prot · GC0912 · 1988-12-31 00:00:00 — Enligt den nordiskamiljöskyddskonventionen har ett grannland som påverkas av utsläppen samma rättaff föra talan i ärendet som de berörda i det egna landet. För försdenna talan genom . Frågan om luffutsläppen från Outokumpu ärför närvarande under behandling, och har ställt krav pålångtgående rening av utsläppen. Jagvill slufligen påminna om att de svenska och finska miljöministrarna inom ramenför den nordiska åtgärdsplanen mot havsföroreningar har beslutat om enarbetsgrupp med uppgift aft närmare utreda och föreslå lämpliga åtgärder föraff minska föroreningsbelastningen på . Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Anf.106 (vpk): Jag tackarmiljöministern för svaret på min fråga. har det finska företaget förpestat den känsliga 86 skärgärden högst upp i . Länge fick mangöra det tämligen ostört.Först när svenska myndigheter fann höga halter med krom i mossar pä den svenskasidan av gränsen slogs det larm. Trots atf verket ligger i spyr det ufmer krom över än hela den samlade övriga ufsläppsmäng-den. Outokumpubefraktas som största miljöförorenare, en föga hedervärd placering.Förutom krom släpper företaget ut enorma mängder svaveldioxid, nickel, molybdenoeh bly. har företaget visat stor nonchalans inför människorsdjupa oro och inför kraven från svenska myndigheter. har företaget fill rågapä allt begärt och fått finska myndigheters fillstånd aft deponera avfallsslampå ön , som ligger vid . Marken pä ön består avdränerande sand, sä risken för utsläpp fill vattnet är stor. Avfallsslammetinnehåller stora mängder tungmetaller zink och krom. I har valet visat atf medvetenheten om miljön ärstor. Därför känns det extra bittert atf man på sina håll har kommit en såliten bit på väg för aff rädda miljön. Därför menar jag atf vi infe kanacceptera att detta företag fär fortsätta aff agera som det hitfills har gjort.Det krävs ett starkare agerande frän svensk sida. Miljöministern säger i svaret att hon kommer aff följautvecklingen noga. Men det är infe fillräekligt. Jag anser atf det behövs ettmer aktivt ingripande från miljöministern i detta ärende. Om miljöproblemen inom ekosystem 107 Miljö- och energiminister : Herrfalman! Jag kanske skulle beskriva den prakfiska verkligheten, hur det går fillaft noga följa verksamheten. Trots allt mäste jag följa de lagar som finns bådei och i samt de internationella avtal som reglerar hur vi umgåsmed varandra. Enkelt uttryckt kan jag säga att vid varje fillfälle, och det äråtskilliga gånger , som jag träffar min finske kollega diskuteras dessafrågor på ett, kan jag försäkra, aktivt sätt. Vi följer dessa frågor också påannat sätt, i bl.a. den arbetsgrupp som jag beskrev; Jag häller mig noga underrättad om hurgränsälvskommissionen och agerar i frågan. Vi har i och försig givna instrument för atf driva den svenska ståndpunkten. Vi kan infe göramer utan att bryta mot lagar och internationella avtal, även om vi skulle önskadet. 108 (vpk): Det är naturligtvisbra aff vi har instrument för aff följa vad olika myndigheter gör. Men jag kanfaktiskt infe föresfälla mig, även om jag är oerfaren i den här församlingen,atf det skulle vara sä atf lagar och förordningar hindrar vårt landsmiljöminister aff aktivt och utåtriktat redovisa sin åsikt i dessa frågor. 109Miljö- och energiminister : Herr falman! Den åsikten har jagfakfiskt uttryckt i svaret; aft mycket stränga krav måste ställas. När detsedan gäller aft få myndigheterna i aft fatta de beslut som vi anserbör fatfas i fråga om utsläppen i luffen är det som uppträdersom advokat i förhandlingarna, i den formella prövningen, liksomgränsälvskommissionen fattar besluten om utsläppen till vattnen. Jag uttalademycket klart i mitt svar aff jag anser aff Prot.1988/89:12 gränsälvskommissionen också bör fatta beslut omavfallsdeponering, vilket man inte anser i . TekTrkln7°elu - Anf. 110 (vpk): Jag är mycket glad för aft miljöministern uttryckte den Tyvärr stannar mycket av vad som sägs i den här typen av diskussionerinom husefs väggar. Det skulle vara ännu bättre om miljöministern uttryckte sinåsikf mera utåtriktat. Överläggningen var härmed avslutad. 