prot · GC09116 · 1988-12-31 00:00:00 — Men gudskelov har vi faktiskt solidariska känslor här ilandel och vill ställa krav på maten. Samma krav måste kunna ställas på hursaker och ting produceras. Om vi dessutom är solidariska internationellt och anseratl vi kommit fram till något bra på detta område, är del ulmärkt om vi ocksåkan sprida dessa krav utomlands och slälla krav på hur man skall producera detvi skall imporlera. Då sprider vi faktiskt också kunskap om detta lill andraländer. Det vore fantastiskt bra. Jag lycker denna debatt i grunden är utomordentligtbeklämmande när man hör vilka resonemang som förs. Sedan sade alt livsmedel som är underkontroll är i princip befriade från gifter, och alt man därför inte kan sägaatl mat som står under kontroll inle är giftfri. Det tycker jag är ell ganskahäpnadsväckande påstående. Vi vet av många rapporter att del numera spridsjordbruksgifler i våra vattendrag och atl de kommer ned i vårl grundvatten ochdricksvatten. Prot,1988/89:116 Kommuner säljer vattenlill sina invånare. Här är ett livsmedel som står under kontroll, menbevisligen kan innehålla gifter. Problemet är all man inle salt några gränserför della giftinnehåll, och därför kontrollerar kommunerna inte heller delta.Här finns plals för allvarliga insalser på delta Område, Vi måste kunnagaranlera etl friskt vatten, som är ell utomordentligt livsmedel, och vi måsteockså ställa dessa internationella krav. Jagär utomordentligt förvånad över alt det finns slora parlier som inte inserallvaret i detta och kämpar emot med händer och fötter. Men jag tror det kommeren omsvängning här i landel. Det märktes en sådan ghdning på det moderalahållet. 19 () replik: beskriver detta livsmedelskontrollförslag och dessgenomförande som etl väldigt stort steg framåt Det är bra om vi kan få enförbällring, men jag vill inte beskriva del här förslaget som ett såfantastiskt stort steg framåt. Det är en förbällring, och det är bra, men delär inle tillräckligt Denslora diskussionen gäller här hur vi skall behandla livsmedel som kommer frånandra länder. SomAnnika sade här tidigare går det inle atl säga alt vi skall kolla baradet vi kan registrera och alt hävda all vi därmed har en likvärdig behandhng.Det är inte riktigl sanl. Mycketav della kan vi inte registrera, det gäller hormoner, antibiotika och en heldel andra saker inkl, bestrålning. Vi är relativt överens om hur vi skall ageranär det gäller bestrålningen, men när det gäller övriga sätt att hantera ellerproducera livsmedel har socialdemokraterna en helt annan uppfattning. Och ärdel inte fråga om alt del skall vara hkvärdigt GretheLundblad säger att delta bara är etl sätt alt skydda producenter. Ja, det ärklarl alt en producent mår illa av att bli behandlad på etl sätt som inlegäller för en producent på andra sidan gränsen. Del är fullt förståeligt ochnaturligt. Men i grunden är della också ett konsumentintresse. Det fick vimyckel klart för oss vid den utfrågning vi hade om hvsmedelskonlrollen.Representanter för konsumentorganisationerna slog där mycket klart fast att dekräver all del skall vara lika regler och samma krav på den importerade maten.Som de uttryckte det: De vill ha ärlig mat. Det är konsumentkravet, och detstämmer överens med kraven från producenterna. Där är det inle någon skillnad. GretheLundblad talade om att detta med vattnet är så bra. Tyvärr är del inle riktigtså. Kungl, skrev lill statsrådet för miljö-ochenergidepartementet förra årel bl,a,: "Inom betydande sekiorer är läget såilla, att man kan tala om en förlorad forskargeneration, vilket i sin turmedför bland annal flera förlorade generafioner av personal" inom olikaområden. Man fortsätter med att säga: "Kopplingen mellan forskningen ochden prakliska verkligheten är mycket bristfäUig." är ord och inga visorfrån Kungl. , som är ett huvudorgan när del gäller forskningpå delta område. Jag lycker all man skall vara någol aklsam och alt manverkligen skall anstränga sig för alt nå en bältre status. Kloret är etl bekymmer.Del