prot · GC09106 · 1988-12-31 00:00:00 — Därför måsle manalltså bygga ut mera. Del är det som är realistiskt, del är all göra någontingradikalt. 26VIOLA (vpk) replik: börjar närma sig frågan, omman får säga sä. vågar han nämna Blekingebanan. Då kanske det finns chans enatl få svar på frågan. Om nu regeringen ännu inte har fattat något beslut omall ändra klassificeringen av banan, är del då också sä alt regeringen harlänkl alt staten och banverkel lar del ansvar som vi har ålagt dem genomfjolårels irafikpolitiska beslul, eller skall SJ och transporträdet fäfortsätta atl smyga i buskarna och erbjuda några miljoner för att iransporternaskall skötas med busstrafik? Jag har fakliski själv på ganska nära håll på ellmyckel obehagligt säll blivit vittne till hur man kan arbeta på transportrådel.Det sker inle genom förhandlingar som regeringen håller i, om del nu inle är säalt regeringen har gell klartecken lill alt helt andra än dem som harhuvudansvaret fär smyga ut i landel, börja förhandla och dela ul slantar, somsedan går till busstrafiken helt naturligt. Om forlsäller all driva den väldigt hårdapolilik som han och hela regeringen har fört gentemot ell anlal kommuner, hurskall del då finnas pengar till all ens diskulera om elt utrymme som GeorgAndersson litet oförsiktigt talade om? sade nämligen så här:För länshuvudmännen är det viktigt all de fär ulrymme atl diskutera. Tala omatt bara ha skisser i slällel för praktiska beslut! Blekingeborna, hallänningarna, göteborgarna ochälvsborgsborna vill, för all klara sig undan en miljökatastrof, ha rejälapengar frän slalen, sä som vi har faltalbeslul om. Jag vet all handlade om all minst 10miljarder skulle användas lill järnvägarna. Det borde ha varit ännu mer. var inle några nya friska miljarder. Vad regeringen menade var atl en delav dessa redan var inlecknade, men del framkom inle förrän eflerål. Delsamma ärdel lyvärr med del här sveket. sade tidigare - jag noterade det - allViola patetiskt talade om en överenskommelse. Det vore bra om GeorgAndersson rättar sig pä den punkten, även om han inte direkt var inblandad iöverläggningarna. Del var den värsta oförskämdheten. Alla vet ju genommassmedia, om inte annat, alt del har förekommil förhandlingar som har letttill etl resultat, som gav järnvägarna garantier som ni har svikit på delgrövsta. Allra sist: Kommer ni alla som var representerade i SJ:sreferensgrupp ihåg atl regeringen dyrt och heligt lovade atl inga nya pålagorskulle läggas på kommunerna på grund av den nya ordningen för trafiken? Jagkommer ihåg det! Frågan om trafik och miljö är naturligtvisväldigl viklig. Jag betonade det i mitt förra inlägg. Men en del debattörerpräglas av en pessimism och uppgivenhel som är näslan destruktiv. Det ärvikligl alt vi nu följer utvecklingen och noga analyserar vad de ålgärder somär vidtagna har för effekl. Vi inväntar analyser under det här årel eller ibörjan av näsla år frän en rad viktiga organ som arbelar med dessa frågor. Dåfår vi ett bättre och säkrare underlag för all göra de bedömningar som ärnödvändiga för alt vi skall kunna gå vidare och föra en aktiv miljöpolifik ocksäpä trafikpolitikens område. Men att nu bara döma ul de ålgärder som ärvidtagna som näslan värdelösa skapar bara resignation. Jag lycker atl del ärrikligl irisl. Del var elt djärvt och finl beslul atl kräva katalytiskavgasrening på nya bilar, ge stimulansbidrag för att utveckla detta också på deäldre bilarna och ställa härda krav på dieselfordon. I det avseendet är viledande i . Låt oss , innan vi har någol annal, ändå tillerkänna dellaell värde. De rapporler som vi har fäll från och från andra pekarmol all del här kommer all ha myckel slor betydelse för vår miljö. Om delräcker kan man inte vara alldeles säker på, men atl nu på en gång säga atl delinle kommer all ge några pålagliga effekler lycker jag absolul är fel. är aldrig nöjd med de besked som manlämnar. Vi har hafl många diskussioner, nästan , här i omtrafikpolitik. Det är lilel svårl alt hilla något nyll. Men