prot · GC09100 · 1988-12-31 00:00:00 — bedömningarkommer så mycket som av de näringsämnen som hamnar i fränjust Wislas nederbördsområde. Del säger sig självt alt liksom övriga Öslersjöslaterhar ell slarkl inlresse av atl reningsinsatser i detta område verkligen kommerlill stånd, och del snabbt. har nämligen en mycket slor betydelse föralla folk som lever vid dess stränder. Behovet av reningsinsatser i Wislas nederbördsområde äröverväldigande, och det är högst osannolikt att av egen krafl och undernuvarande omständigheter skulle kunna klara av de enorma saisningar som behövs.Del är mol den bakgrunden som Wisla-projektd kommer in som ell slagsMarshallplan pä valtenvärdsområdel. projekl har vuxit fram genom samarbelemellan den USA-slödda fonden för polskt jordbruk och Världsnaturfonden. Flerabanker och kredilinslilui i olika länder är involverade liksom en radvallen-och miljöforskare, även svenska forskare. Idén går ul pä atl man byter utlandsskuld motmiljöinvesteringar i det förstörda och förgiftade området. Banker som köperandelar i den polska utlandsskulden säljer eller donerar i sin tur dessaandelar lill Världsnalurfon-den. Världsnaturfonden omvandlar i sin lurandelarna till lokal valuta och investerar pengarna i miljöförbättrandeåtgärder i samarbele med den USA-slödda fonden för det polska jordbruket. Del som enligl mening är så intressant medWisla-projektd är att det nu finns ett konkrel projekl, som skulle kunnagenomföras under internationell medverkan och i samarbete med en oberoendestiftelse med förankring på flera håll i polskt samhällsliv. Stiftelsen haretablerat kontakter både med forskare, med organisafioner som är oberoende avregimen, l.ex. kalolska kyrkan, och med den inlernalionella finansvärlden. Enligt mening är det synnerligen angelägelalt snabbt pröva möjligheterna till svensk medverkan i della projekl. Försvensk del finns del mycket stora miljövinster att hämta om Wisla-projektdskulle kunna drivas på ell framgångsrikt säll. Svenskt miljökunnande och svenskmiljöteknik kan också komma atl tas lill vara i projekl av delta slag. Wisla-projeklels första etapp har inletts, och det är nuviktigt att ekonomiska garantier kan ges för fortsättningen. Projektet innebär alltså all man ulnylljar väldigaskuldbörda i väst och sä att säga byter andelar i utlandsskulden mol konkretamiljöinvesteringar i landet. Huvuddelen av den polska skulden lill , omsammanlagt 2,5 miljarder, förvaltas av exporlkreditnämnden. lanserar i sin partimofion omSverige och miljöproblemen i öst elt förslag om att låta exportkreditnämnden, ilikhet med privata banker, sälja andelar i den polska utlandsskulden lillVärldsnaturfonden. Vi menar också alt regeringen skall pröva möjligheterna altinom ramen för den s.k. medverka lill inlernalionelll förankrademiljösatsningar av denna lyp. Folkpartiels motion har mötts av mänga positiva reaktionerinle minsl från polskt håll - även från officiellt sådant. Det internationellainlressel för s.k. skuldbyten med miljövärdsinriklning växer snabbi. Bl.a. tyska regeringen förklarat sig beredd att efterskänka 1 miljon D-Mark avsin fordran på i utbyte mot miljösatsningar. 8 protokoll 1988/89:100 Prot.1988/89:100 Tyvärr har inte majoriteten i näringsutskotld ställt sigbakom våra förslag. )en säger nej till elt konkretprojekl som skulle kunna ha myckel stor F\-norifrämiand betydelse för del forlsälta miljövårdsarbetet när det gäller atl rädda räddar socialdemokralerna i denna fråga menmiljön förlorar. De förhindrar ell svenskt stöd som skulle kunna möjliggörameningsfulla miljösatsningar i . Socialdemokrater lalar gärna om behovel av internationellaålgärder men är sena all gä från ord till handling. Jag yrkar bifall till reseration nr 6. Vi ärglada över all , vpk och siöder vårl förslag i dennareservation och förutsätter atl även miljömedvetna socialdemokrater och moderaterskall slödja den vid den kommande voteringen. Jag vill verkligen uppmanariksdagen an ge regeringen en skjuls framäl i denna viktiga fråga. 