prot · GC0950 · 1988-12-31 00:00:00 — att felet i stället liggeri den stelbenta organisafionen, styrd av politiker och myndigheter. Jaghar i min fråga tagit upp stadgan om enskilda vårdhem som ju begränsar enskildavårdhems möjligheter att ta emot patienter. Med en generösare tillämpning avstadgan skulle många äldre människor kunna beredas plats. I socialutskottetsbetänkande /88:16 talas det bl.a. om att regeringen har tillsatt entillsynsutredning i detta ärende. Den utredningen talar socialministerningenting alls om i sitt svar . Jag efteriyser därför denna utredning. Närkommer den, och när kan eventuella ändringar komma fill stånd? Jag kan för dagen inte komma ihåg när tillsynsutredningen exakt skallavsluta sitt arbete. Men jag vill påpeka, som också nämns i svaret, att denstadga som föreligger ger möjlighet för enskilda vårdhem att vårdaåldersdementa - det är ju den stora fråga som Per Stenmarck har ställt medanledning av problemen inom äldreomsorgen. Det finns alltså inget hinder i deallmänna råd och föreskrifter som har gett ut. Jagvill vidare hänvisa till den äldrepolitiska proposition som togställning fill och där uttalade sig för att viskall se över möjHgheterna för ett gemensamt huvudmannaskap när det gälleräldreomsorgen. Det kommer att bli förslag till strukturförändringar inomäldreomsorgen. I det sammanhanget kommer naturligtivs också de enskildavårdhemmen att beröras. Jag ser därför ingen anledning att gå in ochbegära ändringar i stadgan. Anf.22 PER STENMARCK (m): Vi har från moderat håll vid en radtillfällen motionerat om behovet av förändringar i denna stadga. Vi har gjortdet därför att vi anser att stadgan är illa anpassad efter de behov somfinns inom vårdområdena -vi ser problem vid allt fler fillfällen. Det krävsomedelbara förändringar för att vi skall kunna lösa problemen. Att inte görasådana ändringar är detsamma som att inte utnyttja, som jag ser det, alla demöjligheter som i själva verket finns för att hjälpa de människor som i daginte får den vård som de behöver. Jag tror att både socialministern och jag ärväl medvetna om att det finns sådana människor . Mycket kan göras för attnå resultat . Helt klart ligger det mycket i socialministerns svar, mendetta är en av de få saker där vi skulle kunna nå resultat . Jag harväldigt svårt att förstå varför regeringen inte är beredd att vidta en sådanåtgärd som skulle ge positiva effekter med praktiskt taget omedelbar verkan. Jag har väldigt svårt att förstå Per Stenmarcks argumentafion. Denuvarande bestämmelserna, de föreskrifter och allmänna råd som socialstyrelsenhar givit ut, ger möjlighet för enskilda vårdhem att vårda också åldersdementa.Det är ju detta som Per Stenmarck tar upp som det stora problemet. Jag medgeratt det är ett problem att gamla nu upptar platser på medicinklinikerna. Mendet behövs alltså ingen ändring i stadgan för attenskilda vårdhem skall kunna vårda åldersdementa i enlighet med vad PerStenmarck föreslår. 24 PER STENMARCK (m): Stadgan ger inte möjligheter att ta emotsamma patientgrupper som kan ta emot på sina sjukhem och vårdhem.Det är bäde ett rättvisekrav och en fråga om valfrihet, i detta fall för gamlamänniskor, och en fråga om att använda dagens resurser till att lösa en del avde köproblem som finns inom vården. Genom en mindre ändring av stadgan skullevi kunna fä förändringar till stånd. Det skulle ge enskilda vårdhem rätt att taemot samma patientgrupper som vårdhemmen inom landsfinget under förutsättning -det vill jag understryka - att dessa uppfyller samma krav som ställs pålandstingets vårdhem när det gäller motsvarande patientgrupper. Varför skulleinte socialministern kunna medverka till att vi får denna likabehandlingsprincip? Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på fråga 1988/89:359 om sysselsättningen vidsvensk anpassning till EG har frågat mig om jag delarden uppfattning som kommit till uttryck i en artikel av metallordföranden om att vårt generella välfärdssystem knappast har någon motsvarighetinom EG och om jag vidare kan garantera att arbetslösheten inte kommer att ökasom en följd av en "EG-underkastelse". har genom sitt beslut i stor enighetfastställt riktlinjerna för medverkan i det västeuropeiskaintegrationsarbetet. Inom pågår ett arbete med att bl.a.kartlägga och bedöma existerande och planerade regler på arbetsmarknadsområdetinom EG. Därefter får en bedömning göras av vad en svensk anslutning till enfri europeisk arbetsmarknad skulle innebära. Vad som emellertid står helt klartär att priset för en sådan integration inte fär gå ut över den välfärd som viuppnått och inte heller inverka negativt pä vår mycket framgångsrikaarbetsmarknadspolitik och internationellt sett mycket låga arbetslöshet. Viskall pä olika sätt aktivt bidra med att våra erfarenheter på detta områdekommer EG till del. Jag anser det också viktigt att vi ställer oss fråganvilka konsekvenser det skulle bli för vår välfärd och höga sysselsättning om viinte deltog i den västeuropeiska integrationen. Prot.1988/89:50 ' Om sysselsättningen vidsvensk anpassning till EG Anf.26 '(mp): Tack för svaret. Det är riktigt att riksdagennästan enhälligt fattade ett beslut i detta ärende. Jag vill påminnaarbetsmarknadsministern att då sade att det varett mycket positivt beslut men att ännu positivare var att arbetarrörelsensföreträdare Om sysselsättningen vidsvensk anpassning till EG äntligenhar insett fördelarna med att kapitalet får röra sig på en fri marknad. Detroliga var att jag inte ens kunde se att socialdemokraterna i kammaren rodnade. Statsrådet avslutade svaret mycket förnuftigt med attfråga vilka konsekvenser det blir om inte går med i EG. Det tycker jagär riktigt. Det kan också vara ett stort problem. Därför bör man utredaalternativ till EG, EG-anpassning och EG-medlemskap. Om jag minns rätt gick ca400 milj. kr. fill olika EG-anpassade. åtgärder, utredningar osv. ProjektetAlternativt , som faktiskt är ett alternativ till EG och som vi bl.a. harkunnat se program om på TV , har såvitt jag vet fått 150 000kr. Varför utreder man inte alternativen? Svårigheten att föra en egen politik blir mycket stor,precis som Metallordföranden skriver. Jag tror att han har rätt att högern iSverige driver på EG-frågan mycket hårt, eftersom man förmodar att beslutfattade i kommer att fä mindre betydelse och att de marknadsekonomiskakrafterna ändå kommer att få mycket stort inflytande, oavsett vad vi beslutar idet här landet. Man vill helt enkelt ha en kader av arbetslösa. Regeringen brukar säga att vi skall ha harmonisering iallt utom i utrikes-och säkerhetspolitik. Det är såvitt jag förstår ocksåriksdagens beslut. Om jag förstår arbetsmarknadsministern rätt, skall man ocksäundanta arbetsmiljö och arbetsmarknadspolitik, åtminstone om det urgröper vårvälfärd det allra minsta. Är det något mer vi skall undanta? Harmonisering i allt utom i utrikes- ochsäkerhetspolitiska frågor - ja, harmonisering är naturligtvis viktigt. Menockså här gäller det att vi inte harmoniserar på ett sådant sätt att detdrabbar det välstånd och den välfärd som vi har uppnått. När det gäller alternativ till , i detta fallNorden, tror jag inte någon av oss betraktar som ett alternativ, intenågon annan i heller. Vi har en fri marknad påarbetsmarknadsområdet i . Den är vi mycket rädda om och angelägna om attden också skall vara det i fortsättningen. Min utgångspunkt när det gäller densista meningen i svaret var att en fri rörlighet för individen i skallses som en tillgång. Det kan faktiskt vara en tillgång för de enskildamänniskorna att kunna röra sig över . Jag tycker inte att vi skall ställaett Europasamarbete i motsatsställning till det samarbete vi har påarbetsmarknadsområdet i - och inte heller på nägot annat område. Vi gär nu igenom de regler som finns, de regler som kantänkas komma och ser på vilket sätt detta skall kunna vara till nytta både förEuropa och för och för . Om de system som kan tänkas komma ifråga inverkar negativt på vår arbetsmarknad, kommer vi naturligtvis attöverväga på vilket sätt vi