prot · GC09122 · 1988-12-31 00:00:00 — Som Lennarl Brunander väl vet är jagförhindrad alt från regeringshåll uttala mig här i om enskildaärenden och överklaganden. Vi får inle diskutera sådana frågor här iriksdagen, och det vet som själv siller i lantbruksstyrelsensom fattar beslul i frågan. Låt mig därför svara principiellt I de fall då det har handlat om överklaganden lillregeringen har det ofta inle varit fråga om familjejordbruk gentemot någotannal, ulan del har varil fråga om två olika familjejordbruk. Någon har dågenomfört etl köp och sedan vägrats all fullfölja köpet och då överklagat tillregeringen. Oflasl har regeringen då följt lantbruksslyrelsens beslut, menibland har lantbruksslyrelsen varil oenig. Utan atl gå in i del enskilda fallet vill jag ändå medanledning av del fall som nämnde säga alt det har behandlatsdels med lillämpning av den gamla jordförvärvslagen, dels med tillämpning avden nya. Vi har ju en ny jordförvärvslag lillbaka. Skillnadenmellan dessa är atl del i den gamla lagen sades att förvärvslillstånd skallvägras, om egendomen behövs för jordbrukels eller skogsbrukets rationalisering.I den nya lagen sägs det atl förvärvstillstånd får vägras, om dd är av allmänlintresse atl egendomen tas i anspråk för jordbrukets eller skogsbruketsrationalisering. Man måste alliså inle ingripa på samma sätt som enhgt dengamla lagen för atl förhindra genomförda köp, 1 de fall som har överklagats fill regeringen och som jaghar bifallit har det handlat om atl man har slagil vakt om små familjejordbruk.Det kan ha varil en situation då en auktion har anordnats där någon har bjuditlill etl rimhgt och inle till ell vansinnigt pris och genomfört ell köp. Sedankanske slalen har sagl alt della köp inte får genomföras, då del har funnits enjordbrukare som bältre har behövt denna jord. Om det då finns en jordbrukaresom över huvud taget kanske inle har deltagit i denna auktion och inte visatnågot egel inlresse, skall staten då bestämt och prompt säga atl detta köp inlefår genomföras? Den nya lagen ger litet vidare ramar i elt sådant fall än dengamla. Och förvisso är del de små förelagen som jag har salt långt fram ochvelat värna om vid min prövning. 26LENNART BRUNANDER (c): Jag vet, jordbruksminislern, alt man inleskall diskutera enskilda fall. Därför har jag inle heller slällt frågan medutgångspunkt i del enskilda fallet, utan jag har bara talat om varför jag harslällt denna fråga. Frågan är av principiell vikl. Av de fall som denna frågagrundades på, och del har varit några, har det varil fråga om familjeförelagsom skulle behöva förstärka sill underlag för att driva verksamheten vidare.Men andra inlressenler har gäll före. har del varil fråga omintressenter med aktiviteter som har varil tvivelaktiga i den meningen atl maninte har velal om de över huvud lagd kommer atl fungera. Som jordbruksminislernsade är det rikligl alt ramarna i och med den nya lagen har blivit vidare. Delär därför jordbruksministerns beslul är så vikfiga. I fortsättningen blir de juslyrande för tolkningen av jordförvärvslagen. Därför blir jag oroad närjordbruksministern fattar beslul som innebär att andra än dessa jordbrukarefår företräde. Jag skulle emellerfid bli glad om jordbruksminislern närdenna ulredning är klar kommer fram lill all familjeföretagen måsle fä möjlighelatl förslärkas och fattar beslul med ulgångspunkl i detta. Det handlar förvisso inte om familjeföretagmol några andra, eftersom juridiska personer inle har samma slällning somfamiljejordbruken i den nya lagen, ulan i de enskilda fallen handlar del omolika familjejordbruk som står mol varandra. En inle ovanlig situation är juall en säljare säger att han vill sälja endasl till en viss person och alt haninle kommer alt sälja lill någon annan. Detta blir då föremål för prövning, ochdel kan gå på grund av avslag. I och med den nya lagen är del intenödvändigl all gå in i varje enskill fall och sloppa genomförda köp. Man kanslälla frågan: Är del inte bällre all en viss faslighet säljs till en personsom har valts ul och alt fasligheten pä sä sätt används än all den så att sägaligger för fäfot? Det kan ju vara så, atl en gammal människa säger att del baraär lill en viss person som hon vill sälja. Del är ingen enkel fråga. Men del ärden lypen av frågor som del handlar om. Man kan naturligtvis komma fram lillolika bedömningar. Men del är förvisso olika familjejordbruk som står motvarandra. 