100 (vpk): Det var ju ett glädjande beslut somnäringsutskottet fattade dä utskottet biföll motion omuirikeshandelskonior i och också biföll Lennarl Petterssonsmotion i samma rikining. All vi sedan inte ställde oss bakom finansieringenberor väl mera på all del är kutym atl låta regeringen lägga fram förslag omfinansieringen. Eflersom näringsutskottel är enigt i själva förslagel omhandelskontor tyckte jag att det var elt slorl fall framåt. Vi frän vpk har juunder mänga år motionerat om handels- och ulbyiesbolag för all främja handelnmed öst, och vi är alltså glada även om någon annan lar inilialiv i dennariktning, och vi stödjer alltså förslagel. När det gäller initiativet om projekt kring floden regeringen gett vissa signaler om all den kommer all stödja projekt. Jaghoppas all de socialdemokraiiska riksdagsledamöterna också skall kunna förasamma politik som och lycka att detta är ell inlressanl projekl - ellinlressanl projekl där man också kommer alt nå ganska slora miljöeffekter. hade vpk en motion om export av svenskmiljöteknik. Vi ville dä ha beslul om exportkreditstöd för sådan export. Iriksdagen fanns en majoritet för detta, men av någon anledning har de partiersom dä beslöl sig för atl slödja förslaget svängt. Kampen för miljön är såviktig all man kan hoppas på elt omlänkande i denna fråga, även om jag inte ärsärskill förhoppningsfull i del här fallel. genomförande av Wislaprojekielinnebär ju inle alt man löser problemen kring eller miljöproblemen iSveriges närområde kring . Det samarbetsavtal som har träffals -vilkel miljöministern här lalade om - är i och för sig intressant. Del måsteockså ges speciella resurser. Jag yrkar bifall till reservationerna 5 och 6och i övrigt till utskottets hemslällan. Som sagl är min förhoppning atl den socialdemokratiskaandelen av också skall kunna ge samma positiva slöd lill juslWislaprojekiel som tydligen regeringen är beredd att ge. 101LARS (): Det här belänkandel rör tre ganska välavgränsade områden: dels GATT-samarbdel, dels exportfrämjande verksamhel, delsexportkrediter. Jag skallkort beröra alla tre områdena. har varil en organisation som oftast levt ganskamycket i tysthet, men de senasle veckorna har organisationen kommil i centrumför uppmärksamheten. De överenskommelser som träffats inom kommeratl riva upp det jordbrukspoliliska program som har levt med iårtionden. Hur utvecklingen blir vel vi ännu inle så myckel om.Miljöpartiet har försökl anlägga dl helhetsperspektiv pä , som vi harsammanfatlal i reservalion nr 1. Utskollel poänglerar i sin skrivning atl denfria konkurrensen har slora välsignelser för landet och för konsumenterna.Della är en sanning men del är bara en delsanning. Den behöver diskuleras ochmodifieras, enligt vår uppfattning. menar att detta är en ganskaonyanserad bild. Vår utskotlsordförande, , kände ettstarkt behov av atl deballera mijöparlids inställning lill . Han kändedelta så starkt alt han log upp frågan i en interpellationsdebatl medstatsministern om EG-frågor som ägde rum . Då vägrade jag atlgå i svaromål, eflersom jag lyckte atl frågan om icke var en direkiEG-fräga. ser jag med glädje alt Lennarl Peltersson är här, och jag skallmed glädje diskulera med honom vid della tillfälle. hade ursprungligen föreslagil all anslagellill inle skulle räknas upp med de . som regeringen hadeföreslagil - della för atl markera vår skepsis mot en del av del som gör. I utskottet har vi frångått della krav, eftersommedlemskapet regleras av vissa överenskommelser, vilkel framgår avutskollsbetänkandet, och del är inle vår avsikt alt skall lämna GATT.Vi vill emellertid markera all inriktningen i väsentliga avseenden bördiskuteras och modifieras. Utskotlsmajoriteten har en tendens all bara se del som kanräknas i pengar. Den har en föreställning om all sådant som inte kan räknas ikronor eller ören inte existerar. de gröna menar atl del finns enmängd frågor som inle kan räknas i pengar och som man i del internationellahandelsutbytet ändå bör la med i beräkningen. Genom all ulan diskussion