26 § Svar på fråga 1988/89:88 om åtgärder motdirektverkande eluppvärmning i bostadshus 111 Miljö- och energiminister : har frågat mig hur regeringenkommer atf förhindra att direktverkande el installeras när nubostadsbyggandet ånyo tar fart. påstår också att utbyggnaden avdirektverkande elvärme fortsatt i stor skala under 1980-falet. Jag vill därförinledningsvis informera om att andelen nyprodiicerade småhus meddirektverkande elvärme sjunkit frän 60 fill under slutet av 1970-taletfill . beslutade aft införa speciella krav påenergisnål utformning för småhus som utförs för uppvärmning med direktverkandeel. Sedan dessa s.k. ELAK-krav trädde i kraft har regeringennoga följt utvecklingen. Om andelen direkfel i nytillkommande bebyggelseåterigen skulle visa en ökning måste användningen av direktverkande elvärme kunnabegränsas ytterligare. Det förslag till nybyggnadsföreskriffer som kommer aftträda i kraft innehåller skärpta krav på energihushållning.Härigenom kommer ELAK-kravens särskilda uppgift aft motverka användningen avdirektverkande elvärme i småhus aft upphöra. Regeringen kommer därför, ienlighet med de riktlinjer som antogs av , att återkomma tillriksdagen med förslag om aft den nuvarande generella dispensen för uppvärmningmed direktverkande el i särskilt uppvärmningssnäla en- och tvåbosfadshusavskaffas. Regeringen har uppdragit ät plan- och bosfadsver-ket aff bl.a.överväga i vilka speciella situationer som uppvärmning med direktverkande elalltjämt kan vara motiverad. väntas överlämnasina förslag till regeringen. Syftet med den pågående översynen är således affresfrikfionerna mot direkfel skall skärpas och atf användningen avdirektverkande elvärme endast skall vara möjlig i vissa speciella fall. 112 (): Jag tackar för svaret, som denhär gången var betydligt mer positivt än svaret pä min förra fråga. Det ärglädjande atf man nu villvidta den åtgärden atf helt avskaffa det generella tillstånd filldirektverkande el som fill min och mångas förvåning har funnits under åtta årsedan folkomröstningen ägde rum. Det är verkligen på fiden, men bättre sent änaldrig. Även om användningen av direktverkande el har gått nedunder den här perioden, har på en betydande mängd hus byggts meddirektverkande el. Det har legat i kärnkraffsindusfrins intresse, eftersom detär hushållen som svarat för den stora ökningen av elkonsumfion och infe, sommånga föreställer sig, industrin. Överläggningen var härmed avslutad. Om åtgärder för att förhindra spridning i naturen avplastringar till ölburkar 27 §Svar på fråga 1988/89:97 om åtgärder för att förhindra spridning i naturen avplastringar till ölburkar 113 Miljö- och energiminister : har frågat mig om jag ärberedd aff vidta några åtgärder för aft stoppa spridningen av plastringar frånöl- och läskedrycksburkar i naturen. Det är varje persons skyldighet aff infe skräpa ner påallmänna platser eller i naturen. En bestämmelse av denna innebörd finns ocksåi naturvårdslagen. Sedan i början på 1970-falef har nedskräpningen i miljönkraftigt minskat genom olika åtgärder.. Dessa åtgärder har bestått i ökadupplysning och propaganda samt förbättrad renhållning. Jag kommer även ifortsättningen atf fästa stor vikt vid sådana aktiviteter. Infe minst viktigtär aff stödja informations- och upplysningsarbetet bland barn och ungdomar.Regeringen har därför avsatt pengar för stöd till ideella barn- ochungdomsorganisationer och skolan. Då företrädare för träffarrepresentanter för bryggerinäringen, lovar jag även atf vi skall ta upp fråganom plasfringarnas nödvändighet. 