28LENNART BRUNANDER (c): Jag har inle ställt min fråga medutgångspunkt i alt det är två olika familjejordbruk som står mol varandra, ulanmin fråga ulgår från det andra fallet, där andra intressenter har kommit in ochfått företräde när besluten har fallals. Detär detta jag har reagerat mol. Pädel sättet försämras möjligheterna att fä en levande landsbygd. Grunden för alldel skall fungera i en by är att de förelag som finns där verkligen kanfortsätta all arbeta och ha det underlag som de kan fä. har ju inle fulll med möjlighelerlill förslärkning, utan del kanske blir elt tillfälle jusl , och sedan kandet ta innan det blir ett nyll lillfälle. Och det är inte lämpligl allköpa jordbruksmark långl från den egna gården. Del är därför vikligl allmöjligheterna alt förstärka Prot.1988/89:122 familjejordbruken finns kvar. Atl styrkan iralionaliseringsparagrafen har Om EG-anpassningen och läkemedelskontrollen tagitsbort innebär ju inte att man skall förhindra detta, utan del gäller altförhindra de mycket slora fastigheterna. Överläggningen var härmed avslulad. 7 §Svar på fråga 1988/89:633 om EG-anpassningen och läkemedelskontrollen Per Gahrlon har frågat mig vad resultatetblev av den aviserade analys av skillnader mellan läkemedelsregler i Sverigeoch EG, som omnämnts i regeringens rapporl Sverige-EFTA-EG 1988. Av redovisning av det svenskaintegralionsarbeld 1989 framgår all den svenska arbelsgruppenför hälso- och socialpolitiska frågor har gjorl en analys av reglerna försvensk läkemedelskonlroll och gällande direktiv med rikllinjer förEG-ländernas läkemedelskonlroll. Arbelsgruppen har därvid gjorl bedömningenall del inle finns några allvarligare hinder för atl skall kunnauppfylla direktivens normer. Som exempel på de skillnader som finns i regelsystemen kanjag nämna all EG kräver att giltigheten av en registrering av läkemedelbegränsas till högsl . Någon motsvarande lidsgräns finns inte i svensklagstiftning. Ett annal exempel är alt vissa färgämnen i läkemedel inte ärtillåtna i men får användas enligl EG;s direkfiv. Den viktigaste frågan för del är att söka få ellsvenskl inflylande på de regler om en framtida gemensam läkemedelsregistreringsom övervägs inom EG. Ett direki sådant inflylande torde varasvärl atl uppnå utan all vi i kan visa atl vi uppfyller EG:s redangällande normer på läkemedelsområdet Del material som den svenska arbetsgruppen har tagit framanvänds som underlag för diskussioner inom EFTA om elt gemensaml närmande tillEG. Då Per , som framställtfrågan, anmält atl han var förhindrad atl närvara vid sammanträdet, medgavandre vice lalmannen all i ställd fick delta i överläggningen. 30 (): Jag får lacka socialminister för svarel, ävenom jag inte känner mig helt tillfredsställd och säker vare sig somläkemedelskonsument eller riksdagsman. Jag tycker atl del är bra allregistreringen av läkemedel begränsas till högst . Sedan är del alltså såalt vissa färgämnen i läkemedel som inle är tillåtna i får användasenligt EG:s direktiv. Men med lanke på den principiella grundsynen päEG-anpassningen och med kännedom om hur de övriga varukonlrollsystemenfungerar i EG befarar jag att läkemedelskontrollen vid en EG-anpassning kommerall minska, vilket kan leda till hälsorisker. Jag tycker atl frågan omläkemedels- konlrollen borde undantasfrån EG-anpassningen. Detta har vpk och yrkat i en avvikandemening när socialutskottet lämnade sill utlåtande i dessa frågor. Detär en sak lill som jag tycker är viklig, nämligen atl det är nödvändigt altSverige mycket slarkl betonar social- och hälsofrågorna iharmoniseringsar-betet När regeringen arbetar med integrationen är del väldigtviktigt atl man särskilt beaklar detta. Vianser alt frågan är så betydelsefull all det är motiverat med etl särskill rådför social- och hälsopoliliska frågor med en bred representation för olika intresseneller all det redan exislerande rådet för Europafrågor får en bredrepresenlalion även för de social- och hälsopoHliska frågorna. OmEG-anpassningen och den svenska folkpensioneringen Överläggningenvar härmed avslulad. 