prot · GC09113 · 1988-12-31 00:00:00 — Inför den första europeiska ministerkonferensen omtransporter och miljö, som på svenskl iniliafiv anordnas ,arbetar vi för all konferensen skall slå fasl ambitionerna för framtidens fordon.Vårl mål är all de skadliga utsläppen från Irafiken radikall skall minskas.Huvudansvaret för alt utveckla fordon med så låga ulsläpp att vi inle riskerarskador på människa och miljö vilar pä bilinduslrin. Gemensamma krav med bredinternationell polilisk förankring är en förulsällning för en snabb ulvecklingav det rena fordonet Om luftföroreningarna från biltrafiken 41 (); Jag vill börja med all tacka svaret. Jag är klart medvelen om all regeringen och miljöminislern har enmyckel högt slälld ambitionsnivå när del gäller all nedbringa föroreningarnafrån trafiken. Men problemel är alt biltillverkarna inle tycks ta delta påallvar. De har förvisso fält signalerna om atl de skall la fram en nymiljövänlig motor. Ändå kan man erfara atl de fortsätter all salsa pä denkonventionella bensinmotorn. Del innebär alt vi inte kan lösa allaföroreningsproblemen. Koldioxidutsläppen och dikväveoxidutsläppen kan inleminskas vid en fortsatt användning av den konventionella bensinmotorn. Enligt en artikel som jag lästenyligen i har båda de ledande bilindustrierna i vårt land sagt altbensinmotorn är den drivkraft de tänker salsa på under de närmaste hundra åren.De avfärdar helt och hållet metanol, välgasdrifl, elbilen och en mängd andraalternativ. Det kan man förstå, för de har naturligtvis sina intressen atlskydda i redan gjorda invesleringar. Men jag tror all det är mycket viktigt atlvi klart formulerar kravet, atl vi i framliden inle kommer att acceplera en bilsom förorenar. Jag skulle önska all miljöministern ville ha samma beslutsamhetnär del gäller alt ta fram en ren bil som hon hade då beslutet om freonet fattades. 42Miljö- och energiminister : har alldeles rätt i sin beskrivning av situationen.Vi är överens på den punklen. Trafiken är det område där ulvecklingeni dag är allvarligast, och dessutom går den ål fel häll, trots de mycket långtgående beslut vi harfatlal. De nalurliga tidpunkterna för att lägga fram konkrela krav blir för det första vidden som äger rum . Del slrävar i varje fall Prot.1988/89:113 efter. Det vore det allra bästa. För när jag och andralalar med 12 maj1989 bilindustrin, den svenska och deninternationella, säger de: Vissl kan vi ta , ,,.. fram motorer med andra prestanda,det kan vi klara på lio år, men för dd ,, ... j... krävspohliskabeslutoch vi kräveratt de besluten skall vara hka åtminstone för allade slora producent- och användarländerna. De finns inom OECD- området.Där finns också utvecklingsmöjligheterna. har tagitdetta iniliafiv. En lösning är alltså fullt möjlig, men vi måste övertygatillräckligt många andra regeringar. Vi lägger ned etl mycket intensivtarbete för att den här konferensen skall leda lill goda resultat. För det andra börjar nu allt fler länder bli överens omatl del behövs en global khmatkonvenfion. För atl den skall få någon som helstmening måste krav av denna karaklär ställas just på fordonen och Irafiken.Ambilionen är alt vi skall förhandla fram den klimatkonventionen på 1992 årsandra globala miljökonferens. För det tredje skall regeringen lägga fram etl nyttförslag, som gäller luftföroreningar och klimatpåverkan, för den svenskariksdagen. Där kommer också ett naturligt tillfälle att mer precist lägga fastsådana krav. Förarbetena för detta pågår och ingår i de uppdrag somnaturvårdsverket har. redovisade de ett uppdrag som just gälldepåverkan på khmatel. 