prot · GC0944 · 1988-12-31 00:00:00 — Även om demarinbiologiska förhållandena skiljer mycket mellan haven runt ochhaven i de tropiska eller subtropiska områdena, kan likväl unga forskare frånu-länder lära sig mycket, främst kring metodfrågor, genom att delta i ettinternationellt samarbete och utbyte. Vi har föreslagit stöd för detta ändamålinom biståndsramen. Dessa frågor behandlas dock inom annat utskott, varför viinte reserverat oss, utan nöjt oss med ett särskilt yttrande fogat till betänkandet. Jag yrkar bifall till reservation 1 och iövrigt till proposifio-nens anslagsframställning. Särskilda åtgärder med anledning av algblomning ochsäldöd 65KARL () replik: Jag ställde i min inledning några frågor tillmoderata samlingspartiet, som gärna kunde ha besvarats av . Nusvarade han inte på dem, och jag ställer dem en gång till för att han skall fåchansen att svara. Han sägeratt han tyckte att man inte behövde motionera eftersom Prot.1988/89:44 propositionen endast berörde forskning. Det är visserligensant, men 13december 1988 rubriken berörde hela havsmiljöproblematiken. Det var bra. 7 ,,,~ 7~i T vårt håll att det behövts flersärskilda åtgärder än bara denna. anledning av algblomning och säldöd Jag villfråga var moderata samlingspartiet nu står. valrörelsenvar uppenbarligen positiva till snabba åtgärder när det gälldeavveckling av klorutsläppen och kraftigare och snabbare satsning I betänkandet säger majoriteten, som ju består avsocialdemokrater och moderater: "Utskottet delar för egen delmotionärernas oro för att fortsatta utsläpp skall orsaka ytterligaremiljöstörningar i havet och i känsliga sjösystem som ," Men sedan fortsätter man: "Någon bärande motiveringhar icke förebragts för att nu ändra dessa riktlinjer", alltsåriktlinjerna för avvecklingen. Kan ange om det är en mer positiv syn sompräglar moderata samlingspartiets ställningstagande nu eller om man har sammainställning som man hade när fattade det beslut som hanhänvisade till i inlägget alldeles ? 66 () replik; Vi står givetvis fast vid de utfästelser vigjort tidigare . Det är alldeles uppenbart att om vi ser på dagenssituation när det gäller klorutsläppen från massaindustrin framstår det sommycket klart att industrin med råge kommer att klara de krav riksdagenuppställt. Dessutom är det alldeles uppenbart att arbetet för att komma ännulängre går väldigt snabbt. Jag tror det är viktigt att man noterar detta, ochdet tror jag jordbruksutskottets ordförande haft tillfälle att göra. Jag tror inte att våra riksdagsbeslut är det heltavgörande i sammanhanget. Det är i stället den praktiska verkligheten och denpraktiska inriktningen som industrin har. Man har gjort stora framstegoch t.o.m. gått snabbare fram än någon tidigare kunnat ha förhoppning om. Detfinns anledning för oss att konstatera att man av allt att döma kommer snabbarefram än vad fastlagt. Det är bara positivt. Vi ser positivt pä detta. Jag tror inte det finns någrameningsskiljaktigheter i sak mellan oss om ambitionen att komma så snabbt framsom möjligt i detta avseende. 67 () replik: Om det är så att det går snabbare än vad manförut kunde tro är det rimligt att också vi politiker är med i detta arbete.Annars kan det hända att industrin en vacker dag slår sig till ro. Här bör inte finnas någon möjlighet att slå sig till roförrän hela problematiken är avhjälpt. 68 () replik: Det är riktigt att det inte finns någon anledning att slå sig till Jag äralldeles övertygad om att industrin inte har slagit sig till ro. politisksida har vi utövat press pä industrin, och industrin har all anledning 70 att göra allt som står i dess maktför att bibehålla den exportkapacitet man har och som bidrar till folkhushållet med stora exportintäkter, som vi fårdel av. Jagär övertygad om att det inte är någon som helst risk att inte ambitionen hällslevande. 