prot · GC0912 · 1988-12-31 00:00:00 — Så får man i gång inflationen, oehsituationen närmar sig nu den som rådde 1973. Omvårdanställda och andra kommunanställda upplevde att de fick ett bratvåärsavtal kanske de, när de vid utgången av 1989 jämför det med vad som häntpå grund av överhettningen inom andra avtalsområden, inte kommer att vara sånöjda. Jagbeklagar atf infe regeringen har lyssnat på centerförslaget att lägga eninvesferingsavgift på på kontor oeh industrier i överhettade områden, somman har gjort i . Jag tycker alltså egentligen synd om civilministern.Det är dåligt bäddat för hans framgångar på en del av hans ansvarsområde. Sedanfill den kommunala skatteutjämningen. Tror civilministern atf landsfing ochkommuner i låginkomstlän som m.fl., som hade en skatteutjämning på 102och får den sänkt till 100, tycker att det är en bra reform när den följs avskaftehöjningar och de dessutom ligger lägre än andra i kommunalt serviceutbud?Jag tror inte att de tycker att det är bra. När de jämför tillväxten i siftskatteunderlag finner de att den bara är hälften av vad tillväxten är iskatteunderlaget i . Och här skedde inget ingrepp som berördet.ex. - men där skedde ingrepp, trots att man ligger under iinkomster. Centerntyckte aft det var bra med satsningarna på Bergslagen, inlandet i övrigt ochBlekinge. Civilministerntalade om avreglering. Jag vill då ställa en fråga till honom. I ochDanmark har man övergett specialdestinationen av bidrag och resp.parlament är nöjda. Där är amfen, fylkena och kommunerna nöjda. Alla är nöjda.Varför kan infe regeringen slå in på den linjen? 16 () replik: Det var tråkigt aff civilministern infe kundedelfa i debatten om det är avsnittet frän början. Jag vill varmt anbefalla mitthuvudanförande, som innehöll många goda råd till civilministern. Jag lyssnade uppmärksamt pä civilrninisterns anförande,och efter en pUktskyldig eloge till sin företrädare hade han en ganska svidandevidräkning med de insatser som denne gjort som gått. skulledet bli mer operativt, det skulle bli mer konkret och takfen skulle öka. Det ärutomordentligt bra. Vi har haft sex förlorade år när det gäller förnyelsearbeteti den offentliga sektorn, och det finns all anledning aff nu öka takfen. Det framgick av civilministerns anförande attsocialdemokraternas största problem är skillnaden mellan retoriken ochrealiteten. Socialdemokraterna behöver för sin mobilisering i valtider och föraff hälla temperaturen uppe i rörelsen säga vissa saker, använda vissa ord, somman sedan i vardagsarbetet infe lever upp fill. Exempelvis sägercivilministern: "Vi motsätter oss en kommersialisering". Det är ettsådant ord som man kan använda med negativa förtecken - det kan också jag göra- därför aff det för tankarna fill orättvisor, orimliga vinstnivåer osv. Menproblemet är aff det finns en del människor som infe uppfattar dessa nyanser.Det finns partivänner fill som kommer aft uppfattauttalanden av den här typen som ett nej frän den socialdemokrafiska parfitoppenfill alternativ i den kommunala verksamheten. Då kommer de atf fundera i : Var det fel när vi såldebussbolaget till ? De kommer att fundera i läns landsfing:Var det fel att lägga uf sjukhusmafen på fill SAS ServicePartner? De kommer aff fundera i läns landsfing: Var det fel atflägga uf ett primärvårdsområde fill ett privat vårdföretag? De kommer atffundera i : Var det fel aff lägga uf skolmaten fill ett privatmålfidsföretag? -Alla dessa kommuner och landsting har socialdemokrafiskledning. De har vågat bryta nya vägar, men de har också fått krifik för det.Risken med den typ av uttalanden som gör är aff hanspartivänner uppfattar att nu också civilministerns fördömelse har drabbat dem. Jag vill fråga : Gör desocialdemokrafiska kommunalpolitiker som lägger uf verksamhet på entreprenadför aff pressa kostnader, för att få in nya idéer i verksamheten, rätt ellerfel? Under detta anförande överfog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 17MARGO (vpk) replik: Jag har förgäves, som jag