prot · GC09117 · 1988-12-31 00:00:00 — Han sade atl man vid varje enskilt lillfälle skallgöra avvägningar och kompromissa. Men om man kompromissar vid varje lillfälleoch aldrig sätter någon gräns, blirdet fill slut faktiskt ingenfing kvar. Lennarl sade egenlligen alt alltär förhandlingsbart, medan vi menar att det inte är det: gränsen går här ochnu. Ammerånär en av de mest skyddsvärda större skogsälvar vi har kvar i landel. Ammerånuppströms Överammer är också specielll skyddad i naturresurslagen. All dennedre delen av Ammerån från Överammer till utloppet i ännu inle ärskyddad enligl naturresurslagen beror inle på alt naturvärdena plötsligt upphöri Överammer. Ammerån är precis lika rik och oexploaterad nedanför Överammer somovanför. Nej, skälet till atl Ammerån nedströms Överammer ännu inte skyddats inalurresurslagen är atl ett kraflförelag vill bygga ut slräckan. Man vill ledaöver Ammeråns vatten i en tunnel fill en bit uppströms detnaturliga utflödet På det sättet skulle Ammeråns vatten rinna genom ytterligaretvå vattenkraftverk i jämfört med vad som annars skulle varafallel. Det finns hela sex kraftverk i nedströms Ammeråns nalurligautlopp, och överledningen skulle alltså betyda atl Ammeråvattnd i ställetskulle passera åtta vattenkraftverk på sin väg fill havet. Nupågår effeklulbyggnad i en rad vattenkraftverk i som berörs avdetta ärende. Likväl prövade överledningen från Ammerån helloberoende av dessaandra valtenkraflsutbyggnader i , trots alt dehar en direkt inverkan på de beräknade energivinslerna. Det är därför intesärskilt förvånande all såväl den beräknade energiutvinningen som densamhällsekonomiska tillåtligheten har ifrågasatts, särskilt med lanke på altAmmerån är vattenrik främsl då kraflbehovet är mindre och atl älvenhar en mycket låg vallenföring då kraflbehovet är som störst Medvetskap om atl det är jusl den förmodade stora lönsamheten iexplpateringsföretaget som har förlett vallendomstolen atl rekommenderaregeringen alt lillåla överledningen, finns det all anledning all närmareanalysera del sakförhållandet. God lönsamhet för förelagd kan uppkomma på andrasätt, l.ex. genom förbättrade avskrivningsmöjligheter o.d. Sådant ärsjälvfallet inte samhällsekonomiskt lönsamt. Ioch kring Ammerån finns det bl.a. utter året om. Som ni säkert vet är utternetl utrotningshotat djur. har bl.a. i Bernkonvenfionen förbundit sigatt skydda såväl uttern som utterns naturliga livsmiljö. Del förpliktigar.Uttern är mycket starkt beroende av vinteröppna fiskerika vatten. I praktikenbetyder del nalurligl strömmande . Det är nalurliglvis därför som Ammerånär elt av de sisla vattnen i vårt land som över huvud laget hyser utter. Denakluella överledningen av Ammerån från Överammer fill Gesunden skulle leda fillatl vattenflödet vinterlid blev extremt lågt, sä lågt atl en stor del av detnaturliga livet i älven slås ut. Med största sannolikhet innebär detta all ävenuttern slås ut. Det belyder all vallendomstolens beslut atl rekommenderaregeringen alt tillåta utbyggnaden slrider mol internationella avtal, nämligenBernkonveniionen. Nalurliglvisär uttern bara en djurart bland många som holas av den här exploateringen. Delfinns också en rad växtarter som är knutna lill den naluriiga älvmiljön och somholas av överledningen. Jag skall inte trötta kammarens ledamöler med all meringående beskriva allt della. Vi hade etl lilel seminarium i ämnet här , i vilket alla Jag vill ändå framhålla Ammeråns särart och alldeles speciella värden.Den här älven rinner upp i de kalkrika fjällen i norra och har därförelt förhållandevis kalkrikt och välbuffrat vatten.Det belyder att Ammerån, imotsats lill de omgivande insjövattnen och mindre vattendragen, kunnat motståförsurningen. Försurningen har i övrigt lyvärr drabbat dessa bygdermycket hårt. Många sjöar och vattendrag är utslagna, och dessutom har dedrabbals av det radioakfiva nedfall som härrör från den havererade reaklorn iTjernobyl, vilket lett till att fisken i dessa