prot · GC09119 · 1988-12-31 00:00:00 — Delta beror enbartpå en överdriven användning av kol och andra fossila bränslen. Del är dem somvi alltså skall använda i ännu större utsträckning i , dels enligtmiljöparfiel, dels och framför alll enligl det parli som är störst i riksdagenmen som inle heller har några andra alternafiv. Det finns bara olja, kol ochnalurgas, och dessa är alla fossila bränslen. Men vikanske skall gå lill mera närliggande ting. I finns det 125 000 villor, som ärberoende av all få sin energi baserad på el. De familjer som bor i dessa 125000 villor kommer alt få sin elkostnad ökad med mellan 4 000 och 5 000kr., om de konsumerar . Skall man ändra deras förbrukninglill ell vallenberoende system, kostar det . pervilla och år. Totalt ligger kostnaden kring . Del må vara hänl alt folk ibland kan ryckas med av denallmänna "miljöyran" och säga att de vill ha en bättre miljö även omden koslar, men jag är inle helt överlygad om all, sedan notorna börjar komma,de längre släller upp på denna yra. Och jag måsle säga alt de tre minstapartierna i har den mesl extrema energipolitiken, så jag är inlesäker på att svenska folket, såsom det ibland brukar framhållas i deballen,skulle vara helsåll pä de här uppfallningarna. Sedan tillåter jag mig atl kommentera något av det som harsagts här . Jag irodde jag hörde fel när det påstods all socialdemokralernahade en långsiktig energipohtik. Under de senasle tre, fyra åren har de välsnarl hållit med alla meningar inom energipolitiken; de för i alla fall ingenkonsekvent energipolitik. Jag har redan berört att inle har någontingemot atl öka användningen av fossila bränslen. vill ha en jämnare energiförbrukning. Men dåmåsle man etablera någon form av konlakl med kung , eftersom det är han som beslämmer temperaturen i del här landet. All vi ibland måste ha ell stort anlal kraflverk i gång beror på det enkla och uppenbara faktum atl del är kallt Hade genomsnillstemperaluren här varit -, jämnt fördelad över hela årel, hade vi kunnal plocka borl en del energiproducenler, men vi är, fru lalman, inle i den lyckliga silualionen. Prot.1988/89:119 Allra sist: Man har från olika håll talat ommarknadsekonomi och sagt att det trots allt är den som viskall bygga upp vår energi på. Men så säger man ; ~ att , som alltså svarar förelförsörjningen i stort selt i hela södra * ' , gnäller över att behövabeiala avvecklingen av den tidiga stängning- en av eltaggregat i . Lål mig, fru lalman, till prolokollel få klargöra att delhär inte handlar om atl skall beiala, ulan de boende i ,och inga andra, får beiala mera, eflersom inte har några pengar. Deenda pengar som finns kommer från de abonnenter som får köpa sin strömfrån , och det är de som får beiala, ifall staten inte vill ersättaSydkraft för de koslnader som kommer alt uppstå när man slänger iförlid. 55 () replik: Jag tror att i hörde baraen del av vad vi har sagl om vår politik rörande fossila bränslen. Vi ärnämligen del enda parti som planerar alt avveckla sådana ,och del är del som spelar en roll. Jag tycker nalurliglvis att det är väldigl roligt närövertygade reaktorkramare verkligen talar om miljöpolitik och säger alt manbör minska användningen av fossila bränslen. Det är ju sådanl som vi - de treminsta partierna i , som i uttryckte det - harpratat om i många, . Vad som är lypiskt för svenska folkets vilja är kanske hurpartierna ändrar sig. Det parti som har ökat mest - lill faklor 3 ungefär pånågra är - är del riksdagsparti som har de mest extrema vyerna. Det kan juhända all svenska folkel verkligen vaknar upp och finner att energipolifiken ärviktig och att vad som behövs är en rejäl reform och inle bara fortsättning igamla banor. 