bedriver vienligt en så förfärligt härd politik mol kommunerna. Jag velinle vad del har med saken atl göra, men min uppfallning är atl kommunerna intehar hafl svårare än staten när del gäller ekonomiska förutsättningar för altbedriva en aktiv utbyggnads- och reformpolitik . När del gäller den regionala och lokala trafikpolitikenbehövs del nalurliglvis myckel stora insalser från kommunernas sida om vi skallklara en bra ulveckling. Man kan inle ropa på staten varje gång som del behövsinsalser - del är ell generellt konstaterande. Sedanförstår jag inte varför man talar om svek beträffande de 10 miljarderna.Vi håller ju fast vid övenskommelsen om dessa. Men orn man Prot.1988/89:106 lyssnar på , kan man tro all ger 10 miljarderpä ell enda bräde. Här skall del ju vara en fördelning underen fioårsperiod - med oförändrad bensinförbrukning under de aren. När del gäller salsningarna pä järnvägen framgår del bl.a.av irafikulskol-lets betänkande all del rör sig om cirka 4 miljarder pä etl är- invesleringar, drift och underhåll medräknade. Jag förslår inle alt man härkan lala om svek, med lanke på den förhandling som har skell. Ni i cenlern säger ute i bygdernaalt ni har en plan för asfallering av grusvägar . Menenligl de uppgifter som jag har skulle del betinga en kostnad av 58 miljarderkronor. Försle vice lalmannen anmälde atl , och anhållit an lill prolokollel få anlecknal all deinle ägde räll lill yllerligare repliker. 28KENTH SKÅRVIK (fp): Del finns en region som verkligen måsteprioriteras för alt den spårbundna trafiken skall kunna fungera. Jag tänker dåpå och även på , som hela milt anförande kommeratt handla om. har ju talat om folkparliels järnvägspolilik, ochEvert kommer atl lala om och dess framlid. Miljösilualionen i är myckel allvarlig.Av bl.a. della skäl är det i av myckel slorl intresse atljärnvägsnätet byggs ut. har vi i folkparliel begärt en utredning avden spårbundna Irafiken till och från . Vi minns myckel väl löfte i valrörelsen omall Göleborg med lanke pä luflen där snart skulle bli en ren stad. Men vad harhon gjorl ? Ja, inle har hon älstadkommil någol som märks pä miljöneller luflen. Göleborg är cenlralpunklen för den västsvenska spårbundnakollekliva Irafiken. I reservation nr 38 av folkparliel och flertalet övrigaparlier begär vi reservanler all regeringen lillsätier en förhandlingsman förall man pä det sättet skall kunna komma fram lill en samlad lösning pä järnvägsfrågornai Väslsverige. Del är ju precis vad som har gjorts fidigare beträffandependeltrafiken i och som görs beiräffande ulbyggnaden avjärnvägstrafiken runl . Göleborgsregionen behöver en väl fungerande pendeltrafikpä sträckorna , Göteborg-Borås.Göleborg-Trollhällan/Väners-borg saml . Del krävs såledesbäde en ulbyggnad och en upprustning av banstandarden. Del skall alllsä inleske någon nedruslning, som varil fallel . Del var ingen lättuppgifl som banverkel slälldes inför vid överlagandel av dessa utslitnabandelar. Men , fru talman, gäller det alt la krafttag, sä atl delblir möjligl alt rusia upp dessa järnvägslinjer. Dessulom gäller del alt geGöleborgsregionen möjlighel att dämpa den täta billrafiken till och frånGöleborg. Del slorabekymret jusl nu är . Sä något om slomjärnvägen och länken mellan konlinenlenoch . För etl halvår sedan irodde alla kommunalpolitiker på atldel äntligen 4 protokoll 1988/89:106 skulle blien ulbyggnad av denna järnvägssträcka till dubbelspär. Arbetet hade påbörjats,och löften hade givits om all del skulle bli en successiv Ulbyggnad av sträckanGöleborg-Halland-Skåne. Kommunerna hade redanbörjal förbereda för pendeltrafik för all få ned antalet bilpendlare och på delsättet försöka förbättra miljön i området. Man hade åtagit sig atl rusta uppstationsbyggnaderna samt bygga nya stationer där det behövdes. För kommunernainnebär detta givelvis etl från början stort åtagande när del gäller atl drasill strå till stacken och försöka förbätlra och popularisera det kolleklivaåkandet i regionen. Vidare kan nämnas inköp av en ny och