prot · GC09100 · 1988-12-31 00:00:00 — Genom det ramavtal som regeringen har ingått med fem storaindustriföretag regleras formerna för utvecklingsprogrammets genomförande.Därmed fick de nyckeln lill kassaskåpet. Det bevisas av alt avanslagen går lill projekt där några av största företag ärhuvudintressenter. Därför kan man tala om en "skalteäterbäring" lillstorföretagen. Småföretagen är i praktiken utestängda frän IT4-programmel. Del är allvarligt. Med hänsyn lill den inriktning som IT4-programmet hillills har fått är det motiverat att anslå särskilda medel såatt småföretagen också får möjlighel all vara med i ulvecklingen avinformationsteknologin. Småföretagen skall inle vara hänvisade lillteknikutvecklingens bakgårdar. De förtjänar en plals i solen, pä samma villkorsom de slora förelagen. Därför föreslär vi ell särskilt anslag på 10 milj. kr.till de regionala utvecklingsfonderna. En av de frågor som har tilldragit sig storuppmärksamhel under utskollels behandling av olika anslag berör hemslöjden, somGudrun var inne pä, främst dä föranledd av den femparlimolion som jaglog inilialiv lill. Hemslöjden har en viktig uppgifl i samhället som bärare avkulturtraditioner och ur sysselsättningssynpunkt. En utveckling av hemslöjdenkan därför bli av slor belydelse för möjligheterna atl skapa arbele i ulsaltaområden. Om delta råder total enighet i utskollel. Jag är också till freds med atl elt enigt utskott harställt sig bakom förslagel i femparlimolionen om att uppräkna anslagel tillSvenska hemslöjdsföreningars riksförbund med . SHR, som är en ideellorganisation, spelar en betydelsefull roll när del gäller alt ta lill varahemslöjdens inlresse. Del är också nödvändigl med den utvärdering avverksamheten vid som utskottet föreslår. För allhemslöjden skall ulvecklas posilivl och hemslöjdsbulikernas liksom slöjdarnasekonomiska silualion förbättras måste del vidtas en hel del åtgärder och rådasamförstånd mellan den slalliga administrationen och den ideella organisationen. Jag vill, herr lalman, passa på tillfället all rikla eneloge lill för den konstruktiva och framälsyflande diskussion om hemslöjden som vi 80 har haft i utskottet. Avslutningsvis vill jag ta upp en fråga av mer regionalbetydelse och av mer regionalt intresse. Regeringen begär i årets budgetproposition ettbemyndigande från för atl avveckla . Bolagethar, enligt regeringen, inte längre någon uppgifl alt fylla och bör därförlikvideras. Visserligen är del sanl all NJA numera inle har någonrörelse sedan järnverksrörelsen upphörde i samband med bildandel av , finns ändå elt klarl ullalat inlresse i Norrbollen av alt behälla bolagetoch aktivera dess tillgångar för utveckling av olika näringsverksamheter. Länsstyrelsensstyrelse, polifiska och fackliga organisafioner har visal pä olikaulvecklingsmöjlighder. Regeringen visar däremot med sitt förslag hurmotsägelsefull och inkonsekvent dess politik är mot det hårdastarbdslöshdsdrabbade länd i värl land. antog regeringens proposition omsärskilda regionalpolitiska insatser i . Ålgärdsförslagen beräknadeslill ca 791 milj. kr. , , vill samma regering likvideraelt statligt bolag i länet och återföra dess fillgångar pä ca 510 milj. kr.lill statskassan. Mänga har, med all rätt, betecknat dessa åtgärder som slöldfrän länd. Valårel 1988 ville regeringen alllsä satsa päNorrbotten. Årel efter vill man la lillbaka pengar från länet. Även om sysselsättningsläget förbättras som en följd avden långa internationella högkonjunkturen kvarstår alltjämt slora problem iNorrbollen. Därför är del oklokt atl likvidera ett bolag med betydandetillgångar och möjligheler att skapa industriell tillväxt. Den drygt halva miljard som utgör tillgångar i NJA skullekunna användas för näringslivsulveckling. Den årliga avkaslningen på dessapengar skulle kunna användas för alt främja forskning och ulveckling ochaffärs- och produktidéer inom förelag med anknytning lill stålindustrin ilänet. föreslog cenlern som första parti atllänet skulle få del av vinsterna från vattenkraften