har också uttalats av livsmedelsverket att vi måste försöka få fram nyametoder, eftersom de nuvarande inte är särskill bra. Anf.20 () replik; Jag vill säga några ord, inte om livsmedelskontrollen, utan omvallenkonlrollen. Vattnet är ju också ett livsmedel. Vihar i och för sig bra vatten i . Men vi har i mofioner tagit upp ochdiskuterat de farhågor som finns , säger attfrågan i stor ulslräckning kan hänvisas till kommunerna. Kommunerna har måhändagjorl sig skyldiga lill försummelser. Kommunerna känner ibland inle lill debestämmelser som gäller, Dessulom skall del komma en ny kungörelse, GretheLundblad har också varit vänlig nog all vid sidan av debalten ge mig informalionom förslag som man på hvsmedelsverkel har lagil fram om behovet av ulökadforskning. Men, , dessa ålgärder behöver sältas in omgående. Jagundrar: Finns dessa resurser, och kommer det att finnas resurser för att manskall kunna gå in i den forskning som behövs på vattenområdet, för atl vi inteom skall hamna i en så akut situation att det är för sent? Det ärdärför som jag tycker att dessa mofioner, som fillkommit i etl myckelvällovligt syfte, borde ha fått en bättre behandling av ulskollel än dennasnabba avsågning under hänvisning fill vissa mindre utredningar som pågår.Detta är inle lillräckhgt, . Jagskall inle la upp tiden med någon debatt kring insfitulel för folkhälsan. Vårasynpunkter är väl refererade i vår reservation. Anf.21 () replik; lalade i sitt anförande ganska allmänl om vad som harskett på livsmedelskontrollområdet, och jag kan med lillfredsslällelsekonstatera atl hon har en mer posifiv inslällning till den svenskaproduklionen än hon kanske hade tidigare. log upp elt exempel som handlade omimporterade grönsaker. Hon nämnde att det faktiskt finns områden, där vi iSverige är Ivungna att skärpa oss. Del är givet alt vi måste vidla en skärpningdär del behövs. Men om man ser på de kontrolluppgifter som föreligger omimporten av grönsaker, kan man trots alll konstatera att i de fall där gränsvärdenhar överskridits rör det sig lill övervägande del om importerade produkter. Jagvill bara notera delta. Man får ju förutsätta att man, med den skärpning som nukommer all beslutas, kommer att kunna hantera dessa problem framöver. 22 () replik: Jag vill gärna ta upp frågan om imporlkonlrollen. När jag talade omnalionell självgodhet menade jag all man på något vis i debatten oftaframställer det som om vi här i alltid är bäst. Man bör vara någotförsiklig, eftersom man nu vid jämförelser med olika länder upptäcker att detfinns en hel del områden, där inte ligger bättre till än andra länder,utan tvärtom sämre. På dessa områden skall vi naturligtvis bättra oss. Därförskall man inte allfid framställa imporlkonlrollen så som all den innebär att Prot..1988/89:116 man baratar hänsyn lill livsmedlens fillslånd vid importtillfället och således släpperigenom livsmedel som ofla har blivit utsatta för en mycket omfattandebehandling med kemikalier i utlandet. Som sagt har jag direki kunnal visa påexempel där så inte varit fallel, utan ivärlom har fått skärpa sinabeslämmelser för att anpassa dem till andra länders regler. Jag har faktiskt inte direki sagt atl dricksvattnet ärbra, men jag har sagl all det pågår etl omfattande arbele pådetta område, vilkel jag är mycket lacksam över. Jag har l.o.m. sagl alt allavi i kan la ål oss äran av all del går bältre, eftersom vi underflera år varit med om alt bevilja exlra resurser till dricksvallenkonlrollen.Det är naturligtvis en av orsakerna fill all man har kunnal salsa mer på detta.Sedan kan jag hålla med om all förhållandena inle är bra som de är . Dellar fakfiskt innan man har hunnit i fall. Däremot kan jag konstatera att det dricksvatten som ärsämsl i trols alll är det vatten som kommer från de privala brunnarna,där man i myckel större utsträckning har högre av metaller och olikabekämpningsmedelsresler än vad man har i det kommunala vattnet, vilket kanskeändå kan vara lill en viss tröst. Det nämndes tidigare alt man borde minska