prot · GC0912 · 1988-12-31 00:00:00 — Det sfär i regeringsformen: "Denoffentliga makfen utövas under lagarna." Sä skall det vara - och så är detnaturligtvis. Det tycker de flesta. Det trodde jag också - till för tre årsedan. Då, en regnig dag, började kommunens arbetare såga nedträd i en skogsbacke nära den plats där jag bor. Där skulle eft stort kontorshusbyggas. Jag visste aff byggnadslovet var överklagat, och ändå började man röja. Folk i trakten ställde sig i vägen för arbetsmaskinerna, iett försök att förhindra aft kommunen begick ett lagbrott. Juridiska experterhade sagt till oss aft beslutet om byggnadslov och dispens frän stadsplan varfattat på olovlig grund. Vi överklagade till , fill kammarrätten ochtill regeringen. Vi fick svaret atf vi infe hade med saken aft göra - vi hadeinte rätt atf klaga. Det fanns ingen laglig möjlighet för oss aff fä sakfråganprövad i domstol - vi kunde inte fä fastställt om beslutet var rätt eller fel.Kravallpolis kom med hjälmar, hund och staket. Makten körde bort oss med hjälpav polis, och huset byggdes. Jag blev så fruktansvärt besviken på . Mina grannarkände på samma sätt, och ingen som var med där kommer någonsin atf varadensamma igen, atf vara trosviss igen. Jag minns ögonen på en gammal man, när han travade av ochan utanför kravallstaketet - förtvivlad och kränkt. Han var och sviken avsitt fosterland. Men han lät sig infe knäckas. Vi har båda tagit upp kampen.Han kramar träd i ,och jag står här. väl fallit från mina ögon har jag förstått att detta inte var någotenstaka övertramp av makten. Bara några exempel: Saabfabrikeni skulle inte kunna byggas om man brytt sig om att följanaturresurslagen. Turernakring kolkraftverket vid Vårtan är ökända - men beslut är beslut, oavsett hurdet har kommit till. Beslutetatt bygga motorvägen mellan och har många konstigainslag. Harregeringen verkligen rätt att fatta beslut om en väg utan att ha riksdagensuppdrag? Det är kanske rent av sak? Är de ekonomiskakalkylerna som de skall vara? Varförhar man inte prövat planerna på en motorväg enligt väglagen. Miljöskyddslagen,naturresurslagen, vattenlagen, ädelskogslagen? Det finns de som säger attbeslutet strider mot alla dessa lagar. Regeringsrättenoch skall visserligen pröva saken, men vägen hållerredan på att byggas och naturen skövlas. Blir det mot förmodan en fäUande dom,är det för sent att återställa skadan. Erfarenheten visar också att domstolarnai sådana här mål ofta tycks ta polifiska hänsyn. Det är nästan helt riskfrittför makten att kringgå lagen. Ettannat exempel på hur de mäktiga kan sUngra sig undan kan jag hämta frånGöteborg. Jagär förtroendevald kommunrevisor . Vi revisorer skallinte bara granska räkenskaper utan också kontrollera aft förvaltning och beslutskett enligt lag, författning och andra bestämmelser. Men det gör vi infesärskilt ofta. En kollega, en folkpartist, och jag granskade emeUertid turernakring försäljningen av ett gymnasium. Vi upptäckte att kommunens nämnder ochfullmäktige fått felaktiga och vilseledande beslutsunderlag, det mesta pekadepå att det var avsiktligt. Vi påtalade detta. Det väckte tydlig irritation hosberörda parter. Berörda partier, de två största, vill nu minska antaletordinarie revisorer från 25 fill 7, På sä sätt skall man fä en bättre överblicköver verksamheten och kunna planera bättre, säger man. En bieffekt blir att tvåobekväma revisorer infe får plats. Det är bra, eller hur? Samhälletbehöver starka självständiga organ, som med saklighet och opartiskhet granskarmyndigheter och politiska beslutsorgan. Det måste finnas en plikt att riva uppbeslut, som fattats på ett sätt som strider mot gällande lag. Fleraförslag med den målsättningen har diskuterats med anledning av