43 (): Självklart, , tycker jag all det vore detallra bäsla om man kunde överlyga också regeringar om att la fram denmiljövänliga bilen och atl man skulle kunna göra del . Men jag trorall del finns etl värde i att går före. Jag tycker atl dd är beklagligtalt inte biHndustrin kan inse att de skulle kunna vinna marknadsfördelar genomatt vara först med alt utveckla denna teknik. Om man tittar på vad det satsas på i dagens forskning -det är miljardbelopp som satsas på forskning och ulveckling inom bilindustrin-upptäcker man att det är avancerad eleklronik, datorer, laser, värmestrålningoch sådant som kan avläsa vägens kondition, vägegenskaper, temperatur ochannat. Tittar man på annonserna är säljargumenlen bilens utseende, förslås, altinstrumentpanelen är utformad på ett visst sätt, all del finns centrallås ocheleklriska fönslerhissar. Men det sägs nästan aldrig någonting om all bilenskulle vara särskilt miljövänlig. Alt det finns katalysator brukar stå längstned med fin sfil. Jag tror all man missbedömer människors miljömedvetenhet.Trols allt skulle många människor vilja ha en miljövänlig bil, och deskulle vara beredda alt betala för della. 44 Miljö- och energiminister : Herrtalman! , , vill jag bara konstatera all vi äröverens. Jag vill understryka att det pågår elt mycket intensivt arbele ocksågenom direkta kontakter med bilindustrin. Självklart har de allt att vinna påatl visa alt de är tekniskt avancerade på detta område lika väl som när detgäller all lägga ner miljarder på Tarzansymboler. 45 VIOLAFURUBJELKE (s): Jag vill baratacka för de posifiva svaren och slutligen konstatera att det inte är vare sigvackrare, snabbare eller exklusivare bilar vi behöver, utan renare. Del kan visäkerl vara överens om. Överläggningenvar härmed avslulad. 11 § Svar på fråga1988/89:637 om EG-anpassningen och energipolitiken Anf.46 Miljö- och energiminister : Herr talman! Per Gahrlon har frågatmig om vilka slutsatser jag drar av EG:s framväxande fria marknad för energioch om avser alt harmonisera sig till EG:s fria energimarknad. Minslutsats är atl den energipoliliska ulvecklingen inom EG inle kommer atlpåverka den svenska energipolitiken. Regeringen avser inte att harmonisera densvenska energipolitiken med EG:s. Anf.47 PER (): Jag tackar för svaret. För en gångs skull slipper jag att omedelbartkomma med en reservation efler tacket. Det var ell klarl, bra ochkompromisslöst svar. Jag litar på att verkligen menar vad honsäger och har regeringen bakom sig. Dellainnebär att del delvis var ett sensafionelll svar. Vi har tidigare,vid liknande frågor, ständigt fått höra skönmålningar av EG och diverseförmodanden om alt anpassning inte behöver leda fill någon försämring. Här fårvi , såvitt jag kan minnas, elt klart besked om att elt heltsamhällsområde icke skall bli föremål för harmonisering med EG. Del hartidigare, uttryckligen från regeringens sida, bara gälll försvars- ochsäkerhetspolitiken. och Metallarbetaren har kritiserat regeringenför denna totala öppenhet i andra sammanhang. Man har nämnl diverse andrasamhällsområden där man menar all socialdemokratin självklarl borde säga ifrånatl EG-anpassning icke kan komma i fråga. Nuhar gett detta klara besked om energipolitiken. Jag är myckettacksam för det. Det innebär att svenska energibrukare nu måste ha klart försig alt de inte kan förvänta sig atl gynnas av EG:s fria energimarknad, allgynnas av låga elpriser, alt gynnas av atl det inte går att införa nafionellamiljöavgifter osv. Det har en intressant effekt. bud när detgäller åtstramning handlar i stor utsträckning om höjda energipriser. Omregeringen hade stått fast vid EG-harmoniseringen, eller velat haEG-harmonisering även av energipriserna, hade dd varit svårt att komma varandranära beträffande den nuvarande ekonomiska åtstramningen. Delta besked bordeockså kunna öppna vägen för sakliga resonemang på den punklen. Överläggningenvar härmed avslulad. 7RiksdagensprotokoU 1988/89:112-113 Om planerade dammbyggen i Haverö strömmar 12 § Svarpå fråga 1988/89:638 om planerade dammbyggen i Haverö strömmar 48 Miljö- och energiminister : har frågat mig om regeringen ärberedd all acceplera atl en väg och nya hetongdammar med höjda dammkrön byggs iHaverö strömmar. Området vid Haverö strömmar omfattas av etl s.k.interimistiskt förbud, så atl man utan länsslyrelsens lillstånd bl .a. inle fårbygga i vatten eller ulföra andra arbelen som väsentligt påverkar nalur- ochkulturmiljön. har avslagit en ansökan avLjungans vatlenreglerings-förelag om all vidla de planerade byggnadsåtgärderna.Detta beslul har överklagats till regeringen. Beredning av ärendel pågår. Detblir alltså regeringens uppgift alt avväga de olika motstående inlressen somberörs och att falla beslut i ärendel. Som väl känner till kan jag inte föregriparegeringens prövning av ärendet genom att nu göra någol ställningstagande. 