114 (): Jag tackar statsrådet för svaret. Min frågakan verka bagafellarfad i jämförelse med andra här i kammaren diskuterademiljöfrågor. Men jag anser atf frågan om plast ringen som binder ihop tväölburkar är vikfig. Jag kan visa upp en sådan ring om nägon är tveksam om hurden ser ut. För öldrickande folk är denna ring bekant men för andrakanske mindre bekant. Faktum är ändå atf dessa plastringar finns överallt i väromgivning, också i naturen. Dessa ringar är farliga för djur. Fåglar har migveterligt fastnat i sädana ringar. när återvinning av aluminiumburkar har,såvitt jag förstår, gått bra har vi fått ett nytt miljöförstörande föremål ivår omgivning. Man kunde kanske fillverka denna ring av annat material,förslagsvis papper, om den nu är absolut behövlig. Den frågan skulle man kunnaställa till bryggerierna. Eftersom nu har sagt ätt frågan skallfas upp med branschens representanter, får jag nöja mig med svaret. Prot.1988/89:12 Anf. 115 Miljö- och energiministerBIRGITTA : 20 oktober1988 Herr talman! Självfallet skall viföra den diskussionen med branschens ~ 7, i företrädare, som vi gör även iandra sammanhang. Jag lovar att frågan tas Jag har en sak till som jag skullevilja säga fill . Egentligen är det för bedrövligt atf vi skallbehöva diskutera sådant här i . Det är ingen liten fråga, men det ärsynd aft vi skall behöva diskutera den, för det är ju tecken på att vuxnamänniskor - det är framför allt vuxna - inte klarar en så enkel sak som atfhålla rent omkring sig, vilket ju borde vara varje människas skyldighet. Det är vetenskapligt belagt att de värsta syndarna ärstora, starka, friska män i sina bästa år, , de som bästskulle orka med att städa efter sig. Därför tycker jag att vi två skall lova varandra aft sägaåt våra bastukompisar och andra att sköta sig bättre i fortsättningen. 116 (): Jag instämmer med miljöministern. Vad jag är förvånad överär att jag inte ser några burkar tillsammans med plastringarna. Det är ettbevis på att plasfringarna blir kvar. Burkarna samlar några andra upp,antagligen smågrabbar som vill tjäna pengar. Överläggningen var härmed avslutad. 28 § Svar på fråga 1988/89:106 om klorutsläppen i Vätternfrån Aspa bruk 117 Miljö- och energiminister : har frågat mig omregeringen är beredd att vidta åtgärder så aff Aspa bruk inför ett i huvudsakslutet sysfem för sin produkfion av pappersmassa, sä aff klorutsläppen upphör. Regeringen ser med stort allvar på föroreningen avkusthaven och de stora insjöarna, och fortsatta kraftfulla åtgärder kommer attvidtas för att förbättra situationen. Enligt miljöpolitiska beslut är måletför utsläpp av klorerat organiskt material från landets massafabriker aff dessautsläpp skall elimineras. har därefter av regeringen fått iuppdrag aft utarbeta ett förslag till en ny åtgärdsplan mot havsföroreningar. Iuppdraget ingår bl.a. att redovisa ett förslag fill enavvecklings-plan för klorerat organiskt material från massaindustrin. Regeringen har i ett beslut fastslagitvilka vilkor som skall gälla för Aspa bruk . Beslutet innebär aft Aspa bruk är den första massafabrik i landet som har ålagts atf komma ned fill sä låga utsläpp av organiskt bunden klor som högst per ton blekt massa fram fill mitten av . Även de utsläpp som tillåts innebär en mycket betydande minskning av utsläppen av organiskt bunden klor jämfört med 90 tidigare. Jagvill i detta sammanhang erinra om att regeringen i sin regeringsförklaringförklarat aff miljöavgifter på bl.a, klororganiska föreningar skall införas .1989. Anf.118 (): Regeringens beslut om Aspa bruks ufsläppsnormer innebär onödigt storautsläpp fill . är en unik sjö och en dricksvattentäkt för 200000 människor. Eftersom är en insjö måste extra stora ansträngningargöras för att avveckla klorutsläppen där. Den8 augusti var statsministern pä valturné och lovade atf regeringen skulleompröva koncessionsnämndens tidigare beslut. Det gjorde man också. blevbeslutet att Aspa bruk får släppa ut TOCL fr.o.m. och 1,5 kgfr.o.om. Därefter skall regeringen pröva hur man kan komma ned fill 0,. säger direktör på Aspa bruk aft utsläppen av organiskt bunden klorredan är nere i , dit man skulle komma 1992, enligt regeringens beslut.Direktör kallar regeringens beslut generöst men ganska skandalöst - jagvill själv inte använda så