halterna avtillsatser och konserveringsmedel. Också jag lycker atl det är väldigt viktigtmed en minskning. Jag arbetar gärna för - och har arbelat för - atl så skallske. Men jag vill säga särskilt lill all vi måsle vara klaraöver alt detta kommer att innebära atl stora livsmedelsindustrier blir Ivungnaatl splittra upp sin verksamhet, eflersom man med den centraliserade verksamhdman har inte kan leva upp fill kravel på så låga gränsvärden förkonserveringsmedel. Man måste tänka efter när man centraliserar verksamhetenoch förstå alt i förlängningen medför della tyvärr att användningen avtillsatser och konserveringsmedel ökar. Jag tror att det är väldigl vikligl att vi i alla partierstöter på våra kommunall förtroendevalda i hälsovårdsnämnderna och liknande, allde nu - även om många av miljöproblemen måste tas på allvar- inle skall glömmaatl ägna sig ål just dricksvattnets kvalitet och frågan om livsmedelskontroll.Dessa frågor är fortsall väldigt vikliga, även om man har myckel arbele medmiljöproblemen. Jag instämmer i del som sade i sittinledningsanförande, atl del är oerhörl viktigt att utbildningen i såvälmiljöfrågor som livsmedelskvaU-lelsfrågor ulökas, så att vi verkligen fårunderlag för atl kunna anställa fler människor till atl utöva denna kontroll.Jag vel atl man, åtminstone på , kan erbjuda ulökadutbildning för atl ge människor kompelens för alt syssla med livsmedelskontrolloch med miljökontroll. 23LENNART BRUNANDER (c) replik: Jag vill återanknyla till frågan om importen.Grethe säger atl kraven är ungefär desamma. Då vill jag slällaföljande frågor till : Skall vi tillåla imporl av kött från djursom är hormonbehandlade? Är del riktigt all vi skall göra del? Skall vi lillålaimport av kött från djur som har ulfodrats med antibiotika för atl de skallväxa bättre? Det finns ett otal andra exempel. Närdel gäller exempel av den här lypen kan vi inle vid gränsen testa Uvsmedlen ochavgöra huruvida de är behandlade eller inte. Vi måsle alltså ha en garanti frånförsäljarna att livsmedlen inle har behandlats. Annars köper vi dem inle.Ställer sig bakom detta krav? får man det intrycket, ochibland faller tillbaka och säger att livmedelskontrollen skallvara så som den beskrivs i proposilionen, och del är väl sådan som den kommeratl bli. Det är därför som vi riktar krilik mot regeringens förslag och ocksåmol de övriga partier som har samma uppfattning. Vii är inte alltid bäst. Men genom all vi har infört restriktioner på enrad områden, kan vi ändå visa på atl dessa produkter i detta avseende är bällreän de som vi importerar, vilka är framtagna på etl annal säll. Det lyckerjaginle är fel att tala om. Vi behöver inte säga att andra är bättre än vi, när vifaktiskl är bättre själva. Men vi är inle bäst på alla områden. Jagåterkommer därmed lill va-området Jag skall fortsätta all citera ur Kungl.Vetenskapsakademiens skrivelse till statsrådet för miljö- och energidepartementet.Det sägs där vidare: "Inom exempelvis va-området finns endasl en professurvid tekniska högskolor, vilkel inlernalionelll selt är generande lite. Sverigehar vidare långt att gå för att hävda sig internafionellt när det gäller blandannat analysteknik och behandlingsteknik liksom lagstiftning." Del är därför anmärkningsvärt all man inle log upp dettai propositionen som behandlar livsmedelskontroll. Del gäller ju fakfiskt vårlviktigaste livsmedel. 24 (vpk) replik: Jag vill återigen säga några ord om den förmenta nationellasjälvgodheten. Vi tror givetvis inle att producenter i andra länder, tex. iländer i iredje världen, av illvilja gentemot oss medvetet producerar livsmedelav låg kvalitet. De bedriver faktiskt sin jordbruksproduktion på hell andravillkor och under hell andra förhållanden än vi gör. Deinternationella kemikalieföretagen som producerar bekämpningsmedel ochgödselmedel bedriver med all kraft reklam och propaganda för allt som är braoch effekthöjande med deras medel, ulan att informera om de negativaeffekler som dessa medel också kan ha. Dessa medel kommer