prot · GC0995 · 1988-12-31 00:00:00 — somGATT-förhandlarna har lagt upp förhandlingarna så som de har gjort -förstfrysningen och sedan de minskningar som skall följa på frysningen. Det handlarjust om sådana medel som driver fram överskottsproduktionen. Del är mol dentypen av medel som man alltså är hårdast - för att se lill att inle delinträffar som är orolig för, överskottsdrivande produktion genomproducentprishöjningar som är administrativt beslutade, eller genomexportsubventioner. Dessa medel har så att säga stått i centrum förGATT-förhandlingarna. Men medel för att stödja en bättre miljö, en meraextensiv odling och regionalpoliliska ambitioner - del är målsättningar som manmycket väl kan driva i samband med förhandlingar, och som driver ochkommer att fortsätta alt driva i de här förhandlingarna. Jord- och skogsbruk, m.m. 32INGVAR (): Jag vill först ge elt par korta besked ianledning av och anföranden . sade sig inte kunna stödja oss moderater dåvi förordar alt medel satsas på kalkningsförsök i skogsmark eftersom vi skulleöverföra medel lill ändamålet från anslaget för luftföroreningar ochförsurning. Jag vill svara alt det beror på alt medlen under detta anslag inletidigare utnyttjats fullt ut. Därför kan utan vidarebetänkligheter stödja vår reservation. ansåg att vår uppfattning attproduktionsmedelsskatlerna borde minskas som elt led i strävan att minskaprodukfionskoslnaderna inle skulle stå i samklang med vår inställning lillframlida miljöavgifter. Jag vill understryka att vad vi vill är att skattedeleni avgifterna skall bort därför att de fördyrar produktionen. Vi skulledärigenom kunna sänka jordbrukets kostnader- och del skulle vara behövligt nuframöver. Dessutom vill jag säga att dessa skatter ur miljösynpunkt ärfelmotiverade, då del inte finns belägg för att just handelsgödsel, använd pårätt sätt, är det stora miljöproblemet inom jordbruket. Skatterna är ocksåorättvisa. Den bransch vars produktions- ochmarknadsförutsättningar hastigt och drastiskt ändras är den svenskafruktodlingen. fattade i höslas beslul om att avveckla nuvarandeordning med ett säsongbegränsal importstopp, till förmån för en fri import medendast vissa vikttullar. Förändringen var föranledd av att hade en myckelbestämd hållning i frågan, och var således inte ett resultat i ett interntsvenskt beslut eller ens en förhandling med ömsesidiga fördelar. Frånriksdagens sida har vid flera fillfällen ställning tagits för ett fortsatt stödfill fruktodling inom ramen för importstoppförordningen. Del tullskydd som erbjuds fruktodlingen i stället förimportsloppen kan inte på något sätt sägas vara en fullgod ersättning. Redan1990 skall den nya ordningen vara fullt genomförd. Fruktodlingen har således,utan någon , egentligt skyddande övergångsperiod, tvingats in i en helt ny ochproblemfylld situation. Från fruktodlingens sida har framställts krav på ettstrukturellt stöd . Många fruktodlingar befaras blinedlagda, då ålders- och trädslrukturen i dessa är sådan att investeringari om- och nyplanieringar har svårt att bli lönsamma under nu tänkbara framlidamarknadsförhållanden. En inom fruktodlingen utförd konsekvens- Prot.1988/89:95 utredning visar också att över l fruktodling,motsvarande Yl av hela odlingen, är i riskzonen. ~ ~ Vi moderater ser det som mycketangelägel att vi i landet kan ha kvar en ' yrkesmässig fruktodling av istort sett samma omfattning som . Det är mot bakgrund av det inträffadeskäligt, och också angeläget, alt fruktodlingen ges möjlighet att genomlämpligt utformat strukturstöd för röjning, sanering och även marknadsföringanpassas lill den nya konkurrenssituationen. Ett röjningsbidrag skulle tjäna två syften. Dels tas den olönsamma och ur kvalitetssynpunkt mindre värdefulla delen av odlingen urproduktion, dels ger bidraget en direkt kostnadssänkande effekt på sanering ochnyplantering i den del av odlingen där man vill investera i moderna metoder föratt kunna möta importkonkurrensen. uttalade att man förutsatte attregeringen och fruktodlingen i