starka ord, men jag citerar honom direkt. Nusäger att Aspa bruk är ålagt aff komma ned fill fillmitten av . Jag vill fråga om det som gäller är detta eller det jagfått höra om att de skall utreda de tekniska och ekonomiska möjligheterna attkomma ned fill den utsläppsnivån. Det är ju en ganska väsentlig skillnad. Jaghoppas naturligtvis att det är miljö- och energiministern som har rätt. Dessutomvill jag fråga om det som sägs om 1990-falet innebär aff vi skaU slippa dessaklorutsläpp . Anf.119 Miljö- och energiminister : Aspa bruk är ett praktexempel på den utveckling som jag beskrev i denmiljöpolitiska debatten i går. Företagen kan nämligen mycket mer än vad de fillen början erkänner. Jaghar fört dessa diskussioner med Aspa bruk , och de har i sinadiskussioner med mig och regeringen liksom med myndigheterna ständigt hävdatatt det är omöjligt för dem atf ens komma ned till . , sedan vi har lagtfast ett hårdare beslut än vad koncessionsnämnden hade fattat - under ursinnigauttalanden från företagets sida så sent som veckan efter beslutet - visar detsig att man kan mera. Det var precis avsikten. För Aspa bruk har vi, med hänsyntill särskilda skyddsvärde, lagt fast aff de före alla andra skallkomma ned till vad som är praktiskt taget noll. Jagkan lova aft vi i den fortsatta prövningen kommer atfutnyttja varje möjlighet atf så fort som möjligt komma ned i Aspa till det somär målet för alla svenska anläggningar, nämligen nollutsläpp. Vi kommer alltsåatt pressa tidsschemat och utnyttja varje möjlighet aff nå detta mål. Omklorutsläppen i från Aspa bruk 120 (): Man ställer en fråga för aff få ett svar. Jag har fått svar, och jag ärfaktiskt både tacksam och glad för svaret. Om högre avgifter på Jag tycker att det finns anledning att påpeka aff detfinns möjligheter atf få bort skadliga ämnen ur produktionen, precis som miljö-och energiministern säger. Och det finns goda avsättningsmöjligheter föroblekta pappersproduk-fer, vilket bruket nu börjar lära sig. En annan aspekt som jag tycker det finns anledning förregeringen och för oss riksdagsledamöter aff lyfta fram i debatten är denna:Genom aff satsa på miljövänlig teknik och miljövänliga produkter kan Sverigemuta in helt nya exportmarknader. Det tycker jag atf man gång på gäng skalllyfta fram i de här diskussionerna med industrin. Överläggningen var härmed avslutad. 29§ Svar på fråga 1988/89:54 om högre avgifter på konstgödselkväve m.m. har frågat mig om regeringen ärberedd att lägga så höga avgifter på konsfgödselkväve och kemiskabekämpningsmedel aff användningen minskas kraftigt - och i så fall omregeringen är beredd att återföra de pengar man får in på avgifterna fillbönderna, belastas handelsgödsel och bekämpningsmedelmed såväl en prisregleringsavgiff som en miljöavgift, totalt av priset.De införda avgifterna torde ha bidragit till den minskning av förbrukningen somnu kan konstateras. Den s,k, infensifetsufredningen konstaterade i sittbetänkande aff det för aff relafivt snabbt åstadkomma större minskningar avhandelsgödselanvändningen skulle krävas kraffiga prishöjningar. När det gälleröverskotfsproble-met konstaterade utredningen vidare aff större delen av överskottetskulle kvarstå även vid mycket kraftigt höjda avgifter på handelsgödsel. Såkraffiga höjningar som det blir fråga om skulle allvarligt äventyra driften vidett stort antal företag. Om dessa avgifter återfördes till jordbruket i form avbidrag skulle det endast skapa en ohanterlig rundgång av stora belopp utan affha någon större effekt på kemikalieanvändningen. Avgifterna är således ett medel för aft få nerintensiteten, men de är infe fillräckliga utan måste kompletteras med andramedel. Miljöavgifterna har fördubblats nu , både pähandelsgödsel och på bekämpningsmedel, för atf markera att en minskadanvändning är nödvändig. Dessutom har andra åtgärder beslutats för atf minskajordbrukefs negafiva miljöpåverkan. Miljöavgifterna finansierar en del avdessa, bl,a, bidrag för aft bygga om gödselvårdsanläggningar