sade i mittanförande, sökt i regeringsförklaringen för atf hitta förslag om hur regeringenvill komma fill rätta med krisen inom den offentliga sektorn. Civilministernsäger inte heller här i sitt anförande ett ord om krisen i den offenfligasektorn. Ansercivilministern aft krisen inom exempelvis sjukvården nu ärövervun- Civilministernanklagade för aft infe ha varit ute i valrörelsen och tittat påverkligheten, men jag undrar: Har civilministern varit ute och tittat påsjukvärden ? Situationen är faktiskt ännu värre nu än den var ivåras, när vi anordnade en extra debatt här i just med anledning avsjukvårdskrisen. Fler vårdplatser står stängda på grund av personalbristän då. Receptensom civilministern kom med för den offentliga sektorn var aft kvaUteten skullehöjas och kvantiteten skulle fä stå tillbaka. Men hur går det att lösasjukvårdens problem på det sättet? Kvantiteten måste ju öka för aft vi skallkunna ta hand om de växande vårdbehoven och de växande operafionsköerna. Ochhur skall vi klara problem om infe skall få ökakvantitativt? Där är kvaliteten direkt avhängig av kvantiteten. Kvalitetenskulle höjas genom omprövningar och effektivisering. Civilministern sade atfnär behoven minskar inom ett område skall medel föras över till andra områden,där behov finns. Det låter bra. Men dä undrar jag: Var är behoven sä små inomden offentliga sektorn aff det finns medel atf föra över för atf täcka deenorma behoven inom sjukvård och äldreomsorg, om det nu infe skall fä filiförasnya pengar? Personalpolitikenär vikfig och lönepoUfiken är vikfig, säger civilministern. Det är vi överensom. Men hur gär detta ihop med att regeringen sätter lönetak pä den statligasidan som sedan skall vara normgivande för hela den offenfliga sektorn? Omlönetakef verkligen slår igenom, så aft det får effekt, kommer det att bliförödande konsekvenser för möjligheterna att rekrytera personal. Om lönetakefinfe får effekt, dvs, atf lönerörelsen ger ett bättre resultat, underminerasden offentliga verksamheten, Jag skall med glädje läsa igenom förste vice talmannens anförande ochta del av de tankeväckande och nyanserade resonemang som där sägs återfinnas.Jag skall också, , självfallet läsa igenom de goda råd som fannsi anförande. Låtmig fill förste vice falmannen säga aft jag anser aft det finns en mycket storrisk förenad med de sysfem som vill införa. Jag tror aff vi haråskådliggjort detta för de svenska medborgarna - valresultatet tyder pä det.Varje sysfem som bygger på aft via checkar eller annat ge valfrihet leder tillatf man får en skiktning av kvalitet, standard och nivåer på dessa vikfigaområden, som vi menar skall vara gemensamma, och en rätfighef för de mångamänniskorna, Alla hitfills existerande sysfem av den här arten tyder pä atf detär så, och jag tycker atf när försöker utveckla hur de tänkt sig systemen,bekräftas bara aff det förhåller sig på det här sättet. Jag tycker atf det vorebättre, , aff fala i klartext och säga att det handlar om affman skall fä använda sina ekonomiska resurser pä det här viset och köpa sigfill en extra standard, om man har dessa resurser. Det är ett annat synsätt ändet vi har, BörjeHörnlund tycker synd om mig som civilminister. Det är däUgt bäddat, säger han.Jag tycker inte det. Det har hänt ganska mycket , ochdet finns en bra grund. Jag ligger rätt hyggligt, tycker jag, men jag skallresa mig upp och försöka gå vidare också. Det ingår i jobbet. Jag förstår fortfarande inte, om vi nu skalluppehålla oss vid den saken, hur kan se det som har hänt somnågonting negativt. Han säger att det är en koncentration fill storstäderna. Såär det infe. Vi har en överhettning i storstäderna, det är sant. Detta har viproblem med, och därvidlag skall vi återkomma till med förslag. Mendet har skett en nivåhöjning som har betytt allra mest för de kommuner, deområden och de orter som hade det riktigt dåligt . Det ärdetta som är så glädjande, och jag har svårt att förstå att infekan ge några positiva omdömen, att det här har varit lyckosamt