69 Miljö- ochenergiminister : Det är med en viss förvåning som jag lyssnat på replikskiftet ommassaindustrins klorutsläpp och det krav som finns i reservafion 10. Detär nämligen sä att regeringen gav iuppdrag att redovisa en plan för fullständig avveckling av klorutsläppen. Detingår i det uppdrag fått att redovisa hur nästa steg iinsatserna mot havsföroreningarna skall se ut. Detta skall redovisas förriksdagen - vi arbetar ju med treårsprogram, som kammarens ledamöterväl vet. Detuppdrag som reservanterna begär är alltså redan utlagt av regeringen ' fillnaturvårdsverket. Det förvånar mig en smula att utskottet som ju i övrigt lagtned mycket möda på detta ärende inte har förmått läsa igenom uppdraget tillnaturvårdsverket och ta reda på fakta. Prot,1988/89:44 Särskildaåtgärder med anledning av algblomning och säldöd 70 () repHk: Om det vore så enkelt som miljöministern nu säger hade det varit mycketbra. Då hade vi i detta sammanhang inte behövt skriva några reservationer, utanutskottet kunde ha blivit enigt. De socialdemokratiska utskottsledamöterna, ochkanske även , hade kunnat vara med om en formulering där man läggerfast en slutpunkt. Men såvitt jag har förstått är det en skillnad fortfarande.Vi som står för reservationen vill ange en slutfidpunkt, vilket inte regeringenhar gjort i beställningen fill naturvärdsverket. Anf.71 Miljö- och energiminister : Det ärfaktiskt precis så enkelt som jag redovisat. illustrerar litet av dentyp av låt mig säga desperata längtan att hellre tillfoga regeringen vad som kansynas vara ett nederlag än att ägna sig åt att diskutera sakfrågorna med saklighet. Jag tycker att dettamisstag från reservanternas sida borde stämma till Anf.72 () repHk: Kan jag med detta tolka energiministerns svar som att det finns ensluttidpunkt angiven i uppdraget från regeringen ? Anf.73 Miljö- och energiminister : Herr talman! Svaret är ja. Dessutomhar jag uttalat detta vid många fillfällen tidigare, redan under vårensmiljödebatt. Prot,1988/89:44 Särskildaåtgärder med anledning av algblomning och säldöd 74 (): Det är lätt att vara kritisk mot den miljöpolitik som bedrivs iSverige. En hel del har visserligen gjorts, men mycket har skjufits upp ocht.o.m. Först har vi fått regler som t.ex. skallpåskynda övergängen till katalytisk avgasrening. Vi hade kunnat få dem förflera år sedan. Miljöavgifter hade kunnat införas för mycket länge sedan. Deföreslogs redan för 20 är sedan av ekonomen . Miljölagstiftningenhade för länge sedan kunnat skärpas och samordnas. Det handlingsprogram föravfallsfrågorna som folkparfiet länge har efterlyst tycks vi alltjämt fä väntapå. Det går att göra en ganska läng lista av detta slag. Sommarensalgblomning och säldöd är resultatet av försummelser på en rad områden,försummelser under mycket läng tid. Salarna dog givetvis inte i första hand föratt de hade fått valpsjuka, utan för att deras motståndskraft mot infekfionerblivit nedsatt under en lång följd av år, t.ex. till följd av utsläpp avmiljögifter som PCB, som vi hade kunnat stoppa för länge sedan om förslag frånbl.a. hade följts av . Algblomningenoch övergödningen hänger givetvis samman med utsläpp av kväve och gödningsämnenav olika slag från jordbruk, trafik, industri och kommunala utsläpp osv. Nudiskuteras dessa frågor ganska ordentligt. Men finns en fara för attdebatten om just dessa orsaker fill vad som har hänt med havet kan göra att viförsummar andra risker. Det finns t.ex. oroande uppgifter om att det svenskaskogsbruket har byggt upp en kvävebomb i skogsmarkerna, kväve som börjarlakas ut i älvar och andra vattendrag och når havet. undrarjag dessutom om den fulla omfattningen av de föroreningar som får taemot från länder som och ännu insetts helt och hållet iSverige. Folkpartietstår i hög grad i opposition mot den senfärdighet som ofta finns i dagensmiljöpolitik. Vi klargör att en ny och bättre miljöpolitik måste fåkonsekvenser på en rad olika samhällsområden. Ivåras skärpte på 19 punkter den miljöproposition som regeringen ladefram. Regeringen försökte dä hävda att det var obetydliga punktjusteringar. Isä fall hade det ju inte kostat så mycket att självmant gä med på dem redanfrån början. Men det