därför självfallettill användning, eftersom de möjliggör högre avkaslning. Dethär har i sin lur att göra med den fruktansvärda snedfördelningen av pengar ochresurser som finns i världen. I de rika länderna skor vi oss faktiskt helatiden på de fattiga ländernas bekostnad. På grund av sin slora skuldbörda måstede fattiga länderna exportera en stor del av sina livsmedel fill andra länder,fastän de skulle behöva dem själva. Vi har sannerligen en slor uppgifl attfylla när del gäller alt förändra de internationella relationerna så att Iredjevärldens länder får en rimlig chans att ulvecklas på sina egna villkor. Närdel gäller importkontrollen har inle tagit upp och förklaralvarför vi kan kräva elt förbud mot import av bestrålade livsmedel, när man inle- som vi har föreslagit i våra reservafioner- kan förbjuda import av livsmedelproducerade med andra metoder. Vi kommer sannolikl all fatta etl beslul när detgäller bestrålade livsmedel som innebär att vi beviljar regeringen,eller myndighet som regeringen föreslår, möjlighel alt även ufifrånkonsumentintresset föreskriva förbud för import av livsmedel. Det är elt lagrumsom vi kommer alt kunna använda och som mycket väl kan användas ocksä för attförbjuda import av andra lyper av livsmedel. Jag är överlygad om alt den allmänna opinionen kommer atttvinga fram förbud mot import av livsmedel producerade med metoder ochtillsatser som vi inte tillåter här, liksom den har tvingat fram deltaställningslagande när del gäller bestrålade livsmedel. Det är bara en tidsfrågainnan belongpartierna här i också kommer all ivingas inse det, 25 () replik: är ett marknadsliberalt land. Strävanär också all vi skall bli ännu mera marknadsliberala, eftersom vi skall anpassaoss lill EG och de stora marknaderna. En av de viktigaste etapperna i dennasträvan som man nu arbetar med är att de olika konkurrenterna skall få enlikvärdig behandling. Man skall således inle särbehandla någon part iaffärsförbindelser. Detta gäller för maskiner, allsköns oljor m.m. Så forl dethandlar om mat är det slopp. Då gäller inle den likvärdiga behandlingen längre. Vi kan inte slälla krav på produktionsmetoder ulom när det- som mycket riktigl påpekade - gäller bestrålad mat. Där harman hittat en liten hake. Det är en produktionsmetod som vi kan förbjuda. Detär faktiskt bara alt spinna vidare pä den haken, när man nu har upptäckt den. Del enda vi begär är atl produkler från svenskt jordbrukoch svensk trädgårdsnäring skall bli behandlade på samma sätt som importeradevaror i denna konkurrens. Jag tycker all del borde vara helt självklarl ochsatt utom all diskussion. Jag måste säga alt i etl marknadsliberalt land är delhär fantastiskt Jag hade egentligen inle väntat mig det. Sedan kom frågan om fillsalser upp, och visst är del ellresullal av den centraliseringspolitik som har förts i det här landet - ytterstmedvetet och ytterst villigt. är ett heroiskt land. Vi älskar detstora. är elt exempel på det Vi vill emellertid ha en annan polilik. Därför är en av depunkter som upptas i reservalionerna så fantastiskt viktig, nämligen denoffentliga upphandlingen. Det är vikfigt att man bestämmer sig för alt vi skallupphandla myckel mer lokalt och atl vi också måste ställa krav på produkternaför atl främja alternativt odlade produkler som är bra för folkhälsan. Här harvi etl inslrumenl för all bryla ner storskaligheten i det svenska samhället.Det skulle vara väldigt bra om vi kunde ändra våra bestämmelser när del gälleroffenllig upphandling så all vi skulle kunna få en ulveckling mot merasmåskalighd och sundare, färskare och bättre mal. Varför skall det vara såförtvivlat svårt att inse detta och verka för det, i stället för all hela tidenbara spjärna emot? Anf, 26GRETHE () replik: Jag vill först slå fast all vi inle kan läggaoss i andra länders livsmedelslagsliftning. Vi kan dock beslula hur delivsmedel som vi importerar skall vara beskaffade. När vi en gång i liden iSverige förbjöd användningen av tillväxlhormoner och antibiotika var del därförall