prot · GC0923 · 1988-12-31 00:00:00 — Protokoll 1988/89:23-25 Debatter m. m. Anmälan om kompletteringsval till utskott.................. ............ 5 1988/89:37 av () om trafiken i med 1988/89:65 av () om säkerhetspolifiken och totalförsvaret............................................................. .......... 10 1988/89:66 av () om förbudet mot handel med 1988/89:232av () om ökade möjligheter till arbete förhandikappade ........................................... .......... 12 1988/89:233av () om avveckling av amalgam inomtandvården........................................................ .......... 12 1988/89:234av () om svensk anpassning fill EG:stullnivåer............................................................ .......... 12 1988/89:235av () om missförhållandena inomrättspsykiatrin.................................................... .......... 13 Anmälan om kompletteringsval till utskott.................. .......... 15 1988/89:27 av () om ockupation på Västbankenoch i ............................................... 15 1988/89:40 av () om ökad tillgång till bostäder 1988/89:236 av iMalmö (m) om luftförorening arna i ................................................ 43 1988/89:237 av () ombegränsningen av tungme tallutsläpp i ................................................ 43 1 protokoll 1988/89:23-25 1988/89:238 av Margö (vpk) om viss praxis i 1988/89:23-25 flyklingärenden.................................................... .......... 43 1988/89:239av (vpk) om verksamheten vid anläggningi ............................................................................ .......... 44 1988/89:240av (vpk) om bevarande av den sydsvenskaädellövskogen...................................................................... .......... 44 1988/89:241av (vpk) om åtgärder mot polifisk registrering............................................................................................. .......... 44 1988/89:242av (vpk) om gruvfyndigheten Pahtohavarei ....................................................................... .......... 44 1988/89:243av (vpk) om uttalande mot viss 1988/89:244av () om åtgärder mot plågsamma djurförsök................................................................................................. .......... 45 1988/89:245av () om tidpunkten för förslag frånfolkbokföringskommitlén................................................................... .......... 45 1988/89:246av () om handläggningstiden i vissaflykfingärenden ............................................................................. .......... 46 1988/89:247av () om sjukvårdens sårbarhet 46 1988/89:248av () om tilläggsdirekfiv till utredningenom verksamhets- och kostnadsansvar m.m. för utbildningav psykiskt utvecklingsstörda vuxna....................................... .......... 46 1988/89:249av () om ökat antal kvinnliga statssekreterare...................................................................................... .......... 47 1988/89:250av () om verksamheten vid anläggningi .............................................................................. .......... 47 1988/89:251 av () ombeskattningen av trakta menten ................................................................................................. .......... 47 1988/89:252av () om rätlen fill skadestånd vid felbedömningi skatteprocess................................................................... .......... 48 1988/89:253av () om förhandsgranskning av 1988/89:254av () om regionalpolitiskt stöd till 1988/89:255av () om rekonstruktion av Teli- fabriken iSundsvall................................................................................... 49 1988/89:256av () om handläggningen avasylsökande kvinnors abortärenden.................................................... .......... 49 1988/89:257av () om alternativ produktion vid Telisfabrik i ............................................................................... 50 1988/89:258 av ()om kampen mot narkotika missbruket ............................................................................................ 50 Anställningsskydd............................................ ...... 52 Arbetstid...................................................... ....... 69 Semester..................................................... ....... 79 Arbetsskadeförsäkringen.................................. ....... 84 Medborgarskapsfrågor..................................... ....... 99 Trafiksäkerhet ochtrafikföreskrifter...... ,........... ...... 