röran iPalmeutredningen och omkring den: en författningsdomstol, ett förstärkt ochsjälvständigt KU. Det nämns också fler metoder. Atthitta på nya tekniska eller organisatoriska lösningar eller atf stifta nyalagar hjälper inte, om viljan att respektera de lagar vi har inte finns hosmänniskorna i land. Till människorna räknar jag oss polifiker. Ettkommunalråd i , , har sagt apropå beslutet om attbygga motorvägen i : I den exceptionella situation som hamnathinner man inte med hela demokratiproeessen utan måste fatta snabba beslut. Enligt detta kommunalrådär det rikfigt och försvarbart aff åsidosätta rätt och demokrati när en starkintressent, i det här fallet , så begär. Itisdags kväll visades här i en film om motorvägsbygget. En riksdagsman från sade till trädkramarna aff de gjorde fel iatt protestera, eftersom vägbeslutet är fattat av dem som är demokratisktlegitimerade att föra talan och fatta beslut - regeringen. Av den anledningenär beslutet oantastligt och måste respekteras. Dåpåpekade jag att om beslutet i sig är lagstridigt, så hjälper det infe aff detär fattat av regeringen, eftersom makten enligt grundlagen skall utövas underlagarna. Dåblev en annan kamrat i bänkarna mycket upprörd. Hon tyckte aff det var oerhörtatt en parlamentariker, dvs. jag, ifrågasatte laglighefen i eft beslut somregeringen hade fattat. Beslut som regeringen fattar följer lagen -punkt -slut. Jagär ganska illa till mods över att upptäcka att infe ens ledamöter av vet att beslut inte bara skall fatfas av rätt politisktorgan eller myndighet utan också måste följa de lagar som ledamöterna självavarit med om att stifta. Deär inte konstigt att allt fler människor har blivit alltmer skeptiska tillpoUtiker och myndigheter. Det är inte konstigt att protesterna blir allt fler.Människorna ser olikheten inför lagen och förlorar därför alltmer respekten förmakthavarna. Detär vårt, allas vårt, ansvar att med all vår kraft och all vår förmåga värna omrättssamhället. Miljöpartietvill att fel och försummelse inom den offenfliga förvaltningen skall rättastill och att åtgärderna skall redovisas offenfligt. Jag hoppas atf alla hjälpertill att behåUa och återställa rättsstaten. Det är grundläggande för vårdemokrati. 213 (): Jag tänker nu ta kammarens tid i anspråk genom att talaöver ämnet Våldet i samhället. Våldhar säkert funnits i aUa tider, men tyvärr tycks våldet öka i omfattning ochtyvärr tycks det också bli råare. Förnågon vecka sedan ställde en kvällstidning en fråga till några personer: Är durädd för att gå på ? Tidningenpåstod att var tionde stockholmare har varit utsatt för våld eller hot underdet . Svaren bekräftade att många är rädda atf gä ut, särskiltefter mörkrets inbrott. Det är mycket allvarligt, och så kan vi givetvis intevara nöjda med att ha det i vårt fina land. Våldetdrabbar också ojämUkt. Jag tänker på de äldre i samhället, som efter arbete ochsUt behöver känna sig fria och göra saker som de inte har hunnit med tidigare.Nog är det grymt om inte de skall kunna gå ut och röra sig fritt av rädsla föratt bli utsatta för våld och hot. Jagtänker också på alla kvinnor som inte vågar vara med i kvällsaktiviteter avolika slag, därför att de inte själva förs ta sig hem till sin bostad eftermörkrets inbrott. Och nog skall väl vem som helst, oavsett kön, ung ellergammal, våga ta sig en runda i motionsspåret utan att behöva känna sig hotadtill liv och lem. Den som varit med om en sådan här upplevelse lever kvar ikänslan av skräck under lång fid, kanske för all framfid och är därmed märktför livet. Dess värre kan också kretsen öka genom att närstående personer kanfå liknande känsla inför det meningslösa våldet. Häromkvällen hörde jag i en radiointervju en anhörig tilleft