förordaen total handelsfrihet, alltså ulan reservafioner, tenderar utskottet allförfalla lill mancheslerliberala ståndpunkter där allt som är lönsamt ocksåförklaras vara räll. Vår inställning är alt frihet är värdefull endast om denexisterar inom vissa gränser. Obegränsad frihet blir väldigl lätt en frihetenbart för den starke, den rike, den listige. Den kan lält skada den svagareparten i en förbindelse. Detta är ofla en myckel kortsiktig polilik, och devinster som kan göras på lång sikt försummas. Vi inom är för handelsfrihet, för konkurrenspä lika villkor -jag betonar lika - och för internationell solidarilel. Jusldärför anser vi att GATT-arbdel behöver slyras sä alt man inte våldför sig pädessa principer. Fri handel förutsätter att det är fråga om enöverenskommelse mellan fria parter, där ingen utnyttjar den andres svaghel,okunskap eller beroende lill Alllför ofta syndar man mol dessa enkla principer, och då övergår denfria handeln lill exploatering av den svage. Delta bör man i GATT-arbdel setill alt förhindra. Ett minimikrav är alt de varor som säljs skall varahälsosamma. I har vi en hel del regler för alt säkerställa detta. Föratl ta ell exempel har vi åtskilliga bestämmelser för hur frukt och grönsakerskall produceras. Vi har förbjudit användningen av vissa bekämpningsmedel ellerfastställt tidsgränser när de fär användas. Skall konkurrens ske på likavillkor, är det uppenbart att det mest konkreta är atl ställa samma tekniskakrav på den utländske producenten som på den svenske. Samma sak gäller arbelsmiljökravoch krav pä yttre miljö. Om vi inle har handelspolitiska regler som ställersamma krav pä våra handelspartner som på oss själva, så kommer praktiskt lagdvarje miljökrav atl leda till risken att vi exporterar de problem vi genom vårlagsliflning försöker lösa till något annal land, som har en mer legärlagsliflning. Vi vel all de multinationella och transnalionella företagen ärsnabba när del gäller all förlägga produktion lill det land där produktionskostnadenär lägst, och del betyder ofta till del land där de sociala koslnaderna förarbetskraften är noll eller nära noll eller där kraven på yllre och inre miljösaknas eller där man använder oetiska meloder vid djurhållning, etc. Allt della anser vi att våra GATT-förhandlare skall bevakaoch skall se lill all det beaklas i . Annars är risken stor allförlusten blir dubbel: svenska jordbrukare och arbetare mister sina jobb lillländer med låga krav på miljö- och socialpolitik, dit vi sålunda spridermiljöförstöring, utsugning och ohälsa bland arbetskraften. Jag yrkar bifalllill reservation 1. Beiräffande exportfrämjande verksamhet kan jag fatta migkort. Vi i tror pä marknadsekonomin. Vi menar att de förelag somvill sälja sina varor också skall beiala sina försäljningskostnader. Vi tyckerdet är tokigt alt skaltebdalarna skall betala hundratals miljoner, som är atlbetrakta som gemensamma försäljningskostnader för svensk export. Vi ärförvånade över att de partier som mest enlusiasliski talar om fri marknadsekonomisamtidigt menar alt exportindustrin behöver gå med hjälp av statliga kryckor.Därför yrkar vi pä en successiv nedtrappning av det statliga exportstödet. Dockkan vi acceptera alt när speciella förhållanden föreligger, såsom i förbindelsemed stalshandelsländer, som Sovjel, kan slalen behöva gä in med slöd. Därförhar vi accepterat utskottets vilja all salsa på ell handelskontor i medfilial i . Jag yrkar bifall lill reservalionerna 3 och 4. Det är ett välkänt faklum alt en slor del av miljöförstöringenär importerad. Del gäller framför alll svaveldioxid frän Öst- och ,men också försmulsade floder, som förstör miljön i framför allt menäven i och . Väsleuropa har uppenbarligen råd att förbätlrasina miljöinsatser, men i exempelvis är del värre. Samma sak gäller mångau-länder. Både den internationella solidariteten och värl egetintresse att begränsa importen av föroreningar talar för att staten specielltskall slödja exporten av miljöreningsulrustning. kundeexempelvis med fördel bygga flytande avloppsreningsverk, som kundetransporteras till platser där sådana saknas. Uppenbarligen finns det goda skälatt stödja reservationerna 5 och 6, Prot. 1988/89:100 nämligen delsinternationell solidaritet, dels vad vår egen miljö kräver, dels 20 april1989 slutligen vad som kan vara till nytta för vår egen sysselsättning. Därföryrkar jag bifall lill dessa reservationer. 