för människor iglesbygd, i och på andra håll. Vikommer nog att få se att vi måste bromsa upp i de överhettade regionerna, ochvi har redan vidtagit ett antal åtgärder i den riktningen. Men vad som harskett är framför allt en utjämning av människors möjligheter atf få jobb och fåinkomster, och det gläder oss mycket. Begreppetkommersialisering tycker jag är viktigt att hålla fram, . Vi harpå några centrala områden av välfärdspolitiken etablerat en annan inställningän att det kommersiella synsättet skall vara övergripande och genomgående.Detta är ganska viktigt. Jag tycker inte, och då vill jag svara direkt på LarsLeijonborgs fråga, att de kommuner gör fel som använder entreprenader påområden där man ser att här kan vi mycket strikt avgöra att vi får det och det,och det finns inga problem när det gäller rättvisesynpunkter. Vi har här ilandet exempelvis alltid anlitat privata företag när stat och kommun har byggtpå egen hand. Detsamma gäller en rad andra verksamheter. tycker jag attdebatten verkar oerhört stel, som om det vore bara svart eller vitt. Så är detinte, utan det finns i stor utsträckning verksamhet i privat regi långt inne ide offenfliga sektorerna. undrar om jag har varit ute och sett på sjukvården. Ja, det har jagi hög grad varit. Hon undrar om jag infe märker någon kris inom den offentligasektorn. Ja, vi har brist på personal inom sjukvården och på andra håll. Vi harstora ambitioner, men jag kan också se atf vi fullföljer utbyggnadsprogram somär ganska omfattande, och vi har faktiskt ökat det antal personer som fårhöftledsoperationer, starroperationer, hjärtoperafio-ner osv. Detta är ettviktigt uttryck för hur välfärden förbättrats. Detfinns anledning, Margö , atf i viss utsträckning föra diskussionenmed utgångpunkt från att vi får en brist på grund av att vi utnyttjar våraresurser så hårt. Det är då svårt att tillföra nya medarbetare till mångasektorer, inkl. sjukvården. Det handlar alltså inte om pengar i så aft sägagammaldags mening, utan det handlar om var vi kan få dessa nya krafter förverksamheten. Vår politik är inställd på att öka resurserna inom sjukvård ochomsorgsverksamhet. Det är därför jag tycker det är så viktigt och såfascinerande att diskutera förändringar oeh ökad effektivitet inom den statUgasektorn just för att bereda den kommunala sektorn, framför allt sjukvård ochomsorg av olika slag, ett ökat utrymme i verksamheten framöver. Detta behövs,det har Margö alldeles rätt i. 19 Förste vice talmanINGEGERD () replik: Herr talman! Det gläder mig att statsrådet skallläsa mitt anförande. Då tror jag atf han inte heller behöver vara så rädd föraff vårt sysfem skulle innebära aft vissa grupperskulle kunna köpa sig en särskild högre standard och aff det skulle bU risk förklyftor. Sepå t,ex, tandvården, där har ett sysfem som det vi förespråkar, så aftalla är fandvårdsförsäkrade. Är det någon som vill köpa sig en högrefandvårdsstandard får man gå till en tandläkare som står utanför försäkringen.Värt sysfem med en allmän obligatorisk sjukvårdsförsäkring praktiseras sedanlänge bl.a. i , och där finns inga köer på alla de viktiga områden därvi i har mycket omfattande köer. Sånågra ord om detta med skiktning. Hur är det , med den imponerandenjugghef som i visas mot privata skolor, om de över huvud taget fårnågra statsbidrag? Är det inte då det uppstår en risk för skiktning? Med vårtsystem, där statsbidraget följer eleven, uppkommer inte den risken. Tabarnomsorgen, där civilministern nämnde den utbyggda föräldraförsäkringen. Denär ett strålande exempel på ökade klassklyftor. De sämst ställda får enligt ertförslag en förbättring på ,, de bäst ställda får en förbättring på . Därutöver kvarstår i all sin prakt den stora klyftan mellan det stödsom kommunala daghem får - , per plats - och det stöd som de föräldrarfår som vill eller måste ordna sin barnomsorg själva - O kr, - herrcivilminister, kr. Tala om skiktning, tala om orättvisa! Det är deftavi vill råda bot på. Jaghar det bestämda intrycket att civilministern är mycket angelägen om affverkUgen få en konkurrens i bästa bemärkelse, en trivselskapande konkurrens,och att han viH att vi bättre skall kunna ta vara på alla dem som jobbar inomde här viktiga yrkena. Men skall man komma till rätta med defta och kunna gealla en ordentlig valfrihet, skall man kunna undvika skiktning och ökadeklasskillnader, då tror jag att civilministern gör utomordenfligt klokt i affnärmare studera våra konstruktiva förslag. 