prot · GC099 · 1988-12-31 00:00:00 — Defta var den viktiga och intressantaföljden och resultatet av de borgerliga regeringsåren, såsom de kunde avläsasnär vi fog över. För oss gällde det att försöka vända denna nedåtgåendeutveckling. Det fick man göra dels genom att sätta in insatser päombyggnadsområdet, dels genorn atf successivt öka bostadsbyggandet.. kommer vi i atf sammanlagt ha färdigställt ungefär 210000 nya lägenheter. Om man till dem lägger de 40 000 tomma, som var arvet efterBirgit , innebär det att i runt tal en kvartsmiljon nya bostäder har ställts fill bostadsmarknadens förfogande. Dettabetyder i medeltal 40 000 lägenheter . Vikommer atf fortsätta ansträngningarna för att på olika sätt stimulerabostadsbyggandet. Jag har sagt i ett tidigare frågesvar här att det kanbetyda att vi får styra över resurser från annat byggande till bostadsbyggande.Vi tycker nämligen att det är mycket väsentligt att komma till rätta medbostadsbristen. Det kan vi bara göra om vi får ordentlig fart på byggandet. Anf.92 (): Det intressanta är ju det löfte som gavs valrörelse då manmed den kännedom man hade om situafionen lovade att man skulle ökamed 5 000 lägenheter upp till 47 000 lägenheter. Nuförsöker att fillgodoräkna sig dels det byggande som ägt mm underde sex åren, dels de 40 000 tomma lägenheter som försvunnit och säger att dettillförts 40 000 lägenheter . Ministernfår gärna fillgodoräkna sig de tomma lägenheterna. Det betyder i varje fall affman har legat under den tillförsel som skedde underde borgerliga åren. Det intressanta är detlöfte som gavs och som har svikits fullt ut. Jagfick inte något svar på min fråga, den som de bostadslösa nu ställer sig: NärskaU de få ett eget fast kontrakt? Vad har bostadsminisfern för svar aff gedem? Mankan inte hänvisa till atf kommunerna har ansvaret, som det brukar heta. Vadsocialdemokraterna gjort är ju aff regeringen gav ett löfte centralt för helaSverige. Det vi lovade i valrörelsen varinte i första hand aff öka nyprodukfionen av bosfäder. Målet måste i ställetvara att söka stoppa den nedgång som man då kunde registrera. Det var vad visade i valrörelsen, och nog har vi stoppat nedgången, nog har vi vänt den posifiv utveckling. Vi kommer aff fortsätta våra ansträngningar aff ökabostadsbyggandet på ett sådant sätt aff vi kan lösa den akuta bristsituationsom finns i många av kommuner. Det kommer vi atf kunna göra om vi kanfortsätta atf driva en ekonomisk polifik som är så framgångsrik som den vi haftunder de gångna åren. Den har gjort att människor ånyo har möjlighet attefterfråga en bostad. Det är det första och vikfigaste kriteriet för atf manskall kunna öka byggandet. Det är dessa insatser för ett intensifieratbostadsbyggande som vi skall fortsätta. Då har människor anledning att seframtiden an med tillförsikt också på bostadsområdet. 94 (): Jag noterar aff bostadsminisfern inte vill ge något svar pä min frågaoch fill de bostadslösa. Vi får hoppas att det är slut på denna typ av löftenifrån socialdemokraterna. UlfLönnqvist vet ju att det är bara dumheter som han säger. Han talar mot bättrevetande när han säger att socialdemokraterna i valrörelsen skulle ha sagtatt de skulle hejda nedgången och att de sedan har brufit den. Delovade 5 000 fler lägenheter . Vad som hände var aff byggandet gickned drastiskt från 42 000 till 37 000, sedan ned fill 34 000 och därefter nedtill 27 000, varefter det vände. Överläggningenvar härmed avslutad. 