prot · GC0930 · 1988-12-31 00:00:00 — Och man har ännu inle, vare sig i utskottsbetänkandet elleri de inlägg vi har hört i kammaren här , sagt vad del skulle vara för felpå en opartisk utredning i den här frågan, vilken nackdel en sådan utredningskulle medföra. Del gör all jag fortfarande undrar varför socialdemokraternainle vill att den här frågan skall utredas opartiskt. Önskemålet att undanröjaIvivelsmål och tveksamhet borde vara lika stark på alla håll. AnL114 () replik: Del argument som vi har för att inte biträda motionärens förslag är juatt tidningsartikeln var behäftad med sådana brister att skäl för tillsättandeav en kommission icke har bedömts föreligga. En stor majoritet i utskottet harockså funnit alt det är tillräckligt för alt avvisa motionen och avslåreservanternas krav. Talmannenanmälde att anhållit att till protokollet få antecknat all haninte ägde rätt till ytterligare replik. AnL 115 (): Det finns en aspekt som inte har berörts här , den aspekt som görden här frågan mest intressant, nämligen kopplingen mellan kärnkraft ochkärnvapen. Kärnvapenprogrammet hänger direkt samman med kärnkraftsprogrammel.Detta var ett väl känt faktum även innan skrev sina artiklar. Det har sagts här idebatten att man inte kunde göra någonfing . Kommissionom del svenska kärnvapenprogrammel Del är, menar jag, ingetskäl. Vi skulle alltså kunna fråga varför man inte gjorde någontingtidigare. Det är väl känt att det svenska kärnkrafts- och kärnvapenprogrammetfrån början byggdes upp som en helhet för att skapa både kärnkraft ochkärnvapen. Strävan efter kärnvapen har alltid varit drivkraften bakom de oUkaländernas kärnkraflsutveckling. Det amerikanska exemplet är välkänt. ISverige valdes en oberoende svensk väg med tungvattenreaktorer, där man kundeslippa utländsk insyn, där man effektivt kunde producera vapenmaterial. Detsvenska reaktorprogrammet, där ni kanske känner igen Marvikenreaktorn som en avde s.k. skandalprojekten, anpassades för produktion av vapenplutonium. Detsvenska försvarets haubils var konstruerad för taktisk kärnvapenammunition.Detta var egentUgen inga nyheter. Delintressanta, om vi ser detta i ett globalt perspektiv, är att vi inte hade haftnågot kärnkraftsprogram över huvud taget i världen , om det inte hadefunnits en strävan att skaffa kärnvapen. VadSverige gjorde är exakt vad andra länder gör i dag-Pakistan, , m.fl. länder. En mycket intressant fråga som denhär kommissionen borde belysa är: Hur länge var regeringen införstådd -om denvar införstådd i den här planeringen - med att handlingsfriheten för svensktkärnvapen skulle bibehållas? Eller var del så att planeringen fortgick ulan attregeringen visste om det? Detär intressant att studera slutomdömet i den utredning som genomfördes på försvarsdeparterhentel.Där slår alt ett viktigt bimotiv var att bevarahandlingsfriheten att tillverka egna kärnvapen. Det innebar alltså att detfanns klara planeringsdirektiv för svenska kärnvapen . Tog det slut exakt 1968, eller fortsatte man möjligtvis på vissahåll även efter 1968? Gjorde man detta med eller utan regeringens vetskap?Riksdagen hade faktiskt accepterat alt vi skulle ha en forskning inkluderandevissa konstruktionselement även efter 1958 ärs beslut. Jag skulle från enkommission vilja ha svar på frågan: Hur länge pågick den verksamheten? NyTeknik gjorde försök att klarlägga detta. Det finns fel i artiklarna i NyTeknik, men detta är inget skäl att avslå en begäran om ett tillsättande av enkommission. Det är viktigt att klarlägga detta, därför att det visar hur detgår till när vi skaffar oss vapenteknologi och ger oss lärdomar om hur dennaprocess för att skaffa kärnvapen eventuellt pågår eller kommer alt pågå i andraländer. Kärnkraftoch kärnvapen hör ihop. Kärnkraftsprogrammet skapar möjlighet all framställavapenmaterial. Det skall vi alltid komma ihåg. Även våra svenska reaktorerproducerar vapenmaterial som vi eventuellt skulle kunna använda förkärnvapen. Delta är mycket viktigt att komma ihåg. Det är ett oerhört starktargument för att vi inte skall ha kärnkraft i detta land. AnL 116 iLjung (m): har fört debatten med försvarsutskottets vice ordförandeRoland som om han i detta fall företrädde del socialdemokratiskapartiet. Jag vill gärna påpeka för kammaren alt så inte är fallet. Utskottetsvice ordförande företräder dess socialdemokrater, modera-ler och folkpartisteroch ledamot. Kommission om det svenska kärnvapenprogrammel möjligen kommit från herrRoxbergh delas inte av den ledamoten i utskottet. 