20 () replik: Civilministern säger att allt inte är enbart svart eller vitt utan affdet förekommer entreprenader på många håll. Det har sagts atfdebatten är onyanserad och att det på somliga låter som om privatisering är brai sig osv. Min uppfattning är att debatten är onyanserad framför allt frän demsom på vissa håll i landet går till attack mot lösningar som bygger på privataföretagare. De kommunala beslutsfattare för olika parfier som har vågat gå inför entreprenadlösningar utsätts för mycket häftiga angrepp - jag nämnde någraav dem tidigare. Frågorna drivs till MBL-förhandlingar, ärenden överklagas ochförs till rättslig instans, det ordnas demonstrationer, det är insändarsformar,debattartiklar osv. Eftersom jag är övertygad om att detta är en av fleraviktiga faktorer i arbetet med den offentliga sektorns problem, tycker jag detär synd att med olika uttalanden på något sätt uppmuntra den typen avopinionsyttringar. Detär självklart aft det finns en bred majoritet i riksdag för atf deinsatser som görs inom den offentliga sektorn görs av fördelningspolifiskaskäl. Det är klart aft om en del av produktionen övertas av andra producenterfår det infe innebära att de fördelningspolitiska ambitionerna sänks. Jagförmodar atf det är en sådan misstanke som ligger bakom civilministerns användningav ordet kommersialisering, I den meningen är vi överens. Men sanningen är aft det finns politiska motsättningarmellan oss på detta område, även om jag noterade finansministerns formulering igårdagens debatt när han sade om den offentliga.sektorns problem affkonkurrensen kan ökas mellan olika lösningar och alternativ, även inom denoffenfliga sektorn. Med gängse tolkning av ordet även måste det betyda afffinansministern är öppen för aft lägga ut verksamheter från offentUg regi tillprivat. Det vore bra om civilministern bekräftade aff detta är också hansåsikt. En sak som regeringen kan göra i denna riktning är atfavskaffa lex Pysslingen, som hindrar alternativ pä ett viktigt område. BengtWesterberg ställde frågan i går fill statsministern men fick inget svar. Kanskekan civilministern svara : Kommer regeringen atf föreslå ett avskaffandeav lex Pysslingen? 21 () replik: Jo, civilministern, jag är glad åt deninternationella högkonjunkturen, jag är glad åt oljeprisfallet. Det harfaktiskt varit bra för hela . talar om åtstramning, och jag villdå bara framföra den förhoppningen aft den skall drabba de överheta områdenaoch inte de områden som har haft en rätt massiv ungdomsutflyttning under åren1982-1988. Har mer än hälften av ungdomarna från en mängd kommuner försvunnitfill överheta områden, är det klart atf det också blir en bättrearbetskraftssifuafion även i dessa kommuner. De kommunerna är ocksålåginkomstomräden med låg köpkraft relafivt sett och med pensionärsandelar på30-35 % av kommunbefolkningen. Jag bara vädjar om atf åtstramningen skallriktas på rätt sätt. Sedan regeringen väl har lagt fram sitt förslag brukar dettyvärr vara litet atf göra åt det. Jag har dock den mycket starka känslan aftöverhetfningsskadorna redan har skett, och jag beklagar det. Regering ochopposition måste se lika pä önskan aff det skall gä bra för , men jagtror aff överhetfningsskadorna tyvärr redan har skett. Detta är infe en regionalpolifisk debatt. Jag har tagitupp dessa frågor för aft det som sker i de överheta regionerna infe är bra förgamla och sjuka och för deras möjligheter att få vård. Personalbrist ger köeroch lidande och drar dessutom i gång en löneglidning som vi diskuterat fleragånger. I slutomgången är den löneglidningen till nackdel för alla. I övrigt vill jag instämma i inlägg omföräldraförsäkringen. 