prot · GC09114 · 1988-12-31 00:00:00 — Socialministern borde direki ha sagl ifrån att den här lypenav enkäter visar på omdömeslöshd, när går utmed den. Jag är ledsen att jag använder så hårda ord, men i vissa fall, iytterst få frågor men i frågor av etisk nalur, gäller del faktiskt all ha enmening, alt våga gå ut med den och alt föra fram den med kraft. Här ärsocialministern faktiskt överordnad sjukvårdshuvudmännen. Det hade gått myckelbra all bilda opinion med en gång. Då hade vi inle fått den här debatten. Sedan var frågeställningen, ursäkta mig, bisarr. Man sägerall man går mot rikes lag, men man framställer sedan frågor på delvisel att de nästan bara kan besvaras på etl sätt, dvs. atl en majoritet av detillfrågade säger att de är för positiv dödshjälp. Som man ropar i skogen färman svar. Även detta visade på omdömeslöshd. Här borde socialminislern hainformerat sig om frågeställningen och även påpekat delta för allmänhelen. Vidare log jag upp en annan sak, de avkönade orden. I ettfålal frågor av stor mänsklig vidd får vi faktiskt undvika byråkratsvenskan. kan väldigl mycket ont göras. Den legifimerar saker som inte bör göras. Delvar vad Landslingsförbundds och sedermera kongressens beslut ledde lill. Manskulle gä ut med bred information och diskussion. Nej, gå tillbaka till basen! Gå tillbaka jusl lill denelik som har skapal den västerländska civilisationen och diskulera frågornaulifrån den men inte på byråkralsvenska! Delta var jag också inne på. Jagförsökte lala om att en statsman hade gjorl del, men en poliliker kanske gör påell annal säll. Del finns en fara i med vår mycket monopoliseradesjukvård. Del är därför som jag har reagerat så hårl, och det kommer jag altfortsätta all göra. 77MARIANNE (): Jag lycker atl det är bra all man salsar påkunskap och informalion. Del gläder mig, för del här är vikliga frågor atl taupp. Man rnåsle ha kunskap och kunna bäde fä och ge informalion. Orn rnan gören enkätundersökning, presenterar frågor och säger atl mänga är positiva lillakliv dödshjälp, då börjar de tillfrågade också fundera över regeringensställningstagande, och om del är någoniing på gång. Dä är del naturiigi allregeringen gör ett ullalande, där man klargör var man slår och ser lill allinformationen når ul, så alt det inte uppslår osäkerhet om alt någoniing kanskeär pä gång så atl säga över huvudel på människorna. I della sammanhang tror jag att det är myckel viktigt altmänniskorna vel hur regeringen släller sig och vad som är på gäng.Del gäller alt inle skapa osäkerhet De siffror man går ul med kanske i sigskapar osäkerhet Jag har inte sell frågorna, men man vel ju närddgällerenkälerall resullald kan bli felaktigt därför atl underlagd varit bristfälligtMänniskorna känner sig osäkra och börjar fundera. Del är då mycket viktigt allge informalion och förmedla kunskaper. Om del är så all den häropinionsundersökningen har skapat oro, borde rimligen de myckel lydligaulialanden och avslåndslaganden sorn gjordes av medicinsk-eliska rådd i sambandmed och av självt ha dämpatden oro som kan ha uppkommit på grund av enkätfrågan. Vi kan naturligtvisdiskutera della länge, men enkätfrågan har redan ställts, och det har skapal enviss debatt Men det viktigaste är nu alt - och det bör dessa uttalandenrimligen ha bidragil lill - människor fortfarande kan känna förtroende förvården, all de kan lita på atl de får en god vård också i livets slutskede ochatl man, vilket arbelar för all medverka lill, kan fäsmärtlindring när man behöver del. Del tror jag är det grundläggande. Med all respekt för den irritalion som har jag inle kunnal märka all denna enkätfråga hafl etl sådanl genomslag,alt den skapat en omfattande oro bland patienter och allmänhet Den oro som kanha uppställ skall för den skull inte underskattas, och om del förekommit oro,bör den nu vara undanröjd med de samstämmiga uttalanden som har gjorls. 