26 § Svar påfrågorna 1988/89:20 och 62 om marinekologisk forskning rörande har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd vidta för atttillmötesgå kraven på att den marinekologiska forskningen skall få finnas kvarvid i . har frågat miljö-ochenergiministern hur frågan om ett havslaboraforium i södra utreds.Frågan har överlämnats fill mig för besvarande. Regeringenuppdrog åt universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) attlämna förslag fill hur ett sysfem med baslaboratorier för marinnaturvetenskaplig forskning i landet skulle organiseras. Regeringen uppdrogockså att i samband härmed beakta vad jordbruksutskottet vidbehandling av propositionen om miljöpolitiken inför 1990-falef anfört om bl. a.den forskningens resurser. UHÄ har ännu infe redovisat detta uppdrag.Något förslag om att den marinekologiska forskningen i skall läggas nedföreligger således inte i . Av naturliga skäl har UHÄheller inte redovisat något förslag med anledning av det riksdagsbeslut somSven-Olof hänvisar till. Jag har därför ännu infe haft anledning attfa ställning fill de frågor som och tar upp.Enligt vad jag inhämtat kommer UHÄ;s förslag att föreUgga . Medhänsyn till miljösituationen i haven är marinekologisk forskning ett mycketvikfigt forskningsområde. Därför är det angeläget att finna en organisafion sompå bästa sätt utgör ett stöd för verksamheten. Det är med detta somutgångspunkt som vi kommer atf behandla och fa ställning fill UHÄ:s kommandeförslag. Anf.96 (vpk): Jag får börjamed att tacka utbildningsministern för svaret. Detär rikfigt att det inte finns något förslag om atf lägga ned denmarinekologiska forskningen vid . Problemet är att marinekologini inte berörs i UHÄ:s utredning om insfifuf, men den berörs avdenna utredning. Utredningen talar om satsning på fre institut iSverige: i , och , anknutna till universiteten där. Denforskning och undervisning som bedrivits vid nämns bara iförbifarten på ett ställe där det sägs att man möjligtvis skall kunna utnyttjade kunskaper och erfarenheter som finns i . Dettahar av flera skäl väckt oro i . Den marinekologiska forskningen arbetar därmed små resurser. Den är till externfinansierad, och den lever i lånadelokaler. Manräknar med att om satsningarna görs vid dessa tre institut så kommer defasta tjänsterna att hamna där. Det kommer att ge en forskar- ochkompetensflykt. Den kompetens som finns i riskerar att splittras. På siktskulle konsekvensen kunna bli att forskningen upphör i . Dettamåste knyta an till de samhällsintressen, de lokala och regionala intressen,som är kopplade till den här forskningen och manifesterade i rapporterna om förgiftningenav . Den lokala kännedomen finns i . Det manifesterades i ettfolkligt engagemang i den stora demonstrationen då 10 000helsingborgare var ute på gatorna. Jagvill fråga om utbildningsministern är beredd att se till att denmatematisk-nafurvetenskapliga fakulteten i får de ekonomiska resurser somgör det möjligt för den att satsa på den här forskningen och att leva vidareoch utvecklas. Anf.97 (): Jag ber att få tacka utbildningsministern för svaret på den fråga somjag ställde till miljö- och energiministern. Jag hade givetvis hoppats attsvaret på frågan skulle ha varit av en annan lydelse och haft ett annatinnehåll, kanske ett mera positivt innehåll än vad nu var fallet. Riksdagenhar vid åtskilliga tillfällen behandlat detta ärende om ett havslaboraforium.Senast skedde det i samband med jordbruksutskottets betänkande 1987/88:4.Utskottet bedömde att ett Östersjölaboratorium skulle kunna göra väsentligainsatser, framför allt i vad gäller det kustnära fisket. Utskottet förordadesåledes att ärendet skulle utredas vidare, men att det inte skulle ta resurserfrån redan befintliga laboratorier. Vivet att en lång rad förändringar av miljöförhållandena i harobserverats. Dessa förändringar har skett mycket drastiskt under de senastedecennierna. Detta gäller exempelvis skador orsakade av bl. a. utsläpp av svårnedbrytbaragifter, liksom påverkan av nedfall från luften. Närdet gäller matfisk, kommer av fisken från . Denojämförligt största mängden kommer från den södra delen. Yrkesfiskare harunder fått allt sämre fångster, och därmed också sämreutkomstmöjligheter. Våra kunskaper om havsmiljön och påverkan av densamma äralltför begränsade. Därför måste vi givetvis intensifiera forskningen. Skall jag tolka statsrådets svar på min fråga såatt vi kommer att få havsforskning till sydöstra och att den kan kommaatt bli kopplad till och bli en del av den högskola som kommer att startas iBlekinge? Jag skallmedge att