och forsknings-och utvecklingsprojekt som syftar till åtgärder som kan minska kemikalieanvändningeni jordbruket. När det gäller växtnäringsläckagef från harregeringen klart angivit målsättningen i den proposifion om miljöförbättrandeåtgärder i jordbruket som antog tidigt , Läckagef skallhalveras , En komponent i det åtgärdsprogram som har utarbetats ären 20-procentig minskning av handelsgödselförbrukningen fram fill sekelskif- fet, med ett delmål om en10-procenfig minskning fill är 1992,1 proposifionen anges också attmiljöavgiften kan komma aft höjas om detta delmål infe ser uf aft uppnäs. Lantbmkssfyrelsenkommer aff få i uppdrag atf övervaka förbrukningen. Beträffandebekämpningsmedelsanvändningen pågår ett arbete enligt ett särskilthandlingsprogram. Även här har regeringen uttalat en klar målsättning,nämligen atf halvera användningen fill . Defta är dock bara ett delmål.Myndigheterna har fått i uppdrag aft utreda möjligheternaaft ytterligare minska användningen av bekämpningsmedel. Då , som framställt frågan, anmält affhon var förhindrad aft närvara vid sammanträdet, medgav tredje vice talmannenatt i stället fick delfa i överläggningen, Anf.122 (): Jag tackarstatsrådet för svaret. Statsrådetsäger här aff man har lagt fram ett åtgärdsprogram för att minska förbrukningenav handelsgödsel fram fill . Vi tycker i miljöparfiet atfdet är en mycket låg målsättning, eftersom vi vet aft den högakonstgödselanvändningen bidrar starkt fill sjöarnas och havens dåligafillstånd. Detkrav som vi har framfört är ju aft man skall höja avgifterna avpriset för aft därigenom framtvinga en mycket kraffig sänkning av användningen.Den sänkningen skulle bli enligt vad man har uppskattat inomlantbruksuniversitet och hushållningssällskap. Vi tycker atf det är en mycketrejäl början. Och vi kan inte se att det skall innebära en ohanterlig rundgångatf återföra dessa pengar i form av arealbidrag fill odlarna. Vi är ju i dethär landet mycket duktiga på administration, och jag tycker aff vi skallutnyttja det kunnandet på det här området till miljöns fromma. fråga gäller - vilket just nu var inne på - omman skall ta till en chockhöjning av avgifterna för att därmed åstadkomma enminskning av förbrukningen. Vi har verkUgen gått igenom den frågan. Men om manansluter sig fill miljöparfiets förslag, leder den 300-procentiga prishöjningenfill aff skall omfördelas. Räknar man som , är dettotala jordbruksstödet i , 6 miljarder är alltsåen mycket stor summa. Om man tar 6 miljarder från bönderna, är det klart atfdetta direkt leder till att ett antal gårdar över huvud taget infe klarar sig -det är alldeles givet. Dä säger : Låt oss återföra pengarna fillbönderna! Men när det gäller så stora pengar, mäste vi ställa frågan: Skall deslussas fillbaka till andra jordbrukare än dem som använder handelsgödsel? Dåkvarstår ju ett antal snabba konkurser plus en ganska nyckfull omfördelning.Vilka är det som får dessa 6 miljarder, om det infe är de som har använthandelsgödsel? Omman å andra sidan säger atf vi infe skall åstadkomma dessa dramafiskaförsämringar för de bönder som får betala de 6 miljarderna, utan vi skall återföra pengarna till istort sett samma bönder- ja, då är det ju verkligen en rundgång och inte en brametod. Då tar vi alltså från ett antal bönder och återfördessa pengar till samma personer. Varför gör vi i så fall detta? Det kommer dåinte att minska förbrukningen särskilt mycket, eftersom de får tillbakapengarna. Denhär diskussionen har ju verkligen förts. Vi har sagt att det inte är rimligtatt gå fram på den vägen. Man får använda höjningar. Vi har fördubblat avgiftenför att därmed få pengar för att finansiera miljöreformer. Vi får också gå frampå andra vägar och uppnå en halvering av läckaget, bl.a, med förslag om hur viskall arbeta / marken - och inte bara med det vi tillför marken. Anf.124 (): Vi har tydligen litet olika beräkningsprinciper. Inom harvi kommit fram till att det kommer att röra sig om ungefär 3 miljarder kronortotalt. Om man kan minska användningen av dessa kemikaUer , såinnebär det också, enligt vår syn, att bönderna inte behöver inköpa den mycketdyra konstgödseln. I stället får de i genomsnitt . per hektar och årsom kompensation. De kan alltså då börja lägga om sift jordbruk till andradriffformer som innebär atf man slipper använda framför allt konstgödsel. Överläggningen varhärmed avslutad. 