79 (); Det lät bättre . Del är bra att vi iklarspråk får höra att sådana här frågor inle skall ställas och atl detta ärnågoniing som vi över huvud lagd inle kan acceplera. Del är klarl all sådanahär frågor väcker oro, ofla hos människor som är tysta och som inle har tillgångtill press osv. och därför inle kan tala om all de blir oroliga när de läser omsådana här saker i tidningen. Fanlasi är en väldigl bra egenskap,också för politiker. Jag tror att fantasi hör till det som gör statsmän. Vimåsle faktiskt kunna sälla oss in i vad den här lypen av klumpiga frågor kanleda lill. Jag trorfaktiskt all den här debalten förl någol golt med sig. klargjortatl ingen av oss här i kammaren vill se akliv dödshjälp förverkligad i Prot. 1988/89:114 vårl land. Vi vill hälla på de gamla diska regler som skapalvår civilisalion. Om bislånd tdl för all sloppa pågående jordförsiörelse Överläggningenvar härmed avslulad. 13 §Svar på interpellation 1988/89:224 om bistånd till för att stoppapågående jordförstörelse har frägal mig om jag är beredd attverka för atl en del av de ökade miljöanslag som beslulal omkommer atl användas till atl försöka mildra och pä sikl stoppa den enormamiljökatastrof, som är pä gång i . Holen mot miljön är allvarliga, och jag delar Hans Daussyn på miljöproblemen i . geografiska läge med brantasluttningar gör att erosion och jordförstöring blir särskilt kännbara förbefolkningen. Det är de fattiga som drabbas värst, och fattigdomen ökar i taktmed miljöförstöringen. Den blir en ond cirkel, där fattiga människor för atlklara sill uppehälle Ivingas avverka skogen, och därmed bidrar de lillmiljöförstöringen. Hoten mol miljön är globala och miljöproblemen av sådansiorlek och komplexitd att de är särskilt lämpade för multilaterala insalser.Sverige har verkal för all ge ökal ulrymme för miljöfrågorna i mullilaleralaorgan, i Världsbankssammanhang, inom ramen för FN-arbdet, tex. ,UNDP och i Asiatiska . För är del betydelsefullt altAsiatiska pä senare år alltmer engageral sig i projekiei medmiljöinriktning. Ett förberedande arbele har påbörjats mellan och och andra länder i regionen i syfte all komma tillrätta med problemen. medverkar redan nu genom multilaterala insatser iarbetet alt angripa miljöproblem ocksä i som vi inte har bilateraltsamarbete med. Ulöver delta gör svenska enskilda organialioner värdefullainsatser på miljöområdd i , l.ex. Individuell Människohjälp (IM), somsiöder irädplanleringsprojeklel. Pingstmissionens u-landshjälp (PMU) som engageratsig i odlings- och planteringsprojekl, Röda Korsdislrikl, som siödermarkvärds- och irädplanleringsprojekl, samt Örebromissionen, som också desiöder irädplanleringsprojekl. Beiräffande utnyttjandet av de utökade medlen lillmiljöåtgärder pågår en planering på och . En process,initierad bl.a. av , pågår inom , och flera av i syfte atl revidera inriklning och programför all främja en bärkrafiig ulveckling. Resurser för dessa exlra insatser kanslällas lill förfogande genom de yllerligare miljömedel som fattatbeslut om. Elt flerlal insatser kommer alt kanaliseras via internationella organ,l.ex. en global skogsinvestering genom FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation(FAO), nalurresursslralegier som ulvecklas genom internationellanaturvårdsunionen (lUCN), slöd lill marin miljövård genom internationella .5 protokoll 1988/89:114 Prot.1988/89:114 sjöfarlsorganisafionen (IMO) saml stöd till FN:s miljöprgram() för bl.a. kontroll av freoner i Asien.Mänga av dessa program kommer också för att sloppa pågående , , .jr- , Anf. 81 HANS (): jordförsiörelse -r- , . , , = r . , Jag lackar statsrådet för svaret. Del ar en positrv grundlon i del härsvarel, och någol annal var del väl heller inte att vänta när man är medvetenom problemen och situationen i och när man nu fält dessa ökaderesurser för särskilda miljöinsalser inom del internationella utveck- hngssamarbdd.Det är i det närmaste en fördubbling från äskade 125 milj. lillde 225 milj. kr.som ställt lill förfogande för della ändamål. säger i svaret all de multilateralainsatserna är speciellt lämpade för . Hon nämner i sammanhanget ett