insjövatten har höga avden radioakfiva isotopen Cesium 137. Del har visal sig alt Ammeråns vatten är kaliumrikt,vilket medfört atl det radioakliva cesiumet inte har ansamlats i älvens fisk.Della innebär självfallel atl värdet av att bevara älven blivit slörre än delnågonsin varit. Vi folkvalda i della parlament har chansen att sällaslopp för de här exploateringsföretagen genom att rösla för bifall fillreservation 13 och därmed skydda Ammerån för framtiden. Om vi gör detta siödervi kommunen, och , vilka alla är eniga i den härfrågan, och alla andra utom exploaleringsföretagel och i detta fall tyvärr ävenvallendomstolen. Del finns en oroväckande parallell lill fallet Ammerån,och det är projekiei Klippen i , där regeringen beslulal om enutbyggnad. är mycket oroväckande. Är del Ammerån som näsla gång slår pålur för alt bli föremål för regeringens godtycke? Jag önskar alt skulle kunna riva upp beslutet omprojekiei Klippen i . Tyvärr fattades beslutet efter den allmännamofionstiden, och har därför inte haft möjlighel alt motionera omdetta. Självfallet siöder vi del särskilda yttrande om Klippen som folkparfiethar avgivil lill della betänkande. Även i finns del valtendrag av mycket stortskyddsvärde. Jag vill särskill nämna , som ligger i län och som ärell av de biologiskt rikaste vattendrag som vi över huvud laget har kvar i dethär landet. Biologiskt sett är oerhört rik. Där finns inte mindreän 25 fiskarter, varav flera är hotade, och där finns målen - en fisk som iSverige är akut utrotningshotad. Stora havsöringar går upp i , och delfinns elt fantasfiskt fint fiske. Det finns även en skyddsvärd flora, och enrad sällsynta holade arter växer längs stränderna. Där finns också en myckenhetav översvämningsmarker, vilket ökar skyddsvärdet ytterligare. Landskapet ärfantastiskt med meandrar, korvsjöar osv. - bara detta är skäl nog fill dlförbud mot exploatering. Våtmarkerna kring har blivit alllmer värdefulla förflyttfåglarna. Våtmarkerna borde därmed egentligen också omfattas avinternafionella konventioner. Vi har nämligen i inlernalionella konvenlionerförbundit oss all se till atl flyttfåglarna även i vårt land kan rasta ochflylla vidare. En slor del av de fåglar som finns nere i och i -och som skall upp fill norra , och i viss mån även Sovjeiunionen -passerar över Syd-och och rastar då i strategiska områden. Dettaär elt sådanl område. 1988/89:117 Men här planeras en exploatering - kraftverket i skall byggas ut. Här skall det muddras och rätas ut. Dessulom byggerman nu invallningar längsån för atl utvinna mer jordbruksmark. Delta är helt obegripligt * Men del är inte nog med det. Dessa muddermassor ärbemängda med bl.a. tungmetaller och PCB fråntidigare ulsläpp. Det leder lill alt man skapar ytterligare miljöförstöring,eflersom en del av dessa miljögifler frigörs. Man planerar dessulom all läggamuddermassorna på åkrarna, och då blir också dessa förgiftade. Sådana åtgärderinnebär vidare alt näringsläckaget från den omgivande åkermarken ökar. Detrinner mer kväve och fosfor ut i havet, och detta ställer fill problem. Detär helt obegripligt alt man i del rika inle kan skydda . Jagvill yrka bifall till reservalion 18, i vilken vi reservanler kräver att Emånskall skyddas av nalurresurslagen. Enlång rad andra vatlenkraftsobjekt nämns i detta belänkande, men jag skall integå in mer i detalj på något ytterligare. Jag vill bara nämna ulbyggnaden avHårkan, som tas upp i reservation 14, vilken jag härmed yrkar bifall till. Jagyrkar bifall till reservation 15, som behandlar uppströms , ochlill reservalion 16 om Meåforsen i och Jaurekaska i . SiggeGodin tog i sill anförande upp och Blädjan i , och jaginslämmer självfallet helt och hållet i del han då sade. Del handlar i dettafall om en marginell tillförsel av energi, och man går Ivärlemot de lokalaintressena i etl landskap där av den utbyggbara vallenkraften redan ärutbyggd. Hur kan man acceptera någol sådant? Jag yrkar bifall till reservation17. Närdet sedan gäller