samförstånd skulle kunna utforma elt lämpligtstöd. Så har inte skett. Det bidrag på 12,5 milj. kr. för åtgärder somföreslagils av regeringen ger enligt vår mening inte täckning för deomställningsåtgärder som diskuterats i förhandlingar mellan näringen ochregeringen och som vi anser vara nödvändiga. Som kompensation fill odlingen förden långsiktiga förlust denna gör - och med tanke på den vinst samhället görgenom bl.a. kommande högre tullintäkter - är beloppet oskäligt. De verkliga kostnaderna för elt skäligt omställningsstödmåsle i överläggningar mellan staten och näringen tas fram. Utskottet har i detta betänkande behandlat enrad motioner från olika håll med krav i denna riktning. Utskottet delarmotionärernas uppfattning men har inte haft fillräckliglunderlag för att avgöra hur stort belopp som behövs för att klara omställningeninom fruktodlingen på ett rimligt sätt. Enighet råder emellertid i utskottet omangelägenheten av att förhandlingar mellan staten och näringen fortsätter såatt ytterligare klarhet kan uppnås beträffande medelsbehovet. Utskottet hardärför just nu godtagit den i propositionen angivna ramen för omställningsstödet,och förutsätter att regeringen återkommer fill med förslag om höjdanslagsram såvitt förhandlingarna ger vid handen att ytterligare resurser ärnödvändiga för att bevara fruktodlingens konkurrenskraft. har näringen ställt upp, trots de hårdakrav som avvecklingen av importstoppet innebär. måste staten - regering ochriksdag- ta sitt ansvar och uppfylla sina löften till en näring som harväsentlig betydelse i livsmedelsproduktionen, men också regionalpolitiskt ochmiljömässigt. Jag hoppas , fru talman, att också jordbruksministern ärberedd alt fullfölja utskottets ambitioner alt skapa rättvisa och möjligheter.Jag yrkar bifall till de moderata reservafionerna och i övrigt till utskottetshemställan. 33 () replik: Jag vill först kommentera alt det har satsats tillräckligt myckel pengar när det gälleranslagel för åtgärder mot luftförorening och försurning. Här har jag enskrivelse, som vi fick till 46 jordbruksutskotteti , där man tar upp det mycket stora Prot. 1988/89:95 behovet av ytterligare medel på det här området. Jord- och skogsbruk, m.m. "Försurningen är redan långt framskriden i storadelar av området Eftersom ell kommande kalkningsprogram för inlandoch fjäll trakter i sådan hög grad är beroende av resultaten avvattendragsinventering arna är det av största vikt att dessa påbörjas redanunder innevarande säsong (våren-sommaren -89). Länen har hög beredskap införsommaren 1989, och det skulle synas omotiverat att skjutaupp denna nödvändiga inventering. Enligt innebär de nedskärningar somgjorts i budgetpropositionen av del äskade anslaget för åtgärder molluftföroreningar och försurning, att det inte finns något utrymme för dessakostnader som är förenade med vallendragsinventeringen." Vidare kanman läsa: "har gjort beräkningar att utrymmetför nykalkningar i endast kommer att uppgå fill ca mednuvarande förslag till tilldelning." Dessutom sägs det att det finns ett dokumenterat akutbehov av inventeringar och nykalkningar i Norriand lill ett pris av 45 milj.kr., som knappast lill någon del ryms inom det föreslagna anslaget. Jag menar således att det faktiskt är nödvändigt atttillskjuta speciella medel också för skogskalkning, eftersom del anslag somföreslås i budgetpropositionen när det gäller åtgärder mot luftföroreningaroch försurning över huvud laget är mycket snålt tilltaget. Sedan vill jag något kommendera detta med att man inteskall använda styrmedel just på jordbruksområdet. Jag tycker att det här är ettväldigt märkligt resonemang. För är ju den bärande principen attekonomiska styrmedel är lämpliga på många områden. Men varför då inte påjordbruksområdet? Här driver en mycket inkonsekvent politik. Naturligtvis måste man ha höga avgifter på handelsgödselför att något skall hända - det är en sak - men del kan väl inte innebära attdet principiellt är fel. Eller vill enbart ha en kvotering för attminska användningen av handelsgödsel? 