49 (): Jag vill förslbe all få tacka för svaret. Dd har redan gjorts en del ställningstaganden när detgäller Haverö strömmar. Först och främst har miljörörelsen uppvaktatmiljöministern i ärendet. Miljöministern har då sagl att hon skall göra alllvad hon kan för att förhindra att en vägbank byggs där, dvs. förhindra enexploatering av området. En förhandlingsman har skickats till kommunen ochlänsslyrelsen. Den kompromiss som håller på alt utarbetas innebär atl dd skallbyggas en väg och betongdammar. Miljöchefen på länsslyrelsen, Bengl Taflin, uttalade sig ilokalradion . Han sade att vi får finna oss i en väg och alt vi intehar något val med de förutsättningar som har gell. Dettaföranleder mig alt fråga miljöministern om vilka direkfiv departementet hargett vid utarbetandet av kompromissen. Det ingrepp som länsslyrelsen nu känner sig tvingad avdepartementet alt gå med på måste som det ser ut nu betraktas som ett förstasteg i en fullskalig exploatering av Haverö strömmar. Det ligger helt i stridmed regeringens beslul alt bevara strömmarna för kommande generafioner. Enligtregleringsföretaget krävs del en ny väg av säkerhetsskäl. Men samfidigt harman erkänt ätt den planerade vägen inte blir farbar vid verkligt extrema vattenflöden,eftersom vattnet då skall rinna över vägen. Därmed har man erkänt atl vägenegentligen inte behövs av säkerhetsskäl och atl den egenlligen bara ärmoliverad av bekvämlighetsskäl. Man vill hell enkell inle gå eller cykla de300-500 meter som man har gjorl för atl sköta dammarna, detta trolsatt dagens trädammar kräver belydligt mer skötsel än de planeradebetongdammarna. 50Miljö- och energiminister ; Jag vel inte om återger BengtTaflins uttalande på etl riktigl sätt. Det är i varje fall fullsländiglobegripligt Fördel första har inget uppdrag frånregeringen. Det är dt uppdrag som han har fält av parterna. Regeringen har överhuvud lagd inte lagt sig i de diskussioner som pågår. Vi känner till att depågår, men vi har icke lagt oss i dem. För det andra; Om en kompromiss skulle uppnås, vilket viinte vet, är det en fråga som blir ell nytt vallenmål. Det känner till. Både och har att bevakanaturvårdsintressena i vattenmålet. Om utnyttjande i skolan av privala utbildningsföretag 51 (): Jag ber atl få lacka för beskedel all departementet intehar gett något som helsl direktiv om alt det skall byggas en väg. Det stridermol vad har sagl i ell ullalande i lokalradion - och del ärintressant. I den kommun som berörs har man sagl blankt nej till enväg genom det planerade naturreservatet. Det var ingen som röslade mol vid detsammanträde som hölls . Ställningen är fortfarande densamma.Det finns realistiska alternativ lill att klara restaureringen av de gamlaträdammarna, som är kulturhistoriskt värdefulla, utan alt bygga en ny väggenom området. Del har lagts fram förslag från bl.a. miljöorganisationerna.Regleringsförelaget har erkänt all förslagen ulgör fulll rimliga alternativ,tex. atl lägga en tillfällig väg på sjöbottnen ovanför strömmarna eller atl drafram en väg på vinterisen. Del borde departementet och ministern la fasta pä. Överläggningen var härmed avslutad. 