och att elt särskillenergibolag skulle bildas. Del mölte hånfulla kommentarer frän bl.a.socialdemokralerna. De senasle åren har emellertid också socialdemokralerna iländ börjat inse värdet av vårl förslag, och bl.a. har föreslagitall NJA kunde bilda grund för ett energibolag i länet. Motståndet frånregeringen och hos socialdemokralerna i tycks dock vara kompakt.Därför tolkar jag regeringens och utskotlels beslut pä så sätt all man villundanröja möjligheten för att använda NJA som grund för ettenergibolag genom all nu likvidera förelaget. Jag yrkar bifalltill samlliga reservationer i delta betänkande som cenlerrepresenlanlerundertecknat. Vissa anslag inom in-dusirideparieinenieis område 60PAUL LESTANDER (vpk): Jag yrkar bifall till reservationerna 13, 17,19, 27 och 29 i belänkandel. 1 den ekonomiska polilik som förts finns mänga av skälenfill alt vi inte har en alltför ljus situation i en del småföretag i har under en extrem högkonjunktur fört en låglönepolitik som harmedfört all vi nu är på i 6 protokoll 1988/89:100 Vissa anslag inom industridepartementets område principsista plals i "löneligan". Detta har lett till hushällens ökadeupplåning. Högränte- och låglönepolitiken, som minskar köpkraften, är en starktbidragande orsak till alt hemmamarknaden inle växer. När man skall behandla frågan om de reservationer som vpkställt sig bakom har vi noga formulerat oss i de olika reservalionerna, men jag- precis som - lar särskill upp reservationen om NJA. Även om NJA inte skulle användas som energibolag, skulledet ha varit ulmärkl om NJA kunde användas som någon form av utvecklingsbolag iNorrbotten, vars ekonomiska potential används för och i . Vi har bekymmer i i ; vi har bekymmer medenergiförsörjningen och miljön. Det skulle ha varil bra om man hade haft ochkunnal använda resurser till miljö- och energiprojekt. Jag vill också något beröra Per inlägg omkommunismen och marknadsekonomin. Även i stater där man har typiskaplanhushällningseko-nomier arbetar man inom sitt näringsliv för människorsbehov och människors vilja att förvärva varor av god kvalitet. I del avseendetarbelar man som en marknadsekonomi. Enligl, som jag menar, världens främste socialistiskeleoreliker, , finns del inga kommunistiska stater. Enligl innebärkommunismen atl man har uppnått en sådan fulländning av produktionen alt mantill varje människa kan ge hennes behov. Man har aldrig uppnått denfulländ-ningen i produktionsresultat och kvaliteter i något socialistiskt land.Det finns således inga kommunistiska stater och inga kommunistiska stater somär på väg mol någon annan typ av ekonomi än den som hiltills funnits. Om Per inlägg skall lolkas så alt nuvarandeulveckling ger förutsättningar för mera privala iniliafiv ger jag däremot PerWeslerberg rätt. 61PER () replik: Del finns två saker i inläggsom jag skulle vilja kommentera. Del första är hans påpekande om atl Sverigebörjar ligga bland de sisla länderna i tabellen över löner efler skatt iEuropas stater. Det var dl myckel klokt påpekande. Den svenska löntagarens ekonomi efler skatt har fallitjämfört med vad som skett i övriga industristater, vilket man bör komma ihåg,eflersom man i har känslan all del har gäll bra i ekonomiskl avseendeför . Jämfört med hela har vi haft en sämre löneutvecklingmed sämre tillväxt. Det finns all anledning att här komma ihåg, vilkel PaulLestander dock inte gjorde, all del egentligen inle i första hand är den dåligalöneutvecklingen i som har lett till della förhållande. Skattetryckethar är efter är under 80-lalet stigit och därmed ätit ur vår lön efler skattoch gjort att vi har hamnat på denna föga smickrande plals. Den andra fråga som tog upp gällde millinlägg om den marknadsekonomiska silualionen och demarknadsekonomiska inslag som jag lycker är på frammarsch i många stater somjag betecknar som kommunistiska. Jag håller gärna med om att iden strikta marxistiska definitionen av kommunismen är de inte kommunistiskastater- men del ärnog så man allmänt benämner dem. De marknadsekonomiska