skall kunna påverka att dessa system ändras. Genomvårt samarbete i harmoniseringsarbetet påverkas naturligtvis av just denfria arbetsmarknad i som är väl etablerad och stark. Anf.28 (): . Först skulle jag vilja fråga vad är för något. "Ja till " är en mycket märklig debatt. Det är ju inte dettadiskussionen handlar om. EG är inte . EG är absolut inte världen. EG skallsätta upp tullmurar, och EG skall bli en fästning gentemot omvärlden, bl.a. motu-länderna. Det är detta diskussionen handlar om. Jag tar ändå statsrådets sista skrivning på allvar. Manmåste ju utreda vilka alternativ som finns. Det finns en pågåendeutredning som lever under mycket små ekonomiska resurser, nämligen projektetAlternativt . De nordiska länderna skall i solidaritet med u-ländernahjälpa till att ta de första stegen mot en ny solidarisk världsordning, alltsånågot som ligger mycket långt ifrån det som EG handlar om. Jag tycker att det förs ett mycket lustigt resonemang närman presenterar EG-tanken. Vi skall bara ta alla fördelarna och intenackdelarna. Hur vore det om regeringen erkände att vi i någon endafråga också får ta en hel del nackdelar, t.ex. när det gäller arbetsmiljön ocharbetsmarknadspolitiken i övrigt. Om sysselsättningen vidsvensk anpassning till EG Det är just för att undvika att vi skall bärade nackdelar som eventuellt kan uppstå i en harmonisering som vi har etttjugofemtal arbetsgrupper inom . Det är också därför som destora fackliga organisationerna, och även andra organisafioner, finns nere iEuropa för att följa det arbete som pågår där. Man får intrycket av resonemang att detövriga skulle vara någon form av underutvecklat land när det gällerarbetsmiljöfrågor, den sociala dimensionen, socialförsäkringstrygghet ochprinciper och strategier för jämställdhetsarbetet. Men det är inte så. I Europafinns det en lång rad tankar, förslag och konkreta ställningstaganden som ärpositiva också för . Vi har många försteg, och de förstegen skall vianvända oss av i ett gemensamt arbete. 30 (): Jag håller medarbetsmarknadsministern om att det finns mycket som är bättre i EG-länderna.Jag har aldrig ifrågasatt det. För att klargöra detta vill jag säga att vi inommiljöpartiet är positiva till fria gränser för människor. Vi är faktisktpositiva till det. Men det var inte detta jag resonerade om. Den principdebattjag vill komma in på gäller varför regeringen inte kan, när man talar om EG,erkänna att i vissa frågor måste vi ge efter. Det blir en mycketensidig propaganda när man säger att vi skall ta fördelarna och vi skall intesläppa efter på något av de områden där vi har kommit längre. Det blir inte enjust debatteknik. I tal efter tal och rapport efter rapport från EG sägs detklart och tydligt ifrån att ingen kommer in i EG och ingen kan harmoniserafullt ut om man inte bjuder på liågot. Jag vill veta vad skall bjudapå, och vad vi skall sälja ut. Överläggningen var härmed avslutad. Omprisstödet till jordbruket i norra 8 § Svar på fråga1988/89:336 om prisstödet till jordbruket i norra har frågat mig vilken tolkning jag gör av riksdagensjordbrukspolitiska beslut om produktionsnivån inom stödområdet förjordbruket i norra . Vidare har frågat mig om denaktuella översynen av prisstödet till jordbruket i norra som statensjordbruksnämnd utför kommer att innebära någon förändring av stödet för någondel av stödområdena. Jordbruksnämndensöversyn av prisstödet till jordbruket i norra som är ännu inte slutförd. Av årets budgetproposifion, som haravlämnats, framgår det att jag avser att senare föreslå regeringen att läggafram förslag i denna fråga. Det är därför, av naturliga skäl, för tidigt attgöra en bedömning i dessa avseenden av de frågor som ställer. Jagvill vidare erinra om det arbete som pågår inom den parlamentariska arbetsgruppsom tillkallades av regeringen mot slutet av med uppgift att utformaförslag till en ny livsmedelspolifik . Gruppen har bl.a. tilluppgift att konkretisera och precisera det regionalpoli-fiska målet och attutveckla nya medel för att uppnå