8§ Svar på fråga 1988/89:634 om EG-anpassningen och den svenska folkpensioneringen Per har frägal mig vilka förändringar av folkpensioneringensom planeras med anledning av EG-anpassningen. EGsom institution ställer inga direkta krav på hur medlemsländerna ulformar sinanationella socialförsäkringssystem. Någon harmonisering av lagstiftningarnasomfattning och förmånernas storlek krävs inle mellan de olika medlemsländerna iEG i det här avseendel. Däremol finns inom EG elt regelsystem för samordning avsocialförsäkringsförmåner för i första hand migrerande arbetstagare. Somnämns i regeringens rapport ger EG-reglerna i vissa fall etl mera heltäckandeskydd vid vistelse och bosättning i elt annat land än de bilateralakonventioner har slulil med medlemsländerna i EG. Enligl svensklagstiftning och våra socialförsäkringskonventioner gäller olika meloderför fastställande av rätten till folkpension beroende på om pensionären ärsvensk medborgare eller inte och beroende på om denne är bosatt i ellerinle. Dessa skillnader kan inte upprätthållas om vi genomför en fullständiganpassning till EG:s regelsystem. De regeländringar som i så fall blir akluellakommer endast atl beröra personer - svenskar eller ulländska medborgare - sominvandrar till och utvandrar från . Då PerGahrton, som framställt frågan, anmält all han var förhindrad alt närvara vidsammanträdet, medgav andre vice lalmannen alt i stället fickdella i överläggningen. 32 (): Det var så lyckligt för mig all del i går var en ulmärkt föredragning isocialförsäkringsutskottel om dessa frågor. Så egenlligen har jag dels fått ellsvar här , som jag vill tacka för, dels fåll en stor del av frågornabesvarade vid föredragningen i går. Det finns ändå frågorkvar. Jag tänkte på jämställdheten, som ju kan bli etl protokoll 1988/89:122 -123 Prot.1988/89:122 problem. Vi har kommit ganska långt på del området. Enutlandssvensk - detta talade vi också om i går -kan bara flytta hem och få sin pension. Om EG-anpassningen och den svenska folkpensioneringen Hur kommerdel alt bli därvidlag? Vad kommer del all belyda administrativt för de mångamänniskor som bor några är i och lar med sig sina poäng till sill land?Vad kommer del alt belyda ekonomiskt? Vad kommer del att ge för följder för densvenska pensioneringen? Det är väl dessa frågor som kvarstår, annars fick jag somsagl en del av frågorna besvarade i går. Vad det innebär administrativt får vi väl senär vi diskuterat dessa frågor ytterligare. Jag kan inte svara på frågan nu.Renl generelll innebär anpassningen, som framgår av svarel, för dem sominvandrar eller utvandrar, vilket ju inle är en så stor grupp, att de får meralikarlade regler än vad de har . Jag har svårt att se att det skulle varatill någon nackdel, snarare kommer det att uppfattas som en fördel av deberörda. 34 (): Det handlar inte bara om svenskar utan ävenom människor i andra europeiska länder. Om jag har förställ del rätt skulle vii ge ATP-poäng fill personer i annal land men på det landets villkoroch på svenska slatens bekostnad. Det är mycket ekonomi i del hela. Vad kommerdel alt betyda? Finns det nägon utredning på områdel? Finns dd nägra planer påatt la reda på vad det innebär för ? Vi vet ju vad andra länders och EG-ländersregelsystem innebär. Men ATP-systemel berörs ju inle. Det är ju en tilläggspensionering,men det är folkpensionen som berörs. Som jag sade blir konsekvensen meralikarlade regler. De speciella regler som vi har kommer inle atl gälla ifortsättningen. Såvill jag kan förstå är det knappasl lill någon nackdel förnågon. 