13§ Svar på fråga 1988/89:622 om utnyttjande i skolan av privata utbildningsföretag har frågat mig om vilkaåtgärder jag är beredd att vidla för att öka skolans utnyttjande av privatautbildningsförelag och andra enskilda utbildningsproducenter. Del finns ett omfattande samarbele mellanskolan och ulbildningsanordnare i privat regi. Det ligger nämligen - både förskolan och för samhällslivet i övrigl - ell stort värde i all skolan verkar inära konlakl med arbetslivet. S.k. inbyggd ulbildning är ett goll exempel påhur privala förelag mol ersättning åtar sig all i samarbele med en kommunsgymnasieskola bedriva gymnasial yrkesutbildning. Gymnasieskolan har ocksäresurser för alt på s.k. limme till förfogande anlita utomstående för olikaaktiviteter. För del är det pä molsvarande vis vanligt atlutomstående anlitas för utbildningstjänster bl.a. inom ramen för friaakliviteler. Det finnsocksä inom privat och offenllig verksamhet speciell kompetens Omutnyttjande i skolan av privata utbildningsföretag som skolan behöver menibland har svårl att få tillgång till. har detta inte sällan gällttex. inom data- och elektronikområdet. Regeringen har därför genom särskildaförordningar om ökade möjligheler för kommuner att anlita personal vid företagm .fl. för viss undervisning i gymnasieskolan och vuxenutbildningskapal möjlighet för skolan atl i bristsituationer på vissa villkor "köpautbildningstjänster" av en arbetstagare vid ett förelag inom ramen fördennes anslällning i företaget. Meddetta vill jag säga alt frågan om atl anlita ulbildningsanordnare i privat regiför utbildningsinsatser inom det allmänna utbildningsväsendet inte är ny. Dessainsalser är viktiga och ofla hell nödvändiga som ett komplement till delärarinsatser som fullgörs av skolans egen personal. Men de är och de börenligt min mening förbli etl komplement som dock kan variera i omfattningberoende på de behov som föreligger. Jagkan alltså inte tänka mig att medverka lill en utveckling som skulle kunnainnebära atl skolan mer reguljärt ersätter anslällda lärares arbete medutbildningsinsatser köpta av privata utbildningsföretag. Undervisningen skalläven i fortsättningen i allt väsentligt bedrivas av utbildade lärare som fyllerfastställda behörighetskrav och som är anställda av skolan. Delta är enhgt minmening en viktig förulsällning för alt skolans arbete skall kunna bedrivas ienlighet med de mål och rikllinjer som staten har satt upp för skolan, samt föratt stat och kommun skall kunna garantera en likvärdighet i utbildningen föralla elever. 53 (): Jag ber attfå tacka skolministern för svarel. Minfråga är föranledd av några uttalanden av LO-ordföranden i DagensIndustri . Sfig har gjorl sitt för att höja taket inomsocialdemokratin genom atl uttala personliga och kontroversiella ståndpunkter.Han har, för att använda en sliten bild, slaktat en del heliga kor. StigMalm är inle vem som helsl. Han ingår i SAP;s verkställande utskott och haningår i partiets s.k. 90-talsgrupp. Det är därför naturligtvis av stortintresse när han i säger alt man måsle göra radikalaförändringar i den offentliga seklorn och alt l.ex. skolan i högre grad bordekunna utnyttja privata företag när det gäller skolmat, fasfighetsskötsel ochliknande, men också - vilket är ännu mer kontroversiellt och intressant - förreguljära utbildningsinsatser. Jaghåller naturligtvis med skolministern om att detta bara kan bli en marginellföreteelse, men det är ändå intressant dels när del gäller kostnaderna, delsför verksamhetens utveckling. är ändå inne på en tanke som är såspännande att jag hade hoppats att skolministern hade varil mer öppen för den. Imin fråga lar jag tex. upp detta med trafikundervisning. Det kan vara bättreatt låla ortens bilskola svara för trafikundervisningen än atl anställasärskild personal och skaffa särskild utrustning osv. är en viklig opinionsbildare på utbildningsområdet, och med lanke påalla socialdemokratiska utbildningspolitiker i skolstyrelserna frågar jag: Vill GöranPersson se en utveckling där vi får ett slörre utnyttjande av privatautbildningsförelag, eller vill han det inle? Den arfikel i som åberopas och de uttalanden som görsdär slår i huvudsak i överensstämmelse med det svar som jag alldeles harlämnat. Jag ser inget kontroversiellt i dd som där framhållit i vadgäller exempelvis inbyggd gymnasieutbildning och anlitande av experter inom"smala" teknikområden. Delta är också vad jag framhåller i mill svarlill . Delsom jag i sammanhanget vill