1988/89:30 Jag villgärna alt detta skall vara sagt, eftersom den reservation som fogals till - -23november 1988 betänkandet stöds av och vänsterpartietkommunisterna. AnL117 () replik; Även om inte stod bakom reservationen i utskottet ser vi.det ändå från sida som oerhört viktigt att kartlägga dennaprocess. AnL118 (): Jäg vill först be och i omursäkt om jag inte framhävde att även och står bakomulskottsmajoritetens förslag. Tidningsartiklarnai var så bristfälliga att de inte gav någon anledning att tillsättaen kommission, sade , tydligeniå åtminstone tre partiers vägnar.Däremot gav tidningsartiklarna anledning till en utredning inom departementet,en utredning som i sina huvuddelar sedan hemligstämplades. Hur kan det vara såatt tidningsartiklar inte tas på allvar när vi begär att en kommission skalltillsättas, men ändå tas tillräckUgt myckel på allvar för all man skaU göra enutredning inom departementet? Detta är en sofistikerad gränsdragning somknappast ligger i klarhetens intresse. Jagvill göra en kommentar till . Jag tolkar inlägg somatt efter utskottsbehandlingen har bytt inställning, eller altåtminstone stora delar av efter utskottsbehandlingen har anslutitsig till vår reservation. Jag hoppas all det är så hans inlägg skall tolkas. Sambandet kärnkraft-kärnvapen är, precis som ClaesRoxbergh sade, ingenting nytt. Del har vi upptäckt för länge sedan också idenna kammare. När hinner studera annaler litetdjupare kommer han att upptäcka att detta är en fråga som har väckt meden betydande envishet . Det finns motioner också som berörjust sambandet kärnkraft-kärnvapen. De behandlas i ett betänkande som kommerfrån utrikesutskottet . Den frågan har vi haft anledning attaktualisera under en myckel lång fid. Det vi har tagit upp i den motion som nuär aktuell handlar om någonting annat, nämligen huruvida statliga myndigheterhar bedrivit ett utvecklingsarbete för kärnvapen i strid mot av riksdag ochregering fattade beslut. Vi tycker att det är myckel allvarligt ursäkerhetssynpunkt om del finns någon som helst anledriing att misstänka någotsådant. Vi ser del som angeläget atf varje skugga av tvivel undanröjs. Tyvärrser inte ulskotlsmajoritelen del som lika angeläget, eller också är man inte Ukaövertygad om att dessa tvivel verkligen skulle undanröjas av en opartiskutredning. Det är i så fall mycket allvarligt. AnL 119 (): Vad jag menade var att det inte räcker som argument att säga att artikelnkom 1985. Eftersom vi kände till detta tidigare var det faktiskt möjligt förcentern att agera när man satt med i regeringen. 1988/89:30 Jagvill säga att fill största delen står bakom reservationen. 23november 1988 vill avsluta med att yrka bifall till reservationen. Kommission om detsvenska kärnvapenprogrammet AnL120 (): Jag vill först på nytt understryka att en bred majoritet slår bakomutskottets hemställan. Jag beklagar att i inteuppmärksammade detta i min inledning, men jag uttryckte mig faktiskt så. Närdet sedan gäller frågan om avvägning mellan en utredningsman - i detta fallrättschefen - och en kommission tycker jag att man lagade efter lägligheten.Man brukade inle mer våld än nöden krävde, om jag får använda det uttrycket,dvs. man använde den resurs som kunde anses vara rimlig i sammanhanget. Detär utomordentligt intressant att se svårigheter att finna enenhetlig linje i en så pass väsentlig fråga, där kopplingen görs till ettbetydUgt vidare fält än vad betänkandet gäller. AnL121 (): Jag