inslag där människorslyr efterfrågan har fält större möjlighel all ge intryck på ekonomin och påvad som skall produceras i dessa stater. De har fått ökal inslag av frittföretagande och privata företag. I typexemplet har man fått en betydligt högrekonsumiionsslan-dard och en produktion som har varit inriktad inle pä någonsocialistisk planhushållning eller i enlighet med någon av poliliker styrd planulan efter vad människor i praktiken vill ha. Det är glädjande att man nu harkommil lill denna insikt. Del är nämligen till glädje inte bara för den övrigavärlden utan i synnerhet för de kommunistiska stater i vilka befolkningen haflen förhållandevis låg konsumtionsnivå. Vissa anslag inom in-dusirideparlemenieis område 62PAUL LESTANDER (vpk) replik: Om många av tolkningarna är Per Weslerbergoch jag numera överens. Därför finns del inle någon anledning all fortsättadella meningsutbyte. När det gäller just frågan om den förda lönepolitiken ärdet dock så all den svenska fackföreningsrörelsen - om man med detta begreppmenar - har underordnat sig det socialdemokratiskapartiels och regeringens uppfattning om vad som har varit samhällsekonomisktgodtagbart löneutrymme och under flera är inte alls har bibehållitreallönerna. Det är väl också så att vi inle ens med den senastelöneuppgörelsen är tillbaka vid reallön. Mol bakgrund av den högkonjunktur som rått tycker jag alldella är myckel anmärkningsvärt. 63 PER () replik; Jag håller med om att det är mycketanmärkningsvärt, men vi skall ändå komma ihåg att det samhällsekonomiskautrymmet för höjda löner har utnyttjats. Hade man fått bibehålla ett oförändrat skattetryck hade viinte haft denna situation där reallönerna ulvecklats dåligt för de svenskalöntagarna. Hade och hans partikamrater varit med omatl hålla tillbaka skaltetryckel hade och de svenska löntagarna haft enbetydligt bällre placering pä "löneligan". 64 (vpk) replik; Hade de svenska arbetarnas lönebehovtillfredsställts pä ett bättre sätt än vad som har skett, hade vinaturligtvis hafl en mycket starkare hemmamarknad än vad vi har . Del hadedå också funnits ell samhällsekonomiskt utrymme för högre löner. Tredje vice talmannen anmälde altPer anhållit alt till protokollet få antecknat att han inte ägderätt till yllerligare replik. Prot.1988/89:100 Anf. 65 (): 20 april1989 Herr talman! Jag kunde inte lålabli all länka pä präslen som använde ... ... texten som en trampolinatl hoppa ul ifrån för alt sedan aldrig återvända, när Vissaanslag inom tn- f ff & . , ., , , ,, jag hörde de tvä förstainläggen här i kammaren, som väl hade varil , klädsamma i vilken allmänpolitiskdebalt som helst. Nä, talarna kravlade sig säsmåningom tillbaka upp på trampolinen och började yrka bifall till vissa När vi frän de grönas sida för första gångenfär tillfälle alt behandla ell belänkande som handlar om den samlade slatligaindustripolitiken, borde vi kanske i ett stort anförande försöka all ge ensammanfattande bild av våra idéer när det gäller induslri- ochteknikutveckling, men jag vel all denna kammare icke särskill myckel uppskattarlånga, principiella lal, och därför vill jag endasl kommenlera de punkter därvi genom konkreta yrkanden gett ultryck för denna helhelssyn. Tiden har för ossmiljöpartister icke alllid räckl lill för all som nykomlingar i i delaljpendrera induslrideparlemenlds samlliga anslagsyrkanden. I sådana fall har vi iallmänhet vall all acceplera myndigheternas och regeringens förslag. På ell anlal punkter har vi dock velat markera atl enmyckel annorlunda induslri- och leknikpolilik bör lillämpas om man vill värnaom miljö, nalurresurser och människors fysiska och psykiska hälsa. En viklig punkl i vår näringspolilik är kravel på ökadsjälvförsörjning och lokal självlillit och slöd lill lokal småföretagsamhet.Mot den bakgrunden bör vårl krav pä närfonder ses. Vi menar alt denregionalpolitik som hiltills bedrivits varil olillräcklig och delvismisslyckad. Därför har vi krävt ett knippe nya ålgärder. Differenlieradearbdsgivaravgifter är ell