101 Jordförvärvslagen........................................... ...... 104 Returpapper m.m........................................... ...... 123 Meddelande om ensärskild debatt om trafikpolitiken och dess konsekvenser för miljön................................... ...... 130 1988/89:67 av (vpk) omanknytnings- invandringen............................................... ...... 131 1988/89:68 av HansPetersson (vpk) om sysselsättningen i 1988/89:259 av ClaesRoxbergh (mp) om Säröleden utanför Valav fem suppleanter i utrikesutskottet............ ......... 5 Val av en suppleant iförsvarsutskottet.............. ......... 5 Val av en suppleant iutbildningsutskottet........... ......... 5 Valav en suppleant i finansutskottet................. ........ 15 Val av en suppleant inäringsutskottet............... ........ 15 1988/89:AU1Anställningsskydd......................... ....... 51 1988/89: AU2 Arbetstid................................... ....... 51 1988/89: AU3 Semester.................................. ....... 51 1988/89:FiU2 Statligamyndigheters överskottsmateriel 83 1988/89: JuU2Karateklubbar............................ ........ 83 1988/89: JuU3 Förbättradkontroll av legitimationshandlingar 83 1988/89:23-25 1988/89:SfU2Arbetsskadeförsäkringen.............. 83 1988/89:SfU3Medborgarskapsfrågor.......................................... 83 1988/89:SoU3 Förbud mothalmbränning..................................... ........ 83 1988/89:TU1 Trafiksäkerhetoch trafikföreskrifter ......................... 84 1988/89:JoUlJordförvärvslagen................................................. 84 1988/89:NU1 Returpapperm.m.................................................. ........ 84 1988/89:23 Prot. 2 00 leringsval ull utskott Riksdagensprotokoll 1988/89:23 Förhandlingarnaleddes av förste vice talmannen. 1§ Anmälan om kompletteringsval till utskott attden socialdemokratiska riksdagsgmppen som suppleant i utrikesutskottet underNils T ledighet anmält hans ersättare , som suppleant iutrikes- och försvarsutskotten under ledighet anmält hansersättare i samt som suppleant i utrikes- ochutbildningsutskotten under ledighet anmält hennesersättare , attfolkpartiets partigrupp som suppleant i utrikesutskottet under IngemarEliassons ledighet anmält hans ersättare samt attcenterpartiets partigrupp som suppleant i utrikesutskottet under BirgittaHambraeus ledighet anmält hennes ersättare . Förstevice talmannen förklarade valda till iGislaved (s) suppleanti försvarsutskottet i (s) suppleanti utbildningsutskottet () 2§ Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1988/89:56 till trafikutskottet1988/89:58 till skatteutskottet /89:59 till finansutskottet 1988/89:23 3§ Föredrogs och hänvisades Om trafiken i med östeuropeiska last bilar 1988/89:Sk7-Skl2 tillskatteutskottet /89:U6 till utrikesutskottet 4§ Föredrogs men bordlades åter betänkande 1988/89 :betänkanden /89:JuU2 och JuU3 Socialförsäkringsutskottetsbetänkanden /89:SfU2 och SfU3 betänkande 1988/89:SoU3Trafikutskottets betänkande 1988/89:TU1 betänkande1988/89:JoUl betänkande 1988/89:NU1 Arbetsmarknadsutskottetsbetänkanden /89:AU1-AU3 5§ Svar pä Interpellation 1988/89:37 om trafiken i med östeuropeiskalastbilar har frågat mig vilka åtgärder regeringen ämnar vidta föratt förhindra den verksamhet som TIR-lastbilarna misstänks bedriva till förfångför försvaret. Låtmig först framhålla att jag är bekymrad över att tillräcklig klarhet inte harkunnat skapas kring den ufiändska lastbilstrafik som handlar om. Det finns onekligen inslag i denna trafik som intepå ett naturligt sätt hör samman med reguljär internationell godsbefordran.Trots mycket omfattande insatser från såväl polisen och tullen som försvarsmaktenhar dock några olagligheter från den utländska lastbilspersonalens sida intekunnat påvisas. Närdet gäller möjligheterna att vidta ytterligare åtgärder mot denna trafik villjag - liksom jag har gjort i - slåfast att är ett öppet samhälle, där utiänningar med få undantag harsamma rätt som svenska medborgare att röra sig fritt. Undantagenberör rätten att få tillträde till de från försvarssynpunkt viktigaste områdena- våra skydds- och kontrollområden. Där strävar vi efter en effektiv kontrollav att inga överträdelser av tillträdesbestämmelserna sker. Reglernaom säkerhetsskyddet kring försvarets anläggningar och verksamhet i övrigt harsetts över av den s.k. tillträdesskyddsutredningen (dir. 1982:29). Utredningenföreslår i sitt betänkande, (SOU 1988:8) En ny skyddslag, vidgade