anlalmullilalerala insalser. Jag skall inle säga all multilaterala insalser inte ärbra. Men när man ser denna uppräkning, kan man ställs sig frågan till vissainsatser, tex. slöd till marin miljövård inom internationella sjöfartsorganisationentill ett land som har flera lill närmaste kust En kontroll av freoneri är säkerl mycket värdefull, men den lorde knappast hjälpa de människorsom blir drabbade av de stora erosionsskadorna i de branta nepalesiska bergeneller bidra till ulvecklingen i landel. Jag var i och lalade då med personer som verkarinom de uppräknade enskilda organisationerna. De gör ett myckel bra arbete -det råder inget som helst Ivivel om det -, men de har alldeles för småresurser. Den organisation som jag lyckle gjorde de bästa insalserna pä justdetta område var Örebromissionen, som inte bara sysslade medträdplanterings-projekt, som det lalas om i interpellationssvaret, ulan somocksä har en ganska stor verksamhet med både medelstor och småskaligvatienkrafisutbyggnad, dvs. Jag tror alt dessa båda saker kompletterarvarandra ganska väl. Del räcker inle all bara arbeta med trädplantering i ellland där del råder energibrist och där man behöver denna skog för alt laga maloch hålla sig varma - slora delar av har etl ganska kärvt klimatvintertid. Jag tror all vad som behövs är en kombination avvallenkraftspro-duktion, som ger energi för befolkningen, och åtgärder för althejda de våldsamma vattenströmmar som uppstår när man huggit borl skogen ochregnen säller in. Jag anser att del är viktigt atl man gör belydligl slörresatsningar på delta område. Dessulom är vallenkraften den egentligen endaråvarutillgång har förutom en vacker natur, som drar lurisler lilllandel. En elkraftsproduklion skulle därför kunna ge inkomster för exportexempelvis till och , där man nu i slor ulslräckning eldar medkol med de miljörisker delta medför. Jag efterlyser därför kraftfullare insatser frånregeringens sida på detta område. De svenska hjälparbetarna i efterlysteSIDA;s närvaro i landel jusl för alt medverka till en lösning av dessa problem. Jag ärmedveten atl det är för tidigt för depariemenid alt la slällning lill dennafråga, eflersom man så fått dessa pengar. Men att jag tagit upp dessaproblem beror pä alt känt dem myckel nära, eflersom jag varil i 66 landet, och på alt regeringen nufått dessa pengar. Jag ville därför ge regeringenen tankeställare och be den atl la under övervägande om inle dessa pengar böranvändas för bilalerala insalser i . vill jag fråga om den tydligafingervisning som regeringen fält frän om att biständsmedel i slörreulslräckning skall användas lill sädana här miljövärdsinsalser kommer allavspegla sig i näsla års budgdproposilion med en förhoppningsvis ännu slörreomfördelning av pengar mol delta område. 82 (): Den här deballen tydliggör aumiljöförslöringen ulgör en av Iredje världens ödesfrågor. 1 mänga u-länderpågår en rovdrift pä knappa nalurresurser och en dramatisk förstörelse avlivsmiljön, som håller på atl bli elt allt allvarligare utvecklingshinder. För all bislåndd skall kunna bidra lill en uthålligutveckling måste miljöaspekterna beaktas på etl helt annal sätt än vad somhittills skett. Miljöproblemen och utvecklingsfrågorna hänger ocksä närasamman på andra vis. Av särskilt slor belydelse är att fattigdom ochunderutveckling är en huvudorsak lill myckel av jusl markförslörelsen. Därförmäsle miljövård och ulveckling gä hand i hand. har under en följd av är föreslagit en radåtgärder för atl ge miljöaspekterna en ökad tyngd i biståndet Etl exempel ärkravel på att återinföra del särskilda miljöanslagel i bislåndsbudgeten. Dettalogs, statsrådet , borl av socialdemokralerna efler regeringsskiftet1982. Den handlingsplan för miljövård i bislåndd somutarbdals av SIDA har vi i folkparliel backal upp. Men vi anser all vissa delarav miljövården måsle belönas starkare och att del i vissa avseenden krävs merkraftfulla uttalanden än de som regeringen gjorde i budgelproposilionen,kraftfulla uttalanden om hur