ändamålsenligvagnpark. Del är därför lätt atl förslå kommunernas reaklion närockså ulskollsmajorilelen länker lägga ytterligare en börda pä kommunernagenom atl dessa skall stå för en tredjedel av upprustningskostnaderna i sambandmed all man bygger ul banan till dubbelspår. Kommunerna reagerade genom all visa slor irritation.Socialdemokratiska kommunalpolitiker i Göleborg och har fällt härda ordom sina kolleger i trafikulskotlet. Det måsle kännas bittert all behöva bli såbesviken och sviken som de här kommunerna har blivit. Även länsstyrelserna iHalland, Göleborg och har ageral för en fortsall utbyggnad medSlalliga medel. Men det som förvånar mig mest är moderaternasställningstagande i denna fråga. Man väljer alt glömma sina uttalanden omförbud mot skattehöjningar och om alternativ finansiering- man vill ju inlediskulera möjlighelen atl låna pengar lill finansiering av ulbyggnaden. Eftersom tillhör slomnäld menar vi ifolkpartiet atl det helt klarl är statens skyldighet all finansiera och klaraulbyggnaden av hela Slräckan /. Varför skall vi annarsskilja på länsjärnvägar och slomjärnvägar? Slräckan Göleborg-Mölndal-Kungsbacka ulgör bara en lilendel av Slräckan , två huvudstäder i våra grannländer. Det som förvånar mig mest är all ulskollsmajorilelen inlealls ville diskulera en s.k. alternativ finansiering. En sådan kunde innebäraupplåning av pengar eller evenluell förskotlering av pengar frän l.ex.kommunerna, något som dessa inle var främmande för. Men ni moderaler och socialdemokrater har forlfarandemöjlighel atl ändra er. Ni kan alltså komma ur den här prekära silualionen medäran i behäll genom all ge de här omnämnda kommunerna en ivåspårig järnväg.Därmed skulle Göleborgsregionen få möjlighet alt förbättra miljön i ell redanmycket ansträngt område. Till er som lillhör majoriteten i fråga om dellaslällningslagande vill jag säga: Gör inte väslkuslborna besvikna! Gör inle erapartikolleger som troll på er besvikna! Lål oss få ulbyggd meddubbelspår, så all vi kan fortsätta projekterandet av en spårbunden miljövänligpendeltrafik i och öka kapaciteten när del gäller person- ochgodstrafiken mellan och . Härmed yrkar jag bifall till reservalionernanr 25, 37 - vilken handlar om - och 38. Dessulom vill jag meddelaall vi i folkpartietvid eventuellt avslag på reservation nr 25 kommer alt slödja PrOt.1988/89:106 reservalion nr 24 av , vpk och . 29 (): Järnvägstrafik byggdes och gick frän Göleborglill Slrömstad. Hade man vid det tillfället lagl till de sombehövdes för att förbinda med vid , hade vi inte behövtha den här deballen om en utbyggnad av . Denna bana skulle dåsedan länge ha varil en naturlig trafikled mellan , , Köpenhamnoch kontinenten. Trafiken genom är intensiv. Del gäller inle barasommarlid då lurisltrafiken, som bekanl, är myckel slark. Under en normalarbetsdag passerar omkring 700 långtradare pä sin väg mellanOsloregionen och /kontinenten. Vägen är dålig och måste under allaomständigheter ruslas upp. Men det som vi nu lalar för är en ulbyggnad och enförbättring av . Detta behövs av framför allt tre skäl: För det första är en trafiklänk i etl myckettätbefolkat område. 6 miljoner människor beräknas bo i området - Göteborgs- ochKöpenhamnsregionerna inräknade. För det andra; Det är viktigt, för atl inle säganödvändigt, alt få över så myckel gods som möjligt på järnväg, av miljöskäl. Del borde ske en samordning mellan båt-, järnvägs- ochlandsvägstrafik. Del rör sig om järnvägstransporter mellan ochGöleborg och ytterligare ett irelfiotal mil ner till . gårparallellt med landsvägen. säger atl man skulle kunna föra överca av sina godstransporter till järnväg. Det understryker ytterligare vadkommunikafionsministern har sagl om den ulveckling som är statistiskt noterad. Miljöskälen väger alltså mycket tungt i väslkustregionen,vilket har framgått av rapporter. En bättre miljö måste ocksä fä kosla pengar -och planering. För del tredje: är ocksä en lokal trafikled inärheien av och Göleborg. Inle minst för Göteborgsregionensvidkommande