22MARGO (vpk) replik: Visst har civilministern rätt i att vi nuopererar fler höfter. Jag kan tillägga att vi också opererar fler ögon och flerkranskärl. Men det innebär inte aff vårdkrisen är löst. ökar behovenpå en rad områden inom sjukvården. Vet civilministern t.ex. hur lång väntetiden är för enkvinna som har fått framfall? Den är tvä år på de flesta ställeni landet. Vet civilministern hur länge en man får vänta på atf komma fill enurolog med sina underlivsbesvär? Det är också . åderbråckoch andra åkommor som infe är direkt livshotande men som medför ett enormtlidande hos de drabbade, är det också vänfan. Det är inteacceptabelt. Hur skall sjukvården få pengar för att komma till rättamed vårdkrisen? Jag frågade: På vilka andra områden inom den offentliga sektornär behoven nu fillgodosedda, så atf den sektorn kan överföra pengar så att deträcker för sjukvårdens och behov? Det var ju det civilministernsade: Det skulle inte tillföras nya resurser utan det skulle skeomprioriteringar. Jag vill veta hur dessa omprioriteringar skall ske för atfsjukvård och äldreomsorg skall fä pengar. Frågan om personalrekryteringen och personalkrisen är intebara en fråga om pengar, säger civilministern. Jo, det är det visst det - fillstor del. Vad ärdet man säger? Jo, lönerna är för låga inomvårdområdet och arbetstiderna för dåliga. Aff rätta till de här sakerna kosfarpengar. Mina frågor till regeringen och civilministern är: Vad är beskedetfill den offenfliga sektorn? Skall det också i fortsättningen sättas lönetaksom är ett direkt hot mot hela vår offentliga sektor och mot möjligheten att fåtag pä personal till vård- och omsorgsområdet? Det är på sätt och vis intressant aff MargöIngvardsson och förste vice falmannen argumenterar ganska likartat: Detförhållandet atf vi har köer inom sjukvärden skulle vara ett uttryck för aft vihar en kris! Slutsatsen måste dä vara aft där det inte finns några köer, därfinns det heller inte någon kris. Länder som har en dåligt utbyggd sjukvårdeller ett sådant system atf människor av ekonomiska skäl infe kan ta i anspråkde sjukvårdsresurser som finns har alhså inga sjukvårdsbehov som skulleförtjäna benämningen kris! Vi har en annan syn på defta. Vi har här i landet ocksåbostadsköer, trots atf vår bostadsstandard övergår det mesta vid en jämförelse. Slutsatsen skulle alltså vara aff det bara gäller attsänka ambitionerna; då fär vi infe de här bekymren! Vi har här i landet ett läge med brist påarbetskraft. Den ger sig fill känna på en rad områden, inte minst sjukvårdens.Det låter pä Margö som om det bara vore fråga om pengar. Det är detinfe. Det är fråga om aff vi fakfiskt har sädana ambitioner när det gällersysselsättningen aft vi får köproblem. Vi hade mycket lätt aft rekryterapersonal till sjukvården när vi hade hög arbetslöshet, men det ser infe jag somett mått pä hur vi lyckats i våra ambitioner eller som ett uttryck för om vihar eller inte har en kris inom den offenfliga sektorn eller sjukvården. Jag har en helt annan mening än förste vice talmannen ifrågan, huruvida det finns en risk aft åstadkomma klassklyffor om man t.ex.bygger upp ett privat skolsystem. Det finns så mycket av den arten atf studeradär man har fillämpat det systemet aff jag inte behöver argumentera särskiltmycket för det här i kammaren. Jag har också försökt sätta mig in i de förslagsom har fört fram, och jag blir mer och mer övertygad om att defrån rättvisesynpunkt leder fel. Därför bör vi infe gå över till sådana sysfem. återkommer till frågan om s.k. lönefak. 