sådant redskap, närfonder är ell annal. Löntagarfonderna har misslyckats i båda sina ursprungligasyften, såvitt vi kan förstå: de har knappasl förbättrat den ekonomiskademokratin, och de har inle blivit del redskap för slöd till riskfylldainvesleringar som skulle förnya värl näringsliv. Alt såsom de borgerligapartierna vill slå sönder det sparande som skett och dela ut pengarna lillvissa medborgare ter sig dock för oss både ansvarslöst och orättvist. Vårl förslag är att medlen i löntagarfonderna skall förasöver lill kommunala närfonder med uppgifl atl slödja del lokala näringslivet.Pengarna i dessa fonder skall komma dels från löntagarfonderna, som jag sade,dels genom låneräll i , dels slulligen genom anslag från stalskassan.Vi iror all denna verksamhel skulle bällre tjäna de regionalpolitiskaintressena och småföretagen än den verksamhel som SIND hiltills har bedrivitoch som varil fylld av misslyckanden. Samiidigi som vi vill salsa pä närfondervill vi därför dra ner pä anslagen lill SIND. Jag yrkardärför bifall till reservationerna 2, 3, 14 och 30. vill jag passa på att yrka bifall tillreservation nr 7, som går ut på all utvecklingsfonderna skall öka sin satsning pä dels tjänsteföretag, dels kvinnlig företagsamhet. Del föreligger ofla dl alllför slorl inlresse inom ulvecklingsfonderna för induslriverksamhd, samiidigi som alla vid del här laget borde veta atl del icke är induslrisysselsällningen som vi kan vänla oss skall expandera under kommande årtionden, ulan snarare alt den går ned i 84 alla gamla industriländer. När del gäller hemslöjden kan vi glädja oss åt atl endastSverige svensk hemslöjd har, och jag gläder mig också ät del samarbete som jaghoppas skall bli följden av utskottets samlade initiativ. Jag uppskattar att vipä den punklen har lyckals ena oss över partigränserna. Jag skall nu beröra teknikfrågorna. Inom degröna är vi inle ovana vid alt bli beskyllda för alt vara teknikfiender. Tyvärrinträffar delta regelmässigl, så snart man inte anser all alla miljöproblem kanlösas med bällre teknik eller all all teknik som kan ulvecklas pä en frimarknad är att betrakta som framsteg eller som en välsignelse för mänsklighden.Om man ifrägasäller dessa dogmer, blir man regelmässigt beskylld för all varaleknikfiende, vilkel i och för sig är lika dumt som atl påslå att en nykteristär fiende lill all förtäring av drycker, likgiltigt om det är brännvin, öleller . Vi i miljöparfiel anser all mycken teknik är lillvälsignelse för mänskligheten, men vi anser också alt det finns mycken tekniksom måste begränsas eller sloppas om jorden över huvud laget skall kunna förblibeboelig för människor och djur. Därför anser vi all slatens agerande iteknikfrågor bör utgå från de långsiktiga överlevnadsfrägorna och från frågan:Vad kräver solidariteten med jordens alla folk, och vad kräver solidaritetenmed kommande generationer? När vi gör en sådan analys finner vi ofla atl slalenmed sina insatser främjar teknik som vi finner mindre angelägen, ja, iblandskadlig. Ingen blir väl särskill överraskad om jag nämner tekniken kringkärnenergin som en sådan teknik som omgående borde stoppas. Men vi finner ocksåatl det finns åtskilliga teknikområden som borde få ökat stöd. En grundläggande insikt är att pengar inte kan användastvä gånger. När vi inte vill salsa skallepengar pä ell vissl teknikprojekt,behöver det inle bero på att vi anser atl detta projekt är hell förkastligt-del kan hell enkelt bero pä att vi anser alt skallebdalarnas pengar hellreskulle användas till något annat, mer angeläget. Statens största satsning på teknikutveckling sker genomförsvaret och de affärsdrivande verken och genom STU. Det är ju STU somspeciellt berörs i det här betänkandet. Jag skall inte försöka göra någongenomgäng av STU:s projektkalalog för alt utvärdera vad vi finner angelägel ochvad som kan vara mindre angelägel. Renl allmänt lycker vi oss dock ha funnitatl STU har en slark förkärlek för s.k. högleknologiprojekt. Detta sammanhängersäkert med en allmän kulturell