är detta viktigt - också här av miljöskäl. Genom undersökningar vetvi vad som pågår när det gäller miljön i denna region. Vi bohuslänningar tror pä en kombinalion av ochÅlvsborgs-banan upp lill Kornsjö och vidare till och . Del bordevara möjligl all göra en kombinalion av irafiken. Vi har etl samarbele medNorge, och vi vel all norrmännens inlresse för järnvägsförbindelsernasulbyggnad är stort. Del kan man förslå; hela har behov av altkomma ner lill och kontinenten. Del rör sig alltså här om internordisktrafik, för alt inle säga inierkonlinenlal trafik, och del är därför ensjälvklarhel atl bör ingå i slomnäld när den blir utbyggd lillNorge, som vi hoppas. En snabblrafik frän till kontinenten skulle få slorbetydelse för befolkningens möjligheter all resa snabbare. Vi har hafl uppe denna fråga tidigare i kammaren, och inteutan framgång. Del pågår ell intensivt utredningsarbete pä båda sidor om gränsen, som utskottet nolerar i sill belänkande. Nyll här i är atl vår motion från är undertecknad av två ytterligare partier. Prot.1988/89:106 också att det finns en reservalion lill förmån för molii Även om vi, fru lalman, beaklar vad ulskollsmajorilelenhar skrivii om pågående ulredningar, ber jag här och all fä yrka bifall lillreservation 37 lill Irafikutskollels belänkande nr 16. Jag lalar här församlliga bohuslänningar, liksom gjorde i förra årets deball. I detta anförande instämde (), ElvingAndersson (c), () och Kenlh Skårvik (fp). Anf.30 (): Först vill jag göra några kommentarer lill vad fidigarelalare har sagl. började vid andra världskrigels slul, 1945, ochhan sade bl.a. all järnvägens utveckling därefler inle var de olika förelagsledningarnasskuld. Jag delar den uppfattningen. skälls del på SJ och banverkelm.fl., och del är naturligtvis inte rätt. Del är i denna kammare som vibeslular om vilka medel som skall slällas lill förfogande, och del är avgörandeför hur SJ liksom kan forma sin transportpolitik. sade all man skall ha is i magen. Jagfunderade på vad det belyder. Han menade att vi konserverar för SJ. Vi icenterpartiet vill göra precis tvärtom. Vi kan vara överens i slora stycken, men här är del frågaom att via banverkel ge SJ resurser - i annal fall är SJ:s situation hellomöjlig. Alla de bidrag som ges till olönsam trafik, som log upp,är på mängder av sträckor helt onödiga i framliden, när vi får en bra järnväg. Pä dagens talarlisla finns 26 anmälda lill della ärende,och av dem represenlerar en slor del och även . Alla dejärnvägar som del är fråga om skulle egenlligen kunna bli lönsamma ,men en förutsättning är alt del är bra järnvägar. Del är ingen som åker tåg avnostalgiska skäl - förutom en och annan . Det är ingen somfraktar gods med tåg som gär sakta. Det måste självfallel vara snabba och brakommunikationsmedel. De som tycker del måste också ge de medel till banverketsom behövs, och del är det som diskussionen borde handla om. Jag har begärt ordel för all kommenlera problemen iVästsverige. Mina båda företrädare i talarstolen, och , gjorde det på ell utmärkt sätt när det gäller och Bohusbanan.Inte minst kring råder del partipolitisk enighel. Många parlier i har väckl mofioner om juslkolleklivlrafiken i Väslsverige. Eflersom myckel av deballen har rörtvästkustbanan och kommunernas medverkan när del gäller all beiala, vill jagpåpeka all det är fel atl tro att det bara skulle vara fråga om en regionalkollektivtrafik. Alla banor - banan lill , kust-lill-kusl-banan fränKalmar, Göialandsbanan lill , banan lill som går in tillGöteborg har internationell eller nationell karaklär. är detsjälvklart atl alla är lill nylla för den regionala irafiken. Kommunikalionsminislern har tyvärr gått, men jag vill dåvända mig lill majorilelens förelrädare. Ni har lillsall enslorsladslrafikkomniilté där jag själv sitter som företrädare förcenterpartiet, och en särskild kommitté som helerMiljöprojekt i , som har lill uppgift atl se vad man kan göra för atlförbättra miljön i storstäderna. Båda dessa kommittéer kommer all dra denslutsatsen