är i och för sig rätt att det behövs mycket mer änpunktförbättringar. Därför försöker vi utforma miljökrav som skall märkas ocksåpå andra sätt. Därför kräver vi t.ex. en ny återvinningslag. Det är en åtgärdsom skulle påverka hela vårt konsumtionsmönster. Vivill ha en ny jordbrukspolitik med ett klart miljömål och ett system medarealersättning i stället för dagens form av produktionsstöd. Det skulleuppenbart få stora konsekvenser. Vivill ha snabba beslut om miljöavgifter och en tidsplan för övergång fill slutnasystem. Det gäller inte bara massaindustrin. Det skulle påverka helaprisbildningen till miljöns fördel. Vivill ha en samordnad miljölagstiftning. Det skulle ge miljö- ochnaturvärdsintressena en ställning i förhållande till andra intressen som de ofta saknar. Vårkrifik betyder inte att vi tycker allt som regeringen gör är otillräckligt. Menden innebär att man kan uppnå betydligt mer, om bara viljan finns. proposifion om algblomning och säldöd som vi nu har attbehandla är i många avseenden ett hast verk. Ett tecken på att det tycks hagått oerhört fort när propositionen skulle komma fram i slutet av valrörelsenär att man rent av har glömt ett viktigt riksdagsbeslut , nämligenatt skall verka för en , av samma slag som denkommission som finns för . Det tycks vara bäst att än engång påminner regeringen om beslut som redan har fattats. ville gä längre än regeringen päett antal punkter. Vi återkommer med en rad förslag. Vi vill ha kraftigare åtgärder mot kvävegödningen, där bl.a. en förändrad jordbrukspolitik och skärpta krav på kommunala reningsverk ärviktiga inslag. Vi vill ha en snabb övergång till helt slutna system inommassaindustrin. Vi har satt en klar tidpunkt - övergängen skall ske senast . Jag tycker alltjämt att det verkar finnas skäl att instämma i denvädjan utskottets ordförande riktade till att ställa upp på denskrivning som finns i reservafionen från andra partier i utskottet. Vi vill ha ett totalförbud mot PCB snabbt och inifiafivtill liknande åtgärder internationellt. Det hade gått att fatta ett sådantbeslut för länge sedan, men intresset var tyvärr begränsat på många håll. Vi vill också ha fler reservat. Det är vikfigt,inte minst för att det skall finnas helt fredade och orörda områden också längskusterna. På de punkter jag har räknat upp har vi reserverat oss iutskottet. Men på en intressant punkt har vi inte behövt reservera oss. Päförslag av min partikamrat har samtliga partier utomsocialdemokraterna ställt upp på en mycket kritisk skrivning om denotillräckliga plan mot havsföroreningarna som gick igenom vid i . Utskottet skriver bl. a.: "Den överenskommelse omen åtgärdsplan för den miljö som efter långa förhandlingar träffatsinom uppfyller enligt utskottets mening knappast de krav som bör ställasinom den nordiska kretsen. börsåledes "- med anledning av motionerna -" kompletteras med merlångtgående åtgärder än vad som blir följden av de beslut som fattades vidrådets möte i ." Här vill jag gärna ge regeringen ett konkret förslag tillåtgärder för att skärpa insatserna mot kväveläckagen. Vid limnologiskainstitutionen i och inom har forskare sedan, jag tror,tagit månatliga prov i bl. a. och . harhalterna av kväve och organisk substans, enligt de uppgifter jag har tagit delav, börjat sfiga kraftigt. Mycket talar för att dessa förändringar beror på enkombina-fion av kalhuggning, skogsgödsling och markbearbetning. I Dalälvenskall man ha märkt dessa förändringar så högt upp som i . Där finnsknappast så mycket jordbruk att man kan avfärda dessa iakttagelser med att återpeka ut jordbruket som orsaken fill problemen. Detsamma gäller Klarälvsdalen.Jordbruket kan svårligen stå för hela den ökning som förefaller ha skett. Jaguppmanar därför regeringen: Se fill att vi får en skyndsam kartläggning ocksåav skogsbrukets eventuella roll för övergöd- Särskilda åtgärder med anledning av algblomning ochsäldöd 1988/89:44 ningoch annan påverkan på havsmiljön, så att vi inte tas på sängen av ett nytt hotsom vi inte brytt oss