reservation 22, vilken jag redan yrkat bifall till, finns deten speciell aspekt, nämligen minikraflverken. Vi i är beslämdamotståndare till all minikraflverken byggs ul i slor skala i . Skäletfill delta är all del dels är fråga om en lilen mängd krafl, dels är skadornapå naturen myckel slora. Den ökning av effektuttag från vattenkraften somkrävs måste vi klara genom atl effektivisera, inte genom all fördärva de fåvattendrag vi har kvar och genom all ge oss på de små vattendragen. Jag villyrka avslag på reservation 21, eftersom anser atl reservaniernaföreslår en för stor ulbyggnad, vilket tyvärr öppnar dörren för en utbyggnad avminikraftverken. Meddetta, fru talman, vill jag yrka bifall till samfiiga reservafioner sommiljöpartiet slår bakom. Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 30 () replik: De påståenden som här har gjorl om alt jag har hävdal allallt är förhandlingsbart lyder på atl han inle har lyssnat fill milt inlägg,och jag vill därför göra ett klarläggande för protokollet. I 3 kap. 6 §nalurresurslagen finns de älvar och älvsträckor för vilka vi sätter gränser förulbyggnad uppräknade. Om en ulbyggnad skall komma till 30 stånd av de vallendrag som inte slår uppräknade i 3 kap. 6 §naturresursla- gen, krävs en prövningenligt de lagar som finns och som har sfiflat Prot. 1988/89:117 -vilkel jag också sagt. Del handlar då om atl göra avvägningar 19maj 1989 mellan olika intressen. Vi socialdemokrater sätter gränser, och dessafinns i naturresurslagen. Anf.31 () replik: Det är glädjande all Lennarl nu lalar om all allt inte ärförhandlingsbart, utan all beslämda gränser måsle sältas. Frågan blir då: Varskall gränsen gå - före eller efter Ammerån, före eller efler ? Vi menaratt gränsen går här och . Vi skall inte bygga ul fler valtendrag. Det ärdetta som debatten egentligen har handlat om under lid. Delär så här det går till när man bygger ut vattenkraft, och så har del gäll lillunder hela 1900-lalet. Man säger: Vi bygger ul den här delen, så får ninaturvårdare behålla den andra delen. Sedan går del , och då säger man: Vibehöver litet mer, vi kan väl dela. Det blir mindre och mindre kvar. Detfinns inle myckel kvar, ulan myckel litet. Hur kan man ge sig på sådanavattendrag som Ammerån och som ju är extremt skyddsvärda, om man verkligenmenar allvar när man säger atl man kan sälla bestämda gränser? Om gränsenligger bortom alla dessa värdefulla vattendrag, är den ju inte värd någonting, Nalurresurslagenger möjlighet att ganska godtyckligt klassa än del ena än del andra som ellriksinlresse - vilkel visade på i sitt anförande. Regeringen kangöra detta. Den kan klassa motorvägsbygget i såsom elt riksintresse,även om vägen bhr samhällsekonomiskl olönsam. Detta ställer man mot skyddet avnaturen, och så kör man över naturresurslagen. Då har allfing blivitförhandlingsbart. Detta är ell exempel på hur det kan gå fill. Jag gläder mig emellertid åt att numarkerar atl del skall sättas gränser. Vi vänlar bara på att få veta varsocialdemokralerna ämnar sätta sin gräns. Framför eller bortom ? 32 BO FINNKVIST (s): Med nuvarande lagstiftning skulle jag inle ha behövt skriva den motionsom behandlas i det nu aktuella betänkandet. Men ansökan om effekiivisering avkraftverket i lämnades in, innan nuvarande lag trädde i kraft. Ulskollsmajoritelenhar förklaral alt motiven till den nya lagsliflningen givetvis kan varavägledande för regeringen, när den skall ta slällning i denna fråga. Ärendelligger ju hos regeringen. Det är i och för sig en rätt så hygglig skrivning avutskoltsmajoriteten, men jag kommer ändå att stödja den reservation som harfogats fill betänkandet till förmån för min motion. Bådelänsstyrelsen och kommunen har avstyrkt denna effektivisering, som innebär attvattennivån kommer att höjas i ett område med mycket, genomsläppligmark och där det bor många människor. man vallennivån stiget trycket iälven, och alla som bor där och har erfarenheler av della vet att det kommeratt innebära stora bekymmer för befolkningen. Vi har med jämna mellanrumhaft slora översvämningar, exempelvis i 1988/89:117 Härjeån. Man får såsom privatperson i princip ingen ersättning. manen ersättning, som uppgick till av skadornas värde. Detta är huvudorsakentill att man inte vill gå med på denna extra uppdämning. Befolkningen är intenegafiv fill vattenkraften. Del finns redan en kraftstation, men befolkningenvill dra gränsen så att den inte får ytterligare slora bekymmer. Jag yrkarbifall till reservation 19. 