detta mål. 32 KJELLERICSSON (c): Jag vill försttacka jordbruksministern för svaret på min fråga, även om det inte var någotkonkret svar. Enligtriksdagens jordbrukspolitiska beslut skall animalieproduktionen inomstödområdet bevaras nivå. Jag hoppas att det skall gälla. Trotsdetta har produktionen minskat . Detta gör att jag är ytterstbekymrad för jordbruket i norra . Jagsjälv kommer från . För de tre västvärmländska kommunerna , Edaoch visar en utredning att många jordbrukare har slutat de senaste åren.Av de kvarvarande jordbrukarna kommer många att nä pensionsåldern inom någraår. Även yngre jordbrukare säger sig ha för avsikt att sluta. Till detta kommeratt rekryteringen till näringen är låg. Orsakenfill denna dystra bild är att lönsamheten är svag i jordbruksnäringen. Av denutredning jag nämnde kan man också utläsa att betingelserna för jordbruket i detre nämnda kommunerna inte är bättre än i t.ex. Jämtlana och i Västernorrlandslän. Samma förhållande gäller i stora delar av de värmländska skogs- ochmellanbygderna. Medanledning härav uppvaktades företrädare för avkommunalråden i , och med krav pä uppflyttning fill stödområde2. Denna begäran har också framförts till statens jordbruksnämnd. Även RLF iVärmland har begärt att en sådan uppflyttning skall ske. Vibehöver ett jordbruk i norra . Men eftersom det inte är sammabetingelser som i de södra delarna av landet, måste det utgå stöd. Vi har däNorrlahdsstödet. Det är ett i många avseenden bra stöd, men det måstekompletteras och justeras - och därmed tillföras mer resurser. En justering avområdesindelningen är också nödvändig, så att de områden i som jagtidigare nämnde förs till stödområde 2. Dessutom tror jag att det behövs ettrekryteringsstöd, så att vi kan få yngre jordbrukare att starta jordbruk. Jag hoppas nu att det kommer att ske enpositiv justering, så att bl.a. de aktuella områdena i hänförs tillstödområde 2. Skall vi ha något jordbruk i dessa bygder måste det till ettbättre stöd. Många har talat varmt för en levande landsbygd,men utan jordbruket blir inte landsbygden så värst levande. Om ställningstagande till import av bestrålade livsmedelvidsvensk anpassning till EG Överiäggningenvar härmed avslutad. 9 § Svar på fråga 1988/89:360 om ställningstagande tillimport av bestrålade livsmedel vid svensk anpassning till EG har frågatutrikeshandelsminister om det svenska ställningstagandet tillimport av bestrålade livsmedel vid en svensk anpassning till EG. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Regeringen beslutade i går om en proposifion med förslagom en skärpt livsmedelskontroll. I propositionen behandlas ävenlivsmedelsbestrålning. Regeringen föreslär en lagändring i syfte att förbjudaimport av livsmedel som har bestrålats utomlands. Regeringens inställning äratt såväl bestrålning i som import av bestrålade livsmedel skallförbjudas. De riktlinjer för relationer till EG somriksdagen beslutade om avsåg att försöka bredda och fördjupasamarbetet pä alla samhällsområden så långt detta är förenligt medneutralitetspolitiken. Detta innebär inte, som menar, enunderkastelse där "skaU anpassas till EG i allt utom utrikes- ochförsvarspolitik". Bl.a. har det klart sagts ifrån att olika harmoniseringsåtgärderinte får innebära social eller miljömässig nedrustning. Vi gör också över lagbedömningen att inte ens vid ett mycket nära samarbete behöver centrala svenskavärderingar ges upp. Inom EG har det inte fattats något gemensamt beslut om atttillåta bestrålning av livsmedel. Det är alltså inte riktigt att säga att"bestrålade livsmedel är accepterade i ". Det finns i daginom EG både länder som förbjuder och länder som fillåterlivsmedelsbestrålning. har lagt fram två förslag som rörlivsmedelsbestrålning, vilka ministerrådet ännu inte har tagit ställning till.EG-kommissionens förslag behandlar dels märkningsbestämmelser, dels frågan omunder vilka omständigheter bestrålning av livsmedel skall tillåtas. Det är mycket angeläget att aktivt deltar i det'internationella arbete och