34 (vpk) replik; Först och främst tänker jag på detta medskogskalkningen. Enligt vad som framfördes här i ett tidigare moderat inlägghar det funnits en betydande oenighet mellan olika samhälleliga myndigheter omhur medlen beträffande de här åtgärderna skall anvisas. Det kan vara en avanledningarna lill att pengarna inte har utnyttjats i den omfattning som dehittills borde ha använts. Men den omsämjan har man kommit ifrån. vet man juhur man vill använda medlen, som man tyvärr inte får. har vi tagit upp ien reservation. Den här osämjan kan dock inte leda till att man inte säger jafill dessa viktiga anslag. har här läst innantill och därmed dokumenterathur viktigt det är alt mera medel anslås till den här typen av verksamheter. När delgäller fruktodlingen delar jag uppfattning. Jord- och skogsbruk, m.m. inlesärskilt ofta som jag har tillfälle alt säga någonting sådant. Därför passarjag på att säga delta. Vi i vpk tycker alt det är mycket viktigt allregeringen, nu när importrestriktionerna har gjorts om när det gäller äpplenoch päron och ersatts med en tull, fortsätter förhandlingarna medrepresentanter för fruktodlingen. Vidare är det viktigt att regeringen ser tillalt den svenska fruktodlingen har de möjligheter som rimligen krävs för att manskall kunna klara den försvårade situation som har uppstått. 35 () replik: Apropå del som sade i sitt inläggom kalkning vill jag understryka alt del här rör sig om mycket stora belopp.Dessutom vet vi ju att del har förekommit att belopp inle har använts underinnevarande regleringsår. Med hänsyn till dessa uppgifter och till gjordaerfarenheter har vi vågat föra över de 10 miljonerna. Vi anser nämligen att desnabbare skulle få effekt på del området. Det är mera angelägel alt ha del så. Mot den bakgrunden är det beklagligt att vi inle harkunnat stödja forskningsprojektet beträffande skogsmarkskalkning. När det gäller produktionsmedelsavgifterna, liksom andraavgifter av olika slag, är det för oss moderater väldigt angelägel att skaparättvisa. 1 princip är vi inle emot miljöavgifter. Men här har vi enproduktionsavgifi som mycket hårt och djupt orättfärdigt drabbar jordbruket.Olika brukare ställs ju emot varandra. Den som har stora djurbesättningarklarar utomordentligt väl av att täcka sitt behov av gödsel. Men den som ärhelt beroende av växtnäringsämnen från handelsgödsel drabbas av mycket högakostnader. Man kan aldrig påslå att miljöproblemen ökar därför atthandelsgödsel används. Del är dokumenterat alt handelsgödseln läggs på i näraanslutning till växtodlingsperioden, och då tas näringsämnena lättare ochsnabbare upp. Miljöriskerna är alltså mindre. Det är orsaken lill att jag närdel gäller att motivera avgifterna säger att dessa orättfärdiga. Det är ocksådärför som vi vill ha bort avgifterna. Om vi fick bort dessa avgifter, skullekostnaderna totalt sett kunna sänkas inom jordbruket. Framöver kommer vi att fåleta efter sådant som ger oss möjligheter att sänka kostnaderna i jordbruket -i synnerhet som vi inle får höja produklkostnaderna. Som ell led i strävandenaatt klara den uppgiften ser vi det jag här har redogjort för som en av kanskefå möjhgheter. 36 () replik; argumenterar egentligenväldigt bra. Han argumenterar på samma sätt som jag. Däremot drar han inlesamma slutsatser som jag. För visst slår det här olika mot olika typer avgårdar och visst utgör stallgödseln ett miljöproblem på de gårdar där man harstor djurtäthet och där man sprider ul gödseln under fel del av året! Del är jujust genom att se till att kvävet blir dyrare som användningen av kväve totaltsett minskar. Dessutom får kvävet då ett större värde. När kvävet blir dyrarekommer bönderna naturligtvis att hushålla mycket bättre med stallgödselkväve.Dessutom kommer man att stimulera till handel med stallgödsel mellan olikagårdar. Vidare kommer man att satsa på bättre spridningsmetoder och lagring. måste det vara förnuftigt att se till att vi fårvettigare odlingssystem i Prot. 1988/89:95 jordbruket över huvud taget, för skall det väl inte finnas en stor koncentration av djur i vissa delar av landet medan man i andra områden ' ensidigtsatsar på spannmålsodling. I det avseendet måste det helt enkelt bli " "' '''* ' argumentation var, som sagt, bra. Menslutsatserna var dåliga. 