33 (): Flera talare har tidigare tagit upp med anledning av olikamotioner i detta belänkande och den reservalion, nr 18, som dessa mofioner harlett fram till och som det har yrkats bifall lill. Både lalarna ochreservanterna har vähaligt anfört elt flerlal argumenl för all skall lasin under nalurresurslagen. Jag vill därför inskränka mig lill några synpunkter. Företl år sedan hade vi här i kammaren samma deball som . har Emånkommil belydligl mer i rampljuset genom, som någon uttryckte det, detmiljöhaveri som inlräffade . Den av många markägare efterlängtadeinvallningen genomfördes i sin första elapp på elt hårdhänt och från miljösynpunklhelt oacceptabelt sätt. Enplanerad fortsättning av det s.k. Emåprojektel är nu föremål för prövning ivattendomstolen. I har miljö- och energiministern på en fråga av miglovat en omprövning. Motioner om Emåprojektel kommer att behandlas ijordbruksutskottet. Jag förutsätter atl den behandlingen kan utfalla bara påett enda sätt: ett bevarande av såsom mest värdefullanaturvattendrag. Attjag tar upp della beror på alt frågan om andra invallningsdappen ärsamordnad med i , Det finns därför dubbelanledning att hindra dessa båda stora ingrepp i ,Naturresurslagen kan där vara en verkningsfull hjälp på vägen, Utskollelsmajoritet hävdar liksom tidigare att inte skall påverkaprövningen i . Det är en synpunkt som man naturligtvis kandiskutera. Men måste vi la ställning. går år efler år, och oronär stor i många läger om Emåns framlid. En ljusning var dock förra veckansyttrande från kammarkollegiet till . Detta yttrande innebär ellkategoriskt nej lill en forlsällning av Emåprojektel. ,även socialdemokrater och moderaler, kan ge sill stöd molkraftverksutbyggnad och invallning genom att rösta för reservation 18. Del görjag själv helhjärtat, även om jag på grund av begravning lyvärr kanske inle kannärvara vid voteringen. vill jag lämna en sakupplysning. I betänkandet lalas omFliseryds/Ljungnerholmarnas kraftverks ansökan om en ulbyggnad avvattenkraften, Ljungnerholmarnas kraflverk är ell fristående bolag. Med hänsyntill Emåns värde från nalursynpunkl har bolaget dragit tillbaka sin ansökan omutbyggnad. Bolaget arbetar i stället med att utveckla åns resurser, tex, eltprojekt i samarbete med högskolan i om fiskebaserad turism. Det går igång . kraftverk ägs av och dess ansökan kvarstår.Del är den som prövas av vallendomstolen. 34 (): de gröna anser att är det forum som skall latill vara folkets rösl. Att då hänskjuta ärenden tillregeringen för avgörande ser vi inom såsom ell säll all slärkaregeringen men minska makt. Vikan inte acceptera alt Ammerån inte skulle ingå i nalurresurslagen, för Ammerånhar ell mycket slort bevarandevärde från ekologisk synpunkl. Den är också avriksintresse och är en av sisla genbanker. Bygger man ul Ammerån,innebär del, som sade, elt brott mot . Det ärockså ett brott mot den demokraliska processen. Vi vel alla här i attden lokala opinionen enhälligl har sagl nej till en överledning av Ammerån.