miljövårdsarbetet skall bedrivas för all miljöhänsyneni biståndet skall bli tillfredsställande. Även om rnan i budgetpropositionennämner betydelsen av all biståndet bidrar till atl slå vakt om biologiskmångfald och genetiska resurser i , betonas inle denna viktiga del avmiljövården på dd sätt som enligt vår mening är nödvändigt. I merparten av den tropiska och subtropiska regionenmedför skogsskövling och annan naturförstörelse, vid sidan av övriga negativamiljöeffekter, en allvarlig och accelererande biologisk ularmning. Växt- ochdjurarter utrotas, och oersättliga genetiska resurser gär förlorade. Av jordenstroligen mer än 30 miljoner växt- och djurarter finns faktiskt merparlen jusl iu-länderna, framför alll i de iropiska skogarna, vars arlrikedom är enorm. Delgäller all slå vakl om den biologiska mångfalden. Del är därför nödvändigl allskydd av nalurskogar och andra nalurvärdsinsaiser ägnas betydligt störreuppmärksamhet i det svenska biståndet, både i det bilaterala och i detmultilaterala samarbelel. Del här, fru lalman, och den förda debalten visarhur nödvändigl del är att biståndsanslaget till miljövårdsinsatser används päetl rikligl säll. Jag mäsle därför fråga slalsrådel om honinle anser atl det ocksä är nödvändigl atl SIDA nu fär förslärka sin kompelenspå miljövårdsområdet Om bislånd till för all sloppa pågåendejordförsiörelse Prot.1988/89:114 Anf. 16 maj1989 Fru lalman! Jag ansluter mig lillden beskrivning som gjorde av Om bislånd till för all sloppa pågående jordförsiörelse miljöproblemeni , inle minsl vad gäller alt det här är fråga om problem med erosion, medirädavverkning, med energiförsörjning och med odlingen av jorden. Men det finnsi flera av de akluella länderna en inlressanl koppling mellan miljö ochvaltenkrafl. Jag Iror alt en försiktig och bra vallenkrafls-ulbyggnad skullekunna hjälpa oss all la vikliga miljöhänsyn. Min lanke när jag räknade upp vad man gjorde med densärskilda anslagsposten för miljöbislånd var all visa vad vi kan göra med den.Del var. som helt riktigl påpekade, inle alls med inriklning pä Nepal.Samiidigi vill jag säga all den anslagsposl som mänga nu diskulerar är en endaav flera anslagsposter för miljöfrågor. Vi har en delpost med inriklning påmullilalerall miljöbislånd och en rad andra anslagsposter, l.ex. Man skall alltså inte stirra sig blind på de125 resp. 100 milj. kr. som har lagl lill. Jag vill lill säga alt anslagsposten varborttagen som delpost under några är, men all pengarna däremol inle har dragilsin. Del har förts en diskussion om vilken anslagsposl som skulle användas fördella ändamål. Vi är nu överens på den här punklen, och jag har sell till atlanslagsposten nu återigen inrällals. Jag vill också säga atl man ullrycker sig lilelförklenande när man säger all miljöfrågorna nämns i budgelproposilionen. Jagskulle vilja råda fill en ordenllig läsning av budgelproposilionen. Vi har därfaktiskl ett stort övergripande avsnill om miljöfrågorna, eftersom dessa är såfundamenlala när det gäller bislåndd lill och deras utveckling. Kan vi åstadkomma mera än vad vi gör ? Detfår liden utvisa. Mänga bislåndsgivare arbelar nu med miljöbislånd, och del larlid både atl bygga upp en god resursbas i givarländerna, inkl. , och altsedan skapa det medvetande och det kunnande som krävs i våra samarbetsländerför att de skall kunna nylliggöra sig bislåndd. Del går inle all bara ösa utpengar, ulan det måste ocksä finnas vettiga och bra projekl, och del fårnalurliglvis vara avgörande för om yllerligare medel skall kunna belalas ul. Detär inte så att SIDA behöver vara fysiskl närvarande i ell land för all vi skallkunna ha ell miljösamarbete med delta. Vi har etl mycket bra miljösamarbete medSahelområdel ulan all SIDA fysiskt är närvarande där, och det skulle ocksåkunna vara möjligl beiräffande . Enskilda organisafioner gör en myckel bra arbete, också påmiljöområdet, och jag är glad över vad sade om insatserna i . Jagvälkomnar yllerligare ansökningar frän de enskilda organisationerna, inte minslpä