möjligheteratt skydda försvarets verksamhet från obehörig insyn. I det sammanhanget harockså de s.k. behandlats. Remissbehandlingenav utredningens lämnade förslag har avslutats och jag kommerinom kort att ta ställning till vad som bör göras med anledning av dessa.Behovet av särskilda åtgärder mot den utländska Prot. Om trafiken i med östeuropeiska lastbilar lastbilstrafiken fårövervägas då. Beträffandeåtgärder som redan nu har vidtagits för att förbättra kontrollen av denutländska lastbilslrafiken vill jag peka på att överbefälhavaren i samarbetemed och generaltullslyrelsen har gett ut riktlinjer somsyftar till en så god kontroll som möjligt över lastbilstrafiken i samband medmiUtära övningar. AnL2 (): Jag vill tacka försvarsministern för svaret på min interpellafion. JagviU ta fasta på den passus i försvarsministerns svar där han säger att"jag är bekymrad över att tillräcklig klarhet inte har kunnat skapas kringden utländska laslbilslrafik som interpellation handlarom". Det är egentligen ganska starka ord för att vara uttalade av vår försvarsminister,som annars är känd för att vara rädd om orden och för alt framför allt inteanvända överord. Försvarsministernkonstaterade sedan att det finns inslag i den internationella godsbefordranmed lastbil som rimligen har andra förklaringar än att så rationellt sommöjligt befordra det transporterade godset till mottagaren och därefter på såkort fid som möjligt uppnå nästa mål. För de flesta lastbilsföretag är ju tidpengar. De lastbilar vi nu talar om avviker markant från den regeln. De ger sighelt enkelt god tid. Sedansäger visserligen försvarsministern att varken polis, tull eller försvaret harkunnat påvisa olagligheter. Det framgår dock inte hur stora ansträngningarnaför att påvisa egentliga olagligheler har varit. Med tanke på de begränsaderesurser dessa myndigheter ändå har, kan ansträngningarna visserUgen ha varitstora relativt sett, men förmodligen ändå av begränsad omfattning som helhet.Det intrycket bekräftas för övrigt också av att denna trafik har pågått länge.Den rör sig ogenerat över hela landet, inkl. i känsliga försvarsområden. Konstaterandetfrån försvarsministerns sida om att är ett öppet samhälle pekar i sammariktning. För min del tycker jag att den svenska öppenheten inte står i stridmed de nödvändiga åtgärder som samhället är skyldigt att vidta gentemot denverksamhet som med stor sannolikhet gär ut på att skada detta öppna samhälle.Med andra ord: öppenheten får inte åberopas som ett hinder gentemot dettasamhälles självförsvar mot krafter som vill undergräva både samhället och dessöppenhet. Därför kan en begränsning av öppenheten paradoxalt nog vara enförutsättning just för det öppna samhället. Ioch för sig tror jag alt en stramare attityd från myndigheternas sida gentemotde tvetydiga avsikterna, vilka de än är, rent praktiskt skulle kunna inläs medstöd av de regler som finns i själva tillståndsgivningen. har ju slutitbilaterala överenskommelser om vägtransporter med ett trettiotal länder. Läserman igenom de regler som gäller för TIR-lastbilarna, t.ex. ,och reglerna om tullklarering och de kontrollmöjligheter som finns, ser man attdel visst finns möjligheter all inom nuvarande 1988/89:23bestämmelser strama upp övervakningen utan alt som ett öppet 14november 1988 samhälle på minsta sätt äventyras. Om trafiken i med östeuropeiska lastbilar Jagvill exemplifiera detta. Det finns möjligheter att anvisa väg eller led. Detfinns också möjligheter att utfärda förbud för förarna att göra uppehåll underresan inom tullområdet. Med stöd härav kan tullmyndighet föreskriva att förareav transportmedel har att utan dröjsmål föra godstransporten till slutmålet.Det här gäUer oavsett enligt vilket regelsystem transporten sker. får tullmyndighet fastställa en tidsfrist för transporter inomtullområdet. Då tar man givetvis hänsyn till gällande arbetsfidsbestämmelser.Tullmyndigheten har även rätt att fastställa färdväg. Detta innebärsjälvfallet inte att man kan följa upp vad varje lastbil gör. Men regelsystemetger alltså möjligheter till skärpningar av de krav som gäller inom landet, ochefterlevnaden kan naturligtvis lättare kontrolleras och överträdelser beivras. JagviU sluta med att ställa en fråga till försvarsministern. Varför används intede möjligheter till kontroll och begränsningar som regelsystemet medger,särskilt som alla tycks vara överens om att det är något skumt med TIR-bilarfrån ? Jag vill erinra om att försvarsutskottet i novemberförra året förutsatte att