av mordoffren i , Atf höra hennes berättelse om sorg och förtvivlanvar en omskakande upplevelse. Genom en incident har jag lättare attsätta mig in i hur de drabbade kan känna det efter den här typen av händelser ilivet. Varför har det blivit så här, och vad skall man göra föratt förbättra situationen? Hur en människa blir som vuxen beror till mycket stor delpå vad hon har fått sig till del i livet. Här blir det naturligt att tänka på den våldsvideo sommånga av våra ungdomar matas med från tidiga år. De flesta av oss föräldrar harinte sett och skulle knappast, vågar jag säga, våga se de ruskigheter somsamvetslösa människor framställt. Ingen kan inbilla mig att någon, specieUtinte unga människor, kan förbli oberörda av att se dessa videofilmer där våldetförhärligas. En tidning skrev att "färre barn ser våldpå video". Det visar en ny undersökning. Det är glädjande nog något i rättriktning men räcker inte till. En annan företeelse är de dataspel som finns och som harstor spridning. Där kan man själv påverka skeendet, t.ex, genom atf skjutaihjäl så många som möjligt eller avrätta människor på annat sätt. Gärnaframställs de personerna som man avrättar som fillhörande en annan ras. Vem som helst kan räkna ut vilken människosyn de får somofta, kanske dagUgen, ser på allt detta, I det parti jag fiUhör brukar vi sjunga på våra möten"människovärdet vi fordra fillbaka", och i det här sammanhangettycker jag aft det är rätt aft kräva människovärdet fiUbaka, Den människa som man tycker har samma värde som man själv,den utövar man infe våld mot. Vad skallvi då göra? Det är den viktiga frågan. För det första har vi alla ansvar för utvecklingen, somföräldrar, lärare och över huvud taget som medmänniskor, men vi poUtiker fårinte backa ur det ansvar som vi har som beslutsfattare på oUka nivåer. Helt klart måste det tas radikala grepp för att stoppa dengiftflod som väller fram i form av våldsvideo, dataspel och våldslitteratur.Det går inte att bara skylla på tekniska svårigheter, och ingen behöver bugasig för de personer som står för den moraliska nedrustningen. Bland beslutsfattarna i samhället står regeringen högstupp. Efter höstens val har vi, som bekant, en ny justitieminister och en nyungdomsminister, båda är kvinnor. Inte minst därför tror jag att båda kännerextra starkt för att vara med och skapa ett "mjukare" samhälle, utanvåld och förnedring. vill jag påpeka aft vi socialdemokrater skallsatsa 300 milj. kr. extra på kulturen . Det är avstörsta vikt atf en del av dessa pengar går till barn- och i-ngdomskultur somen motvikt till de tidigare beskrivna avarterna. 1988/89:1220 oktober 1988 Det är också av vikt att dessa insatser som skallgöras går ut över hela landet, inte minst till storstäderna där kanske ändåinsatserna behövs bäst. Det nu sagda var något om de problem vi har med väldet i samhället, menockså något om vilka möjligheter som finns atf rätta till det som gått snett. Metodernaoch förslagen till åtgärder kan säkert variera, men om de är äriigt menade äralla lika välkomna. 43§ Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas vid morgondagenssammanträde. 44§ Anmäldes och bordlades Propositionerna 1988/89:19om godkännande av internationella gummiavtal 1988/89:28 om ändring ibeskattningen av bingospel 1988/89:35 om godkännande av överenskommelse omupprättande av en nordisk utvecklingsfond för förmånlig kreditgivning tillu-länder 45 § Meddelande ominterpellationer Meddelades att följandeinterpellafioner framställts 1988/89:28av () fill arbetsmarknadsministern om ökat löntagarinflytandeinom gruvnäringen: I årets valrörelse var ett av de socialdemokratiskavallöftena att inbjuda arbetsmarknadens parter fill en arbetsmiljökommissionför aff