konstaterade all i sitt första inlägg påpekade altsambandet kärnkraft-kärnvapen var känt . Det är riktigt. Vi har ocksåhär i kammaren aktuaUserat detta samband . Denna frågahandlar om huruvida det har bedrivits utvecklingsarbete när det gällerkärnvapen i mot de beslut som fattats av regering och riksdag. Det varförst i och med dessa tidningsartiklar vi ansåg all indicierna var så passallvarliga att det var nödvändigt att kräva att en kommission skulletillsättas. Det var detta som hände 1985. Det krävs rätt starka indicier innanman reser misstanken all något så oerhört skulle kunna ha inträffat i . RolandBrännström säger alt departementsutredningen var lagad efter läglighelen. Omsyftet var att undanröja varje tvivel om att delta kan ha skett, en dubbelverksamhet där riksdag och regering beslutar en sak och myndigheterna gör någothelt annat i en viktig säkerhetspolitisk fråga, och tvivlen kvarstår efter denutredning som gjorts, måste man konstatera att man inte har lagat efterlägUgheten, alt man har misslyckats med uppgiften att undanröja tvivel på dennapunkt. AnL122 (): Syftet var helt klart att undanröja alla tvivel när det gäller detta ärende.Utredningsmannen är också ställd utom alla tvivel, så långt jag har kunnatfölja debatten . Det har för majoriteten av utskottet varit tillräckUgtför att enas om ett betänkande med en inriktning som innebär att vi avvisarmotionen. AnL123 (): Om tre av partier anser attdel kvarstår osäkerhet och tvivel, är det då riktigt att hävda att alla tvivelär undanröjda? Överläggningen i dettaärende var härmed avslutad. Kammarenövergick till att fatta beslut i de förevarande ärendena. Mom. I Utskottets hemställanbifölls. Mom. 2 (undantag för SBC) Utskottets hemställan bifölls med 157 röster mot 146 förreservationen av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. betänkande 2 '. Mom. I (det allmännas skadeståndsansvar) Utskottets hemställan bifölls med 157 röster mot 146 förreservationen av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2 Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 (frihet från skadeståndsansvar gentemot brottsling) Utskottets hemställan bifölls med 174 röster mot 128 förreservationen av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2-6 Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2(obligatorisk tillsyn av ventUationskanaler i samband med sotning) Utskottetshemställan bifölls med 283 röster mot 17 för reservationen av . 2ledamöter avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 8 protokoll 1988/89:30 Pro t;1988/89:30; betänkande 3 ;.,. ':utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls med234,röster mot-69(för reservationen av i m.fl. 1ledamot avstod från att rösta. 8 § På förslag av talmannen medgav kammaren att de ärendensom hann debatteras färdigt under återstoden av dagens sammanträde skulle företas till avgörande i ett sammanhang i början av nästa arbetsplenum . :.. ' :., .,.,,. Tredje vice talmannen övertog ledningen av kammarensförhandlingar;, 9 § Föredrogs , socialförsäkringsutskottetsbetänkande /89:SfUl om socialavgifter m.m. AnL 124 (): Det betänkande som vi nu skall diskuterabehandlar ett gammalt debattämne i riksdag, nämligen frågan om desociala avgifterna, som Ugger till grund för socialförsäkringarna men som ivissa fall kan betraktas som en ren löneskatt, då de inte ger några som helstsociala förmåner. Betänkandet är föranlett av ett stort antal motioner från denallmänna motionstiden som tar upp olika orättvisor i systemet. Ett antalreservationer har fogats till betänkandet, huvudsakligen från de borgerligapartierna. Frågor om socialavgiftssystemet har varit och ärfortfarande föremål för utredning och översyn. Ända sedan 70-lalet harfinansdepartementet haft vissa frågor för utredning. tycks många frågor varahänskjutna till pensionsberedningen. debatterade vi avgiftsbefrielse förjordbmksintäkler som inte överstiger ,, och vi frågade då, liksom vityvärr måste göra även : När