prot · GC0920 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag vill inte ha ett samhälle som vi bygger för kriget, där allfingutgår från att kriget kommer, där varje del av vårt samhälle skall anpassas förkriget. Jag vill ha ett fredligt samhälle. Då skall vi ha ettmilitärt försvar, ett gränsförsvar som skyddar freden och bevarar stabiliteten. Detta militära försvar är också det bästa skyddet förbefolkningen och för det civila samhället. Har vi inte det militära försvaretutan släpper in en fiende och låter denne ockupera vårt land, finns det ingetcivilt totalförsvar, inget befolkningsskydd i världen som kan skydda Sverigesmänniskor, män och kvinnor, för den förödelse som då drabbar oss. Det militära försvaret är fredsbevarande. Det är det bästaskyddet för vårt civila samhälle. (Applåder från åhörarläktaren.) AnL 9 TALMANNEN: Jag villerinra om att bifallsyttringar från läktaren icke är tillåtna. AnL10 (): Får jag börja med att instämma i vad försvarsministernsade om hur de internationella förutsättningarna bör påverka planeringen av detsvenska försvaret. I en värld där vi vet att dessa förutsättningar förändrasfrån tid till annan är det viktigt att vi inte låter detta styra vår egenplanering utan att den ärmer långsiktig än så. På den punkten tror jag att vi kan vara helt överens. Får jag när det gäller den civila beredskapen säga att deti några inlägg har låtit som om skillnaderna mellan partierna när vi togförsvarsbeslutet skulle ha varit mycket stora, men så var inte fallet.Tvärtom var överensstämmelsen mellan partiernas ställningstagandenutomordentligt stor . Vi var överens om att göra vissa nedskärningar ianslagen till skyddsrumsbyggande och oljeberedskap, av skäl som jag inte skallgå närmare in på just , och vi var överens om att göra ytterligare satsningarpå de områden där den civila beredskapen var särskilt dålig, nämligen sjukvårdoch telekommunikationer. Det var ett rikfigt och bra beslut som då fattades,och det byggde på likartade planeringsförutsättningar för alla områden,någonting som inte har gällt vid tidigare beslut om den civila beredskapen.Tidigare har man hart helt olika förutsättningar för de olika områdena. sade att beslut har fallit ihop. Detdär är en beskrivning som har förekommit från flera håll i denförsvarspolitiska debatten . Själv delar jag inte denuppfattningen. Det avgörande innehållet beslut var ensäkerhetspolitisk bedömning, och beslut om ett antal förstärkningar avförsvaret på grundval av denna säkerhetspolitiska bedömning. Densäkerhetspolitiska bedömningen finns det ingen anledning, trots vad vi harupplevt i vår omvärld, att förändra. De förstärkningar av försvaret somvi då ansåg behövdes anser vi fortfarande behövs, åtminstone vi i . Det handlade delvis om det som försvarsministern kalladevolymökningar. Jag var därför litet förvånad över hans formulering ianförandet, att man kanske inte borde ha fattat beslut om volymökningar. Justvolymökningarna, det ökade antalet luftvärnsbataljoner, kustrobotbatterier,helikoptrar, ubåtar och en del annat, tillhörde de viktiga signaler som låg i1987 års beslut. Utan den typen av kvantitativa och kvalitativa förstärkningarav försvaret hade signalen till omvärlden blivit en helt annan. Jag tyckeralltså det är oerhört angeläget att också volymökningarna i försvarsbeslutetverkligen fullföljs. Jag måste fråga försvarsministern om regeringen står fastvid att beslut vad gäller innehållet skall fullföljas och om vi skalltolka den formulering som finns i försvarsministerns avslutning om deekonomiska ramarna så, att regeringen, om den finner att det underlag man nuhar fått från överbefälhavaren är tillfredsställande i sak, är beredd att anslåde pengar som behövs för att fullfölja innehållet beslut. Jag vill också fråga försvarsministern en annan sak. Ikommentarer i den aktuella försvarsdebatten har försvarsministen vid upprepadetillfällen sagt att han inte kan tänka sig en så långtgående differentiering avvärnpliktsutbildningen att några skall få kortare utbildning än fem månader.En viktig förutsättning i den ekonomiska redovisning som överbefälhavaren harlämnat är att man skall få möjlighet att pröva en kortare utbildningstid än så,nämligen , för vissa värnpliktiga för att seom den utbildningstiden räcker för att de skall kunna fullgöra sina uppgifter.