varna för, om vi släpper ulvecklingen fri, är altdet lätt kan uppstå en situation där vi stimulerar lärare inom områden där detfinns lärarbrist att lämna skolan för att därefter bilda förelag som i sin lurerbjuder skolan sina tjänster. skulle ske på en arbetsmarknad där skolaninte kan få tag i en ersättare för den lärare som just har startat förelaget.Del driver upp kostnaderna, och det skapar en osäker situation såväl för skolansom för den lärare som startar den här typen av verksamhet. Detta är ingen braulveckling. Del finns tendenser lill en sådan, och jag vill därför varna föralt tro atl en ulveckling i den riktningen skulle vara något som skulleulveckla svensk skola, och då framför allt svensk gymnasieutbildning. Påden här punklen är jag av den uppfattningen att det viktigaste är all se tillatl de lärare som vi har i verksamhelen stannar kvar och ulvecklas i sittyrke. Det måste vara ryggraden i skolsystemet. Motdenna bakgrund är mill budskap till politikerna i skolstyrelserna runl om ilandet: Se fill atl ni värnar om de lärare som finns i systemet, och se fillalt de får bra arbetsvillkor. Del är den viktigaste förutsättningen för attskolan skall kunna möla represenlanler från näringsliv och samhälle i en öppendialog. Anf.55 (): Jag lycker alt det ofta är svårt att vela vem som egentligenär talesman för socialdemokrafisk skolpolitik. Det är rätt mycket olika beskedsom kommer. När skolministern nu säger att hans uppfallning inle skiljer sigfrån den som redovisar i är detta myckelsvårförståeligt, eftersom resten av inlägg ändå ägnades åt enargumenlalion mot det som säger. Omnågra dagar får vi anledning att återkomma i en interpellationsdebatl omliknande exempel. Men jag håller med om att del inle kan bliallmänt förekommande att rektorer förvandlas lill något slags upphandlare ochatt hela verksamheten består av etl antal företag som säljer sina ijänsler. Såser inte jag framfidens gymnasieskola. Men visst skulle man även reguljärt -för att använda samma ord som statsrådet använder i frågesvaret -kunna tänkasig att en bilskola svarar för Irafikundervisningen och atl en dramagruppsvarar för undervisningen i dramalik osv. Omman läser svarel ser man all det ju ändå är ganska restriktivt Det måsle avl.ex. socialdemokratiska kommunalpolifiker lolkas så, all utnyttjande avprivala utbildningsföretag är någonting som bara får förekomma i vissabristsituationer. Omutnyttjande i skolan av privata utbildningsföretag Prot.1988/89:113 Anf. Om utnyttjande i skolan av privata ul-bddningsföretag Eftersom jag harframför mig den artikel i som åberopas, kan jag bara konstateraalt den som går till artikeln och ser vad som sagts i de delar som rör skolanoch skolans verksamhet, finner all det finns en god överensstämmelse mellanuttalandena från Slig Malms sida och del jag åberopat i svaret på LarsLeijonborgs fråga. 57LARS (): Jag har också artikeln framför mig, och jagtolkar den pä motsatt sätt Det slår l.ex. : "Och får LOs ordförande gehörför sina idéer, sä kommer vi all se radikala förändringar i drifien av denoffentliga sektorn: 'När det gäller sjukvården finns det fördelningspoliliskaskäl för all driva den i offenllig regi. Men del finns en rad andra områden därdet inte finns sådana motiv.'." Slig lar sedan upp skolan som etlsådant exempel. Det gär inte atl här komma ifrån alt det framgår avskolministerns svar all han anser att det i slort sell är bra som del är, ochall skolministern inle vill se en utveckling framöver där elt utnyttjande avprivala utbildningsförelag blir vanligare än vad del är . Jag har redovisat min syn pä den här fråganoch på de möjligheter som man har i skolorna all engagera personal frånnäringslivet i övrigl. Det är ganska vidsträckta möjligheter. Mol bakgrund avatl lydligen vill gå längre, skulle del vara intressant all fåveta vilka ytterligare instrument han skulle vilja ge lill gymnasieskolansrektorer och även rektorer i del här avseendel för att skynda påden ulveckling han vill ha. Vilka inslrumenl saknas i dagens uppsättning? 