de rester som kanfinnas i livsmedlen var lill skada för människor. På denna grund bör vi ocksåvid våra gränser hindra imporl av livsmedel som innehåller rester avantibiotika och fillväxlhormoner. Del är ganska klart alt så är fallel. lalade om och om professurer pådet området. Jag tror dock all del på oerhörl många håll i finnsvetenskapsmän, professorer och andra som arbetar med vattenfrågor. Del finns iLund, , och på många andra håll. Del är inte bara på Tekniskahögskolan sådana professurer finns. Till vill jag säga atl jag - som framgick avmitt anförande - är mycket positiv lill alternaliv odling och lill atl mansåvitt möjligl skall få en lokal livsmedelsproduktion i större omfattning änman har . I mitt egel län har jag dock tyvärr fått konstatera altlandsfingds beslut om att man hell skall övergå till atl inhandlaalternafivodlade växter fick upphävas, eftersom del inte fanns tillräckligt medalternalivodlade produkter atl inköpa. Därför hälsar jag med slorfillfredsslällelse det omslällningsstöd som man nu har gett till alternafivodling. Det måste ju försl finnas ett utbud av varor, innan olika myndigheterkan beslula om offentlig upphandling. Såviit jag kommer ihåg är del inte så många frågor jag nuinle har hunnit besvara. Jag har tagit upp dem som jag tyckte var viktigast Jagvill ändå lill sist fastslå alt när det gäller importkontrollen lycker jag attdel är myckel viktigt atl den skärps. Del är mycket vikligl alt vi vid desvenska gränserna stoppar sådana varor som inte uppfyller de krav vi ställer päresthalter och liknande i de svenska livsmedlen. Därför hälsar jag medlillfredsslällelse alt livsmedelskontrollen kommer atl få såväl ökadelaboratorieresurser som personella resurser genom dagens beslut. Talmannen anmälde atl anhålhl alt fillprotokollet få antecknat att han inte ägde rätt lill yllerligare replik. Jag har med intresse lyssnat på den debattsom har varit. Jag tror att del för konsumenternas del är bra att vi är enseöver partigränserna om att kontrollen av livsmedel måste skärpas. Deförändringar som regeringen har föreslagit i propositionen får ell brett stöd iriksdagen. Det innebär bl.a. att de ansvariga myndigheterna får rejält utökaderesurser. Det ger förutsättningar all komma till rätta med fusket ilivsmedelsbranschen. Men även om den offentliga kontrollen förslärks fråntardel inle företagen deras ansvar för att livsmedlen uppfyller de krav somkonsumenterna och hvsmedelslagstiflningen släller. Livsmedelsbranschen måsle,för sin egen trovärdighets skull, ägna sig ät en självkritisk granskning ochhöja ambitionsnivån när del gäller kvaliteten på livsmedlen. Del gäller också att stärka konsumenternas slällning ochge dem en verklig valfrihet Märkningen av livsmedel skall ändras, så att denger konsumenlen enklare, tydhgare informafion. Märkningen skall bh mindreexperlbdonad och vara mer till hjälp för den vanlige konsumenlen. Attursprungslandet skall anges på varorna är också något som många konsumenterlänge har önskat. Bakgrundenlill debatten och proposilionen är till slor del alt produktio- nen avvåra livsmedel har skelt i allt större anläggningar, med enökad förädhngsgrad och längre distributionsvägar. Detta har ändratförulsällningarna för samhällels kontroll och fillsyn. Dessutom har livsmedelskvalitelenoch koslens betydelse för hälsan blivit cenlrala frågeställningar. Begreppel livsmedelskvalitet omfattar ett stort antal kravsom konsumenterna ställer på maten. Del är både objektiva och subjektiva krav.Det gäller näringsriklighet, god smak, färskhet, hållbarhet, bekvämlighet,mångfald och all varorna skall vara prisvärda. Kraven gäller informafion ommaten -valfrihet för konsumenlerna. Vetskap om hur och var maten harframställts upplevs av många konsumenter som vikfig. Sammantaget har dennautveckling medförl nya krav på samhällets insalser. Dd är utgångspunkten förden debatt vi för . Jag vill understryka alt ansvaret för att livsmedlenuppfyller de krav konsumenter och lagsfiftning ställer vilar på