56 (vpk) replik: Den här debatten har varil en lång dags färdmol natt, men jag kan ändå inle underlåta alt gå upp i polemik mol StenAndersson i . Det finns inga andra alternativ än kol och olja i StenAnderssons föreställningsvärld. Men en enig elberedning fastslog att det gåratl bygga ul elproduktionen i med ungefär yllerligare, baseradepå mottryckskraft, alltså kraflvärme. När del gäller de icke fossila men väl biobränslena svararju den nuvarande användningen av biobränslekrafl i form av bark, lutar ochvedeldning för ungefär i energiproduktionen - inle i elproduktionen menväl i värmeproduktionen. Man kan spara el motsvarande ungefär två kärnkraflverk, omman vid transport av högspänd elkrafl övergår från 280-kilovoltsledningar till400-kilovollsledningar. Vi fattade beslul om all regeringen skulle gesmöjlighel lill ett förhandhngsiniliativ om bakteriell läkning av malm. Om manövergår från framtagning med konventionella meloder lill framtagning avsulfidmalm - eller metaller, rättare sagt - med bakteriell läkning, kommer manatt få en myckel stor energibesparing. Den svenska skogsindustrin står inför etl genombrott imyckel, mycket 68 mera energisnåla processer, och omman hade lagl de nödvändiga pengarna på alt l.ex. medbioteknik mjuka upp cellulosan, skulle man ha sparat Prot. 1988/89:119 väsentlig energi i jämförelse med nuvarande slipmasseteknik. Detta är inga småsaker. Den extremism som vianklagas för bygger mera på okunnighet om vad vpk:s och andras energipolitikegentligen står för. 57 iMalmö (m) replik: sade alt andra partier missuppfallat vpk och dessinställning lill de här frågorna, OK. Vi är många som i så fall harmissuppfattat vpk. Vi har inte sett del vetenskapliga ljus som lydligen finnsinom vpk men som man har lyckals dölja och som man har fåttså litet inlresse kring. PaulLestander pratade om kraflvärme. Kraftvärme är bra, men det fordrar all manskall värma upp någonting. Man kan i praktiken i stort selt ha kraflvärme barai närheien av stora tätorter som kan använda värmen. I annal fall blir delmycket myckel dyrt med kraftvärme, om man skall kasta värmen rakt ut i luften. Beiräffande miljöpartiels tal om avveckling av fossila bränslen underen tycker jag det var ärligt att partiet gör etl erkännande, förjag har följl debalten under ell antal år och sett på olika insändarsidor, därmiljöparlisler har kriliserat kärnkraften men sagt ifrån klart och bestämt inte vill ha fossila bränslen. Även de skulle försvinna i det kortaperspektivet. Men erkänner ni faktiskt - och det skall jag hedra er för -atl vi under kommer t.o.m, alt ha en ökning av fossila bränslen. Och del,fru lalman, är det som är skuld till de stora miljömässiga.katastroferna iEuropa och runt om i världen i övrigt. Hade vi haft kapacitet att räknaul hur slora mänskliga och ekologiska skador som de fossila bränslena har åstadkommil,hade vi aldrig diskuleral kol, aldrig naturgas, aldrig olja, Anf.58 (vpk) replik: Jag vel inle om man skall prata om vpk:s vetenskapliga ljus. Vårpolilik bygger, som alla andras polilik, på elt visst mått av kunskap, Elberedningentillsattes av de fem partier som då var representerade här i . Denlade fram ett enhälligt förslag, där man beräknade utrymmet förkraftvärmeproduklionen till ungefär ytterligare. Jag kan erinra om atltex, en total varvlalsreglering av elektriska motorer under folkomröstningenbedömdes ge en spareffekt på ca två kärnkraftverk. Del finns en läng radförslag där ny teknik och nya användningsområden skulle ge en hell annanenergianvändningssiluafion. Jag deltog själv i ett symposium i Västerbottenangående metallnäringen, där dåvarande var repre-. Därframlrädde en lekniker som visade alt man i hade ettsulfilmalmssmältverk, som brottades med dubbelt så höga energipriser och drygldet som hade, men man hade lägre energikostnader därför all mantillämpade en energieffeklivare leknik. Jagtror inle alt man skall prata om vetenskapliga ljus, utan man skall försökahålla sig till vad vi diskuterar och vad som framförs och inle av vem. Jag villinle diskulera person, , 59 ()replik: I moderata samlingspartiet finns del ell varseblivande avenergiproblemen. Som jag sade i mill första inlägg är denna ökning avenergikonsumtionen det som vi verkligen har alt brollas med. År ökasenergikonsumtionen monotont. Samtliga de större energikällor