36 (); Det berör ATP för svenskar, för man får läggaihop den tid man har arbelat i annal land med den "svenska" fiden. SäATP blir alltså berörd. Vad innebär del? Vilken summa kommer man alt räkna? Hurvärderar man lönen i etl annal land i förhållande lill den svenska kronan,osv.? Frågan är kanske för lidigl väckt. 37 Socialminister : Herr talman! Detär möjligt att frågan är för tidigt väckl, men jag tror inle atl det blir såkompliceral. ATP-systemel står ju i relation till vad man har haft för inkomst.Jag kan inle se alt del skulle bli särskilt kompliceral. Överläggningen var härmed avslulad. 9 § Svar på fråga 1988/89:635 om de sociala följderna aven EG-anpassning Per har frågat mig vilka socialaåtgärder regeringen ämnar vidla för all motverka de negativa följder som enhgtfrågeställaren följer av en harmonisering med EG;s inre marknad. Enligl Romfördragds artikel 117 är EG:s medlemsstatereniga om all det är nödvändigt att främja en förbättring av levnads- ocharbetsvillkoren inom EG för all härigenom möjliggöra en utjämning av dessavillkor på en stadigt sfigande nivå. Genom Europeiska enhetsakten har nyaförutsättningar skapals för EG att vidla gemensamma ålgärder på del socialaområdet, I detta sammanhang har beslul även fallals atl fördubblade medel EG;s strukturfonder disponerar för olika regional-, arbetsmarknads-och socialpolitiska insatser, så atl dessa ulgör motsvarande 100 milj,kr. Från sida avser vi all i vårakontakter med EG, bl,a, genom EFTA, verka för en förstärkning av den socialadimensionen i del europeiska samarbetet. kommer att fortsätta all driva en aklivnafionell polifik pä de regional-, arbetsmarknads- och socialpolitiskaområdena. Då Per , som framställtfrågan, anmält atl han var förhindrad atl närvara vid sammanträdet, medgavandre vice talmannen att i stället fick delta iöverläggningen, 39 (): Jag lackar socialminislern för svaret. Jag tror att det här kommer atl medföra oerhört mycketnegafivl för , Vi kommer att få svårt att behålla en levande landsbygd,vilket vi i och för sig har svårl med , på grund av den gemensammaekonomiska marknaden och varuutbytet fritt över gränserna. Vårt jordbruk har mycket svårl att hävda sig i vissadelar av . När anpassningen till den europeiska marknaden är färdig,tror jag att del inle blir myckel jordbruk kvar i . blirödelagt Den lilla fonden 1993 är ändå bara fickpengar. Detkan inte betyda någonting för alla dessa länder med regionala satsningar i deegna länderna. Men det finns också etl annal problem här. Del sägs ju attförelag flyttar utomlands, därför att inle är med i EG. Men jag troratt förelagen i ännu högre grad kommer alt flylla ulomlands när det inte längrefinns någonting som hejdar. Människor i andra länder har inte, och kommer inteall ha, samma sociala skyddsnät som vi i har. Man behöver inle beialade löner ulomlands som svenska arbetare har räll till. Jag länker på exempelvisPortugal, - om nu Turkiel kommer med i EG - och . Jag villsåledes fråga: Vad gör man från svensk sida för att molverka delta? Sedan har vi frågan om jämlikheten mellan kvinnor och män.Det finns skillnader i detta avseende mellan olika länder - della glömde jagför reslen all la upp tidigare - när del gäller pensionsåldern,föräldraförsäkringen saml Prot,1988/89:122 Om de sociala följderna av en EG-anpassning Prot,1988/89:122 Om de sociala följderna av en EG-anpassning Hur skall det gå atl åsladkomma en någorlunda likartadjämlikhet över gränserna? Del handlar inle bara om varor och tjänster, utan delhandlar också om atl människor skall ha rätt all leva pä ungefär samma villkor, Först en korrigering. Till följd av ellskrivfel står del i svarel all strukturfondernas medel kommer allulgöra molsvarande 100 miljoner. Del skall vara 100 miljarder. Det är en vissskillnad. I och för sig belyder del inte särskilt mycket för den principielladiskussion som vi för. har ställt etl antal frågor. hur del skall bli när det gäller jordbruket, vårl sociala förmånssystemoch jämlikheten. Naturligtvis