företeelse som drabbar de flesta i detta land -ja, i hela Västerlandet - och som ivrigt understöds av både massmedia, storföretagoch prestigefyllda institutioner som , . Del här leder till atl STU präglas av en vissföretagskultur, där sådan teknikutveckling som stundom anses för enkel ellerför småskalig för all tilldra sig storföretagens intresse lätt blir försummad.Därför föreslär vi frän all man grundar en ny institution, som vivill kalla Delegationen för ekologisk teknik. Denna inslilulion eller dellaverk skall ha lill speciell uppgifl all vidareulveckla sådan teknik inomexempelvis miljö- och energiområdena som län lycks komma i bakvallen inomSTU jusl pä grund av den företagskultur som där härskar. Medel lill den nyainslilulionen skulle erhållas genom en molsvarande minskning av STU:s anslag. Vissa anslag inom in-duslrideparlemenlels område Vissa anslag inom industridepartementets område Med dessa ord yrkar jag bifall lillreservalionerna 20 och 21 men också lill reservation 18. Regeringen ökar på dl kraftigt sätt stödet tillinformalionsleknologiul-veckling. Delvis gäller del elt gammalt projekl somredovisas under anslaget F .'8. Vi inom kan inle underlåta attförvånas över atl sedan staten spenderat miljarder på sådan industri som gickrikligl dåligl - varven -övergår man till atl spendera pengar på sådant somändå utvecklas svindlande fort och är mycket lönsamt. Del pågår något slags civil kapprustning mellan ländernapå informalions-leknologins område. Vi miljöpartister tycker inle omkapprustning, i vare sig civil eller militär form. Vi kan visserligen ha förståelse för all renaberedskapsskäl kan kräva statliga insatser på datateknikens område, eflersom deinle alllid kan bedömas som kommersiellt intressanta. Därför har vi yrkat pä ennedskärning av anslagel lill informalionsleknologiulveckling frän 30 lill 20miljoner och all dessa 20 miljoner företrädesvis skall användas förteknikutveckling som har med beredskap all göra. Jag yrkarbifall lill reservation 28. Beiräffande reservalion 27 av vpk siöder vi helt förslagetatl Prometheus-projeklei bör sloppas, men eftersom del finns en del andrainslag i denna reservation kan jag icke tillstyrka den i dess helhet. Däremotkommer vi i samband med Irafikutskollels betänkande 14 att rösta för atl Promdheus-projektelbör stoppas. Av skäl som jag tidigare anfört - pengar kan bara användasen gäng, och del gäller atl göra de rälla prioriteringarna - vill vi inommiljöpariiei icke bestämma oss för något förhandslöfle alt slalen skall satsapengar pä del s.k. Columbusprojektd, som gäller elt planerat rymdlaboratorium.Vi vill alllsä icke på förhand bestämma oss för ställningstagande lill deltaprojekl, vilkel framgår av reservation 23, som jag också yrkar bifall till. Slulligen: ståndpunkt atl vapenexportenskall bringas atl upphöra är förhoppningsvis väl känd. Enligt vår uppfattningär del självklarl alt FFV:s verksamhet måste omprövas. Vi anser all deninvesteringsplan för FFV som regeringen föreslär alt skall godkännabör kraftigt reduceras och omarbetas. Därför yrkar jag bifall till reservation16. 66AKE WICTORSSON (s): Vi har upplevi en myckelposifiv ulveckling av värl näringsliv, den längsla högkonjunkluren undereflerkrigsliden. Pä flera områden har vi nån kapacitetslakel, trots en godinvesleringsutveck-ling. Industrins vinstnivå är fortsatt hög, och denfinansiella styrkan har successivi byggts upp. har inneburit en forlsatlavveckling av krisslö-del, vilket tolall beräknas ha koslat 80 miljarder kronorunder åren 1975/76-1987/88. Tolall sell har vi hafl mycket goda lider för våratraditionella basnäringar skog, malm och stål men också i verksladsinduslrin.De slalliga förelagen har också lyckals all stärka sin ställning. Följden harblivit en myckel god sysselsättning och en rekordlåg arbetslöshet. är del iställd arbetskraftsbrist. Det är tecken pä framgång i den tredje vägens ekonomiskapolitik. För Per Weslerberg, som alldeles sjöng marknadsekonomins högavisa, vill jag bara hänvisa till della som elt