Är regeringen beredd att låta överbefälhavaren göra ett sådant prov, ellerkommer regeringen dogmatiskt att säga nej till varje tanke på en Detta får i så fall betydande ekonomiska konsekvenser iförutsättningarna för den utredning som regeringen nu tänker tillkalla. Tillsist, herr talman, måste jag säga till att jag inte riktigt förstårpåståendet om att vpk har fått rätt när det gäller JAS - såvida inte vpk:suppfattning är att inte skall ha något flygvapen; då är sakennaturligtvis mycket enkel. Under förutsättning att vi skall ha det, och det ärdefinitivt vår övertygelse i , menar jag fortfarande att det ärförsvarsekonomiskt och neutralitetspolitiskt riktigt att utvecklar etteget flygplan. Jag tror nog att turbulensen i det förhandlingsskede som man nubefinner sig i mellan regeringen och industrin skall kunna upplösas och attsatsningen på JAS, även de nya versioner som behövs , skall kunnafullföljas. Jag ser detta som någonting mycket positivt för det svenska försvaretoch för den svenska neutralitetspolitiken. AnL 11OLOF (): Också jag vill instämma i den inledandesäkerhetspolitiska delen av försvarsministerns anförande. Dock tycker jag detkan finnas anledning att ytterligare betona hur viktigt det svenska försvaretär och vilken avgörande roll det har för den nordiska balansen. Våra beslutpåverkar våra grannländer och deras allierade. är det enda området iEuropa där militärpakterna inte står öga mot öga. När vi inte ger klara besked,vidarebefordras de oklara signalerna till våra nordiska grannländer och ledertill reakfioner, nu senast av den norska försvarsledningen. Det ärdetta som är en bakgrund till att vi måste samla ihop oss till så långt möjligtgemensamma signaler gentemot omvärlden. I den allmänpolifiska debatten betonade jagsärskilt värdet av breda politiska lösningar när det gäller frågor som rörrelationerna med omvärlden. Det gäller t.ex. utrikes- och försvarspolitiken. Vii har försökt att agera så i de frågor som har varit aktuella på detområdet, utan att vidga debatten för mycket. Det handlar om uppdelningen av denekonomiska zonen i . Det handlar om förhandlingsuppläggningen iförhållande till den Europeiska gemenskapen, som exempel, under den gångnavalperioden. Från den synpunkten var partiledaröverläggningarna omförsvaret det en besvikelse. Jag valde då, till skillnad från andra,att tolka försvarsrriinisterns hållning som en förhandlingsattityd. Han är jugammal förhandlare. Eftersom statsministern inte deltog, utgick jag från attsista ordet inte kunde vara sagt. Därför uppskattar vi i den öppenhetsom har visats därefter och i dagens deklaration av försvarsministern i frågaom själva handläggningen. Det är naturligtvis en viktig, grundläggande förutsättningför att man sedan skall kunna gå vidare. Vi hoppas också att regeringen har tagit till sigerfarenheterna från den s.k. försvarsmaktsutredningen och inte via direktiventill den nya försvarsutredningen omintetgör möjligheterna till en bredpolitisk samling kring försvaret. Det blir naturligtvis inte enklare med fler partier i enutredning, alldeles oavsett hur många det är fråga om. Det blir ju en storutredning rent personellt. Det finns anledning att begära av samtliga partieratt man låter landets intressen gå före intresset av partipolitisk profilering.Det här innebär inte i den försvarspolitiska debatten lägger locket på. Jag tycker att det ärviktigt med det klargörandet. Vi behöver en försvarspolitisk debatt, och vi harockså ett ordentligt underlag för en sådan - det bästa vi haft under den tidsom i varje fall jag kan överblicka, Det gäller att använda den situationen fören konstruktiv debatt, inte enbart