jag har uttryckt mig försiktigt, eftersom jag inte har den slutligalydelsen av universitets- och högskoleämbetets Jag har emellertid förstått att i deunderremisser som universitets- och högskoleämbetet harinhämtat, bl. a. från universiteten i och 1988/89:9 ,så understryker man starkt betydelsen av ett samarbete. frånGöteborgs universitet framhålls bl. a. aff man förutsätter atf den ~ [ '. forskning och undervisning som förekommer i skall f .. fortsätta, på minst nuvarande nivå.Göteborgs universitet, som skall fä ett av * detre baslaboraforierna, förutsätter vidare aff som en konsekvens av aff marin forskning i södraSverige får ett adekvat stöd, skall ges en specifik roll i det marinainstitut som föreslås bli förlagt till Detjag nu sagt hoppas jag antyder att kommer att ha en vikfigroll atf spela i den marinekologiska forskningen. Anf.99 (vpk): Det andra svaret som utbildningsministern gav var betydligt meraposifivt än det första. Jag får tacka för defta svar. Anf.100 (); Jag bara noterar aff min fråga infe fick något svar i statsrådetsanförande här i kammaren. Jagförutsätter emellerfid aff sydöstra , som är den mest framträdandedelen av vårt land i vad gäller fisket och fiskets utveckhng, kommer att fåsådana resurser aff vi även framgent kan se som ett levande hav ochkan fa fill vara de naturfillgångar och de naturrikedomar som fisken utgör idenna del av vårt land. Överläggningenvar härmed avslutad. 27§ Svar på fråga 1988/89:27 om ett nytt anslags- och styrsystem för högskolan har frågat mig när regeringen avser atf läggaproposifionen om ett nytt anslags- och styrsystem för högskolan. Enallmän utveckling av formerna för budgetering och styrning av hela den statUgaverksamheten pågår . Regeringens allmänna överväganden i dennafråga har redovisats i kompletteringspropositionen oeh behandlats av riksdageni våras. Avsiktenär att ett nytt system skall träda i kraft successivt under budgetåren1991/92-1993/94. Genom de redovisningar av de kommande förändringarna somgjordes i kompletteringsproposifionen klarlades i sina huvuddrag vad som kommeratt gälla också för verksamheten inom högskolan. Förändringarnainnebar att önskemål, som uttryckts från företrädare för högskolorna, kommer att bli fillgodosedda. Det gäller bl. a. de förbättrade förutsättningarna för mer långsikfig planering, som de treåriga budgetperioderna kommer aff medföra. Det gäller också t. ex. den ökade rörlighet som ligger i den nya anslagsfypen ramanslag. Ökad 90 uppmärksamhet skall ägnas åt uppföljning ochutvärdering av atf den statliga verksamheten möter högtställda krav. För högskolan, vars hela verksamhet går ut på att svara för högkvalitet i forskning och högre utbildning, kan infe heller detta vara annat änpositivt. Detnya statliga budgetsystemet måste givetvis preciseras och konkretiseras förhögskolesektorn. Med de besked i huvudfrågorna, som gavs genomkompletteringsproposifionen, har regeringen gjort bedömningen aff presentationenav vad som skall gälla särskilt för högskolan kunde anstå över sommaren. Omett nytt anslags-och styrsystemför högskolan Anf.102 (): Jag ber att få tacka för svaret. Det utgör ett nytt egendomligt inslagi ett ärende vars handläggning har varit mycket egendomlig. Det började försnart när statsrådets företrädare meddeladeriksdagen aff man i hade dragit i gång ett arbete föraff ge högskolan ett nytt anslagssysfem. Statsrådetåterkom själv étt år senare och meddelade att arbetet pågick. fickvi en proposition om bl. a. avskaffande av regionsfyrelserna. Man sade då affden bara skulle sés som en del av ett större arbete som så småningomskulle få fa del av. Ett enhälligt utbildningsutskott skrev att vi vill hadetta förslag till i budgetproposifionen 1988. Något sådant förslagkom infe, men i proposifionsförfeckningen återfann vi ett löfte om ett sådantförslag. Våren gick emellerfid, och ingen proposifion kom. Numeddelar statsrådet aff defta förslag i själva verket lades fram ikompletteringspropositionen, eftersom de allmänna regler som