som vi just nu harär olyckliga för miljön. Vi måste avveckla dem på kortare eller längre sikt.Del kan vara en bedömningsfråga i vilken ordning man tar saker och ting. Menlåt oss hjälpas åt med avvecklingen av både kärnkraft och fossila bränslen. Låtoss satsa på sådant som är ekologiskt rikligl, förbränning av biomassa där dénköldioxid som släpps ul exakl motsvarar den som las upp av växterna under derashv. Del är den lypen av betraktande som vi måsle ha i vår värld om vi skallkunna klara den. Det är bra att också moderalerna har börjal komma underfundmed del. 60 iMalmö (m) rephk: Först vill jag be om överseende om jag har sårat , Dethar aldrig, jag betonar aldrig, varit min mening. Vimåste väl säga oss all vi har inga barn med kärnkraflen. Men ge de alternativsom man pratar om i olika ulredningar den tid som behövs. Jag skall taell exempel. Manhar här i kammaren pratat om vindkraften. Vi har elt kraflverk i , kanskei dag enda, i Maglarp. fick chans alt köpa del av staten fören krona. Man ville inte köpa det. Det visar någol om vad man tror om della.Men del är möjligt atl vinden och solen, som inte ens nere i Spanieneller har kunnat producera fillfredsställande mängder av energi, efteren tid kan producera en bilhg och tillförlitiig energi. Men varför skall viivinga någon? Det går inte, fru lalman, all ivinga forskning och velenskap alltill ett visst bestämt dalum ha elt klart alternativ. Låt dem få den lid debehöver. Därförär det så dumt att redan nu beslula all avveckla två väl fungerandekraflverk. När vi, fru lalman, tittar runt på kartan och ser både i ochi övriga världen hur många kärnkraflverk som där finns, måsle vi fråga: Vadbetyder det för världens eller säkerhel om 12 aggregat inom 15 eller 20år skall avvecklas i ? Utvecklingen går ål motsatt håll i övrigavärlden. Vimoderater har aldrig sagt atl vi skall behålla kärnkraften hur länge som helst.Vi har sagt: så länge den är säker. Och säker är den jämfört med andraenergikällor, så länge den är miljömässigt bättre, och det är den definitivt iförhållande lill olja, kol och nalurgas, och även beträffande ekonomin. Skallvi producera ny el kostar det mer än vad det kostar i dag.Det är möjligt atl man måste köpa energi lill denna koslnad, men varför, frutalman, skall vi ta den kostnaden i förlid. Låt kärnkraften finnas kvar och geunder tiden alternativen, forskning och vetenskap en rimlig chans, Då har vichans alt få ett bra fungerande samhälle, som kan få en god, billig ochmiljömässigt säker energiproduktion. Förste vice talmannen anmälde att och . 1988/89:119 anhållil att till prolokollel få anlecknal alt deinte ägde räll till ytterligare repliker. 61INGRID (); Jag skall inle gå in på djupet i dennadiskussion, men jag vill ändå säga några ord om etl av alternativen, dennyligen häcklade vindkraften. redan framhållit känns del föross som tror på vindkraften som all ulvecklingen ibland går förtvivlat långsamt.Första gängen jag var uppe i denna talarstol var , då jag ställde enfråga lill om just vindkraften. svarade att statensengagemang för denna energikälla hade överlåtils till Kraflfördagens VindkraftAB, där Vallenfall och som de största ägarna skulle driva fråganvidare. Det är inte några rejäla kraftlag som utförts sedan dess.Ändå betraktas 1988 som elt relativt positivt år för vindkraften. Flera mindreaggregat har uppförts i privat och regi. lar nya lag meddet stora verkel på 2 MW på och har därtill uppfört fyra mindre verk inärheten. medelstort aggregat om 750 kW har uppförts i Vindkraftsbolagetsregi utanför Göleborg. Ulredningen Läge för vindkraft presenlerades i augusti1988. Den visade på "gynnsamma naturgivnalokaliseringsförulsätlningar för en vindkraflsulbyggnad. Vindtillgängen längskusterna i är god". Totalt speglade ulredningen, enligt minuppfattning, en positiv bild av vindkraften, men den hade inte i uppdrag alllägga fram förslag om utbyggnad. Jag hoppas atl den beredning som pågår inomregeringskansliet av ulredningen och remissomgången bidrar till