37 () replik: Jag vill bara erinra om att det enligt ett häri redan fattat beslut är väldigt viktigt att djurhållningenharmonierar med arealunderlaget. På den punkten kan vi inle ha delade meningar- hoppas jag i varje fall. har kanske inte samma syn på dessa problem. Vimoderater ser mera till verkligheten, hur det är ute i jordbruket i närdet gäller de olika enheterna. Produktionsinriktningen är ju avgörande. vill jag apropå talet om att hushålla mednäringsämnen säga följande. Jag vet alt den svenske bonden har mycketstora krav på sig. Det är säkerligen ingen risk att han inte hushållar med denäringsämnen som slår lill buds. Att han hushållar med dessa är nog i stället enförutsättning för att han över huvud taget skall kunna överleva somjordbrukare. Förste vice talmannen anmälde attÅsa anhållit all till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätttill ytterligare replik. 38 (): Jag kommer här att i ett sammanhang beröra deåterstående frågor i detta betänkande som haft del i. Jag önskarinleda anförandet med att säga något om skogen, som är en av de viktigastenalionaltillgångar som vi i har. Mer än hälften av landets yla består ju av mark som lillövervägande delen är lämpad för just skogsproduktion. Förädlingsvärdet är 5 %av bruttonationalprodukten. Mer än 200 000 människor är sysselsatta i dennanäring, varav åtskilliga just i inland där skogen spelar en avgöranderegionalpolitisk roll. Merparten av våra skogsprodukterexporteras. Nettovärdet uppgår till mer än . Detinnebär självfallet att det här är en bransch som säkert är lika viktig soml.ex. bilindustrin och övrig teknisk industri i landet. Men skogen har ocksåandra värden. Skogen är nämligen den areellt sett vikfigaste nalurtypen iSverige. Genom sin skiftande utformning bildar skogen en rad olikanaturmiljöer. Vidare är skogen hemvist för många växt- och djurarter. Därförutgör den också en viktig genbank. Som sådan är den en oersättlig naturresurs,och betydelsen kommer att öka. Den erbjuder oss människor, varav en del kännersig jäktade av storstadens puls, omistliga värden i form av naturupplevelser, vilaoch rekreation. Hur fint är del inte en härlig att få gå ut iskogen, varhelst vi än bor, och fritt och långt ifrån buller, avgaser och rök - 4 protokoll 1988/89:95 Jord- och skogsbruk, m.m. som viåtminstone själva känner med vår näsa - rent av få se något litet djur hoppafram. Men skogen innebär också en möjlighet att plocka bär ochsvamp, och här spelar också jakten på viltet en viktig roll. Skogen är emellertid inte bara natur. Den utgör också endel av vår kultur. Den är ell huvudelement i landskapet omkring oss och ingår ivårt kulturarv. Många människor har en stark, känslomässig bindning fillskogen. Men skogens roll som råvara för den traditionella skogsnäringen och deövriga aspekter som jag här har berört får inte skymma det faktum att också deandra nyttigheler som skogen ger har stor betydelse för samhället även i deformer där det inte kan bli fråga om en registrering i pengar. Därmed, fru talman, kommer jag över till de vikliga frågorsom skogen och jordbruket tillsammans är för miljövården. Det traditionellaodlingslandskapet har även i det sammanhanget utomordentliga värden:kulturhistoriska, biologiska och estetiska. Där handlar det om ängar, hagmarkoch om skog som egentligen hör samman med landskapets växlingsrikedom. Menodlingslandskapet försvinner snabbt till följd av kraven från anfingen detrafionella skogsbruket eller det rationella jordbruket. Jag vill understrykaatt många lantbrukare satsar ideellt på att bevara landskapet, men enligtfolkparfiets åsikt räcker inte detta. De traditionella målen för jordbrukspolitiken bör därförkompletteras med ett uthållighets- och miljömål med