att del är viktigt all satsa på kolleklivlrafiken. Om del nu byggs dubbelspår på de olika banorna och deberör så myckel annan trafik än just den lokala irafiken, varför skall delbetalas av lokala förelrädare? Jag kan tycka atl det är riktigl att de lokalaföreträdarna skall vara med och finansiera den lolala kostnaden - det gör deockså. I förra årets debatt sades del från Göteborgsregionenssida all man var inlresserad av all sätta i gång med . Vad gjordevi dä där nere? Jo, vi gick i författning om all ta en diskussion medkommunerna, och vi frågade: Är ni nu beredda atl salsa på en läglrafik pä sammasäll som man har gjorl med irafiken mellan och ? Det var ingenlätt diskussion - det var nämligen fråga om mycket slora pengar. Kommunernasvarade: Ja, visst vill vi atl folk skall kunna åka mellan ochGöteborg, men del finns en utmärkt molorväg där, och det finns mycket finabussar atl åka med. Etl bussallernaliv skulle då ha koslal 20-30 milj. kr.,och får de tre kommunerna lägga upp ungefär 300 milj. kr. för della.Därav går 150 miljoner lill investering i låg, och 150 miljoner har anslutninglill järnvägen och andra altiraljer som är nödvändiga för all tågtrafiken skallbli bra, pä samma sätt som mellan och Göleborg. Det här var ingen ländusl all la. Del vel en del partier, som är förelrädare i . De hademycket svårt alt få igenom detta, andra hade del lättare. Men blevdet en majorilel i Göleborg, och , på samma säll som delfidigare hade blivii i Parlille, och , för atl göra denna myckelslora satsning för all fä en bällre miljö i Göleborg och Göleborgsregionen. Iär kommer majoriteten i trafikutskott och säger: Nja, del räckerinle med de pengarna. Mer pengar skall belalas ul. Del är inle särskilt lättalt plocka fram yllerligare pengar. Del vet var och en som har någon kommunalerfarenhet eller erfarenhet från landsting. Del är det som återspeglas idiskussionen. Dessutom tycker man sig ha blivit myckel orällvisl behandlad.Framför allt förvånar det mig all man från moderal håll - de brukar alllid sägaall man inte skall föra över utgifter pä kommunerna - släller upp på delförslag som lade fram. Vi är alllsä beredda i kommuner atlsatsa på en bra kollektivtrafik. Men vi tycker, precis som ochflera andra har sagl innan, att del sade förul när banverkel bildadesär rikligt, atl på samma sätt som har att svara för vägarna skallbanverket svara för järnvägen. har redan bemött påståendena om vadcenlerparliet har i sin parlimolion, så jag tror inle alt jag behöver gä in pådel. Men vi är inle emol all man diskulerar. Vi vel all del finns platser här iSverige, kanske pä många håll l.o.m., där del kan vara lönsamt. Del kan gällaen järnvägssla-lion, man kanske bygger ett nytt city, som ger pengar lillbaka.Del är klarl att både kommuner och landsting är beredda all diskulera. Men härvar del mer eller mindre fråga om alt med en revolver i ryggen fä veta - delgär atl läsa i UlskoUsbelänkandd, även om ullalandd blev någol bältre säsmåningom: Om ni inte är med, fär ni gärna la pengarna och lägga dem nägon annanslans. för mellanKungsbacka och bör man inte bygga om inte kommunerna själva satsarpengar på banan. Lål mig, fru lalman, på de minuler jag har kvar säga någolytterligare om viklen av saisningar på delta och om hur man ser på våra 40miljarder. Jag kan även här la Göleborg som utgångspunkt. En snabb järnväg från lill skulle kunnainnebära en minskning av dagens flygtrafik mellan och . Jagkommer atl åka med ell låg som går . I de fleslafall använder jag flyg, fördel är för mig den snabbaste förbindelsen. Jag harflera gånger från denna talarstol sagl alt om man satsar ordentligt påjärnvägen, skulle i framliden resenärer från , , ,, , och kunna åka med snabbtåg lill Slockholm.Naturligtvis har del en oerhört slor belydelse för hur luften skulleförbällras, om man kunde åka tåg i stället för alt flyga. Men för all del skallbli verklighel går del inle alt stå här i lalarslolen och prata om all SJ skallfå ro, all ha is i magen och om de 10 miljarderna. Det