miljöområdd, och det finns också resurser för ytterligare insalser frånderas sida. 84 (); Till måste jag ställa frågan: Om del verkligenvar så omöjligt att ha en särskild anslagspost med benämningen Miljön,hur kan del då komma sig atl regeringen älerinför den? sanningeni själva verket den atl det handlar om atl öronmärka pengar och 68 prioritera bland de olikabiståndsområdena? Som jag påvisade i mill förra inlägg ärmiljöfrågorna av utomordentligt stor belydelse för all våra ulvecklingsinsalserskall komma lill nylla för de olika länder som de riklas lill. säger all det tar lid all bygga upp ellrnedvdande och ell kunnande, och del är hell rikligl. Det finns all anledningall närma sig denna fråga med ödmjukhet Men sanningen är den alt jag ingalundasade något om all vi behöver mera pengar. Tvärtom råkar det vara så allfolkparliel angav all de ökningar av anslagen lill SIDA:s adniinislralionsom faktiskl har gjorls ger utrymme för jusl en sådan ulökning av kompetensensom jag frågade om ville se lill all SIDA kunde fä. Jaglyckle all jag inte fick något riktigt bra svar på den punklen. Det krävs dels, l.ex. i , en omfaiiandeinternulbildning av personalen, sorn lill slörsla delen inte består av expertermen som kommer i konlakl rned miljöfrågorna, dels enligl folkparlielsuppfallning, all yllerligare miljösakkunskap, framför allt med ekologiskbakgrund, tillförs SIDA. Det är ell förslå sleg för all ocksä vi frän svensksida skall kunna medverka lill all ulveckla rniljömedveiandd i de länder som visamarbetar med inom ramen för våra bislåndspoliliska mäl och saisningar. Därför kvarslår min fråga lill : Ärregeringen nu överens med oss i folkparliel om all del är nödvändigl all SIDAförslärker sina resurser med kompetens pä miljövårdsområdet, när del nu kankonslaleras att del inle behövs mer pengar, ulan bara all vi pä ell ännu bällresäll ulnylljar de anslag som vi redan har? Om bistånd till för all Sloppa pågåendejordförsiörelse 85HANS (): Jag vill konsiaiera all ochmin uppgifl i denna debalt är lilel olika. Jag tycker atl Castberger mera ärule efler all iräla med regeringen. Det var inle avsikten med mininlerpellalion, ulan snarare att försöka få lill stånd en bra insats för Nepal.Jag tycker, särskilt efler all ha sell dessa frågor på närmare häll, all manskall visa lilel slörre ödmjukhd i delta sammanhang. lalar om skogsskövling, och del är nägolsom förekommer bäde i och i alla andra länder. Jag vill däremol inlekalla del för rovdrifl. När människor som har slora familjer men som harlillgäng lill livsmedel bara för sju lill älta månader av årel, hugger nedskogen för all försörja familjen och därigenom la lill vara de överlevnadsmöjlighetersom de har, vill jag för min del inle kalla del för rovdrifl. Jag vill hellrekalla del en form av självbevarelsedrift Till bislåndsminislern vill jag bara säga, som jag anfördefidigare, all jag hoppas atl min interpellation och denna debatt skall ge er entankeställare och all ni kanske kommer all sludera problemen i pä sammasäll som ni gör i andra länder. sade all vi kanske inle behöver merpengar men all vi behöver använda dem i slörre ulslräckning pä della omräde, ochjag har samma uppfallning. Om vi inle klarar den här delen av u-hjälpen, Irorjag alt ocksä alla andra insatser riskerar all bli verkningslösa. Prot.1988/89:114 Anf. 16 maj1989 Fru lalman! Jag uppskallar myckelHans Daus lon i denna debalt. Om bistånd till för all sloppa pågående jordförstörelse om manalllid kan käbbla om miljön och vinna billiga poäng, har jag svärl atl förståatl frågan om huruvida vissa biståndsmedel skall vara en delpost eller enhuvudposl under etl anslag skulle vara det stora i miljöbislåndspoliliken. Jagtror alt vi alla har mycket att lära i delta sammanhang. Jag glömde tidigare all svara på frågan om kompetenseninom SIDA. Visst behövs det där ulbildning på många nivåer, och vissl behöversakkunskap lillföras SIDA liksom hela biståndet vad gäller ökade miljöinsalser.Del här har lagil slällning till i samband