kommer en lex Hjorlberg, som finansministernmed buller och bång lovade ? Ni kommer ihåg snickaren somhade anlitat en entreprenör. Eftersom han inte visste vem som var arbetsgivareoch uppdragstagare.tvingades han betala entreprenörens socialaavgifter, så att han själv ekonomiskt kompåknä. Den frågan är väl inte fulltutredd . När får vi full klarhet i vem som är att betrakta somarbetsgivare eller arbetstagare'? har tyvärr bara halvhjärtade försökatt besvara frågan gjorts. Vi har uttalat vårt missnöjemed det.. I dagarnahar emellertid - jag kan ändå uttrycka min uppskattning över detta - endepartementsutredning. Ds Fi 1988:59 F-skattebevis - nya regler 114 fpr skatteavdrag ochsocialavgifter, lagts fram. Det är naturligtvis min förhoppning all det genomdenna utredning skall komma fram positiva förslag. Men det tar som bekant litettid för kvarnarna att mala i riksdag, och därför äger fortfarande vårareservationer giltighet. Jag övergår nu till alttala om de reservationer som har framlagts. Ireservation nr L begär utskottets moderater och folkpartister bättreöverensstämmelse mellan sociala avgifter och förmåner. Den bristandeöverensstämmelsen kan ge heU orimliga resultat för den enskilde. Socialavgifterdebiteras för inkomster som är så små att de inte ger någon som helstersättning från vare sig sjukpenningförsäkringen eller tilläggspensioneringen.Avgiftssystemet innebär också orättvisa för makar som båda arbetar på ettjordbruk eller i en gemensam rörelse. De kan båda bli helt utan ATP-skydd, ominkomsterna ligger mellan ett och två basbelopp och de delar upp inkomsternamellan sig. En annan orättvisa är att sjukpenningen för en egenföretagärealdrig tillåts bli högre än vad som motsvarar lönen för en anställd. Somargument mot en differentiering av avgiftsuttaget har anförts att det nyaavgiftssystemet, som infördes , har inneburit administrativa förenklingar.Det argumentet håller inte längre, sedan det gjordes en särregleringför mindre inkomster från jordbruk. Vireservanter anser alltså all det finns starka skäl för att göra en utredning isyfte att få fram avgiftsuttag som ger bättre överensstämmelse mellan avgifteroch förmåner för egenföretagäre. Jag yrkar därmed, herr talman, bifall till reservationnr 1. Ireservafion nr 3 behandlas, i en gemensam borgeriig reservation, återigenfrågan om rätten att kvitta överskott i en viss förvärvskälla mot underskott ien annan inom inkomstslagen jordbruksfastighet eller rörelse. Vianser det vara orättfärdigt att den slopade kvittningsrätten skall sätta käppari hjulet för företagare som bedriver verksamhet inom olika förvärvskällor. Delkan bli svårt, ja nästan omöjligt, att klara upp den ekonomiska situationen fören egenföretagäre om den ena verksamheten går med underskott. Inte minst i våraglesbygder är det vanligt och helt enkelt nödvändigt att människor bedriverolika kombinafionssysselsältningar. Vianser alltså att regeringen bör låta utreda möjUgheten att kvittaöverskott i en viss förvärvskälla mot underskott i en annan förvärvskälla inominkomstslagen jordbruksfastighet eller rörelse och lägga fram ett förslag omdetta för . Jag yrkar därmed bifall till reservation nr 3. Ireservafion nr 4 har vi moderater och folkpartister i utskottet reserverat osstill förmån för en motion av och , där enutredning om differentierade sjukförsäkringsavgifter fill förmån för de mindreföretagen begärs. Sjukfrånvaron är i regel lägre i de små företagen, och inteminst , näi- vi vet alt antalet sjukdagar ökar oroväckande, bordedet vara av värde alt se djupare på den här frågan. Vi vet ju alla att inteminst våra glesbygder är beroende av småföretagens livskraft, och om dessaföretag indirekt tvingas subventionera de stora företagens högre sjukfrånvarogagnar det knappast en ökad småföretagsamhet i hela vårt land. Jag yrkar således bifallfill reservation nr 4. Reservation nr 7 är återen gemensam borgerlig reservation rörande Prot.1988/89:30; Prot:1988/89:30 i Socialavgifter m.m: ' arbéts-och Uppdragstagärbegreppel, ett av demer.svårbegripliga komplexen inom söcialavgiftssystemel.Denya regler som infördes har flera brister. Reglerna är-nämligen inte konkurrensneutrala mellan fysiska och juridiskä.pérsoner inbördes; Det är viktigt att vi fårta ställning tiUde folkslag söm'bl ä. ''har framförts i den departementsutredning som jag nämnde. 