kan vi spekulera i hur det skall bli och göra mereller mindre välgrundade anlaganden. Men allteftersom förhandlingarnafortskrider kommer alll della alt klarna. Beiräffande förhandlingarna förs ju enmycket öppen debatt i . För den som är intresserad av dessa saker är delalltså lätt all hälla reda på vad förhandlingarna rör sig om och vilka problemsom finns. Därför går det nog inte all säga någol om de farhågor somRagnhild Pohanka ger uttryck för. I och för sig förslår jag alt människor hyserfarhågor. Det fortsatta förhandlingsarbetet får, som sagt, utvisa hur det skallbli. Delta förhandlingsarbete bedriver vi i för övrigt tillsammans medell anlal andra länder som också har nått ganska långl när del gäller att byggaupp sociala förmånssystem av olika slag. Dessa syslem kommer vi ju inle allutan vidare överge. Tvärlom bör del vara vår utgångspunkt att vi skall behålladet som vi har uppnått. Dessulom vill vi vara med och påverka EG:s regelsystemi förbättrande riktning. 41 (): Det är klart atl det är en viss skillnadmellan 100 miljoner och 100 miljarder. Men även 100 miljarder tycker jag är enganska lilen summa i delta sammanhang. Jag skall inle gå in på frågan om socialförsäkringen igen,eflersom den frågan lagils upp för sig. Ja, förhandlingarna har förts införganska öppen ridå. Vi har emellertid upplevi slora svårigheler när vi harförsökl la reda på hur harmoniseringsarbdel fortskrider i . Men på denpunkten skedde en öppning under gårdagen som vi är mycket positiva till och somvi lycker är viklig. Forlfarande efterlyser vi dock olika andra uppgifter. Del är många frågor som inryms här, eflersom registret ärså brett Men vad är man frän svensk sida beredd all göra för att se lill altdetta arbele inle får de negativa följder som l.o.m. omnämns i regeringensrapporl Sverige-EFTA-EG 1988? Jag har inte fått något rikligt svar fränsocialministern. Del har, tycker jag, bara förekommil några svävandeformuleringar. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på fråga 1988/89:658 om åtgärder mot ökatnarkotikamissbruk har frågatjustitieministern om ålgärder mol ökal narkoiikamissbruk. Arbetet inomregeringen är så fördelal alt del är jag som skall svara pä frågan. harriksdagens uppdrag att följa utvecklingen av alkohol- och narkotikamissbruketCAN bygger sina bedömningar på olika undersökningar liksom på analyser av olikalyper av statistik. CAN har också elt regionall rapporteringssystem som innebärall återkommande skattningar görs av lägel i olika delar av landet. Detexperimentella missbruket bland de unga är relativt begränsat, konslalerarCAN. Enligt skolundersökning har av landets gamlaskolungdomar prövat narkotika. Enligl undersökningar bland värnpliklsin-skrivnapojkar hade 1988 pröval narkotika. kan jämföras med , dåandelen var 9 resp. . Del har också varit tydligt att det intravenösamissbruket bland unga har minskat . Del finns nu tecken pä att situationen har förändrats.Olika myndigheter har rapporterat ell ökat missbruk av amfetamin och i vissutsträckning av kokain bland unga och vuxna som är socialt etablerade.Missbruket inom dessa grupper sker i första hand oralt och kombineras ofta medmissbruk av cannabis och alkohol. Vidare har elt anlal vårdenheter - däriblandMariapolikliniken - rapporterat att man fält en ökning av antalet ungaintravenösa missbrukare. Regeringen kommer atl fortsätta all priorilera kampen molnarkotikamissbruket. Vi skall intensifiera del förebyggande arbetet, och viskall fortsälla alt utveckla en offensiv narkomanvård. Näsla vecka inleds en nyriksomfattande aktion mol droger. Akfionens syfte är bl.a. alt öka ansträngningarnaall stoppa langningen av narkotika och all sloppa nyrekryteringen avmissbrukare. Föräldrar, skola, socialtjänst och polis skall tillsammans medolika typer av frivilliga organisationer inlensifiera del drogförebyggandearbetet på dd lokala planet. Olika informationsinsatser skall göras centraltför att ge uppmärksamhet äl de lokala aktiviteterna. På upptaklskonferenser den29 maj och