om. ~ ; ~ Tillsist vill jag säga några ord om det internafionella samarbetet i ett större Det finnsberäkningar som tyder på att så mycket som ww utsläppen av gödningsämnen i kommer från via floden I så fall inser var och en att resultaten av varje satsadkrona, tusenlapp eller miljon skulle kunnabli betydligt större om pengarna kunde användas fill effekfiva åtgärder i Polenän om de används helt och hållet i . Nukan vi inte i föra miljöpoHtik åt andra länder. Givetvis skall vi iförsta hand inrikta vår politik på det vi kan påverka inom våra egna gränser.Men det är oerhört viktigt att vi med mycket större allvar än tidigare satsarpå att ge stöd i olika former fill miljöarbete i våra grannländer. Det ärsärskilt vikfigt att detta sker när det gäller . måste n\an seupp. Miljöförstöringen i länder av eller typ hänger i höggrad samman med ett omöjligt politiskt och ekonomiskt system. Att bara skrivaut pengar och hoppas att de skall användas är som att hälla ned pengar i ettsvart hål - vi vet inte vad som händer med pengarna. Om det skall gå attmedverka i projekt för att t. ex. rena utsläpp i Wisla som sedan når Östersjöneller utsläpp på andra håll längs de kommuniststyrda staternas Östersjökuster,måste detta ske i former som medger insyn ufifrån och, vilket är precis Hkaviktigt, insyn inifrån, från oberoende folkrörelser. Just i är detta detmest väsentliga. Projekt som regimen själv får ansvaret för tror jag inte attvi kan vänta oss mycket av. Projekt som kan drivas under insyn av katolskakyrkan och organisafioner som Solidaritet och de polska ekologiska klubbarnaoch andra grupper av samma typ har betydligt större chanser fill framgång. De,jag höll på att säga desperata, människor som kallas för , harinte alltid något annat intresse än att klara sig kvar ytterligare ett halvårfills nästa urladdning kommer. Men för de människor som tvingas leva i det somdessa personer har ställt fill med gäller något helt annat. Detär detta naturliga intresse som vi måste knyta an till i det arbete som viförhoppningsvis kan få i gång för att hjälpa och andra länder att klaraav detta. Nufinns det en del intressanta, internationellt förankrade, idéer på att satsajust på rening av floden och på andra ställen. Jag vill vädja fillregeringen att på allvar studera den här typen av projekt och att ta kontaktmed de grupper som arbetar med detta - det finns sådana grupper i , ochdet finns internationella grupper inom näringslivet och på andra håll -ochförsöka pröva denna typ av projekt posifivt. Men låt er inte intalas att den polskaregeringen ensam är kapabel med lagom mycket stöd från oss att klara av något.Det avgörande är att det finns insyn från dem som drabbas av detta i det landsöm det handlar om. Meddet anförda, herr talman, vill jag yrka bifall till de reservationer därfolkpartister finns med och i övrigt fill utskottets hemställan. Anf.75 (vpk): Låt mig först säga att jag kommer att yrka bifall till flerreservafioner än vad som framgår av betänkandet. Jag var tyvärr inte närvarande vid utskottets beslutssammanträde, och genom enserie olyckliga omständigheter blev min suppleant felinformerad. kommer nog att stå inpräntad i våra minnensom den sommar då det blev tydligt för alla och envar att vi med stor hastighetnärmar oss smärtgränsen för vad naturen orkar bära av mänsklig förstörelse. Vikan t.o.m. säga att den smärtgränsen i vissa fall passerades. Efter sommarensalgblomning har man kunnat konstatera att de döda bottnarna breder ut sig, ochdet gäller många områden, t.ex. hela området mellan och Kullen, som nuhar en syrehalt på en millimeter per liter eller mindre. Det är alldeles förlitet för att fiskar skall kunna existera. Man har mätt syrehalternaäven i och och kunnat konstatera samma sak där. Och vi vetju redan att problemen med döda bottnar i har funnits länge och blirstörre. Algerna som blommade var giftiga, men den allra största skadanskedde när de i sin nedbrytningsprocess förbrukade syret i vattnet. Det varmängden alger som var det