30 § Svar på fråga1988/89:115 om trålfisket i har frågat mig när det kommer ett regeringsförslag omförbud mot trålfiske samt om vilka andra åtgärder som jag planerar för attsäkra fiskets framtid i . Enligtgällande fiskepolitik skall fisktillgångarna utnyttjas på sådant sätt att delångsiktigt kan medverka till livsmedelsförsörjningen. Inom de gränser som gesav en ansvarsfull hushållning med fisktillgångarna bör fisket bedrivas såeffektivt som möjligt och fångsterna bestämmas av möjligheterna till en lönsamoch stabil avsättning. Inomramen Gdanskkonvention sker förhandlingar om fisket iÖstersjön. Syftet med förhandlingarna är att fastställa fiskets totalaomfattning och formerna för det så att det inte blir större än vad som ärlämpligt med hänsyn till långsiktig hushållning med fiskbestånden. har manför första gången nått överenskommelse om högsta tillåtna uttag av torsk. Denöverenskommelsen Uksom överenskommelsen om den f.d. "vita zonen"öster om ger starkt förbättrade möjligheter att vårda torskbeståndet iÖstersjön. Trålfiskeär förbehållet yrkesfiskare eller andra för vilkas försörjning fisket är avväsentlig betydelse. Trålfisket kan begränsas om det behövs av fiskevårdsskäl.Det är uppgift att besluta om sådana begränsningar. ,som alltså är den myndighet som har ansvaret för fiskevården i landet,analyserar de erfarenheter som har samlats om trålfisket eftertorsk i , När denna analys är klar kommer styrelsen aff fa ställningfill vilka åtgärder som behöver vidtas, Defta kan ske i början av nästa är, Anf.126 (vpk): Jag tackarjordbruksministern för svaret. Torskenutefter är slut. Det går inte att bedriva något egentligttorskfiske som har någon ekonomisk betydelse. Jordbruksministernsäger i sitt svar atf det är som har ansvaret för fiskevårdenoch som skall kunna säga vilka åtgärder som bör vidtas. Det tråkiga är ju dåatt kompetens i den här saken starkt ifrågasätts av deyrkesverksamma, och ochfiskerinämnden i har varnat för det läge vi befinneross i . Vi får då hoppas atf tar vara på erfarenheterna fråndem som är yrkesverksamma. Vi får också hoppas att det inte har blivit försent, utan att det skall gå att bygga upp ett torskbestånd igen utefterNorrlandskusten, Analyserna kommer som sagt att bli färdiga . Men deförsta analyser som man har gjort, och som ju också har diskuterats tidigare,är mycket intressanta. De visar atf förra årets torsk-fångst - den mycket storafångsten i , som vållade konflikterna kring trålfisket - främstbestod av torsk. Den torsken var alltså dubbel så gammal somtorsk från södra , Det är ung torsk som vandrar in söderifrån, men detär få fiskar som vandrar ut igen. Det betyder aft den så aff säga naturligadödligheten hos torsken i just sannolikt har varit ganska storgenom åren - eftersom man inte har fiskat det som har varit möjligt aff fiska.Därför har man fått en äldre forsksfam i , Nukan torsken infe fortplanta sig i , eftersom forskäggen inteöverlever i de ganska låga salthalter som finns där. Torskmängden i området ärdärför beroende av invandring frän södra och utgör då en del avforskbeståndet i hela öster om . Föratf fä förbättrade förutsättningar på lång sikt i måste man därförha en fiskeplanering som skall bygga på internafionella överenskommelser, somskyddar återväxten av ung torsk i den egentliga . Det hjälper ju dåtill att gynna en invandring av ung torsk upp i . Det är alldelesklart att de avtal som jag talade om i mitt första svar, Gdanskkonventionen,den högsta nivån på fisket plus överenskommelsen om vita zonen, är vikfiga justför det som och jag är överens om är det väsenfligaste.