vi säger är: Låt SJ haro, men se till all vi får mer pengar. Då frågar om vi vel hur mycket det gär allsatsa på infrastrukturen. Ja, jag kan tänka mig all delvis harräll. Del går inte att satsa hur myckel som helsl. Del finns bara ell visslanlal byggnadsarbdare osv. Så länge alla de skall vara verksamma i Slockholm ärdel självklarl svårt atl göra saisningar pä andra håll. Men vi i tyckeralt del är rimligare att bygga kust-lill-kusl-banan, Göialandsbanan m.fl. och islällel minska salsningarna centralt i Slockholm. Del vore en rikliginfra-slruklursatsning. Dessutom, jag upprepar det jag sagl förul, är jagförvånad över hur länge leleverkd kan salsa 7 1/2 miljarder. Del skall kunnagå. Men all SJ skulle kunna få litet mer än 10 miljarder, eller som vi icenlern föreslär 40 miljarder, är inle möjligl. Jag ber alt få yrka bifall till samlliga dereservationer som har undertecknat. 31VIOLA (vpk) replik: Jag vill egentligen inle söka sak med RuneThorén. Men en del av historieskrivningen stämmer inte riktigt med hur jag haruppfatlat sakernas lillslånd. Bl.a. nämnde han atl de slalliga verken ochförelagen inle ansvarar för all de inle får tillräckligt med pengar frånriksdagen. Dä är del inle mycket alt göra åt. Jag vet inle hur del är med och hans förflutnai , men jag vet all har ell anlal, framför alltmän, tillhörande denna kammare suttit både i trafikutskottet och i SJ:sstyrelse. De har undertecknat SJ:s äskanden varje är. Det har inle funnilsnågra invändningar. Vpk har slälll upp på SJ:s äskanden, medan herrarna i SJ:sstyrelse har gäll emot SJ-slyrelsens och sina egna äskanden bäde iirafikuiskoild och i . I några fall har de l.o.m. sänkt de anslag somde andra redan har prutat pä. Jag lycker all denna sanning skall fram. Del ärganska viktigt. Atl sitta på dubbla stolar och samiidigi här inne spela snällmol de statliga verken och myndigheterna, när personer har reagerat på delsättet, tycker jag inle är rikligt hederligt, det mä jag säga. 32ROLF CLARKSON (m) replik: Prot. inlägg kom atl så småningomhandla om salsningen på dubbelspår mellan Göleborg ochKungsbacka. Jag vill ännu en gäng undersiryka, vilket jag redan har gjorl imitt inledningsanförande , atl själva principen, att slalen har ansvaretför men inte "ensamrätt" att stå för finansieringen istomjärnvägsnätet, är klar. Här gäller del, om vi för framliden vill ha enpåskyndad miljövänlig satsning inom kommunikationsområdet, atl se lill alt vifår alternativa finansintressenier i sådana här saisningar. Del är fulll klarl.Till yttermera visso träffade jag i går förre kommunikalionsminislern SvenHulterström och kontrollerade med honom om denna uppfattning var riktig. Hanbekräftade att så också från början har varil regeringens mening i dettaavseende. När vi anslöt oss till socialdemokraternas förslag vidsittande bord i trafikutskottet, var det med denna principiella inställning somgrund. Den passade oss som moderaler. Vi funderade naturligtvis sedan på om delfanns möjligheler all variera detta förslag på sådant sätt som l.ex. KenthSkårvik nämnde, med lånefinansiering. Men jag kom lill den slutsatsen efterhand atl en lånefinansiering i detta fall inle skulle vara till gagn försatsningarna på järnvägsnätet. Lånefinansiering innebär atl vi måste beialaräntor under liden, och den innebär alt vi måste betala tillbaka pengarna.Betraktar vi dä de slatliga bidragen lill banverkel som fastlagda, belyderdetta all saisningar pä andra delar av järnvägsnälel måste senareläggas. Jaganser forlfarande atl jusl denna speciella sträcka, med den framtida meromfattande pendeltåg-satsningen, motiverar och berälligar den hållning vimoderaler haft i trafikulskoltet. Del sisla jag vill säga är, all om kommuner och landstingkommer atl säga nej lack till ell avtal av denna lyp, har vi menal alt depengarna kommer all kunna salsas på andra delar av . Del får inleuppfattas som utpressning, utan del bör uppfattas som etl besked lill banverkelatt en majoritet i utskottet nu har sell till att pengar kommer fram.