största hotet. När det gäller knubbsälarna innebar sommarens epidemi att75 % av beståndet gick under i en plågsam sjukdom. Även gråsälar drabbades fasti Hten omfattning. diskuteras om även kaskelotter har drabbats avdenna sjukdom. Djurens motståndskraft är nedsatt, därför dukar de under. Ingen enskild miljöpåverkan har kunnat pekas ut som orsaktill dessa tragedier. Det finns nämligen ingen ensam faktoratt peka pä och ta bort för att man sedan skall kunna fortsätta som förut. Dethandlar ju om en mycket komplicerad och sammansatt påverkan som har pågåttlänge. Det är därför det är så meningslöst när olika förorenare ständigtförsöker föra över ansvaret på varandra. Varje föroreningskälla måste åtgärdas.Det handlar fakfiskt om att vi måste hitta en utväg ur hela vårt samhällesdestruktiva sätt att fungera. Vi befinner oss bara i början av den processen. Vi vet , vilket i och för sig är en stor framgång, att allt det vi gör fåråterverkningar i naturen. Vi vet att vi är en del i en process som vi knappastens kan överblicka, än mindre styra. Vi måste lära oss, och med oss menar jaghela mänskligheten, att leva i samklang med naturen, att gå varsamt fram ochatt vara ödmjuka. Hoten kan ibland kännas oöverstigliga. Det är lätt attgripas av desperation och ge upp. Någon har kallat detta för den mentalaförsurningen, och den är ett hot lika stort som något, därför att först när viger upp har förändringen blivit omöjlig. Men jag tror att vi måste komma ihågatt det faktiskt är vi människor som skapat problemen och att det just därförockså är så att vi människor kan åtgärda problemen. Vi kan bygga vår framtid påett annat sätt. Miljörörelsen kämpar inte längre i den politiska motvindenutan i medvind. Den har blivit accepterad, och det kan vara lika illa. Riskenfinns nämligen att vi nu talar så väldigt väl om miljökampen, men fortfarandegör alldeles för litet. Sedan jag kom till det här huset vet jag inte hur mångaglättade broschyrer på klorblekt papper från olika myndigheter och företag omderas stora miljöengagemang som jag har läst. Men jag kan inte hjälpa att jagfår en misstanke om att alla broschyrer ersätter handling. Vad hjälper enbroschyr om t.ex. kommunernas miljö- och hälsoskyddsförvaltningar ellerlänsstyrel- Särskilda åtgärder med anledning av algblomning ochsäldöd Prot, 1988/89:44 sernas naturvårdsenheter inte har tillräckligt med personal för att ge råd och stöd,för att följa upp och bevaka och kontrollera vad som fakfiskt händer? ; l Jagtror att hindren i vår miljökamp är av två slag. Det ena är de som kortsiktigt tjänar på attförstöra miljön. Vi talar ofta om utsläpp från olika ° ° industrieroch menar de utsläpp som sker mer eller mindre ofrivilligt till luft Men har vi dåglömt att de allra största föroreningarna, produkterna, kanskesamtidigt helt legalt förs ut genom huvudingången? Medan vi så sakteligabörjar åtgärda de mer eller mindre ofrivilliga utsläppen, så har vi inteens närmat oss frågan om vilka produkter vi över huvud taget kan acceptera.Här börjar det nämligen brännas, här står mäktiga ekonomiskaintressen mot miljön, och då får miljön vika, än så Detandra hindret skulle jag litet diffust vilja kalla samhällsapparaten. Dethandlar om den kontroll, rådgivning och informafion som måste bli bättre. Dethandlar om angelägna forskningsprojekt när det gäller miljön som blirstoppade eller försenade, inte för att någon direkt har något emot dem, men föratt de inte riktigt passar in i våra givna mallar. Det handlar också om attforskningen måste bli mer inriktad på handling. Det gäller hela vår utbildning,och då menar jag inte tillfälliga projekt utan den vanHga ochgymnasierna där man på ett mer seriöst och kontinuerligt sätt måste ta uppmiljöfrågorna. Självklart borde det i varje klassrum samlas in returpapper.Självklart borde man aldrig använda engångsmuggar m.m. i skolorna. Men detfinns ännu inget genomtänkt handlande när det gäller miljöfrågorna. Det är ditvi måste komma. Detär därför mycket glädjande att den proposifion