fanns där omstatsförvaltningen även skall gälla högskolan. Manfrågar sig då om de socialdemokrater i revisorer som ,betänkandet är daterat , krävde att vi skall få ett nytt anslagssystemför högskolan, inte var medvetna om att detta i själva verket redan varpresenterat. Sanningen är naturligtvis att de allmänna resonemang som fanns ikompletteringsproposifionen infe på något sätt ger svar på alla de frågor somhögskoleenheterna nu har anledning aff ställa. När statsrådet säger aff besked "kunde anståöver sommaren" måste jag -mot bakgrund av vad som har hänt under desenaste fyra åren - fråga: Vilken sommar? Det har ju varit en vacker höst - ärdet indiansommaren som statsrådet avser? När kommer i så fall besked om detta?Eller är det som vi får besked? 103Utbildningsminister : Herr talman! Avsikten är att ett nyttanslagssystem för också den grundläggande utbildningen skall kunna införas såatt det sker en samordning med det treårsprogram som vi har för forskningen.Det betyder att den nu löpande treårsperioden för forskningsprogram bör gå utför att det skall kunna ske en ersättning som vi startar etttreärsprogram för grundutbildningen. Jagmenar att vi på högskolans område i vårt utredningsarbete ligger före övrigadelar av statsförvaltningen men aff det nya systemet bör samordnas med vad somgäller för statsförvaltningen i övrigt. Omett nytt anslags-och styrsystemför högskolan 104 (): Det var en synnerligen försåtlig formulering att redovisningen"kunde anstå över sommaren", eftersom jag nu tolkar utbildningsministernså att han avser att presentera detta i samband med att den forskningspolitiskapropositionen presenteras. Då avses tydligen . Jag måste säga attjag ställer mig helt frågande inför detta. Dettaär en viktig fråga. Det handlar mycket om möjligheterna att avbyråkratiserahögskolan och om möjligheterna att föra besluten närmare de verksamma, närmareen lokal arbetsmarknad osv. Jag tycker det är en utomordentligt viktig reform,och revisorer har enhälligt påpekat att för att få ordning påekonomistyrningen beträffande högskolan behöver vi detta system. Varär resultatet av det arbete som uppenbarligen har bedrivits inomutbildningsdepartementet? Har arbetet i ersatts av ettarbete inom eller ? Får vi ingenredovisning för vad som skall gälla för högskolan? Ett treårsprogram för grundutbildningen kommer att föreläggas riksdagensamtidigt med att ett treårsprogram för forskningen presenteras. De två delarnaknyts därigenom ihop. Därmedhar jag inte sagt att principfrågan om anslagssystemet skall behöva vänta ändatill den tidpunkt då det gemensamma treårsprogrammet för hela högskolesektornläggs fram. Anf.106 (): Detta är en mycket intressant fråga för högskolan. Många ärintresserade av vad regeringen har för tankar. i sitt svar skriver att "presentationen av vad som skall gällasärskilt för högskolan kunde anstå över sommaren", måste väl statsrådet-allvarligt talat - ha syftat ? Det innebär då att vi någongång skall få veta vad ni tänker er. Medtanke på att vi nu är skulle det vara intressant att fåveta vad som menas med "". Anf.107 Utbildningsminister : Herr talman! av olika årstider tycker jag inte är så väsentliga. Jagvill framhålla att ett förslag som kan ta ställning till när detgäller att fastlägga principerna kommer att framläggas i så god tid att detinte innebär någon svårighet att sedan komma fram till en gemensam budgetbehandlingbeträffande högskolans forskning och grundutbildning. 108 (): Jag konstaterar att utbildningsministem - trots att arbete harbedrivits i hans departement - fortfarande inte kan ange närregeringen avser att lägga fram den proposition som aviserades i propositionsförteckningeni . Överläggningenvar härmed avslutad. 