samma tyngd som detradifionella målen. De miljömässiga aspekterna skulle då få väsenthgt störretyngd, l.ex. i utrednings- och förhandlingssammanhang. Från sida vill vi också understryka vikten aven lagstiftning med stringentare former. Lagregler om naturvårdshänsyn inomjordbruket och skogsbruket har införts, och det är bra. Det kan samtidigtnoteras att de många mindre jordbruken har positiva effekter för naturvården,l.ex. på grund av all de håller landskapet öppet och också på grund av att de,som jag inledningsvis nämnde, vårdar skogen. Erfarenheterna frånskogsbruket-det finns också entydiga bestämmelser i skogsvårdslagen - visar attdet inte räcker med portalparagrafer. Det måste följas av klarare regler ochfillämpningsföreskrifter. Därför säger vi från sida att vi villinföra en arealersättning som bättre skulle premiera landskapsvård och i mindregrad främja ett överintensivl jordbruk. Vi vill se ett statligt stöd tillrationahsering av jordbruket, ett stöd som inte bör utgå lill sådana åtgärdersom strider mot starka naturvårdsintressen. Och anslaget för naturvård iodlingslandskapet bör höjas, så att möjligheterna alt skydda värdefulla hagaroch andra delar av odlingslandskapet ökar. Därför, fru talman, menar vi attstatligt stöd naturligtvis inte heller bör utgå till skogsvårdsinsatser somskadar väsentliga naturvårdsintressen. Ett grundläggande svar på den fråga som ställdes förevalet till samtliga partier som är representerade här i kammaren,nämligen frågan om vi vill la bort det s.k. 5:3-bidraget, blev för vår del ettoreserverat ja. Det gällde här alltså det bidrag som stöder avverkning av äldres.k. Samtliga parfier svarade detsamma, utom moderatasamlingspartiet som hade en liten reservation. Men i huvudsak biträdde ävenmoderaterna förslaget. Vad ser vi dä när sanningens minut kommer häri kammaren?Jo, löftena skola tydligen svikas. Det är med bedrövelse och sorg i hjärtat somvi kan konstatera detta. Många människor drog säkert slutsatsen att enav de åtgärder som nu , , skulle vidta var avskaffandet av5:3-bidraget - och det förödande kritik. Jag är dess värre ledsenatt behöva konstatera att del troligen inte kommer att finnas en majoritethärför i kammaren. Vi i menar också att skogsvårdslagen börändras så att från naturvårdssynpunkt värdefulla lövskogar och blandskogar-även de som inte uppfyller kriteriet för ädellövskog - skall undantas fråndagens krav på avverkning och barrskogsplantering. Reglerna måste utformas så,att en skogsägare som vill ta större naturvårdshänsyn än dem som lagen kräverockså skall ha möjlighet att göra det. Enligt folkpartiels mening bör helaskogsvårdslagen ses över just i syfte att avskaffa en rad tvångsinslag och föralt möjliggöra förenklingar och förstärka naturvårdens ställning. Övervakningenav efterlevnaden av skogsvårdslagens hänsynsregler måste förbättras. Vi menarockså att det är dags att utvärdera bidragsgivningen i alla dess olika former. Med anledning av det sagda beträffande skogen,skogsvården, odlingslandskap, naturvården och även jordbruket yrkar jag bifallfill samtliga reservationer i jordbruksutskottets betänkande 12, vilkafolkpartiet står bakom. Jag vill också, fru talman, gå in på två andra vikfigaområden som vi har att diskutera med anledning av betänkandet.Det gäller iförsta hand frågan om samerna. Samerna och rennäringen lyder under enlagstiftning . Redan då hänvisade man till att det fanns behov av enkompletterande lagsfiftning. Ännu har dess värre denna inte sett dagens ljus.Nej, samernas rättsställning och rennäringen har förvisso varil föremål förutredning och diskussion, men det har inte kommit något konkret, samlat lagförslag.Vi har förpliktelser. Vi måste visa respekt för den samiska kulturen och desamiska näringarna och ge utrymme åt samerna att bestämma och påverka sinlivssituafion med hänsyn till de samiska värderingarna. Från sidahar vi därför i detta sammanhang satt upp fyra politiska mål. Det gäller för det första det minoritetspolitiska måletatt ta hänsyn fill att