102LENNART (): Näringsutskotlets belänkande nr 19 behandlarolika anslag inom utrikesdeparlementets område som näringsutskottel har atl taställning till och föreslå . Det handlar om anslag till internalionelllsamarbele på handelns område och om anslag fill exporlfrämjande verksamhel. Vi kan konstalera alt vi i utskottet i allt väsenlligl harvaril överens om tagen när det gäller anslagens storlek. Vissa skiljelinjerfinns det dock. En av dem är all moderalerna vill all vi skall taslällning lill elt ytterligare anslag pä 3,5 milj. kr. förhandelsrepresenlalionen i , evenluelll också med en filial i i ulskollel, omfattande samlliga partier utom , har docksagl atl vi vill att regeringen skall återkomma till med ettkoslnadsförslag. Som sade är del den normala lågordningen. Vilycker det väsentliga här är all ulskollel kunnat ena sig kring en positivlinje. Alla är väl överens om att med den utveckling som är på gång inomÖstblocket och är del rimligt och rikligt atl förslärkahandelsrepresenlalionen, och detta bör regeringen titta närmare pä ochåterkomma till om enligl utskottels förslag. 1 övrigl noterar jag att från miljöpartiethar distanserat sig frän parlids motion när del gäller all la stegel ut ur GATTgenom all inle beiala de avgifter som man enligl organisationens stadgar harall betala. I utskottet hade vi en diskussion som innebar atl miljöpartietrikiade väsentlig kritik mol och vill markera detta genom alt gå ifrån debdalningsmäs-siga förpliktelserna. Men som i slutomgångenuppenbarligen har kommil underfund med, innebär detta atl man kastar ul barnelmed badvattnet, om jag får uttrycka mig så. Jag lyssnade därför med inlresse lill den positivaplädering som gjorde för frihandel - vi fär väl se vad den är värdframöver. Låt mig bara notera atl utan hade mycket mer avdjungelns lag existerat inom den internationella handelns område. är isjälva verket dt stort stöd för små och svaga nationer, och även för nationersom inle är sä svaga men som är små, som . detta slöd ersätts iökande utsträckning spelregler med den starkes självpåtagna rätt, och därförhar vi frän svensk sida all anledning atl slödja . Det hade varit glädjandeom hade insett detta i ännu slörre utsträckning än vad velat markera här . Vi kan ju lycka att ell och annal inle är hundraprocentigtbra i de regler som medlemsländerna i har lyckats ena sig kring- det mävara en sak. Där skall vi jobba vidare i olika avseenden. Men vi måste också inse atl det är inte enbart de svenskauppfattningarna som i varje läge helt kan bestämma vilka beslut världen iövrigl skall fatta på den internationella handelns område. För all markera från svensk sida sländigl försöker driva på i olika avseenden har viförsökl föra fram synpunkter på förbättring av arbetsmiljön, päbarnarbete och mycket annat. Vi kan konstatera ätt vi har haft begränsadframgång, inte minst därför att själva har motsatt sig l.ex. De har sagl alt de, av naturliga skäl, inle kan konkurrera fulltul med de utvecklade länderna. De är också rädda för alt vi i i-länderna lar arbdsmiljökravensom en förevändning för all sälta upp olika former av handelshinder. Sä vi jobbar vidare med della. Vi kommer aldrig atl lyckashell och fullt, men känner dl ansvar här. Och vi skall bara inle troalt det går bättre om lämnar . Dessulom vill jag mycket slarkl markera all ulan ,ulan frihandeln, hade levnadsslandard, social välfärd, miljöskydd och mycketannat i del här landel inle pä långl när varit vad de är i dagens läge. Vibygger i själva verkel en mycket stor del av vår välfärd på det svenskanäringslivets möjligheter att konkurrera på i stort sell lika villkor på