för att angripa varandra. Jag utgår från att kommunisterna ochmiljöpartiet i det här utredningsarbetet kommer att visa sig mogna att ta dettaansvar, annars ställer man sig utanför möjligheterna till konkret påverkan. Jagförutsätter nämligen att socialdemokraterna inte ensidigt vill luta sig åt"det hållet". är det bara resultaten som räknas, omsatta ipraktisk verklighet. Vidare har vi ett gemensamt ansvar för alla som ärverksamma i försvaret när det gäller att skingra oklarheterna inför derasframtid, så långt detta är möjligt. Det gäller att kunna behålla den personalsom finns och att kunna rekrytera ny personal. I det avseendet skiljer sig inteförsvaret från annan offentlig verksamhet. Därför är det viktigt att vi gör denödvändiga avvägningarna i en ny långsiktig försvarsutredning. Men vi måsteäven vara beredda att fatta beslut som klargör saker och ting förframtiden. Därmed är det naturligt att de långsiktiga besluten fattas senast1991. Detta är vad har krävt. Genomlysningen av planeringssystemet genomförs med förturi försvarsutredningen. Det finns enligt min mening flera skäl till det. För det första är det viktigt att en ny försvarskommittétar till sig erfarenheterna från tidigare, både bra och dåliga sådana. Det härfår inte bli en expertfråga. För det andra måste det vara ett politiskt ansvar attockså följa upp hur planeringssystemet har fungerat och att se till attnödvändiga ändringar inkorporeras i detta. Jag instämmer i på den punkten, att det är en politisk fråga hur vianvänder planeringssystemet. Det är naturligt att genomgången av arméns strukturfullföljs i en ny försvarsutredning. Det ger bättre möjligheter tillavvägningar gentemot andra delar av försvaret. Dessutom kan alla komma med iarbetet, till skillnad från vad som gälleri den decimerade s.k.försvarsmaktsutredningen, och det är en viktig utgångspunkt. AnL 12LARS (vpk): Det är möjligt att en del människor är litetförvånade över den försvarsdebatt som förs och över debatten här i ,eftersom debatten är begränsad i viss mening. I ett läge där fredsprocessen hartagit oanad fart - vilket också försvarsministern nämnde i sitt anförande -,något som bl.a. har resulterat i och framsteg på många andraområden, och där man talar om ett genombrott i fråga om nedrustningsstävandena,begränsas en del av den svenska försvarsdebatten till att enbart gälladiskussioner om höjda militära utgifter. Varför diskuteras aldrig nedrustningssträvandenanär försvarfrågorna tas upp? Varför denna åtskillnad mellan de här tvånäraliggande frågorna? Vi för vår del vill ändra på det förhållandet. Vi villbredda försvarsdebatten till att gälla alla frågor som rör vårt lands säkerhet. Ännu engång till detta om de nya partiernas medverkan i försvarskommit- CarlBildt uttalade sig om vpk:s medverkan i den kommandeförsvarskommitténs arbete: Hela vår säkerhetspolitiska grund måste rivas upp.Men vad är nu detta för någonting? Det är sant, , attförsvarsdebatten kanske kommer att förändras i och med vår och miljöpartietsmedverkan i försvarskommitténs arbete. Det är alltså en riktig slutsats. Om manenbart ser försvarspolitiken som en fråga om militära hotbilder, som en frågaom ständigt mer pengar till det militära försvaret, kan man se vpk:s ochmiljöpartiets medverkan som ett hot. Men om man utgår från alla Sverigessäkerhetsintressen - dvs. både det militära och det civila försvaret- tror jag att vårt partis medverkan kan ses som ett steg framåt. Jag måste säga, , att jag är förvånad överden magistrala, mästrande inställningen till de nya partierna, vilken klär bådeOlof och mycket illa. I ert tidigare arbete har niingenting att yvas över när det gäller försvarskommitténs arbete! Vi välkomnar försvarsministerns besked om entidigareläggning av tillsättandet av försvarskommittén. Vidare har vi inget attinvända mot förslaget om en översyn av planeringsunderlaget förförsvarsbesluten eller mot att alla försvarsfrågor hänskjuts till kommitténsöverväganden. säger att beslut inte