vidta åtgärder mot de 400 000 farligaste arbetena. Det är glädjande aftkonstatera atf den socialdemokratiska regeringen i årets regeringsförklaringföljer upp defta vallöfte. Mångaarbeten inom gruvnäringen tillhör otvivelaktigt de 400 000 farligastearbetena. Det hänger samman med såväl de stora riskerna för arbetsolyckor somskador orsakade av förslitningar och utsatthet för ohälsosam luff på grund avavgaser, stoftpartiklar, gruvgaser och radon. Man får inte heller glömma bortatt underjordsarbete i gruvor i många fall innebär ett psykiskt påfrestandeensamarbete. Attunderjordsarbete är mycket krävande avspeglar sig bl,a. i det faktum att det ärovanligt att man arbetar under jord . Därefter måste de flestaarbetare omplaceras till andra och mindre utsatta arbeten, vilket oftast ocksåinnebär lägre arbetsinkomster med de problem defta för med sig. Det är ocksåett faktum att det råder en överdödUghet bland underjordsarbetare inomgruvnäringen. Denna överdödUghet kan i första hand hänföras till exponering avhöga halter av radon som leder till ökad förekomst av lungcancer. Motbakgrund av detta är det ett berättigat krav atf gruvarbetarna skall omfattas av den särskilda semesferlagen i likhet med andra grupper som är sysselsatta i radiologiskt arbete. Detta krav har framställts till regeringenoch är, vad jag vet, föremål för utredning. ' Påkort sikt är det nödvändigt att komma till rätta med riskerna inom ramen förden arbetsorganisation och den gruvbrytningsteknik som vi har. Med desvårigheter som finns atf rekrytera nya gruvarbetare torde det dock varanödvändigt att på gå över till andra brytningsmetoder där riskernai arbetsmiljön bUr mindre. Dethar visat sig att den vanligaste orsaken fill konflikter mellanlöntagare och arbetsgivare i gruvnäringen har gällt hur man skall lösa olikaarbetsmiljöproblem, Löntagarinflytandet måste på oUka sätt stärkas på dettaområde. Mot bakgrund av detanförda vill jag ställa följande fråga: På vilket sätt avser arbetsmarknadsministern att iden kommande arbetsmiljökommissionen beakta behovet av ett stärktlöntagarinflytande för att lösa de särskilda arbetsmiljöproblem som finns inomgruvnäringen? 1988/89:29 av () till bostadsministern om hälsoriskerna med läckande skorstenar: När energiförsörjningen förändras i ett hus så attoljeförbränningen ersätts av el eller fjärrvärme, kommer också helaluftflödesbilden att förändras i byggnaden, Iett äldre hus med oljeeldning svarar skorstensstocken för den ventilation somfinns i huset. Den varma skorstenen suger uf luft, och frisk luft tas in viaventiler eller "springor" i ytterväggarna. En varm skorstensstock medventilationskanaler fungerar således som ett frånluftsaggregat. Närskorstenen är varm försvinner också den termiska kraften och luftenkan inte längre dras ut genom ventilationskanalerna. Ofta ersätter man då dennaventilation med mekanisk frånluff för att behålla luffväxlingen i lägenheterna.Risken är då stor att luften går motsatt väg än tänkt. Luft tränger in ilägenheterna via skorstenen. Detta kan innebära stora problem förinomhusluffens kvalitet. Skorstenarna innehåller sot, mögel oeh mängder avbakterier som kan tränga in i lägenheterna och göra de boende sjuka. Enutredning visar att över hälften av storstädernas skorstenar läcker som såll ochi många fall förorsakar starkt försämrat inomhusklimat. Trotsatt läget i vissa fall är katastrofalt tystas problemen ner. Fastighetsägarnaanser ofta att det är för dyrt att åtgärda läckande skorstenar, och mångahyresgäster är ovetande om orsakerna till bristerna i inomhuskli-matet, Allaskorstenar som inte används borde stå under ständig kontroll, krävs baraatt imkanalerna rengörs . Därför rensas skorstenar utan särskildfunktion aldrig. Gamlaläckande skorstenar är ett stort hälsoproblem, särskilt i våra storstäder. Med hänvisning till vadovan anförts vill jag fråga.bostadsministern: Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för attsnabbt komma fill rätta med de hälsorisker som gamla läckande skorstenar utgör? 