deslora inlernalionella marknaderna. Jag är angelägen atl undersiryka atl miljöpartisternaleker med elden när de på dl lättsinnigt sätt diskulerar medlemskap eller ickemedlemskap i och vill slälla upp en massa restriktioner. är del ju inle sä stor risk för att del får betydelseför del, eftersom är ell ganska litet parti, men jaglycker ändå all det vore bra om vi kunde ha en så slark uppslutning som möjliglkring frihandeln som princip och kring ;s inlernalionella spelregler.Allernalivel är all de stora starka slalerna ensidigt bestämmer reglerna. Delvore all hamna ur askan i elden, enligt min uppfattning. Jag kan därför inteslälla upp pä de markeringar som har gjort i ulskollds betänkande. tog upp frågan om värl ansvar för reningenav floden i , all skulle hjälpa ekonomiskt med atlklara upp den saken. Vi har i utskottet förståelse för den diskussionen, ochdet är mycket möjligl atl det är väl använda pengar all salsa pä eninlernaiionell hjälp lill all rensa upp i miljön i våra grannländer. Vi hardock anledning alt länka oss förr innan vi går lill beslul. Den grundläggandeprincipen bör ändå vara alt varje land skall la ell ansvar för atl rena sinegen miljö. Det trycket måste vi hälla inlernalionelll pä andra slaler och dåäven pä våra grannar. vel vi all silualion är besvärlig och all dessdåliga miljö påverkar värt land. Vi säger sä här frän utskottets sida all delär någonting som regeringen tittar pä och bör lilla pä, och vi räknar med alldel myckel väl kan komma förslag i den rikining som önskar. An vi har varil avvisande har också beroll på all denmetod som har anvisat i sin motion och sedan reserverat sig tillförmån för kanske inte är den rätla. Del är myckel möjligt att tanken pä eninlernaiionell miljövärds-fond, som har väckts av bl.a. andra vårstatsminister, aren bättre lösning. Då tycker vi från ulskoltets sida atl vibör avvakla till dess atl regeringen har länkl färdigi pä den här punklen. Med della, herr lalman, ber jag all få yrka bifall lillulskoilels hemslällan och avslag på samlliga reservationer. 103LARS (); Vi riktade kritik mol . Vi gjorde del iden formen all vi motsatte oss den uppräkning av anslaget frän 6,3 lill 7miljoner som regeringen hade föreslagit. Det betyder inle att vi yrkade pä attSverige skulle utträda ur , ulan del var en markering. När vi sedan fann alt reglerna är sådana all enneddragning av anslagel evenluelll skulle kunna leda till atl rnäslelämna organisationen, drog vi lillbaka det förslaget. Det var inte de 600 000kr. som var del vikliga för oss, ulan det var alt ge en klar anvisning om hurvi anser atl bör agera i sill arbete inom organisationen. Vi är väl medvetna om all är ell lilel land ochatl vi inte kan diktera villkoren. Men vi är också medvelna om alt ärell självständigt land och har alla möjligheter att agera oberoende av andramakter och på ell moraliskt och förnuftigt sätt, för atl gagna både miljö ochsociala förhållanden i alla länder som är anslutna tillGATT-överenskommelserna. Om jagar rätt underrällad, helte frän börjanKennedyrundan, och det indikerar naturligtvis alt de slora länderna har enväldig betydelse i del här arbelel. Men det hindrar inte all som litetland ändå måsle ge lill känna vad vi anser om hur det internationellasamarbetet pä handelns område skall bedrivas. Det är klart atl har hafl nytta av och avfrihandeln - del är jag den förste atl erkänna - men finns del godaskäl för oss svenskar alt rannsaka oss själva i vilken ulslräckning vimöjliglvis profilerar pä andra länder. När del gäller induslri och teknik ärSverige trots allt slarkl, och vi har anledning att ständigt rannsaka osssjälva; I vad män bidrar våra insatser i det internationella handelssamarbddtill all skada andra och svagare länder? Den självrannsakan bör aldrig upphöra. Vi har fidigare berört den frågan, när vi för några veckorsedan i denna kammare diskuterade i vad män en fri texlilimporl kan leda tillall man gynnar produktion av textilier pä orter och av företag som grovtåsidosätter sociala hänsyn. har