har fallitihop. Jo, vi anser att det har fallit ihop, i den meningen att man redan innanett år har gått på nytt måste göra en begäran om nya pengar. Därför tycker jagatt det är rimligt att försvarsministern begär en översyn avplaneringsunderiaget. Sedan till frågan om JAS. undrar om intevpk anser att skall ha något flygvapen. Jo, det anser vi. Men vad viharsagt är att vi inte skall ha ett sådant flygplan och ett sådant projekt somJAS. Det projektet, hävdar vi, visar sig omöjliggöra att på en och samma gångoch till en rimlig kostnad bygga upp ett allsidigt försvar i det här landet. En annan fråga som genast uppstår gäller direktiven ochdatum för nästa försvarsbeslut i . Jag är inte särskilt säker på skall spika ett datum på förhand. Det skulle kunna resultera i att kommitténshandlingsfrihet begränsas och att man tvingas pressa fram ett otillräckligtgenomlyst förslag. Det betyder inte att vi motsätter oss en målsättning. Föross är slutresultatet viktigare än tidpunkten för en presentation av förslaget. I mitt första anförande försökte jag att ange vpk:sriktlinjer för ett kommande försvarsbeslut som inte grundas enbart på militärahotbilder och bedömningar utan också på ekonomiskt och civilt försvar. Detgäller vår sårbarhet, vårt beroende och våra freds- och utrikespolitiskaöverväganden. Förslaget kan och får inte begränsas till att i slutändan baragälla höjda militära anslag, utan kommitténs arbete måste rimligen ocksåinnebära att den skall komma med förslag till ett förbättrat civilt försvar,till fredsinitiativ, t.ex. i fråga om den nordiska kärnvapenfria zonen. Jag utgår från att samtliga partier kommeratt få vara med om att diskutera och besluta om kommitténs direktiv. Då trorjag att det kan bli ett konstruktivt arbete i den nya försvarskommittén. AnL 13PAUL CISZUK (mp): Jag vänder mig först till , somifrågasätter " kommitténs storlek. Han anser att det skulle varabesvärligt om den blev för stor, då det skulle vara svårare att fatta beslut.Men är det beslutet som är det viktiga? Är det inte beslutets innehåll och detatt alla människor i demokratisk ordning kan ha påverkat beslutet? Jag förstårinte oron. Här sitter vi i en församling på 349 personer, och nog har viutvecklat teknik för att hantera en grupp på 17 personer, genom arbetsgrupper,ad hoc-grupper, presidier, arbetsutskott, osv. Det skall vi nog klara. Sedan påstår att det har nedrustats kolossaltmycket, att flygvapnet har halverats och att procenten avbruttonationalprodukten - vad nu detta är - har minskat. En annan bas, som vikan vara överens om, är utvecklingen i fasta priser. Jag är övertygad om att ÖBhar sagt att utvecklingen i fasta priser har legat i stort sett stilla. Det kanockså läsas ut av det lilla röda häfte med försvarsstatistik som harutgivits. Varför då spinna runt med underliga begrepp som bruttonationalproduktoch räkna flygplan? Det är förvånande att kommer medbudskapet om ett starkt försvar och mera pengar. Det finns så mycket kreaktivtfolk bland , och de har chansen att föreslå förändringar och göraförbättringar med de pengar som finns - det är fråga om mycket pengar.Konservatism kan inte bara vara att hålla fast vid allt det gamla. Det är roligt att och jag är överens om attförsvaret är i kris, men jag menar att krisen ligger i den civila sårbarheten,medan menar att den ligger i pengar till försvaret. Jag försöktepoängtera att det fina är att det finns möjligheter att rätta till krisen ifråga om civil sårbarhet som ett samhälle byggs upp som blir miljövänligare.som kan ge människor en bättre livskvalitet och större närhet, mera av ettlokalsamhälle, vilket också är gynnsamt för försvaret. Detta går hand i hand.Här finns det ett alltså en chans att göra saker. Jag är glad att tar upp och understrykerden folkliga förankringen. Det skulle vara roligt att få en större debatt omsamhällstjänsten, som vi i tar upp så ofta vi kan. Detta ärkanske en för stor grupp, men jag ser fram emot den nya försvarsutredningen ochkonstruktiva