59 (): Del finns, som skolministern sagl, en delinstrumenl. Jag är inte tillräckligt insali i ddaljerna för all kunna bedömavad som behövs i form av reglering när det gäller tjänster och liknande.Statsrådet nämnde ju i svarel att man för atl möjliggöra upphandling av l.ex.dalautbildning har utfärdat vissa förordningar. När del gäller den molsalla problemaliken, dvs. del vibrukar kalla för uppdragsutbildning, har aniagil en särskild lag omhur en sådan upphandling skall gå till, dvs. i de fall skolan säljerutbildningar till förelag. Men vänder på kuttingen och säger: Lälskolan köpa utbildningar av företag. Jag kan inte fulll ut bedöma om del behövs en ytterligarelaglig reglering av delta, men del vikliga är alt ell utnyttjande av privalautbildningsföretag verkligen sker. I det här fallel har både statsrådet och jagen viss opinionsbildande funklion gentemot våra kommunalpolitiker, och jaganser alt det i den här frågan finns litet olika budskap. vill ihuvudsak hindra en vidare utveckling av den här verksamheten. senasle inlägg ärklargörande. När dd blir uppenbart vad som saknas och vad som behöver göras, dåfinns ingen uppfattning eller kunskap. Så länge del handlar om svävandebeskrivningar går det bra att vara kritisk. Jag anser atl vi har en bra reglering, och den fårinle hota lärarens slällning. Det är läraren som är "grunden förundervisningens innehåll och bedrivande. Jag avser, som jag sade i svarel, inteatt vidta någon ytterligare ålgärd på områdel. Om fördelningen av resurser tid vuxenutbildning 61 (): Min fråga föranleddes konkret av att enledamol av verkställande utskottet i det parli som tillhör hadesagt all del krävs radikala förändringar i den offentliga sektorn och all hanexemplifierat della jusl med skolan. Jag frågade vad statsrådet avsåg atl göraför all förverkliga denna sin partiväns uppfattning. Jag höll på all säga all jag önskade all jag kände tillstalsbidragsreglerna för den svenska skolan så i detalj att jag hade kunnalsvara på den fråga som statsrådet ställde till mig, men allvarligt lalal önskarjag inte det. Systemet är så komplicerat all jag är lacksam över att min hjärnahuvudsakligen används till annat. Sådana frågor kan vi överlämna tillexperterna. Del vikliga är ändå i grunden vilken åsikl man har, ochhär tror jag del finns en viss åsiktsskillnad mellan å ena sidan mig och StigMalm, och å andra sidan . Vi är mer öppna för atl pröva om detfinns några spännande lösningar i den här riktningen. Överläggningen var härmed avslutad. 14§ Svar på fråga 1988/89:625 om fördelningen av resurser till kommunalvuxenutbildning har frågat mig om jag är bereddalt medverka till atl åsladkomma en starkare behovsstyrning när del gällerfördelning av resurser till vuxenutbildning. Det ankommer på att handlägga frågor omfördelning av limramarna för vuxenulbildning mellan länen. Regeringenhar ulfärdal föreskrifter i förordningen (1987:736) om timramar för kommunalutbildning för vuxna. skall vid fördelningen ta hänsyn tillatl länen har olika behov av undervisningslimmar beroende pä sådana faklorersom utbildningsnivå, arbdsmarknadsförhållanden och näringsliv. har diskuterat frågan om fördelning pälänsramar. Utskottet (UbU17) konstaterade därvid att dessa frågor handläggs avskolöverstyrelsen saml all i sina två senaste anslagsframställningarutförligt har redovisat de krilerier som legal till grund förskolöverstyrelsens fördelningsbeslut inför budgetåren 1987/88 och 1988/89.Utskottet framhöll vikten av atl även i fortsättningen vid Om momsbefrielse för laltidningsversion avfackförbundstidning fördelningenbeaktar de fastställda kriterierna. Jag har tagit del av den fördelning som skolöverstyrelsenhar gjorl och är för dagen inte beredd atl föreslå någon ändring i gällandeföreskrifler. 63 (): Jag ber all få tacka statsrådet för svaretpå min fråga. I årets budgetproposition påpekas att efterfrågan påundervisningslimmar för vuxenutbildning väsenlligl överstiger dentillgängliga resursramen. Delta är naturligtvis sanl.