'Enligt dennautredning är grundregeln i del föreslagna systemet alt en uf)F)dragstagares förélagarregislrering skall befria uppdragsgivaren från riskaltbli bélalhingsskyldig för såväl arbetsgivaravgifter som källskatt. Det är kanské'ändå en lex Hjorlberg: sorn vi har att vänta här. 'Vi avvaklarnaturliglvis snarastettförslag i positiv riktning i denna fråga. Men tills vidare,'herr talman, yrkarjag bifall till reservation nr 7;; . Arbetsgivaravgifter frånidrottsföreningar har i,, varit ett debattämne i' sedan lex.Westblom -kom till 1985. efter ett utslag i regeringsrätten. Genom den ändraderättstillämpningen måste idrottsföreningarna nu erlägga socialavgifter föralla inkomster utöver ett halvt basbe-lopp;-Detlä''förhållande har gjortalt.flera idrottsföreningar har fått stora svårigheter och'l.o.m. gått ikonkurs: Vi anser all åtgärder måste vidtas för alt lindra effekternaävregeringsrätlsdomen. Den grundläggande principen bör enligt moderat uppfattningvara att en idrottsutövare skall ha samma sociala förmåner som i alla andraanställningar om idrottsverksamheten är den huvudsakliga inkomstkällan och attarbetsgivaravgifter skall erläggas i dessa fall. Om idrottsutövaren däremothar en annan huvudinkomst, bör han eller hon kunna göra en överenskommelse medidrottsföreningen om huruvida sociala förmåner skall utgå - och avgifterbetalas - eller inte. Jag yrkar slutligen bifall till den moderatareservationen nr 9 och i övrigt bifall fill utskottets hemställan. AnL 125SIGGE GODIN (fp): Den allmänna försäkringen och desocialavgifter som tas ut för alt finansiera den innebär ett nätverk avavgifter, och trots att försök att förenkla och schablonisera avgifterna hargjorts betraktas systemet som svåröverblickbarl och administrativtkrångligt för främst mindre företag. Detta ärockså en anledning till att försökgörs för att komma till rätta med vissa avarter som upplevs som orättvisa ochsom drabbar framför allt mindre företag hårdare än större företag. Det man finner vara orättvist och utgöra en extrabelastning är bl.a. de bristande överensstämmelserna mellan förmåner ochavgifter. Det gäller också kvittningsrätten vid beräkning av pensionsgrundadinkomst, främst inom mindre företag. Sjukförsäkringsavgiftens storlek innebär inte heller någotincitament för insatser att förbättra arbetsmiljön i företagen. Orättvisaskillnader finns mellan störföretagen, med högre sjukfrånvaro, och de mindreföretagen, med betydligt lägre sjukfrånvaro. Frågan om arbets- och uppdragstagärbegreppel är ocksåföremål för mofioner . Många upplever att det finns olika former avsnedfördelning och orättvisor. Kraven på större rättvisa framförs också imotioner . har också av negativa synpunkter pålagstiftningen utökats med påpekanden omde ideella organisationernas skyldigheter alt betala avgifter för medlemmar,främst idrottsmän som får ersättning för idrottsinsatser. Somjag sade inledningsvis är socialförsäkringssystemet komplicerat. Därmed skapaslätt orättvisor som behöver rättas till för att systemet inle skall betraktassom snedvridet och försett med oklarheter. Tilldetta betänkande har fogat ett antal reservationer tillsammans medcentern och . Eftersom frågorna ärikända i övrigt skall jag nöja migmed alt kommentera de olika reservationerna och de krav som framförs i dem. Jagber om ursäkt i förväg om jag trampar in på det som harsagt, men jag tror att del kanske behöver påpekas ytterligare. Ireservation nr 1 tar vi upp den bristande överensstämmelsen mellan förmåner ochavgifter. Den ger i många,fall orimliga resultat för den enskilde. Avgifterdebiteras för inkomster som är så små alt de