diskussioner där. Jag upplever att och jag har en mycketlikartad syn. Han har framfört kritik mot behandlingen av vpk och ,och det är bra att den kommer fram. instämmer i den kritiken. Det borde också kunna föras konstruktiva diskussioner iutredningen om samhällstjänsten och t.ex. om ett gerillaförsvar, som är enlitet knepig fråga. Möjligheterna att växla från civilt försvar tillcivilmotstånd är en annan intressant sakfråga att diskutera. säger att det skulle råda totalförvirring och att det behövs beslutkraft, och det innebär att man står fastvid beslut och förslaget om mera pengar. Jag blev litet rädd när jaghörde ordet stridsmiljö. Är stridsmiljö något att eftersträva? Det vore bra attfå detta utvecklat. Jag har på mig att besvaraen del frågor. Jag vill börja med att - som vanligt, höll jag på att säga -korrigera . Han har litet svårt att hålla sig till sanningen.Sanningen är den att det var försvarskommittén som bad regeringen att ge ÖB iuppdrag att återkomma med ett underlag om arméns struktur. Det var inte ÖB somfattade beslutet. Vi bör känna respekt för försvarskommittéerna och förriksdagen, som har ställt sig bakom detta. När det gäller denna kommitté tillhör det också bilden attden tillsattes . Den tidsplan som uppställdes för kommitténs arbete hadevarit föremål för överväganden även inom försvarskommittén. Jag har sett attnågra har varit förvånade över denna tidsplan, men den är förankrad i dentidigare försvarskommitténs överväganden. Regeringen har bejakat den ochfullföljt den. Jag tål kritik för att jag fullföljer kommitténs tidsplan. På ett sätt fullföljer sitt och sitt partisuppträdande i de säkerhetspolitiska frågorna. var inte den försteatt samtycka till överenskommelsen med om gränsdragningen iÖstersjön. ställde sig inte heller bakom flera viktiga beslut omsäkerhetspolitiken och försvaret. Det har framgått här tidigare attmoderaterna inte ställde sig bakom beslutet om försvaret 1987. De malde sig uräven i arbetet med särskilda insatser till ubåtsskyddsområdet. Det är på sammasätt då det gäller frågorna om . Jag vill bara konstatera att socialdemokratin, ochfolkpartiet har funnits i mittfältet och har kunnat ställa sig bakom stora ochväsentliga bitar av den svenska säkerhetspolitiken och utrikespolitiken, medanmoderaterna har valt att stå vid sidan om. Så var det även med denna kommitté.Det förtjänar att påpekas, när man i omvärlden skall göra bedömningar av densvenska säkerhetspolitiken, att de konservativa krafterna har valt att stå vidsidan om de stora politiska majoriteter som har ställt sig bakom olika förslag. Det var inte uppenbart för för drygt ett årsedan att bristerna var så stora. Det hjälper inte hur mycket han hänvisar tillvad han har sagt i denna talarstol. Jag upprepar att alla politiska partier haratt ta ställning till denna fråga och se hur vi skall gå vidare. påstår också att varje annat land - han menarväl - vet att har blivit svagare, och han hänvisar till någrapublikationer. Han försöker framställa det så att det är den högsta sanningen.Var finns då denna uppfattning? Jag har icke alls det intrycket, varken frånEuropa eller från några andra länder, att deras bedömning av det svenskaförsvaret, vår försvarspolitik och säkerhetspolitik står i överensstämmelse medvad har framfört i denna kammare. Det är inte på det viset, det vetCarl Bildt. Men han vill måla sig ut vid sidan av de andra partierna. För attsäga som : Han vill ha ett partipolitiskt käbbel om dessa frågor,som är så viktiga för vårt land. har valt, och vi andra har tagitställning och ställt oss bakom förslaget. Det är naturligtvis att ha en annan uppfattning och att markera sin särart. Enligt modell skall regeringen - och kanskedenna riksdag- när industrin presenterar ökade kostnader för ,vara litet orolig för signalerna utomlands och därför bara fatta besluten ocheffektuera pengarna Det finns en man, som myntade det tänkvärda begreppet: Intressetljuger aldrig. Jag vill upprepa det igen. Det