Över alla partigränser arbetar folket i bygden för atl rädda Ammerån. Man haroförtröllligt agerat både på scen och via byråkratin för att bevisa förriksdagsmän och regering samt andra myndigheter såsom ,, kammarkollegiet och länsslyrelsen all Ammerån har elt såstort egenvärde att det vore etl broll mol bygden och dess överlevnad, molkommande generalioner och mol del ekologiska systemet atl la de sista outbyggdavallendragen. kommun har bidragil av sina valtendrag. Stålfelt,professor i botanik, har sagt alt med varje förlusl som naluren gör blir ocksåmänskligheten fattigare. Attöverlåta avgörandet om Ammerån till regeringen är farofyllt. Varför inte fattabeslut nu? Alla fakta finns. Efter beslutet om utbyggnaden av Klippen iUmeälven är jag personligen ytterst tveksam all lämna över ansvarel tillregeringen. Vi har alla fakta på bordet. Beslutetskall fattas av högsta beslutande organ, här och ! Det handlar omatt vilja och alt välja. Det handlar om atl visa respeki för människorna iSverige, Härjeåsjönär elt Hknande fall. Man har byggt ul av vallendrag. Sloppa omedelbarl dessa byggnationer. Här är ännu elt fall där denlokala opinionen gång efler annan på sina bara knän har bett om atl få behållasina valtendrag. Jag har gjorl del tillsammans med mina barn. Jag vet alldet är en alldeles otroligt fin badsjö med fina fiskevallen. Inte bara jag harbesökt sjön. 1976 besökte för att fira ortenssocialdemokratiska förenings 50-årsjubileum. Då sade han tilllillhärdalingarna: "Om ni röstar på socialdemokraterna, då får ni behållaera vattendrag." Det löftet skulle jag vilja se förverkligal . 1974började man alt kämpa för att få behålla dessa vallendrag. har man nukämpat. 1980 uttalade enhälligl all man villebehålla vattendragen. 1988 vädjade kommunfullmäktige om all det påbörjadeprojektet skulle avbrytas. "Såsomgrund för kommunens vädjan ligger en massiv folkopinion i områdel, därbefolkningen befarar att förändringar i landskap, natur och vattenkvalitetkommer att förstöra nuvarande livsbetingelser och förutsättningar för attutveckla näringsliv och livskvalitet till glädje för faslboende och turister iLillhärdalsbygden, befolkning kan inle inse att den relativtmåttliga energinytta som kraftexploateringen innebär kan uppväga 3 prolokoU 1988/89:117 de negativa verkningarna,vilka skapal en oro som förtjänar hänsynstagande." Miljöpartietde gröna är överens med lokalbefolkningen i om att de vattendrag somåterstår i måsle räddas åt kommande generationer. Härjedalensframtid hänger på de naturvärden som landskapet har all erbjuda. Atl offra desisla vallendragen är att ta brödet ur munnen pä den bofasta befolkningen. Detrimmar mycket illa med Landsbygd 90, som går under devisen "Hela Sverigeska leva". Det måsle vara yllersl Iveksamt om det är god resurshushållningalt göra till ett regleringsmagasin. Jag frågar: Vad skall vi medfritiden till, om vi inle har någonslans atl njula av den? 35 () replik; Det finns anledning att än en gång upprepa all del faklum, atl vissaälvsträckor som berörs i olika reservationer inte las upp i nalurresurslagen,inle innebär alt det är fritt fram. Man kan läll fä den uppfaltningen när manlyssnar på lalarna här. Men det är alltså inle frill fram. Varje ärende skallprövas enligl de lagar som vi såsom folkvalda har fattat beslul om här iriksdagen. Vifolkvalda socialdemokratiska riksdagsledamöter litar på att den socialdemokratiskaregeringen, sedan processen hafl sin gång och regeringen skall fälla avgörandet,visar golt omdöme och gör nödvändiga avvägningar utifrån olika intressen.Naturintresset är ett av de viktigaste intressena i en sådan process. Vi litaralltså på all regeringen har della goda omdöme. Anf.36 () replik: Jag är mycket mån om all vi alla ställer upp, för del har alla iJämlland gjorl - även socialdemokrater, moderaler, folkparlisler, miljöpartisteroch vpkTare. Men varför vänla? Den här kampen har pågått . Alla vet atlAmmerån borde ingå i nalurresurslagen. Varförslälla sig på etablissemangets sida? Är del för att det skall bli ellavskrivningsobjekt? Det handlar ju inte om att tillvarata någralerrawallim-mar, för dem kan man inte utnyllja eftersom kraftverken intekan ta emot den här effekten och utnyttja den vidare. Sedan glömde jag yrkabifall till reservalionerna 13 och 17, fru talman! 