yrkat pä alt skall arbeiaför att fä lill sländ en socialklausul i handelsöverenskommelser med andraländer. Hiltills har regeringen och socialdemokratin inle velat gäoss lill inöles pä den punklen. Man har sagl atl man vill arbeta för dellagenom internationella överenskommelser. Vi anser atl man även pä nationell nivåkan införa krav på sociala åtgärder i de länder som vi bedriver handel med. 104 (): Vi menar all del är viktigt atl snabbi kommatill dl skuldbyle inom exporikreditgaranlisyslemet. Det behövs storaresurslillskoll för alt kunna byta ul den föråldrade teknik man har i Polen.Man skall installera reningsanläggningar av olika slag, och man skall sanera deområden som förstörts och förgiftals. Detta berör oss som nation, del berörSverige. Med lanke pä hur omfattande dessa problem är, är delmycket iroligl all satsningar pä miljöförbättrande åtgärder i ger mängagånger bällre utdelning där än om motsvarande belopp skulle satsas i . Vi lycker dä alt Wisla-projektd är en elegant lösning, därman undviker insatser i form av rena penninggåvor eller stora miljökrediter somställs lill Prot.1988/89:100 myndigheternas förfogande. Gåvor och krediter ulan möjlighelertill kon- 20 april1989 troll av hur pengarna användsbidrar bara till all befria myndigheterna från "I TT '. ', ansvaret. Del lycker vi också. Delförstärker de mekanismer som lett lill Exporlfrämjande , , . . , , , , nuvarande kalaslrofsitualron,därför alt del polska syslemel är som del är. verksamhetm.m. . , ,,. , r = , Del är jubetydligt elegantare när man genom fristående organisationer kan fälill stånd miljöförbällringar. Jusl pågår dl slags workshop här i om just Wisla-projektd.Svenska och polska forskare, men också representanter för polskamyndigheter är där. Jag tycker del skulle siita myckel bra om riksdagkunde säga all delta är elt bra projekt som vi är villiga all slödja. 105 (); Helt korl lill : Socialklausulen harvi diskuterat länge och ingående och verkligen drivit från svensk sida. Vi harlyckl all i vissa fall ulnytljas arbeiskraften pä ett otillbörligt sätt iganska många länder. Men vi kom inte fram den vägen. Även progressiva u-ländersäger nej. De vel hur sådana klausuler kan missbrukas som dl nytt säll altinföra handelshinder för produkter som har framställts i de fattiga länderna.De kommer aldrig upp lill vår arbetsmiljö. Var drar man då gränserna? Släpperman fram en socialklausul kan den missbrukas och göra betydligt slörre skada ännylla för ulveckling. Sä det är bara atl acceplera atl del inte går att kommafram på del sätlel. Det hindrar inte att vi pä många olika säll kan stöttau-länderna i deras sociala ulveckling, och det skall vi göra. Men det är inlealltid säkerl all man skall göra det genom inskränkningar i frihandeln. Detfinns sannolikt bällre och mera effektiva vägar alt gå utan atl försvaga detskydd som den internationella frihandelsorganisationen ;s regler innebär. Till , slutligen; Som jag sade inledningsvishar ulskollel slor förståelse för problemaliken. Men vi lycker inte den lösningsom har vall all föra fram i motionen är invändningsfri. Vi tyckeratt denna fråga är så viklig att den måste prövas ordentligt. Sedan kan man gälill beslut. Antagligen kommer vi att stötta pä delena eller andra sättet. har inte minst betydelse ur vår egenföroreningssynpunkt. Men låt regeringen göra en samlad översyn och ålerkomma tillriksdagen. Då kommer nog atl falla ell beslut. 106 (): och jag kanske inle stårså långl ifrån varandra i G ATT-frågorna. Men jag vill påpeka all det kanskeinle är så egendomligt atl vissa säger nej till socialklausuler ochlill en hård miljölagstiftning. Det finns ju grupper även i värt land som inteär förtjusta i viss lagstiftning som lägger pä dem begränsningar som kan gå ulöver deras egna inlressen och deras lönsamhd. Överläggningen var härmed avslulad. (Beslul i ärendet skulle fattas vid näsla arbelsplenum.) 18 §Föredrogs näringsulskoltets belänkande 1988/89:NU23 Vissa anslag inom område (prop. 1988/89:100 delvis). 107 PER ():