som gett upphov till det härbetänkandet innebär ökade anslag fill forskning och övervakning samt till detinternationella arbetet. Isomras avslöjades ju stora brister när det gällde forskarnas möjligheter attarbeta. De saknade såväl ekonomiska resurser som andra resurser. Det behövsalltså utan tvivel ökade resurser till forskningen. Jag yrkar bifall fillutskottets hemställan med anledning av regeringens proposition. Den här propositionenheter Särskilda åtgärder med anledning av säldöd och algblomning. Men de särskilda åtgärder som behövs är av betydligt större omfattning än vad som berörs i propositionen. Därför har vi från vpk:s sida begärt att ger regeringen i uppgift att utarbeta en handlingsplan som berör flera olika områden. Det gäller massaindustrins utsläpp, jord brukspolitiken, trafikfrågorna, kärnkraftsavvecklingen, sopförbränningen och miljölagstiftningen. Vi föreslår detta i fullt medvetande om att det bara är fattade ett omfattande beslut i miljöfrågor. Men sommarens svåra händelser stryker ju ytterligare under att det är bråttom och att det krävs hårdare krav på en rad områden. Vi i vpk fick inte gehör för alla de nödvändiga kraven som vi hade ställt. Men efter det som hände borde det finnas en större beredskap att gå längre. Och eftersom propositionen i sig inte gav ett sådant underlag är det rimliga att regeringen får i uppdrag att komma tillbaka fill med en sådan handlingsplan. Jag vill alltså yrka bifall till reservafion 18 i vilken reservanterna begär en 76 handlingsplan. En hel del av de krav som vi har ställt och som finns somunderlag för vår begäran om en handHngsplan tas också upp i en lång rad andramotioner som är väckta med anledning av den här propositionen. Jag yrkar bifall till reservation 1, som framhåller detangelägna i att Askölaboratoriet och fårstärkta resurser. I övrigt vill jag understryka att utskottet i sitt betänkandesäger att man vill återkomma till dessa frågor i samband med att universitets-och högskoleämbetets utredning om skall behandlas. Detta ärende bereds i regeringenskansli. Låt oss då hoppas att det inte dröjer alltför länge innan vi fåranledning att återkomma fill frågan, för åtminstone 5 miljoner av de föreslagnamedlen skall ju fördelas först då. Viktigt i sammanhanget är att betonanödvändigheten av marinekologisk forskning vid . Jag vill yrka bifall till reservafion 20, där man kräverökade anslag till länsstyrelserna. Det hänger samman med vad jag sade förut,att samhällets institutioner och myndigheter som har att övervaka ochkontrollera miljöområdet måste få tillräckligt med goda resurser om kontrolloch övervakning skall kunna förverkligas. I vårt förslag till handlingsprogram kommer jordbruket insom en vikfig del - detta naturligtvis därför att en så stor del avövergödningen av vattendrag och hav beror på utsläpp från jordbruket, men ocksådärför att jordbruket ger upphov till många andra problem. Vi har i denlivsmedelspolitiska arbetsgruppen fått en genomgång av den skrämmande processsom leder till utarmning av flora och fauna, problem som i hög grad orsakas avjordbruket. Vi måste uppnå en omläggning av vårt jordbruk, kombineraddjurhållning och spannmålsodling, ett förebyggande växtskydd, minskat läckagegenom att vi försöker hålla marken täckt och gödslar pä det skonsammaste sättet.Det finns nu ansatser till en sådan omställning men det går ännu mycketlångsamt. Framför allt behövs det kraftigt ökade resurser till rådgivning ochstöd. Det behövs en jordbrukspolitik som stimulerar en långsiktig omläggning.Därför är det beklagligt att det omställningsstöd som är i vardande för attgå över till alternativ odling endast bHr en sporadisk insats. Dessa frågorberörs också i reservation 6, som jag vill yrka bifall till. I betänkandet berörs med några korta ord våtmarkerna. Vivet vilken stor betydelse våtmarkerna har i reningsprocessen. Vi vet vilkenavgörande skillnad det är att transportera det avrinnande vattnet i täcktakulvertar i stället för i det fria i meandrande vattendrag.