1988/89:12 46 § Meddelande om frågor Meddelandeom frågor Meddelades att följande frågor framställts 1988/89:128av () till finansministern om den kommunala sektorns expansion: uppvisade den kommunalakonsumtionen en tillväxttakt på meUan 2 och , medan motsvarande ökningberäknades till , Den kommunala konsumtionen uppvisar således underinnevarande år minst en fördubblad ökningstakt mot föregående år. Dennautveckling går parallellt med en sysselsättningsökning med ca 15 000 personer,eller beräknat som totalt antal arbetande fimmar ; allt enligt KI:shöstrapport. kännetecknas svensk ekonomi av tendenser tillöverhettning. Med anledning härav berjag att få ställa följande fråga till finansministern: Avser finansministern att vidta åtgärder för atfdämpa den kommunala sektorns snabba expansion? 19888/89:129av KjeU () fill finansministern om kompensationen för slopadutbobeskattning: beslöt i bl.a.förenklingssyfte omfattande förändringar i den kommunala beskattningen.Huvudpunkterna i reformen var atf den kommunala garanfibeskattningen ochutbobeskattningen av fysiska personer skaU slopas fr,o.m. Förde kommuner som ingår i skatfeutjämningssystemet har viss kompensation utgåtti samband med förskottsutbetalningen. Vid slutavräkningen utgår dock ingenkompensation. Enligt uppgifter från har vid utdelning avextra skatteutjämningsbidrag de kommuner som förlorat mer än på denslopade utbotaxeringen m.m. erhållit extra skatteutjämningsbidrag. Det ärytterligare ett antal kommuner som förlorat ett relativt stort skatteunderlagpå reformen, men som infe erhållit något extra skatteutjämningsbidrag. Detta äroftast kommuner med låg egen skattekraft. Med hänvisning fillovanstående är min fråga fill finansministern: Är regeringen villig att inför nästa årstilldelning av extra skatteutjämningsbidrag även tilldela de kommuner, somförlorat på grund av beslutade reformer, extra bidrag? 47 § Kammaren åtskildes . Förteckningöver talare Prot. (Siffrorna avser sida iprotokollet) 1988/89:12 Förste vice talmannen 55,85 , , statsråd99, 100 , () 155,160, 162 , , i (m) 66 Brunander, () 40,51, 54, 63 , (vpk) 108,113, 130, 133 , () 85 , ,försvarsminister 63, 64, 66 , () 166 , (vpk) 83,84, 106, 107 , , miljö- ochenergiminister 72,73,74,75,76,77,78,79,80,81, 82,83, 84, 86, 87, 88, 89, 90, 91 , () 78, 79, 80 ,, finansminister 67 , () 172 , () 45,50, 55, 93, 94 Godin, () 99, 100, 101 , (vpk) 70, 71Hasselström Nyvall, () 72, 73, 74 Hegeland, () 134 , ,jordbruksminister 48, 52, 55, 92, 93, 94, 95 Husing, () 75 ,() 21, 27, 32 , Margö (vpk) 14, 18, 20, 28, 32 ,() 147, 158, 161 Jennehag, (vpk) 95, 96 , ,civilminister 23, 29, 33 , () 60, 119, 122, 130, 133Johansson, (vpk) 150, 155 Kjörnsberg, () 123, 131, 134 ,() 97, 98 , () 11, 18, 20, 28, 31 , ()69 , () 104 , , statsråd96, 97, 98, 163, 164, 166. Lorentzon, () 34, 49, 54 , Bo (m) 56, 112, 113, 118, 121, 128, 132 Lyngå, () 139 , () 76, 77, 88 , , industriminister 68, 69, 70, 71 , () 104 Orring, () 68, 69, 70 Pohanka, () 170 , () 38, 51 179 Roxbergh, () 16, 19, 21 1988/89:12 ,() 169 , () 65,113, 119, 122, 129, 132 , (vpk) 80,81, 82 , () 152,155 , () 142,158, 161 Tammenoksa, () 89,90 Tarschys, () 145,159, 161, 164, 165 , ,arbetsmarknadsminister 101, 102, 103 ThoUander, () 174 Thurdin, () 107,117, 121, 127, 133 , ,förste vice talman (m) 7, 26, 30 , () 67 , ,statsråd 104, 105, 106 , () 4 , ()91, 102, 103 , (vpk) 43,52, 86, 87, 88 180 gotab Stockholm1988 16264