kan aldrig gä till på det sättetatt man utan att ha en granskning, utan att titta på vad de avtal som riksdagenhar ställt sig bakom har inneburit, tar upp förhandlingar med en industrigrupp.Visserligen riskerar man då, , att frågan blir observerad. Men det ärockså viktigt att skattebetalarna vet att de åtaganden vi gör och det vi sluteravtal om kan fullföljas på bästa sätt. Vi tar risken av svallvågorna. Dettastora industriella projekt förtjänar en mycket hårdhänt granskning i varjesärskilt läge. Jag skulle vilja upprepa några saker för enkla slutsats är att försvarsbeslutet fattades på ett så bräckligtunderlag att man måste tänka sig följande: När vi, , visar att dettillskott som behövs för att betala räkningarna för innehållet inte stannar vid6,2 miljarder utan snarare uppgår till det dubbla, och kanske mer därtill,måste det, enligt min mening, fram en ny total avvägning. kan inteåläggas att bejaka den sortens kostnadsökningar som ÖB nu har presenterat. Detär bakgrunden till att vi nu vill välja denna handlingslinje. Jag är medvetenom vad åsyftar. Men det får inte heller gå att komma iefterhand och rekvirera pengar, utan att vi har ett säkert underlag när viskall ta ställning till en sådan utbetalning. Därför är det också rimligt attdet görs en ny totalavvägning, så att vi får se vad alltsammans innebär. Beträffande den differentierade utbildningen, med enutbildningstid , som talar om, har jag redanunder vid olika tillfällen framhållit attjag känner migmycket tveksam till den föreslagna korta utbildningstiden. Det finns flera skältill detta. har nämnt några. Det finns en framställan iregeringskansliet om att överbefälhavaren vill pröva den kortareutbildningstiden. Detta beredningsarbete är inte färdigt. Men jag vill ändåhänvisa till att jag har uttalat mycket starka tvivel om att ha en så kortutbildningstid, därmed menar jag också att pröva en sådan. Men jag villunderstryka att beredningen inte är slutförd. Till vill jag slutligen säga att han hardragit de korrekta slutsatserna av partiöverläggningarna. Det hade varit bra omfler partiföreträdare hade gjort det. Då kanske vi inte hade behövt ha dettatonläge i anslutning till överläggningarna. Tonläget i överläggningarna harvarit gott, men de massmediala reaktionerna har inte korresponderat särskiltväl med den atmosfär vari överläggningarna har förts. AnL 15CARL BILDT (m): Det vore mig främmande att i dagens debattoch i detta sammanhang gå in på en alltför utförlig beskrivning av vad somhände under de partiledaröverläggningar som vi hade vid två olika tillfällen.Låt mig bara konstatera att det vi nu har fått besked om från är att vi inte skall fästa någon större vikt vid vad han säger undersådana överläggningar, för det är inte riktigt allvarligt menat. Det kommer attförsvåra sådana överläggningar litet , när vi skall utgå ifrån atthan inte menar det han säger, utan någonting annat. Det är bara ballonger somvisas, ett allmänt testande eller prövande av något argument. överläggningarmellan partier är inte seriös. Vi har hitintills utgått från att regeringen harmenat vad den har sagt. Det är tydligen inte fallet längre. Jag konstaterar också att försvarsministern ägnade stordel av sitt första anförande åt att säga att socialdemokraterna och moderaternaär överens till om försvarspolitiken. Sedan ägnade han en stor del avsin första replik åt att säga att moderater och socialdemokrater är oense om istort sett allting. har malt sig ut. Han högg t.o.m. till medSydafrikapolitiken i sammanhanget. Han får bestämma sig för vilken linje somskall gälla. Jag vet inte om denna motsägelse beror på att han har tvåassistenter som hjälper honom, och att han bara borde lyssna på en av dem. Hanhar ett inlägg kvar: Vad är det som gäller? Är vi till eniga eller är vitotalt oeniga? Det kunde vara intressant att veta. 1 övrigt vill jag med viss tillfredsställelse konstateraatt vi, vad gäller handläggningen av försvarspolitiken, är långt meraeniga än vi har varit .