allulvecklingen av vindenergin kan gå snabbare än . Hur ser då de två stora intressenterna i pä framtiden? Från har vi fått koncernensredogörelse för dess inslällning i energifrågor. Vad gäller vindkraften låterman tyvärr någol mer tveksam än tidigare, men man kommer glädjande nog ändå all"aktivt medverka lill alt klarlägga vindkraftens möjligheter alt bli enanvändbar konkurrenskraftig energikälla". Förstudier skall göras för 300MW vindkraft, och ytterligare demonslrationsanläggningar skall uppföras. - som visat föga intresse i dessafrågor, vilkel här tidigare intygades av Slen i när han laladeom Maglarp - planerar nu världens första vindkraftverk till havs. Del är etllilel aggregat som skall placeras i . Även statens energiverk.Svensk energiutveckling och vindkraft AB deltar i projektet. Varjesteg mol all pröva den intressanta havsbaseringen är välkommet. Del är försl med demonstrationsprojekt i allaskalor som vi kan få grepp om vad som är den optimala storleken förvindkraftverk i olika miljöer. Del är också då människor kan se och fåerfarenhet av all vindkraftverk inte behöver vara ell negativt inslag ilandskapsbilden. När man vet alt man får nödvändig energi är det också lällareall acceplera en vindsnurra till havs eller på land. Självär jag övertygad om att vindkraftverk på sikl kan ersälta minsl av kärnkraften,dvs. Vindenergin kan fås fram i stor eller liten skala, den ger ingetavfall och den är förnyelsebar. Vilken annan energikälla utom vatten ger alladessa fördelar? Jagvill också säga att Maglarp är ett försöksprojekt. Man skrattar mycket åt attdet står still när man åker dit för atl titta på anläggningen. Sä gjordes äveni lördags, då en grupp från sydöstra var där.Eftersom' jag har arbetat inom läkemedelsindustrin, där man testadetiotusentals kemiska substanser innan man fann en som man ansåg vara värd attarbeta vidare med, ser jag kanske något annorlunda på detta med försöksprojektoch med alt man prövar sig fram. Den här storskaliga satsningen som har gjortspå och i Maglarp har delvis givit myckel stora erfarenheter. kommil underfund med vad man gjorde för fel vid Maglarpssatsningen.Vattenfall kommer att fortsätta med atl driva anläggningen , och manhar nu beställt ett nytt aggregat, men tornet utnyttjas. Jagtycker all vi inte skall skratta så mycket ål detta utan se mera posilivl påalt man prövar alternativ. Det finns alternativ, och jag anser att vindkraftenär ett av de bästa. En väg för atl ännu bättre komma i gång är deinvesteringsbidrag som föreslås i reservation nr 43 lill näringsutskottelsbetänkande 25. Jag yrkar bifall till denna reservation liksom lill övrigareservationer som slår bakom. Närdet gäller beskattningen av vindkraft har jag i en motion tagit upp endelfråga, nämligen frågan om beskattning av andelskraftverk och av småskaligvindkraft. Som framgår av reservalion nr 15 i skatleutskoltels betänkande 35avvaktas de olika utredningarnas resullal när det gäller energibeskattningen.Jag accepterar detta och yrkar därför endast bifall till synpunkterna ireservationen. 62 (): Jag ämnar bara ta upp en speciell fräga, nämligen elt motionskrav frånEva , och mig angående omlokalisering av hela eller delar avVattenfalls huvudkontor lill . Detär nu tredje året so.m vi tre icke-socialisliska ledamöler från Sundsvallframför delta krav. Bakgrunden till motionerna har varit den under flera årmyckel negativa befolkningsutvecklingen i och därav föranleddabehov av betydande ökning av antalet arbelslillfällen, skulle lämpligenkunna lillgodoses genom omlokalisering av statlig verksamhet i länet. Närvi skrev vår tredje och senasle motion i ärendet kunde vikonstatera all under 80-lalet minskat sin befolkning mednära 8 000 personer och att var det enda län som uppvisat enfortsatt befolkningsminskning även , är därmed det länsom drabbats hårdasl av befolkningsminskning under della årtionde. Någonförståelse från regeringens sida har vi inte fåll när vi lagil uppVästernortlands problem här i . Så sent som framhöll