28§ Svar på fråga 1988/89:63 om utbildning för har frågat mig varför landstingen kan hindra en kommun attinom gymnasieskolan inrätta social service- och omvårdnadslinje. Inomden del av gymnasieskolan som kommunerna i allmänhet har ansvaret för finns entvåårig social servicelinje. Utbildningen på denna linje leder bl. a. tillkompetens att arbeta i äldreomsorgen. Ihöst startar ett försök med en modernare utbildning - den treårigaomvårdnadslinjen. Den skall ge en dubbel kompetens, nämligen för arbeteantingen i kommunens sociala hemtjänst eller också i hälso- ochsjukvård. Dennanya och längre utbildning kan ses som en variant av dagens vårdlinje, somnormalt har som huvudman, vilket bl. a. är motiverat av attlandstingets sjukhus och övriga inrättningar vanligtvis används för denomfattande praktikutbildningen. Avdessa skäl är det naturligt att ha landstingen som huvudmän också förförsöksverksamheten med den treåriga omvårdnadslinjen. En primärkommun kanockså vara huvudman, men detta förutsätter att en överenskommelse träffatsmellan kommunen och . Avslutningsvisvill jag hänvisa till ett gemensamt uttalande av : "Om alla intentioner med den nya utbildningenskall förverkligas är det nödvändigt att ett samarbete mellan kommuner ochlandsfing kommer till stånd." 110 (): Först tackarjag för svaret. Tyvärrlöser det inte de problem som jag har pekat på. Det handlar om en principfråga:Vem skall ha beslutanderätten beträffande denna utbildning? Densociala service- och omvårdnadslinjen är enligt min mening en utveckling av densociala servicelinjen, för att vi bättre skall kunna möta framtidens behov avvälutbildad personal främst inom . Skolstyrelsenhemma i min kommun, , hade tänkt delta i försöksverksamheten med den nyatreåriga linjen. Men kunde - med stöd av en bisats i förordningenom försöksverksamheten - säga nej. Detta sker som vi här i riksdagenbehandlar en proposifion om framtidens äldreomsorg där huvudmannaskapetföreslås bli lagt på kommunerna fullt ut. Kommunerna kommer alltså att få ettännu större ansvar än . Iett läge där vi behöver 10 000 nya medarbetare inom kan detinte vara rimligt att kommunerna hindras att införa en bättre utbildning. Detär viktigt att man får ett besked om att detta veto tas bort, så att man i denpågående planeringen för nästa läsår kan satsa på en utvecklad socialservicelinje ute i kommunerna. Därförblir min följdfråga: Kan utbildningsministern tänka sig att ta bort den härbisatsen i 7 § i förordningen om försöksverksamhet med treåriga yrkeslinjer igymnasieskolan? 1988/89:9 Anf.ill Utbildningsminister : I gymnasieskolan har vanligtvis ansvaret för Om introduktionskur-semafor invandrare, m. m. vårdutbildningen ochvidare för jord-, skogs- och trädgärdsutbildningen, där det inte går att ordnaså många skolor inom varje län. Dennya utbildning som vi diskuterar här gäller personer som skall arbeta ocksåinom vården. Därför har man förutsatt att skall ha ett inflytandeöver var och hur utbildningen ordnas. Det är önskvärt, som jag framhöllfidigare, att och en kommun kommer överens, i överensstämmelse medde principer som deras resp. organisationer har uttryckt. Anf.112 (): Som jag sade förut är detta enligt min mening en utveckling av densociala servicelinjen. Man kan ju se i kursplanen att de två första årenmotsvaras av den sociala servicelinjen. Men det tredje året sker uppdelningeni social service eller omvårdnad. Det är alltså inte en så renodladvårdutbildning som utbildningsministern här påstår. Därförtycker jag atf det i nuvarande läge är mycket vikfigt med ett ökat ansvar förkommunerna när det gäller äldreomsorgen. Då borde man följa upp detta med atfge kommunerna en verklig chans att tillgodose det utbildningsbehov som finns.Därför vädjar jag nu fill utbildningsministern atf fundera på den här frågan engång till. Anf.113 Utbildningsminister : Herr talman! Jag har ingenting emotatt fundera på saken en gång fill och att då också samråda medLandstingsförbundet och . Överläggningenvar härmed avslutad. 