37 () replik: Etablissemanget i de här sammanhangen är folkvalda, som såsent som för ell par år sedan fattade beslul om nalurresurslagen. Om man skallha någon respeki för del etablissemanget, den folkvalda som stiftarlagar, då bör man också följa de lagar som vi här stiftar och inle i lid ocholid hålla på och rycka i dem. Delmåste finnas en respekt för lagarna ule bland människor, oavsett om de ärkämpar som vill molverka utbyggnad eller det är industrier. Människor måstevela vad man har alt rätta sig efter och all del i sista hand är regeringen somhar att ta slällning lill del som vi här i har fattat beslut om. 38EVA GOÉS (mp) replik; Prot, 1988/89:117 Del är helt riktigl atl vi skall följa lagarna, men när de skrevs varinle de gröna inne i . Det är därför vi vill revidera \ . . , ., Naturresurslagen och seöver lagarna, sa att det inte finns sa mänga halrum. Del är nödvändigt alt vi är solidariska med kommande generalioner,med glesbygden, med dem som har det sämst ställt i och globalt sett.Del är därför vill se över lagarna och respektera vad människornaule i landel tycker och tänker. Dessa avfolkningsbygder har inle en chans att göra sig hördahär. Kanske vi borde införa regeln att antalet riksdagsledamöter stod iproportion till arealen. Då skulle del bli många från Jämlland och . 39 (): Det är viktigt all vi i har tillgångtill energi som täcker alla rimliga behov inom de olika samhällssektorerna.Sverige har med sin vattenkraft och sina skogar länge varil myckel gynnat, sågynnat all många inte har lyckl atl del är viktigt atl hushålla. Energin flödarju och är sä billig. Och vad värre är, vi har i investerat stora pengari s.k. energiproduktion som skadar miljön och förbrukar råvaror som inleförnyas. Jag länker på olja och kol. Under en lyvärr myckel lång parentes harvi dessutom satsat på den strålande kärnkraflen. De flesta människor tycks nu ändå ha insett atl vi måslevärna om vår miljö, kanske därför alt holen har blivit så uppenbara.Lyckligtvis har kloka människor återupptäckt vindkraften, och kunskaperna ökarom hur man kan la vara på den flödande solenergin och lagra den för användningnär den behövs. Därför kan vi, fru lalman, känna oss säkra på alt klaraenergiförsörjningen i vid en snabb avveckling av kärnkraflen och vid enavveckling av användningen av fossila bränslen - och deltautan all bygga ul vattenkraften i de orörda älvarna och i de älvsträckor som vihar talat om här . Ulbyggnaden behövs helt enkelt inle. bör därför här slå fasl vattenkraftensroll i energibalansen på det sätt som framgår av reservalion 22, som baseras påen folkparlimotion och som stöder. Del är pä en nivå av perår. Del ger alltså möjlighet till vissa effektiviietsförbältringar, som RoyOllosson här har talat om. Del behövs ingen utbyggnad. Det finns inga skäl all bygga ul vattenkraften över dennivån för atl klara energiförsörjningen. Och nalurliglvis skall utbyggnadheller inte ske av sysselsättningspolifiska skäl. Det kommer atl finnas fulllupp med meningsfulla arbetsuppgifter även i framliden. Därför yrkar jag, frulalman, bifall lill vår reservation 24 och även lill reservation 23. Vidare vill jag yrka bifall till vår reservation 6. Det ären brist i lagen, när den lydligen kan tolkas så att man kan lägga en depå förkolaska som man har gjort i , med uppenbara risker för atttungmetaller läcker ut i grundvattnet och förgiftar kommande generationer. Ekonomiska kalkyler lider, fru talman, ofla fortfarande avstor ensidighet och slora brisler. Man tar inte med alla intäkter och kostnader. Bl.a. räknar man inle med fulla koslnaderna vid förbrukning av råvaror och koslnaderna 35 för miljöförslöring avolika slag. Man räknar inte heller med den efierfrågan som kommandegenerationer skapar. Tydligenräknar man heller inle med de värden som bevarande av vattensystem som vi lalarom här innebär. Jag vill bara hoppas att vi från de olika partierna i daghar ökat insikterna något hos socialdemokraterna och här ikammaren. Jag hoppas all man nu vid voteringen som skall komma gör dejusteringar som åtminstone socialdemokralerna sagl sig vara öppna för och visar var gränserna går.