t.ex. arbetsmarknadsministern i etl interpellationssvar här ikammaren atl hon inte fann det motiverat med några speciella insalser för Västernorrland.I budgetpropositionen omnämndes knappasl Väslernorr- Pr Ot, 1988/89:119 Energipolitik m. m. har ca 2 000 anställda, och dessverksamhet är av nalurhga skäl spridd över olika delar av landet. När delgäller vattenkraften är den som bekanl mest utbyggd i den norra delen av värtland. spridda verksamhel kan i viss mån liknas viddomänverkels, vars huvudkontor under 70-lalel omlokalierades till ochdärigenom kom all alt förläggas närmare tyngdpunkten inom verksamhetsområdetDel kan även erinras om atl för en del år sedan flyttadesfrån till , Av statliga affärsdrivande verksamheter ärdomänverket och goda exempel pä atl huvudkontor för sådana verksamhetermed fördel kan flyttas från Slockholm till någon ort i den del av landel, dären stor del av verksamheten bedrivs, Mol den bakgrunden och med hänsyn lillVäslernorrlands läns synnerligen stora behov av att tillföras nya verksamheterborde enligt vår mening förutsättningar prövas för motsvarande omlokaliseringav eller vissa delar därav lill . Vår första motion, som avgavs 1987, avslogs av riksdagenmed ganska slor majoritet. Men det anmärkningsvärda var att strax efler det attriksdagen avvisat vårt krav på ell ullalande om lokalisering tillVästernorrland, gav regeringen slyrelse i uppdrag alt arbeia framförslag om ullokalisering av en enhet till och en enhet till ,Något motsvarande regeringsinilialiv gällande korfi varken dåeller senare, Ullokalisering av enheter till och visade all omden politiska viljan finns, så är det möjligt atl genomföra utiokaliseringar. återkom vi med vårl motionskrav. Då var det endaslsocialdemokralerna och vpk i näringsulskotlet som avstyrkte vår molion, medanalla tre icke-socialisliska partier reserverade sig för bifall till motionen.Vid den första behandlingen av ärendet här i kammaren blev röstresullatet 156mol 156 vid voleringen mellan utskoltsmajoritetens förslag och den ickesocialistiskareservationen. Om samtiiga riksdagsledamöter från hade stöttdella krav, hade vi vunnil och fått elt riksdagsutlalande för ätt man skullepröva förutsättningarna för lokalisering till . har vårl molionskrav inle fått lika starkt slöd ihäringsulskottd. Del är enbart och som reserverat sig förbifall lill motionen. Majoriteten säger att den anser alt inte börgöra någon framställning lill regeringen på grundval av motionen. Del bör överlämnasål - såsom redan skett - att la inilialiv till och genomföraåtgärder som kan leda lill en önskvärd regional omfördelning av personal inomVallenfallskoncernen. Genom exemplet med ullokaliseringen av enheter fillLudvika och visade jag all del inle var Vallenfall som tagit initiativet,ulan dd var tvärlom regeringen som gav i uppdrag atl arbeia framförslag till en sådan omlokalisering. I reservalion 12 i näringsulskoltets belänkande 30 fråncenlern och sägs: "Regeringen bör föranstalta om en utredning avförulsätl ningarna för och lämpligheten av alt hela eller delar av omlokaliseras till ." 6 protokoU 1988/89:119 1988/89:119 Detta framförs även i motionen. Jag yrkar bifall till reservation 12.Jag vill uttrycka förhoppningen all alla som vill arbeta för bättre regionalbalans i vårt land, och särskilt de som vill arbeta för en positiv utveckling iVästernorrlands län, stöder denna reservalion i den kommande voleringen. 