som lalar för en skattereform, medandet som socialdemokraterna nu planerar är en skalleomläggning i den gamlastilen, där sänkta marginalskatlesatser för tillfället skall molvägas avhöjningar av andra skaller. Del är här problemet kommer in - avvägningen mellanarbele och kapilal. Jag ställer gärna upp pä kravel alt man skall ha sammaskall pä inkomster av arbete som pä inkomster av kapital. Del vore bra. Orsakenlill atl beskattningen av kapital kan sägas vara lägre är helt enkelt delförhällandet atl kapital, även vid valutareglering, är mera lätlrörligi övergränserna än arbetskraft, I högskattelandet har man då funnit atl dennaavvägning har blivit nödvändig. När man nu avskaffar valularegleringen blir del omöjliglalt höja skatten på kapital. I så fall får man verkligen elt utflödetill resultat Slrävar man verkligen efler alt likställa skallen päarbdsinkomster rned skallen på kapilalinkomster under de förutsättningar sområder blir det nödvändigt atl sänka skallen på arbele lill samma nivå somskatten på kapilal och på den vägen uppnå rätlvisa. Del förutsätter emellertidocksä en sänkning av skaltetryckel. medanledning av atl jag hade tagit fasta på hans ultryck ""all kommendera framhushållssparan de", alt han ville precisera sig. Han sade atl det kanske egenlligen skall formuleras så att del inle går atl kommendera fram etl frivilligt sparande. Då får man finna andra vägar atl se till atl det blir etl frivilligl sparande. Delvar elt uttalande fulll i klass med resonemangen och förslagen i spardelegatio- 108 nens betänkande. Del lycker jagsäger alll om resonemangets nivå. 129LARS DE (): Prot. framförde med övertygelse attsocialdemo- kraterna har skapat goda villkor försparandet. Han ansåg också att den siffra man har näll i ATP-sparandel ärmyckdimponerande. Jag kan i viss män hälla med honom orn del. Jag vill ändockpåminna honom om en gammal miliiär regel som säger all när karla och terränginle stämmer överens, äger terrängen giltighet Under dessa fem är har sparandelminskal frän plus lill minus , dvs. Del visar atläven om vissa förbällringar i villkoren för sparandel har ägl rum, har del inlehindral ell enorml ras i sparandel under den Iredje vägens ekonomiska polilik. Vidare angrep också alt vi under deborgerliga regeringsåren hade dt stort underskott i den offentliga sektorn. Jagvill dock påminna om all det underskottet uppstod eflersom vi, lill skillnadfrän övriga väsleuropeiska industriländer, hindrade au arbetslösheten stegnämnvärt. Vi höll den alllid , I denna strävan var jusocialdemokraterna, som dä var i opposition, i regel inställda på all vi bordestödja induslrin ännu mera. Hade vi följt deras råd, hade vi kanske hafl ännuslörre underskott. Till slul gladde del mig alt höra atl alt etl extra pensionssparande kan anses motiverat Jag utgår ifränatl han därmed också menar atl man bör kunna uppmuntra del. 130 (): , jag tycker att det är en brautveckling av sparandel. Man måste se lill helheten. När vi läser belänkandelfinner vi atl den offentliga sekiorns finansiella sparande var plus år 1976och minus kr 1982. har vi äler plus på del områdel. Jag vel inte vilka siffror och årtal som . Den utmärkta "fickfakla från spardelegalionen"" lalarom all vi är 1982 hade en finansiell sparkvot på minus . räknar vimed att den blir minus . Ser man lill den lotala bilden, har vi således enhygglig ulveckling av sparandel. Vi är nalurliglvis inle hell nöjda med den.Den lar sig bl.a. ullryck i elt underskott i bytesbalansen. Jag hoppas alt jaginledningsvis inle sade all vi nonchalerar detta. Det här måste vi taallvarligl på. Del gör vi bl.a. genom de kraftfulla åtgärder som föreslås ikompletteringspropositionen. Elt avskaffande av valutaregleringen gör naturligtviskapitalel mera lätlrörligi. Del ingår ju i den inlernalionalisering av ekonominsom vi är anhängare av. Vi har i utskollel ändock diskuleral åtgärder föratl se till alt man kan få en bra skallekonlroll och en bra slalislik även avskaffande av valularegleringen. Om jag återigen skall lala om delfrivilliga sparandel, så lyckerjag atl slutade för lidigl ochinle fortsatte med del som jag lycker är myckel vikligl. frivilliglsparande går inle all skapa så snabbi och i precis det ögonblick och i precisden omfattning som behövs. Då kan del kanske vara inlressanl alt diskulera eltökal hushållssparande på annal sätt Överläggningenvar härmed avslulad. (Beslut i ärendel skulle fattas vid nästa arbelsplenum.) 9 RiksdagensproiokoU 1988/89:110 Prot.1988/89:110 17 § Föredrogs , , ,.. .. . . 1988/89:FiU26 Statlig lokalförsörjning (prop.1988/89:100 delvis). Statliglokalförsörjning j b vk k i 131 (): Bakom detta belänkande från finansutskottetfinns bl.a. en moderat kommillémotion. Enligl majoriteten har den i stort settsamma innehåll som en molion lill förra Jag måste bekänna alt jagkände mig en smula stött när denna formulering föreslogs vid utskotlelssammanträde. Jag hade ändå lagl ner mer än en dags arbele under riksdagensjulferier för atl arbeta fram della material. Del gläder mig därförall övriga borgerliga parlier har funnil anledning att sluta upp bakom reservationersom bygger på vår kommillémotion. Det kanske är pä sin plals att något erinraom innehållet, inle minsl mot bakgrund av föreställningen atl det inle finnsnågol nyll. Någol nytt är utan ivivel citaten som finns i motionerfrån en studie från riksrevisionsverkel, som publicerades . Deger en god bild av tillståndet på detta område. Jag skall därför återge dem.Jag citerar ur sammanfattningen till den här studien från : "Det saknas en dokumenterad policy beträffandefastighetsförvaltning i slalen. Således saknas uttalanden beiräffande om enmyndighet skall hyra/arrendera eller köpa en fastighet, om den fasta egendomenskall behållas , när en faslighet skall avyttras osv. Bland affärsverken är del endastposlen, SJ och domänverket som har fastighetsförvaltning som en speciellresultatenhet. Beiräffande flerlalel övriga affärsverk konslalerar RRV allpolicydokumenl för fastighetsförvaltningen ofla saknas. De saknar också oflafullsländiga register över fastigheterna och har därmed en oklar bild avfastighetsbeståndet på såväl central som regional nivå." - De vel alltsåinte vad de äger.