i de diskussioner om bestrålning av livsmedel sompågår, och verkar för att våra åsikter skall påverka också den internationellautveckHngen. Om ställningstagande till import av bestrålade livsmedelvid svensk anpassning till EG Anf.34 (): Tack för svaret! Jag tycker att det är bra att regeringenlägger fram ett nytt lagförslag. Jag har inte läst det , och en av minaföljdfrågor blir naturligtvis om det ges några undantag i den här lagen när detgäller bestrålade livsmedel, bäde inom och vid import. Bestrålade livsmedel är ju tillåtna i majoriteten av EG-länderna.Om och nu viker, kan det mycket väl bli så att ett svensktimportförbud förvandlas till ett formellt handelshinder. Det är alltså då somden inte får vika och harmonisera. Frågan är ställd mot bakgrund av det faktum att FN hararbetat intensivt för bestrålning av mat, senast på en konferens i idecember , där flera FN-organ deltog aktivt. Framför allt lAEAarbetar mycket intensivt med den här saken. hade samlat 200delegater frän 85 länder. Men över hälften av delegaterna representeradelivsmedels-och kärnkraftsindustrierna eller deras branschorganisafioner. Dettaär ju litet obehagligt. Den internationella konsumentorganisationen fick inteens delta, bara vara observatör. roll i det här sammanhanget är ju ganska given:sprid kärnkraften, även till , gör bestrålning till ett begrepp i varmans mun, sprid bestrålade livsmedel till , osv. Med anledning av svar blir min enklaföljdfråga: Vad sade vid ? Jag hittade ingenting i depapper jag har sett. har inte heller reserverat sig i FN motlAEA:s verksamhet. Regeringen anser ändå att kärnkraft inte hör hemma i ettciviliserat land, men man har inte gått emot målsättning att spridakärnkraften till . Vilkaundantag skall göras i den här lagen, om det blir några undantag? I den proposition som regeringen skall läggafram för har vi inte gjort några undantag. Den konferens som talar om var inte - ochdet framgick väl indirekt av vad sade - på något sätt enbeslutskonferens. Det är alltså inte fråga om nägot FN-beslut. Däremot fannssom deltagare vid konferensen, som alldeles riktigt sade,FN-organ som lAEA, som aktivt förordar bestrålning. var mycket aktivt vid dennakonferens. Det verkar som om inte har tittat i papperen, och jagskall gärna översända dem. Vi drev vår linje mycket hårt och vi har också klartmarkerat, i de dokument som finns, att vi motsätter oss bestrålning. Vi anseratt bestrålning är en för konsumenterna onödig metod, som inte skall användas. Anf.36 (): Avser regeringen då också att reservera sig mot både när det gäller att sprida kärnkraft till och när detgäller att sprida bestrålad mat över världen? Jag väntar mig alltså enreservation, och jag vill gärna ha svar från ministern. Jag villäven ställa en kort följdfråga, som säkert kan besvaras med ja eller nej:Kommer att införa kontroll vid import av varor? Det är ganska lätt att"smuggla" in bestrålade livsmedel. Men finns det fakfiskt teknikför kontroll. Kommer att använda den nya tekniken? Vi har vid konferensen klart uttryckt våruppfattning - det finns väl dokumenterat. I vilken utsträckning vi skall ta upp frågan i - detingår inte i ursprungliga fråga. Detta får vi väl överväga, omdet finns sädana lAEA-beslut. De berör i så fall icke . Det har inte inomlAEA lagts fram förslag som på något sätt skulle binda oss. Men det är alltsåen fråga som ligger utanför vad frågat om här. Däremot ingår naturligtvis frågan om kontroll i detfrägekomplex faktiskt har aktualiserat. I den proposition som viskall lägga fram för tar vi också upp den frågan. Vi säger där attdet inte finns några direkta kontrollmetoder. Vi har ungefär samma syn idetta avseende som EG-parlamentet har uttryckt. Där pekar man på att det finns olikauppfattningar. En del menar att det kommer att ta att få fram direktkontroll, andra menar att det kan ta , kanske bara . Det ärnaturligtvis viktigt att få fram direkta kontrollmetoder. Det finns också indirekta kontrollmetoder, och vi skriveri proposifionen att vi bör använda oss av sådana. Därvidlag hjälpernaturligtvis också märkning. Om sekretesskyddet för uppgifter om vapeninnehav 38 (): Jag tycker att det är utmärkt att regeringen tar det härsteget och också vill införa kontroll av livsmedel-, kryddor och annat. Dä färvi en sanering på det området också. Jag återkommer beträffande roll i det härsammanhanget, eftersom inte vill svara på den frågan . Överläggningen var härmed avslutad. 