rennäringen är en förutsättning för den samiska kulturenoch att näringen måste förbli en samisk näring. Vidare gäller det för det andra ett regionalpolifiskt mål.Bosättning och sysselsättning i de samiska bosättningsområdena måsteupprätthållas. För det tredje är det fråga om ett näringspolitiskt mål omrationell och lönsam produktion inom näringen, baserad på de för näringenbestämmande förhållandena och tillvaratagande av naturresurserna. För det fjärde gäller det ett inkomstpolifiskt mål: attrennäringsutövarna i arbetet skall ha en ekonomisk och social trygghet ochstandard som inle avviker från vad som gäller i samhället i övrigt. har rennäringskommilténs förslag inte resulterat i ensamlad proposi-fion. Regeringen hänvisar till den pågående sameutredningen. Del kom förvisso ett delbetänkande1986, och håller vi tummarna kommer det kanske att finnas etthuvudbetänkande att bearbeta. Men enligt uppfattning är det Jord- och skogsbruk, m.m. Jord- och skogsbruk, m.m. synnerligenangeläget att det långvariga utredandet av samefrågorna och rennäringen ledertill konkreta resultat. Det är nu nödvändigt att regeringen både skyndar påutredningsarbetet och ser till att får ta del av en samlad same- ochrennäringsproposition. Det är myckel viktigt att vi ser fill att samerna inlelämnas utan ett engagemang som vi anser är nödvändigt. Jag vill i delta sammanhang, fru talman, omtala att vifrån sida också kommer att rösta för reservation nr 16. Det är denreservalion som närmare behandlar anslagskonstrukiionen för prisstödet tillrennäringen. Såvitt jag kan begripa kommer härmed en majoritet att finnas ikammaren för förslaget fill ändrad anslagskonstrukfion. Vi anser att anslagskonstruktionensom den är utformad inte ger rennäringens företrädare möjlighet att förareella överläggningar med staten om nivån på prisstödet på samma sätt somövriga grupper har haft tillfälle att göra i andra sammanhang. Med anledning av delta yrkar jag bifall förutom till dereservationer som står bakom även till reservation 16. Jag vill också beröra frågan om fisket, somäven den är föremål för behandling i utskottets betänkande. Vi har i dettasammanhang att notera att ett folkpartiförslag sannolikt kommer att vinnakammarens stöd, i vart fall har utskottet ställt sig bakom. Jag vill poängtera att fisket är en viktig basnäring. Delutgör en försörjningsmöjlighet och en kompletterande yrkesverksamhet för mångamänniskor i kustområdena. Det ger därmed också sysselsättning i annars oftasysselsättningssvaga områden, precis som jag redovisade tidigare i samband medskogen och inland. Detta gäller våra kustkommuner. En duktig yrkeskår är engagerad, vilken med stort aktivtintresse också ser till att vi får en befolkad kust och skärgård. Delta spelaren roll även av andra skäl, nämligen bevakningen av vårt territorialhav,och inte minst miljöövervakningen. Tillgången på färsk fisk ärnaturligtvis också värdefull för de svenska konsumenterna och spelar en vissroll även för vår export. Här spelar t.o.m. insjöfisket en alltmer ökande roll.Därför borde, enligt förslag, få i uppdrag attutarbeta ett handlingsprogram om hur insjöfisket skall kunna utvecklas. Dettaär anledningen, har vi förstått, till att utskottet ställer sig bakom detfolkpartiförslag som vill ge ytterligare 5 milj. kr. till forskningsprogramför främjande av fiskerinäringen under anslaget E3. Från sida är vi naturligtvis besvikna överatt inte alla de som frigörs när fiskeberedningslånen tasbort kan fortsätta all användas, i och för sig på alternativa sätt, inomfiskets område, utan alt regeringen här driver igenom en besparing. Men vi hari alla fall räddat 5 milj. kr. till just främjandet av fiskenäringen. Vi anseratt det är fel, att som regeringen gör försöka spara inom en ram som ändåuppgår till högst 10 milj. kr. Jag vill, fru talman, också notera och ytterligare understrykadel som ett flertal gånger har aktualiserat här i kammaren,nämligen betydelsen av yrkesutbildning för fiskare och del mycket marginellatilläggsanslag på .