3 protokoll 1988/89:12 etablerat något lönetak påden statliga sektorn - vi har haft en utgiftsram. Jag tror atf det är ett brasysfem för aft föra ned ansvaret för hela ekonomin på myndigheterna. Verksamhetoeh ekonomiskt ansvar hör samman. Det är bra om man, när det gäller ansvaretför avtalen, ansvaret för effektiviteten och ansvaret för hur man använder deresurser som man har, får fill stånd en diskussion och en planering på de olikamyndigheterna. Verksamheten blir då bättre än om fördelningen görs via centralabeslut, dvs. genom avtalsrörelser av det gamla slaget. Jag tycker aft det näsfan är litet dumt aft fortsätta debatten om attdet skulle vara den internafionella högkonjunkturen som på något sätt hade lyftlandet. Då skulle det ju inte vara något problem i länder som , ,osv. Då skulle det infe komma några människor från och söka jobbi . Men den internafionella högkonjunkturen har inte varit starkare änaff arbetslösheten i länder har ökat. Det måsteväl ändå vara en indikator som kan avläsa. Det är infe så attdet som vi har upplevt i har skett också i länderna runt omkring oss. Jagfår nästan intrycket atf litet lustfyllt skildrar den tid då detgick aft rekrytera folk utan några problem. Men det var också den fid då vihade arbetslöshet, . Det tycker jag man skall uppmärksamma. Ja,, jag hoppas atf den här typen av meningsutbyten kan klargöraatt det är oerhört betydelsefullt atf man, när man diskuterar förändringar ioffentlig sektor och avvägningen mellan verksamhet i egen regi och verksamhetpå entreprenad, alltid utgår ifrån de fördelningspolifiska konsekvenserna -annars tror jag man kommer fel. Jagtror att det är nyttigt aft jämföra olika verksamheter, t.ex. aft prövaentreprenader i verksamheten, och det görs också i stort mått. Men det som förmig framstår som helt avgörande vid en diskussion om den offentligaverksamheten är aft vi nu har stora resurser inom stat och kommun. Vi kan inferäkna med att kunna oupphörligt tillföra de sektorerna nya resurser i form avarbetskraft från andra sektorer. Framöver blir det slagsmål om ungdomskullarnaoch de nya människor som kommer in på arbetsmarknaden. Men vi kan få ut mer ikvalitet och effektivitet av de möjligheter vi har. Det är det som jag ser somden stora, intressanta och utmanande uppgiften framöver, förbättra utbytet ocheffekterna av den stora och fina verksamhet som vi har i stat och kommun. Andrevice talmannen anmälde atf förste vice falman , , och anhållit aff fill protokolletfå antecknat att de inte ägde rätt till ytterligare repliker. 24 (): Först några grundfakta och några reflexioner i anslutning till jordbrukspolitikenoch jordbruksfrågorna. Jagvill först slå fast aft lanfsbruksnäringarna - dit räknar jag jordbruk,skogsbruk och fiske - är en mycket viktig del i svenskt näringsliv. Det är fånäringar som är så beroende av att man har en helhetssyn när man tar ställning fill de olika delproblemens lösning. Det äringen näring som är så beroende av långsikfiga beslut som lanfbmksnäringarna.Näringarna är alltså beroende av andra politiska beslut än rentjordbmkspolifiska. Det beroendet är mycket stort. Jag vill också konstatera atf skogen och skogsindustrinfrän flera synpunkter är en av landefs allra viktigaste näringar. Det är dennäring som tillför landet störst exportinkomster, netto räknat, och den harstor regionalpolitisk betydelse. Jag vill också konstatera andra fakta. Lantbruksnäringarna- främst skogen och skogsindustrin - är mycket energikrävande och är beroendeav riklig fillgång fill energi fill rimliga priser. När kärnkraften avvecklas -om den kommer aft avvecklas - måste detta energibortfall fill viss del ersättasav något annat. Med de miljökrav som vi ställer är biobränslena de mestintressanta, och dä ställer jag frågan: Är svenskt jordbruk och svensk åkermarki den situationen en belastning eller en tillgång? Mitt svar är att de mästevara en tillgång. Jag sade aft skogen har väldigt stor regionalpolitiskbetydelse. Över huvud taget har lantbruksnäringarna mycket stor betydelse. Deär vår i särklass mest decentraliserade näring, från rensköfseln i norr fillspannmålsodlingen i . Man talar om atf hela skall leva, och detförutsätter enligt vår syn i moderata samlingspartiet aft det finnslantbruksföretag som är aktiva ute i bygderna. Det förutsätter också aff möjligheter för andra att bo och verka i glesbygderna.