29§ Svar på fråga 1988/89:81 om introduktionskurserna för invandrare, m.m. Anf.114 Utbildningsminister : Herr talman! har frågatmig om regeringen avser att vidta sådana åtgärder att de utbildningspolitiskamålen i grundvux för olika grupper kan uppnås. Hon frågar också hur utsatta länskall kunna fortsätta med regionalt anpassade kurser (s. k. RA-kurser). Dessaskall rymmas i samma platsram som introduktionskurser för invandrarelever (s.k. ITK-kurser). Eftersom ITK-kurserna nu kan förlängas, är oroligför att platserna inte skall räcka också fill RA-kurser. Låtmig börja med RA-kurserna. Dessa har ofta ett sviktande elevunder lag. Tre platser av fio sfär tomma. Att RA-kurserna nu kan få sjunkande elevantal är inte direkt förvånansvärt. I deras karaktär - att vara regionalt arbefsmarknadsanknuf na - ligger att de inte är statiska och ständiga. Lika väl som utbildningar inrättas måste de också kunna läggas ned, när elevunderla get brister alltför mycket. Det blir då naturligt aff göra en lokal ochregional 94 avvägning av utbudet inom vad vi brukar kalla"lilla ramen". Vad så gäller grundvux vill jag nämna att andeleninvandrare nu varit relativt stabil . Problem kan uppkomma, om nägonkommun får en mycket snabb ökning av icke läs- och skrivkunniga invandrare. sådan situation har kommunerna möjlighet fill vi.ss omfördelning mellanramarna för utbildning för vuxna. Lösningen blir alltså även här attanvända den lokala frihet som finns att avväga och besluta om utbudet avutbildning. 115 (): Jag har inte gett uttryck för min egen orogenom atf ställa den här frågan, utan jag har blivit uppmärksammad på problemetav länsskol-nämnder och skolstyrelser. Egentligen är det ju flera mål som vi talar om. Det är ettinvandrarpolifiskf mål, som innebär att man verkligen skall ge invandrarnamöjlighet till den utbildning som de behöver, både för atf ta sig ut påarbetsmarknaden och för aff lära sig vårt språk. Vi har också målet attfillgodose andra människor som infe kan läsa oeh skriva. Sedan har vi deregionalt anpassade kurserna. upplever vi att man måste ställa de här målen motvarandra. Om man höjer ambifionen, t. ex. när det gäller introduktionskursernaför invandrarelever, till det dubbla, och om man inte kan leva upp fill denambifionen, så känner man att det blir fullständigt fel när man mäste ställainvandrarna mot personer som är arbetslösa och som kan behöva omskolning i detegna länet därför aff arbetsmarknaden är svag. Jag tycker aff man infe kan höjaambifionen om man infe dessutom gör det möjligt för de lokala beslutsfattarnaatt nå målet. Överläggningen var härmed avslutad. 30§ Svar på fråga 1988/89:84 om gymnasieskolans intagningskapacitet har frågat mig vad regeringentänker göra för aff alla ungdomar skall beredas plats igymnasieskolan. För /89 har anslagits 306 000 årselevplafser,varigenom det skulle vara möjligt att anordna 127 000 infagningsplafser iårskurs 1. Till dessa 127 000 platser fanns det 000 sökandeunder . Antalet platser översteg således antalet sökande, särskilt motbakgrund av att 12 000 av de sökande senare tackade nej. Att ändå inte de platser beslutat om räcker fillhar en rad väl kända orsaker. Anpassningen av platser på olika linjer fillantalet sökande kan sällan bli exakt. vill vi infe heller aff den skallvara det, som t. ex. vid vissa mycket eftersökta utbildningar med dåligarbetsmarknad för ungdomarna. Detta och mer därfill utreddes senast i riksdagenvåren 1987 (UbU 1986/87:14). Så fill vad som redan är på väg och vad som ytterligarekan göras: Närmast kommer kommunernas möjligheter att göra lämpliga anpassningarefter elevernas val att öka, sedan det s. k. sekforssysfemet slopats vid vårensriksmöte. Destörsta bristerna i gymnasieskolans intagningskapacitet finns inomyrkesutbildningen. Flera yrkeslinjer skulle kunna byggas ut ytterligare.Samtidigt är platsutnyttjandet ibland mycket dåligt på vissa yrkesutbildningar.Detta gäller delvis linjer som ses över. Det dåliga utnyttjandetberor också på det alltför splittrade utbudet. Jag räknar med att denomstrukturering av yrkesutbildningen som SÖ fått i uppdrag aff utreda skallhyfsa den alltför brokiga och ge ett system med färre och bredareingångar. Då får också eleverna lättare att välja och platserna räcker bättretill. Anf.117 (): Jag ber att få tacka utbildningsministern för svaret.