inte ger rätt till någonersättning. Det nuvarande systemet kan leda till social orättvisa för makar somdeltar i arbetet i en rörelse, eftersom makarna kan mista ATP-skyddet om eninkomsluppdelning sker. Det genomförda undantaget för avgifter förmindre inkomster av jordbruksfastighet visar att det är administrativt möjligtatt göra en särreglering för att undvika de negativa effekterna i nuvarande avgiftssystem.Det finns därför skäl att göra en utredning i syfte alt få fram ell förslag därförmåner och avgifter överensstämmer bättre. Ireservation nr 3 påpekar vi det orimliga i att kvittning inte tillåls mellanolika förvärvskällor. De flesta partier i är överens om att omglesbygden skall överleva så krävs ett varierat antal företag. De olika formerav kombinationsverksamhel som blir allt vanligare är av utomordentlig betydelseför glesbygden. Kombinationsverksamheten är den enda möjlighetenatt överlappa säsongsvariationerna i glesbygden. Skall hela leva krävsdärför möjligheter för företag i glesbygd att få rätt till kvittning mellanolika förvävskällor. Regeringen bör därför skyndsamt utreda frågan och kommamed förslag till . Sjukfrånvaron i små förelag är väsentligt lägre än i stora företag. dagliga debatten talas nu om hur sjukfrånvaron tenderar att öka främst avpsykosociala skäl. 1 socialförsäkringssystemet finns inget incitament för förelagenatt via en förbättrad arbetsmiljö pressa ner företagens sociala kostnader.Däremot kan det konstaterasatt sjukfrånvaron i de mindre företagen ofta ärlägre än i de större företagen.' Den mer positiva arbetsmiljö som småföretagenger kan därmed sägas också få betala den sämre arbetsmiljön i de störreförelagen. Rimligtvis borde varje företag i dagens datasamhälle kunna debiterasen sjukförsäkringsavgift som svarar mot den sjukfrånvaro som företaget har. Folkpartietanser att det bör utredas hur en differentierad sjukförsäkringsavgift skallkunna utformas. Detta är en myckel angelägen fråga, eftersom småföretagen harså stor betydelse för sysselsättningen. De har också en avgörande betydelse förden regionala utvecklingen. Denya reglerna om uppbörd av socialavgifter som infördes /87 har flerabrister. Systemet är inte konkurrensneutralt mellan fysiska och 9 protokoll 1988/89:30 Prot.1988/89:30 juridiska personer, som sade. Vi anser att detskyndsamt 23november 1988 måste vidareutvecklas och all regeringen skall återkomma tillriksdagen med 7 TT Z- kompletterande förslag redan underdetta . ..,,.,.. Enligt varmening har inga vagande skal anförts mot alt lata endast en part i ettuppdragsförhållande ansöka om förhandsbesked. Även om de flesta ansökningarnaskulle vara gemensamma för parterna, kan situationer uppstå när endastena parten kan behöva göra ansökan. Idrottsrörelsen fyller en mycket vikfigfunkfion, främst som fostrare av barn och ungdom. De insatser som den samladeidrottsrörelsen gör för det svenska samhället skulle inte kunna ersättas medpengar. Det har därför blivit ett hot mot föreningarna när kravet fastställtsatt de skall betala arbetsgivaravgifter för sina idrottsutövare.Riksidrotlsförbundet har i en egen utredning lagt fram olika förslag till hur arbetsgivaransvaretskall kunna reduceras för föreningarna. Den bredd- och ungdomsidrott sombedrivs får inte äventyras genom alt föreningarna måste betala en orimligtbetungande arbetsgivaravgift. Utöver Riksidrotlsförbundels egen utredning bör riksdagenge regeringen i uppdrag att skyndsamt göra en översyn av föreningarnasarbetsgivaransvar. skall också de krav på trygghet somidrottsulövaren kan fordra vägas in. Det finns flera vägar att gå för alt lösadetta problem. Förutom avgiftsskyldighet över ett eller två basbelopp kan ocksåandra framkomliga vägar finnas. Aktiv idrott utövas endast av en människas liv. Det är därför möjligt att hitta lösningar somexempelvis medger föreningarna rätt att endast betala sjukförsäkringsavgift.Möjligheten att tjäna in sina pensionsförmåner finns säkert maninte är aktiv idrottsman.