med alt riksdagenbeslutade om näsla ärs budget, inkl. SIDA;s administrativa kapacilel. Jag skallnalurliglvis följa upp del beslul som har fattat 87 (): Nej, den slora frågan är nalurliglvis inledenna posls benämning. I själva verkel rikiade jag lill en början inle hellernågon fräga lill om della, ulan det var hon själv som lycklesig vara nödsakad att gä in pä den, och då gäller del alt klara ul hur delverkligen förhåller sig på den punkten. Regeringen kan inte komma ifrån vad dengjorde , även om del självfallet är bra atl del nu har kommit lill sländ enbättring. I allt tal om hur ödmjuka vi skall vara glömmer lyvärrLena atl besvara den ursprungliga och faktiskl tunga frågan: Ställersig regeringen bakom uppfattningen atl det är nödvändigt atl SIDA fär förslärkasin kompetens pä miljöområdd, så som vi i folkparliel har föreslagil tidigare?Jag skulle naturligtvis bli glad om ville instämma i denuppfattningen. Jag tror ocksä all mänga andra skulle bli glada över det, utanatl del behöver uppfällas som något käbbel mellan olika parter. pekar pä all jag inledningsvis nämnde ordelrovdrift. Det är rikligl alt jag nämnde all del fakliski i vissa länder förekommerrovdrifl pä nalurresurser. Del vore synd om man inle skulle kunna nämna sakervid deras rälla namn. Rovdrifl är Irols alll rovdrifl, även ornföreteelsen nalurliglvis kan förklaras. Vi skall självfallel ocksä alla bidralill all del inle blir sä alt de människor som ulför della känner sig Ivingadetill del. Jag kan dock hålla med om alt många i är tvingade atl göradel. En av de frågor som jag tog upp vari själva verkel all ulveckling och bistånd hänger samman med den rovdrift ochde andra ingrepp som människor gör sig skyldiga till i för atl säkraförsörjningen och klara livhanken , men som dess värre på sikl innebär allinle bara deras egel lilla geografiska område eller deras egel land, ulan ocksähela vär jord hotas på olika sätt. Del räcker alt nämna regnskogarna somexempel. Ocksä det som har lagil upp i sin inlerpellalion orn ärelt myckel bra exempel på hur del kan gå. Därför erfordras, som vi har påpekaifrån vår sida. insatser i form av miljöbislånd vilka innebär alt värbislåndspolilik pä sikl slår i samklang med våra övriga inlenlioner pä inlerninsl miljövårdsområdet Överläggningen var härmed avslulad. 14 § Svarpå interpellation 1988/89:201 om vidgade möjligheter att välja Prot. 88 Slalsrådel : Om vidgade LarsLeijonborgharfrågat mig om jag, jämförlmed dagsläget, vill medverka lill dels att föräldrars och elevers rätt allvälja skola utvidgas, dels att föräldrars medverkan i och inflylande överskolarbetet ökar. biföll förslag frånregeringen i den s.k. slyrproposilionen (prop. 1988/89:4, rskr. 95) om bl.a.ökad valfrihel i skolan. Jag ställer mig bakom riksdagsbeslutet i dessa delar. fråga ger mig dock anledning till atlnågot närmare redovisa hur jag ser på vissa principiella aspekter när det gällervalfrihet i skolan. När det först gäller möjligheten att välja mellan olikaskolor är den också efter riksdagsbeslutet begränsad. Del bör enligl min meninginle heller finnas en obegränsad sådan möjlighet. Det finns bäde praktiska ochekonomiska skäl för della, men viktigare är att det också finns principiellaskäl. En av grundprinciperna i den svenska skolpolitiken är allelever med olika social bakgrund och olika förutsättningar skall gå i skolantillsammans. synsätt har legat till grund för uppbyggnaden av denobligatoriska skolan i . Enligl min mening har tillämpningen av dennaprincip varil viklig för den sociala utjämningen i samhällel och har härigenombidragil till vårl samhälles uppbyggnad och utveckling. Om denna princip har det tidigare rått en betydandepolilisk enighet I nyliberal iver är nu och bereddaall slänga dessa ambifioner för skolan över bord. Avsiklen med förslagen i slyrproposilionen var inte all gåifrån denna princip. Jag är för min del inte heller beredd att medverka till enskolpolitik som under täckmanteln valfrihel äler skulle bygga på segregationoch urval.