tullmyndigheterna, om det finns skäl för det, åläggerTIR-bilarna alt utnyttja viss angiven vägsträcka inom viss angiven lidsram. Somframgår av ÖB:s rapport har man vid de kontroller som gjorts inte kunnat visaatt några olagligheter har begåtts av den utländska lastbilspersonalen. Undersådana förhållanden ter det sig knappast meningsfullt att följa varjelastbilsfärd genom landet, och jag förstår att också är medvetenom det. Dethär är ett uppdrag som i första hand skall avgöras av polismyndigheterna ochtullmyndigheterna. Jag vill för bekräfta att man från försvaretssida tar dessa frågor på största allvar och använder alla de möjligheter somfinns. Men jag tror också att förstår mig om jag säger attSveriges riksdag inte är rätt forum då det gäller att berätta och informera omhur man arbetar och på vilket sätt man lägger upp övervakningen. Skulle sådanasaker behandlas i , skulle ju de insatser som myndigheterna har attvidta förfelas. Jagvill sluta med all säga alt man från myndigheternas sida - polisen, tullen ochmilitären - håller denna fråga under observafion och bearbetar den. Det är få frågorsom man på samma sätt som denna under en mängd av år har bearbetat och avdelatresurser för. Men det yttersta ansvaret åvilar polis och tull. AnL4 (): Det är naturligtvis inte fråga om att följa varje lastbil. Jag förstårockså att detta kan vara ett grannlaga arbete. Många människor, både inomförsvaret och inom transportväsendet, är emellertid engagerade, och de frågarsig varför så litet trots allt görs. Ettprov på svensk flathet, om jag får kalla det så, kan man få om man studerarrikspolisstyrelsens yttrande över ÖB:s rapport, som lämnades till riksdagensförsvarsutskott. Denna skrivelse kommer från rikspolisstyrelsenssäkerhetsavdelning. säger all man ser med allvar på riskenför spioneri som den utländska lastbilslrafiken kan innebära och välkomnarallmänhetens intresse och vakenhet som en förutsättning för att säkerhetstjänstenskall fungera. Sedanbörjar emellertid, som jag uppfattar det, operation bortförklaring i yttrandet.Att uppträder i närheten av totalförsvarsobjekt och militära övningarkan bero på tätheten av tolalförsvarsobjekl i den svenska terrängen och attdessa ligger i anslutning till huvudvägarna, sägs det. Därför är det alltsåinte underligt att dessa bilar råkar parkera i närheten av känsliga områden. Mantycks inte känna till alla möjliga och omöjliga omvägar som dessa bilar tar.Nästa förklaring från är att de egendomliga fordonsrörelsersom öslstatslastbilarna gör skulle bero på att förarna ägnar sig åt privataaffärer under vistelsen i . Det sägs att förarna också övernattar i sinalastbilar för att spara in dessa kostnader och då parkerar på avsides liggandeplatser. Men tid har förarna tydligen gott om, eftersom de inte gör sig någonbrådska. Denåtgärd föreslår innebär att man under begränsattidsintervall konstaterar tidsramen för TIR-ekipage som trafikerar svensktterritorium. kan det ju hända att man inom har andraplaner, men om så inle skulle vara fallet betyder det att man under enbegränsad fid tar reda på hur det lar för de tusentals TIR-lastbilarnaatt köra kors och tvärs i . Berget skulle i så fall ha fött en råtta. Ochi väntan på resultat från detta diffusa verkar del i varje fall som om maningenting gör. Jag vill fråga om försvarsministern anser att del är rimligt.Jag ställer den frågan mot bakgrund av all försvarsministern inledningsvis sadesig vara bekymrad över att klarhet ännu inte har skapats kring den utländskalastbilstrafik som vi nu diskuterar. Om trafiken i med östeuropeiska lastbilar Det är alldeles riktigt, , att jag är bekymrad över attklarhet inte har vunnits. åberopade vad anseroch vad tullen gör. Med all tänkbar ödmjukhet vill jag ändå påpeka för UllaTilländer att jag har ansvaret för försvarels verksamhet, men jag kan inte ochhar inte till uppgift att svara för och tullens verksamhet.Därför torde , för att få bättre klarhet på dessa områden, riktaen fråga till de statsråd som handhar dessa områden. AnL6 (): Men del måste ändå vara av intresse också för försvarsdepartementetatt del sker en samordning på detta område. Jag vill understryka att del finnsländer i som till punkt och pricka utnyttjar de regler som finns.