prot · GC0967 · 1988-12-31 00:00:00 — frågan, även när jag som ansvarig för grundskolanhade anledning att fundera över lärarutbildningen och läraruppgiftens utförandei skolan. Jag har dä kunnat konstatera att med den tydliga signal som gestill elever pä treårig linje, att lärarutbildning och läraryrket är enmeningsfull utbildning och ett meningsfullt yrke för den som har gått treåriglinje, har vi förutsättningar att få en mycket god rekrytering till den nyalärarutbildningen. Av det skälet har universitets- och högskoleämbetet fåttextra slantar för att informera om denna mycket goda utbildning som kan gestill dem som har skaffat sig de rikfiga förkunskaperna. 11ULF (): Statsrådet gör ett stort nummer av att jagskulle ha sagt att eleverna i den svenska skolan inte klarar av att räkna, attskolan är usel, osv. Det är klart att lyssnar man på samma sätt som en högpotentat läser , kan man alltid dra den slutsatsen. Men vad jag dristademig till var alt göra en enkel analys av varför vi nu kanske har färre sökandetill lärarutbildningen. Utbildningen till ämneslärare, som finns påhögstadiet, tas bort med det nya systemet. En stor grupp ungdomar, som kanskevill syssla med ett fåtal ämnen inom högstadiet eller gymnasiet, plockas därmedundan från lärarutbildningen. Det var det jag försökte förklara, och det gjordejag kanske dåligt, men jag konstaterar att statsrådet inte alls berör den storafrågan hur man skall klara av att rekrytera lärare . Utbildningsministern går inte i svaromål på UHÄ:s signalerom att vi behöver uppåt 4 500 elevplatser för att klara rekryteringen avlärare inför 90-talet. Om det säger han inte ett endaste ord. Han säger inteheller ett endasteord om vad man tänker göra för att avskaffa den brist pä lärare som råder . Sedan har jag väldigt svårt att förstå att man över huvudtaget kan fundera på att den som går på en utbildning kan fåkompletteringsutbilda sig i de ämnen som han just läser. Jag tycker att detborde vara ett självklart krav att kompletteringsutbildningen skall vara klarinnan lärarutbildningen påbörjas. Det stämmer att UHÄ anordnade en kompletteringsutbildningföre intagningen . Men det intressanta är, och det kan man se avstatsrådets företrädares svar, att 46 elever gick på denna. Resten av de 291som inte var behöriga gick och kompletteringsläste . Och det har ju fuskats med detta - det går inte att stickaunder stol med det. Vi hade i utbildningsutskottet för nägon vecka sedanrepresentanter från UHÄ, och de uppgav att så var fallet. Kommerutbildningsministern att till höstens intagning se till att de som påbörjarutbildningen först har klarat av sin kompletteringsutbildning? Jo, , jag har svarat på frågan. Denrekrytering som vi skall göra av lärare skall vi göra med stöd avden signal som ges till dem som går den treåriga gymnasielinjen om vad somkrävs för att komma in på lärarhögskolorna, vilka förutsättningar som gällerför att man skall kunna följa utbildningen där. Det åren mycket tydlig signaloch faktiskt ett mycket viktigt rekryteringsinstrument. Att lyfta fram en lärarutbildning som är utformad för dengrundskola vi har är också ett viktigt instrument för att ge en meningsfullrekrytering. När jag kritiserade för hans synpunkter päskolan, var det mot bakgrund av att han beskrev eleverna som i huvudsakalldeles inkapabla att följa någon forrn av kvalificerad undervisning, när dekommer till . Problemet är naturligtvis inte så dramatiskt som det. Jag tror att han har låtit förleda sig av att han egentligen skullevilja lägga fram förslag om en helt annan lärarutbildning och avskaffa denlärarutbildning vi har. Det är troligen detta som är kärnan i hans diskussionpä den här punkten. Men parfivänner i har underföregående år, i samband med att vi fastställde tjänsteorganisationen, uttalatatt moderata samlingspartiet accepterar den grundskollärarutbildning vi nu har.Då reduceras genast problemet till att vara ett problem under ett eller ,när den nya utbildningen sätts i gäng. 13 (): Statsrådet säger i