63 (): Jag vill först tacka för del fina anförandetom vindenergin. Videbatterar nu myckel vikliga belänkanden om den framtida energibeskattningen.Hur vi beskattar energin har en avgörande betydelse för vår energiframlid. Detfinns en viss samsyn i om den framfida energipolitiken. Vi måsteminska användningen av de fossila bränslena och i stället ordna så att så storadelar som möjhgt av energiförsörjningen sker genom utnyttjande av förnybarinhemsk energi. Vi skall avveckla kärnkraften som har gett upphovtill svåra konsekvenser i vår lid och oanade . Demål för energipolitiken som slås fast i belänkandet kan de flesta av ossuppenbarligen ställa oss bakom, och man kan.bli ganska glad av all läsa om dem.I betänkandet slås det fast att vi skall hushålla och att vi skall ha eltenergisystem som är miljövänligl. Tilldelta område har man inom oppositionen framfört långa rader av förslag som justtar upp hushållningens och miljöns betydelse för energiframtiden. Detaljeradeoch väl genomtänkta förslag på sammanhållna och logiska skattesystem finns alttillgå. Men majoriteten dömer ut dem alla. Det finns inget att hämta i dennasamlade mängd klokskap, anser tydligen utskottsmajoritelen. Är del inle litet fantasfiskt att förslag bara duger om de kommer från majoriteteni frågor som borde samla oss lill krafttag? Vislår inför ett scenario där vi medvetet måste salsa på all minskaenergianvändningen på alla länkbara säll. Det betyder atl vi måste se lill altminska koldioxidutsläppen tolall selt och andra skadliga utsläpp frånförbränning. finns det extrema parlier, bl.a. och tyvärr även endel folkpartister i , som på ett utpräglat cyniskt sätt ulnylljar oronför koldioxidens verkningar och pläderar för en förlängning av användningen avkärnkrafl. Del märkliga med delta är att de har föga atl säga om de enormautsläpp av koldioxid som bilismen står för. Vi har inte selt någon stark önskanfill minskning av den typen av utsläpp. Vi kan inte se della som annal än envilja att slå blå dunster i ögonen på allmänheten i syfte atl värna omkärnkraften. De som gör detta glömmer totalt bort vad kärnkraften faktiskl slårför i världen. Del finns klara samband med kärnvapen med alla deras fasor.Dessutom vel vi inte hur vi skall ta hand om avfallet. Del är en av de få storaindustriella processer vars avfall vi inte vet hur vi skall la hand om, Det ärotroligt upprörande. Skattesystemetsutformning har en avgörande betydelse för energianvändningen. degröna har därför tidigare redovisat ett hell annal säll atl la ut skaller påenergi - elt sätt som aklivl bidrar fill atl energianvändningen kommer attminska. En råvarubeskallning är ett sådanl sätt, särskilt om Energipolitik m. m. det kombineras medmiljöskatter. För irafiken måste det fill etl syslem av Prot. 1988/89:119punktskatter som också gör att flygbränsle beskattas på etl sätt sompåminner om det för vägfordon. Delär mol bakgrund av detta som vi i de gröna opponerar oss kraftigtmot de förslag som har lagls fram om atl momsbelägga energi samfidigt sompunktskatterna sänks . Detta leder fill all användningen av fossilabränslen och elkrafl ökar. Inhemsk förnybar energi, som vi skulle gynna,missgynnas. Vi är helt oförstående inför dessa förslag som går rakl emolriksdagsbeslut. Till yttermera visso vill man också momsbeläggapersontransporter, vilket enligl utredarna kommer atl leda lill att järnvägsåkandeoch kollektivtrafikåkande kommer atl minska . Eftersom vi inte kanse någon minskning av det lolala transportarbetet i samhällel, måsle dennaminskning medföra en kraftig ökning av bilåkandet, Ökal bilåkande ökar denredan slora miljöbelastningen i samhället. Vikan inle annat än förvåna oss över de miljösabotage som planeras. Motståndetmot det planerade vanvettet måsle stärkas. Det som var bra och klokl 1983 i deenergipoliliska beslulen är uppenbarligen prakfiskt tagel dåliga skämt ,eflersom det i dessa beslut sades all man skulle beskatta energin efterenergiinnehållet och avsade möjlighelen att momsbelägga energin. , sex årsenare, föreslås det rakt motsatta. Del är ganska fantasfiskt. Enviktig princip för oss i de gröna är att vi måsle skaffaekonomiska styrmedel som ger signaler in i samhällel, så att vi som konsumenterväljer energisnåla alternativ eller själva vill spara energi. Alltför länge harendasl företagsekonomiska kalkyler styrt tillverkarnas prissättning i ,I framliden måsle också de lotala kostnaderna, dvs, summan av förelagskostnaderoch samhällskostnader, vara styrande för prissättningen. sker bäst genomatl vi lar fram slyrande skatter, som bl.a, är etl ultryck för samhälletsmiljökostnader.