samtligaaktörer inom livsmedelskedjan, från odlare och producenter via grossister framlill detaljister. Förslaget innebär alltså atl man i alla led måste kritiskt seöver verksamheten och höja ambitionsnivån. Jag vill ta upp några av de grundläggande principer sombör gälla för den offentliga kontrollen. En utgångspunkt är all kontrollenskall vara likartad och neutral i förhållande till livsmedlens ursprung och denmarknad livsmedlen är avsedda för. Det belyder också att kraven skall varadesamma oberoende av vilken produktionsmetod som har använls och oberoende avom livsmedlen är importerade eller inhemska, för att knyta an lill dendiskussion som har förts här . Del innebär exempelvis att sammakrav, av hälsoskäl, skall slällas på varor som är importerade som påhemmaproducerade varor. Del slälls också skilda krav på produkfionsmdo-der iolika länder av andra skäl, utöver hälso- och konsumentaspekter. harockså debatterats här. Jag kan dock inte hålla med de reservanter som här villställa krav på atl andra länder måsle använda samma produktionsmetoder som vigör i , för att vi skall acceplera import. Vi skulle alltså inle fillåtaimport även om livsmedlen uppfyller de krav vi släller på livsmedel vi självahar producerat. Vad det handlar om är konsumenternas hälsa, om allproduklerna skall bedömas på ell likvärdigl sätt. Det som har debatterats härhandlar i hög grad om andra frågor. Det finns många produktionsmetoder somskiljer sig från våra av helt andra skäl. Del kan vara krav på den yttre miljön,krav på arbetsmiljön osv. Då gäller naturligtvis för livsmedlen, precis påsamma säll som för andra varor man handlar med i l.ex. industrin, att vårahögre miljöambifioner inte i sig kan ligga fill grund för krav på importstopp.Jag har ibland exemplifierat della med all säga alt vi inle kan sloppa imporlav verkstadsprodukter från enbart av det skälet att arbetsmiljökraveni är lägre än arbelsmiljökraven i . Här finnsinternafionella regler om handeln i . De gäller lika för alla varor, varesig de lillhör jordbruks- eller industriområdet. Etl av skälen lill den förvirring som har uppstått idiskussionen hänför sig anlagligen till följande. Huvudregeln är att manbedömer produkten. Bedömningen skall vara hkvärdig. Men det har sagts idebatten här all det betyder alt man bara kanutföra kontroller vid gränsen. Om man då inle hittar något, därför atl man inlehar meloder för del, blir konlrollen i alla fall inte likvärdig. Men det är inte bara vid gränsen som kontroll kan ske - och sker. Jagtror all del var Lennarl Brunander som sade all EG släller krav på hur våraslakterier skall se ut och frågade varför inte vi gör delsamma. Men del gör viju! Det slår också i proposilionen. Det är inte fritt fram för alla länder attexportera kött till . Vi ställer krav på de slakterier utomlands som viskall godkänna. Vi fillämpar också det syslemel alt vi som regel godkänner deslakterier som EG godkänner, även om vi inte själva inspekterar allaslakterier. Delfinns alltså kontroller utöver de kontroller som sker vid gränsen, t,ex, kan godkänna eller icke godkänna slakterier utomlands. Men grundregeln är all det är den produkt som kommer över gränsen delhandlar om, hur den ser ul och vilka egenskaper den har. För alt bedömaprodukten kan man också gå till ursprungslandet, som del görs på slakterisidan,om man menar all del inle räcker med kontroll vid gränsen. Somdet också sägs i propositionen menar vi att man skall kunna la upp endiskussion med exporfiänder om tex. möjligheten att de intygar att kött inteinnehåller hormoner, mot bakgrund av atl vi har dåhga tekniskamöjligheter atl vid gränsen upptäcka om kött innehåller hormoner. Ett avförslagen i propositionen innebär all vi skall ge bältre tekniska resurser föratt man skall kunna hitta hormoner. Fortfarandeär det alltså produkten som skall bedömas. Det är huvudkriteriet. Då kan manibland också gå in på behandlingsmetoderna. Det är väl det som har lell lillden fråga som har ställt . Detsamma gällerbestrålning av livsmedel.