sitt svar att den härmiljonen som universitets- och högskoleämbetet har fått skall användas tillkraftfulla åtgärder för att informera sökande till lärarutbildningen. Jag troratt man får gå litet längre än så. Som jag sade fidigare, finns den stora bristen inommatematiken och de naturorienterande ämnena, och det underlag som finnsexempelvis pä den naturvetenskapliga linjen i gymnasieskolan räcker inte till.Då måste man välbörja använda pengarna till att fä fler sökande fill de naturvetenskapligalinjerna och sedan framför allt fill att höja statusen hos läraryrket, så får ungdomar som söker till lärarutbildningen. Risken är annars överhängande att vi inför 90-taletåterigen kommer att få klassrum där katedern är tom eller där det arbetarlärare som inte är behöriga att undervisa. Det är väl ändå inte denutvecklingen som vi skall sträva efter. Sedan tror jag visst att det finns icke behöriga som ärkapabla att söka till utbildningen. Men den fråga jag ställde var: Är detrimligt att man som man läser ett ämne inte är behörig för detta utanfår kompletteringsläsa? Jag kan inte med bästa förstånd inse att detta ärvettigt. Jag tycker att statsrådet bör ta tag i detta och se fill attkompletteringsutbildningen är klar innan man börjar sin lärarutbildning, därföratt det har fuskats inom,det här området. Jag har en känsla av att man litet grand i panik harantagit så pass många sökande med hjälp av dispenser. Nästan hälften avplatserna inom utbildningen skulle annars blivit obesatta. Det hade varitingenting annat än ett rent fiasko. När det gäller frågan om ramar osv. och vad moderatasamlingspartiet har sagt, är det självklart att när majoriteten i riksdagenfattar ett beslut, som vi i och för sig inte accepterar, mäste man ändå göradet bästa av ett förslag sä att resultatet blir något så när bra. Om så intevar fallet skulle vi över huvud taget inte ta något ansvar. Jag vill till på en punkt göra ettförtydligande och ett instämmande. har naturligtvis alldeles rätt närhan påpekar att man inte hur som helst kan bedriva kompletterande studierparallellt med att man följer undervisningen i samma ämnen. Det kommer ifortsättningen att ges sådana riktlinjer. Däremot kan män, även om man läserett ämne, fä möjlighet att göra viss komplettering på etl antal punkter. Mankan i det stycket inte ha en idiotregel. Huvudregeln skall i fortsättningenvara att man förutom i sådana fall där man på grund av avsaknad av behörighetformellt läser in exempelvis en matematikkurs inte skall kunna kombinera enkompletteringsutbildning med en garanterad plats i fortsatt utbildning. Pä denpunkten kan vi vara alldeles överens. vice talmannen anmälde attUlf anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare inlägg. 4 § Föredrogs och hänvisades 1988/89:84till socialutskottet 5 §Anmäldes och bordlades Motionerna medanledning av prop. 1988/89:67 om sekretessfrågor inom undervisningsväsendetm.m. 1988/89:K5 av m.fl. (vpk) 1988/89:K6 av m.fl.(fp) 1988/89:K7av och (båda fp) 1988/89:K8 av BengtKindbom m.fl. (c) 1988/89:K9 av () 6 § Meddelande om interpellation Meddelades att följande interpellation framställts 1988/89:127av () till statsrådet om ekonomiskt stöd åt deirakiska kurderna i : Sedan snart befinner sig37 000 irakiska kurder i flyktingläger i sydöstra . De tvingades flyhals över huvud när den irakiska armén inriktade alla sina krafter på att mördaden kurdiska befolkningen strax efter att det blev eldupphör mellan ochIrak. Byarna i irakiska tömdes på sin befolkning . Många dog direkt av eldstrider eller anfall med kemiska vapen. Andralyckades fly över gränsen till södra eller till . Åter andra hannaldrig över. De lever nu i fångläger i . Många tros ha dödats. Efter någon tvekan beslöt sig för att ta emot deirakiska kurderna. De har inkvarterats i nu tre flyktingläger av skiftandekvalitet, instängda bakom taggtråd och kulsprutebeväpnade vakter. De åtnjuteringen flyktingstatus i eftersom har en geografisk reservationtill som innebär att utomeuropeiska medborgare perdefinition inte betraktas som flyktingar i . Därför har UNHCR intetillätits spela någon roll i lägren, och flera frivilliga humanitäraorganisationer har dessutom förvägrats komma in i lägren med materiell hjälp. Trångboddheten är oerhörd. Kylan i alla lägren ärsvårbemästrad eftersom de ofta inte får tillräckligt med bränsle. 