resultat av en kraftfullsocialdemokralisk politik. Men bilden är inte i alla avseenden ljus. Trots en höggenomsnittlig lönsamhet finns forlfarande slora skillnader mellan förelag ochbranscher. hade nära hälflen av förelagen ingen lönsamhet. Pä grundav ökade relativa kostnader men också pä grund av kapacitetsproblem börjadeinduslrin förlora marknadsandelar. Devalveringseffekien har tillslor del konsumerats. Ett annal problem är alt investeringarna i forskning ochulveckling avlar. Till en del kan della bero pä all de största företagen läggerslörre andelar av sin utveckling ulomlands. var inne pä de här sidorna av utvecklingen,som är mindre goda. Jag rekommenderar au la del av de förslagsom vi i annal sammanhang kommer atl fä anledning alt pröva i underden , förslag om åtgärder för all återställa förhållandena ocksåpå den sektorn. är välkommen atl samarbela för atl genomföra deålgärderna. problem som berör näringspolitiken, men som här iriksdagen hör hemma pä ett annat område än det vi diskuterar jusl , är denslora skillnaden i skattebelastning som drabbar företagen - för deulländska förelagen, de små och medelslora familjebolagen , medanbörsbolagen, tack vare låg skattebelastning pä reavinster, möjligheter tillresullalutjäm-ning inom koncerner och utnyttjande av förlustavdrag, ligger pä15 %. Här är ell lyckosamt resultat av de nu pågående skatteulredningarnaviktigt. Sammanfattningsvis kan konstateras alt den gynnsammaulvecklingen för vårl näringsliv har sin grund i elt samspel mellan enlångvarig internationell högkonjunktur och regeringens ekonomiska politik ochnäringspolitik. Det tidigare omfattande slödet till krisföretag har ersatts medoffensiva åtgärder för stimulans av forskning och utveckling, export ochsmåföretagsutveckling. Och del var ju tur, Per Weslerberg, all de farhågor sommoderaterna förde till torgs i valrörelsen inle slog in, alt alla dessa olyckorsom ni förespeglade de svenska väljarna visade sig vara jusl falskaspegelbilder. präglar nalurliglvis också de förslag på induslrideparlemenldsområde som vi nu diskuterar. Men årets diskussion om närings- ochindustripolitiken påverkas också av atl vi går in på del tredje och avslutandeåret av del program beslutat för näringspolitiken. Jusl nu pägårförberedelsearbelel näringspolitiska proposition, som skall avsede kommande tre åren. Del är naturligt atl delta präglat utskoltsarbetel ochatt huvuddiskussionen om programmens framtida ulveckling får las när förslagenframläggs näsla är. Läl mig nu övergå lill all diskulera vissa delavsniit idet föreliggande utskolisbelänkandet. Småföretagen dominerar i hela näringslivei. Småförelagenspelar en mycket viktig roll när det gäller utveckling av nya produkter och nyaarbetsmöjligheter. Tecken pekar på alt småförelagens roll i näringspolitiken Vissa anslag inom industridepartementets område Vissa anslag inom industridepartementets område växer och atl de fär en slörre strategisk nyckelroll i denframtida ulvecklingen. Det är därför uiomordentligl viktigt all småförelagenges goda ulvecklingsmöjlighder. blir en slor uppgifl i den kommandenäringspoliliska proposilionen. Men också i årets budgetproposition sker enuppräkning av anslagen, sorn särskilda informalionsinsalser, riktadetill småföretagen, görs rörande EG och dess verksamhet och ommarknadsutvecklingen i , en myckel viklig marknad också försmåförelagen. Till , som log upp en lilel slörre EG-debatthär, vill jag säga atl vi har anledning all diskulera de frågorna i andrasammanhang. Jag nöjer mig därför med delta konstaterande just . spelar en viktig roll i srnäföretagspoliiiken.En välutvecklad näringspolilik till förmän för en aktiv småfördagsulvecklingförulsälter atl den centrala resursen för detta arbete, som är SIND, bibehållsoch inle avrustas. Del är också viktigt atl de kvarvarande branschprogrammenkan fullföljas. Mot denna bakgrund avvisar utskottsmajoriteten rned kraftde förslag som moderater, folkparliel och miljöpariiei lägger fram omförsvagningar av SIND:s verksamhel.