kommer aklionen atl presenteras närmare. Aktionen kommeralt arbeta och disponera ca 11 milj. kr. Under de senasle tre åren har slalen satsat slora resurserpå all ulveckla narkomanvården. Drygl 200 milj. kr. har under denna fid salsatspå atl ulveckla såväl öppenvården som institutionsvården. En slor del avresurserna har avdelats lill den öppna uppsökande narkomanvården för ungdomaroch vuxna. Man har därigenom uppnått konlakl med tidigare okända missbrukare.Vidare ingår särskilda projekl för kvinnliga missbrukare. Därulöver harspeciella bidrag utgåll för att ulveckla tvångsvården för missbrukare.Frivilliga organisationer har fåll ökal slöd för all ulveckla sina vård- ochstödinsatser. Staten kommer att fortsätta denna offensiva salsning även undernäsla budgelår. Drygt 50 milj. kr. kommer att avsättas för insatser i syfle attutveckla narkomanvården. Jag avser alt föreslå regeringen att tillhöstriksdagen ålerkomma med förslag om etl nytt slalsbidragssystem Om åtgärder mot ökat narkoiikamissbruk Prot,1988/89:122 Om åtgärder mol ökat narkotikamissbruk förmissbrukarvärden och ungdomsvärden. Härvid kommer vården av de tyngstamissbrukarna och tvångsvården alt uppmärksammas särskilt. Under höslen kommerjag också all föreslå regeringen all i en proposition förelägga förslag om förändringarav lagen (1980:620) med särskilda beslämmelser om vård av unga. 43 (): Jag lackar socialminislern för svarel. Bl.a. de två rapporter som nyhgen har presenlerals av delsMaria ungdomsenhet i , dels socialförvaltningen i är myckeloroande. Det är alltså mycket skrämmande att missbruket har ökat bland yngreoch atl lyngre droger, såsom kokain och heroin, används i slörre utsträckningän man trott Mot den bakgrunden är del myckel bra alt regeringen ,som jag uppfattar del, tar dessa uppgifter på allvar. Del framgår exempelvis avden aktion som inleds . Aktionen går ju ul på alt man skall få eltslopp på langningen, och det är bra. Dessutom vill man sloppa nyrekryteringenav missbrukare. Jag är emellertid myckel oroad av atl pohsen inle harfillräckliga resurser för delta arbele. talades del om alt polisen kundevara ute och störa galulangningen. Men numera pågår relafivt fri försäljning,bl.a. på tunnelbanestationerna här i . Problemen där är mycket slora.Jag vill därför fråga: Har regeringen några planer på en ytterligare utökadpolisutbildning? Jag vet all man ulnylljar alla resurser när detgäller atl utbilda poliser. Men vi mäsle ändå salsa på ytterligare utbildning.Jag skulle gärna vilja ha etl besked på den punkten. Vidare är vården forlfarande ettproblem. Människor som är vårdmoti-verade får vänta mycket länge på en platsinom vården. Det görs satsningar, och del är bra. Men ändå skulle jag viljaveta om regeringen har samma målsättning som t.ex. vi i cenlern, nämligen alldel i framliden skall vara möjligt för dem som anser sig vara i behov av vårdalt också få sådan, och delta inom loppet av etl par efler det atlvederbörande har anmält sitt intresse för vård. Frågan vilka resurser polisen har för altingripa mol exempelvis galulangningen är självfallel viktig, och del är jupohsmyndighe-len själv som har atl efler hand göra de avvägningar som behövsför de egna prioriteringarna. Regeringen ger ju inte detaljanvisningar om det. Jag kan säga lill Ingbrill Irhammar alt jag vet all delhar förekommil diskussioner mellan berörda myndigheter på del här området, äveninom den aklionsgrupp som finns, och atl pohsen vid de överläggningarna harullalal att man kommer att göra extrainsatser på della område. Polisenhar uppmärksammat tendenser som finns fill etl ökat missbruk och är oroad överdessa. Jag vill med anledning av den andra frågan säga alt detinte finns någon uttalad målsättning i antal dagar, men att jag anser atl delär självklart atl kommunerna, som är de organ som i första hand har all bedömadessa frågor när ettingripande snabbi skall göras, anstränger sig till det yttersta för attvederbörande skall komma under vård och behandling sä forl som möjligl. 45 ():