1 detnordligaste av lägren. Mus, är bostäderna utdömda som människovärdiga bostäder.Den upp till 30 minusgradiga vintervinden viner in genom bristfälligt tätadefönster och dörrar. Flertalet flyktingar har förkylningar ellerlunginflammationer. Maten är enformig med mycket litet protein och grönsaker.Många flyktingar har inte räd att köpa kokgas, vilket de måste göra i lägret iDiyarbakir för sina egna pengar. Barnen har inte tillräckligt med varma kläder,och i den stränga kylan vistas de ute med bara tunnagummigaloscher på fötterna. 1 ett av lägren bor flyktingarna i tält. Där är desanitära förhållandena svära, och de vanligaste hälsoproblemen är tarmsjukdomaroch diarré. blir tältlägret i omöjligt att bo i. 1 de nu pågående diskussionerna i om eninternationell hjälpinsats diskuterar ett flertal västländer, däriblandSverige, tillsammans méd UNHCR och om hur denna hjälpinsats kanutformas. Det är uppenbart att inte förmår att ensamt ge de irakiskakurderna en människovärdig tillvaro i exil utan internationellt stöd. Samtidigtmåste sägas att gjort en insats som kanske inte så många andra länderkunnat ta efter. Bromsklossen för internationellt stöd är huvudsakligen denturkiska regeringen, som vägrat ge UNHCR en framträdande roll. Ett svensktbidrag till flyktingarna måste självfallet kanaliseras via UNHCR. En annanväsentlig punkt är de svenska frivilligorganisationernas möjligheter att kommain i lägren med hjälpinsatser, vilka likaså varit blockerade. En tredje punktdär kan och bör göra en insats för mottagandet av en kvot flyktingarför "resettlement" i . För att komma bort frän de lästa positioner som under helavintern rått i diskussionerna mellan och övriga parter bör kanskeövervägas att tydligare än tidigare synliggöra biståndsvilja tilldessa 37 000 utblottade irakiska kurder. Det mäste bli ett slut på nuhalvärslånga prestigekamp som enbart drabbar de flyktingar som redan fått utståalldeles för mycket. Mot dennabakgrund vill jag fråga invandrarministern följande. Är regeringenberedd att gå in med substantiellt ekonomiskt stöd till deirakiska kurderna i flyktinglägren i ? Vilkaansträngningar har regeringen gjort för att de låsta positionerna iöverläggningarna med skall upphöra? Är regeringenberedd att , som en signal till , utfästa sig om ett bidrag tilllägren - förutsatt att detta kanaliseras via UNHCR? Är regeringenberedd att ta emot ett antal irakiska kurder inom ramen för flyktingkvoten,förutsatt att detta kan ske i samarbete med UNHCR? Vilka insatserhar regeringen gjort för att underlätta för humanitära organisationer att nåfram till flyktinglägren med hjälp? 7 § Meddelande om fråga Meddelades att följande fråga framställts 1988/89:461av () till civilministern om åtgärder för alt tryggadagligvaruhandeln: Under de senaste två decenniernahar antalet dagligvarubutiker minskat på ett drastiskt sätt här i vårt land.Omkring 1960 fanns det ca 30 000 butiker, och är antalet nere i ca 8 000. Det är i huvudsak stormarknader och servicebufiker som harökat kraftigt, medan livsmedelsbutikerna varit de stora förlorarna. Till densenare kategorin hänförs då även lanthandlar. Enligtrapporter som publicerats i pressen kommer cirkahälften av våra kvarvarande dagligvarubufiker att slås ut fram till år 2000.Strukturomvandlingen skulle bli hårdast i glesbygd, vilket skulle varaförödande för vår landsbygdsutveckling. Av rapporten framgår att den skulleäven drabba många andra bufiker med en omsättning under 15 miljoner . Med hänvisning tillovanstående är min fråga till statsrådet: Vad avser regeringen vidta för åtgärder för attförhindra en omfattande utslagning av våra dagligvarubutiker? 8§ Kammaren åtskildes .