10§ Svar på fråga 1988/89:353 om sekretesskyddet för uppgifter omvapeninnehav har frågat mig vilka åtgärderjag är beredd att vidta för att skapa ett fullgott sekretesskydd för uppgifterom vapen hos offentliga myndigheter. I svar på en liknande fråga av i aprilförra året hänvisade till den bestämmelse om sekretess föruppgifter i vapenregister i vissa situationer som infördes den 1 januari 1987.Hon ville då inte utesluta att man kunde behöva gå vidare på den vägen. Jag vet att vapenutredning (Ju 1987:04) diskuteraren skärpning av sekretessen angående uppgifter som avser vapeninnehav.Utredningen väntas avlämna ett betänkande om bl.a. vapenregister . 1988/89:50 Efter sedvanlig remissbehandling kommer betänkandet att beredas inom . Regeringen kommer då att taställning till om ytterligare Om FFV:s verksamhet i åtgärder kan behöva vidtasför att förbättra sekretessen för uppgifter i Anf.40 (): Jag tackarjustitieministern för svaret. Detvar en dom i kammarrätten som föranledde min fråga. En firmasom säljer vapenskåp hade begärt att få tillgång till samfiiga beviljadevapenlicensansökningar inom från 1986 och framåt.Polisen avslog begäran, eftersom man ansåg att det fanns risk för att privatavapenregister kunde läggas upp. Firman stod på sig och hänvisade till offentlighetsprincipen.Polisen vände sig då till kammarrätten för ett klarläggande, och rätten biföllfirmans framställning. I praktiken kan alltså vem som helst få tillgång tilluppgifter om beviljade vapenlicensansökningar. Påtryckningar1985 från och olika skytteorganisationer ledde tillden bestämmelse som jusfitieministern nämnde. Den betyder i klartext attlicensuppgifterna är offentliga. Endast om man kan anta att röjandet avvapenuppgifter kan medföra fara för att vapen kommer fill brottslig användningär uppgiften hemlig. Men hur skall polisen kunna ha en chans att kontrolleraalla som vill ha uppgifter? Licensansökningarinnehåller detaljerad information om det antal vapen den sökande har,vapentyper, kalibrar, adresser och eventuellt hur vapnen förvaras. Vapen ärstöldbegärligt gods. Dessutom kan främmande makt ha intresse av att veta var iSverige man kan få tillgång fill privata vapen. När det gäller enskildapersoners legifima innehav av vapen hoppas jag att utredningen kommer framtill att det skall vara en hemlighet för alla utom för den enskilde ochmyndigheten som beviljar tillstånd. Överläggningenvar härmed avslutad. 11§ Svar på fråga 1988/1989:356 om FFV:s verksamhet i har frågat arbetsmarknadsministern om hon har för avsiktatt arbeta för en breddning av produktionen i mot civil marknad.Arbetet är så fördelat i regeringen att det är jag som skall besvara frågan. FFV-koncernensaffärsområde utvecklar, tillverkar och marknadsförförsvarsmateriel såväl för svenska försvaret som för export. DivisionGrovkaliber inom FFV Ordnance utvecklar och tillverkar grovka-libriga vapen ochammunition. En av produktionsenheterna för dessa produkter är Vingåkersverken iVingåker, som sysselsätter ca 160 personer. Vingåkersverken är heltanpassade för produktion av militära produkter. Såväl anläggning somprodukfionsutrustning går enbart att 78 utnyttja för denna typ av produktion. Det är sålunda inte mednuvarande anläggningmöjligt att bredda produktionen i mot en civil marknad. Om FFV:s verksamhet i strävar dock efter att öka den civilaprodukfionen. Denna 13 j anuari 1989 strävan omfattar givetvis Vingåkerliksom andra orter där FFV är betydande arbetsgivare. Enligt min uppfattning ärdet dock FFV självt som har att bedöma vilka civila satsningar som kan göras. 42 (): Tack för svaret!