Även försvarsministern måste ju anse alt del är bättre att stämma i bäcken än iån. Jagskall citera vad som slår i tidskriften för frivillig befälsutbildning nr 3 iår. "Svenskalastbilschaufförer med erfarenhet av internationella transporter, även iöststaterna, berättar att de vid åtskilliga gränskontroller är vana att fåtransitvägar och körtider anvisade. Dessa skall hållas. Chaufförerna fär ocksåvara beredda på att ständigt bli stoppade av myndigheterna för att visakörkort, färdhandlingar m.m. Då varorna är levererade gäUer det att komma hemså fort som möjligt, helst med returiast." Några chaufförer som harblivit intervjuade säger: "Omvi i utlandet skulle uppträda som dessa TlR-bilförare gör här, skulle vi bliarresterade och utslängda omgående." Detta citat illustrerar påett bra sätt flera saker, och jag skall framhålla två. Fördet första illustrerar citatet vilka möjligheter de regler som gäller ger. Ochutan att förfalla fill extrema ytterligheter så borde det här finnasmöjligheter till uppstramning. Eftersom ÖB:s rapport är ute på remiss är tankenatt det skall ske ett samarbete mellan olika myndigheter. Fördet andra illustrerar citatet från lastbilschaufförer hur svenska medborgareupplever dels ogenerade säkerhetshot som den här lastbilstrafiken utgör, delsden förvåning, minst sagt, som man känner när hanteringen får fortsätta utanatt något görs. Jag konstaterar att ändå inte avser att tillföraförsvaret några nya arbetsuppgifter, utan att den här övervakningen skaUhanteras av framför allt och tullmyndigheten. Överläggningenvar härmed avslutad. 6§ Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellafioner framställts den II november 1988/89:65 av BirgerSchlaug (mp) till försvarsministern om säkerhetspolitiken och totalförsvaret: Med anledning av den förda energipolitiken, denförda jordbrukspolitiken, den förda skattepolifiken, den förda datapoUfiken,den förda sjukvårds-poUtiken, den förda EG-politiken, den fördacivilförsvarspoHliken, den förda regionalpolitiken, den fördanäringslivspoUliken vill jag fråga försvarsministern hur han ser på Sverigessäkerhet och totalförsvar utifrån sårbarhetsaspekter. Säkerhetspolitikenbestår av mer än totalförsvaret - den består av handelspolitik,nedmslningspolitik, neutralitetspolitik, biståndspoUtik etc. Totalförsvaretbestår i sin tur av det militära försvaret, det civila försvaret, detpsykologiska försvaret, det ekonomiska försvaret. Debatten kring dessafrågor berör främst den lilla del som det militära utgör i detta störresammanhang. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsministern: Är försvarsministern beredd attväga in energipolitiken etc. enligt ovan i beslutsunderlaget inför kommandeförsvarsbeslut? Anser försvarsministern attsvenskt totalförsvar är trovärdigt och, om inte, är försvarsministernberedd att åtgärda de icke-militära delarna med samma lidelse som t.ex. CarlBildt ger uttryck för när det gäller det miUtära? 1988/89:66av () till statsrådet om förbudet mot handel medSydafrika: hör till de länder i världen som vidtagitde mest långtgående sanktionerna mot apartheidregimens Sydafrika.Nyinvesteringsförbudet och förbudet mot import av jordbruksprodukter och senastden totala handelsbojkotten är viktiga milstolpar. Detär naturligtvis av största vikt att de beslutade sanktionerna blir effektivaoch att kryphål täpps till sä effektivt som möjligt. Fömtom att det är ettsjälvklart önskemål att de beslutade åtgärderna faktiskt skall fä avsedd effektpå relationerna mellan och , är det viktigt ur trovärdighetssynpunktatt så blir fallet. Varje exempel på att lagstiftningen kringgås minskar detinhemska politiska stödet för sanktionspolifiken. Sverigehar medvetet gått före på sanktionsområdet i hopp om att flera länder skallfölja efter. Först då blir åtgärderna verkligt effektiva. I det avseendet kanden svenska lagstiftningen betraktas som ett testfall, vars effekter studerasnoga i andra länder och kan påverka deras beslut. Motden här bakgmnden är de rapporter oroande som förekommit i massmedia om hurt.ex. fmktleveranser märks om i andra länder och hamnar i . Det bordevara angeläget för att inte bara, som föreslås, utvidga tullensbefogenheter här hemma utan också agera internationellt. Eventuella krokvägarfrån till måste kartläggas och diskussioner föras med berördaländer för att stoppa hanteringen. Medhänsyn till det anförda ber jag att fä ställa följande frågor tillutrikeshandelsministern: Vad gör regeringen för att kartlägga om och hurdet svenska handelsför budet med kringgås genom ommärkning i tredje land? Vilka internationella kontakter har regeringenvidtagit eller avser att vidta för att förhindra ett kringgående av den svenska sanktionslagstift ningen? 1988/89:23 7§ Meddelande om frågor ~~~rr, i 71 Meddeladesatt följande frågor framställts 1988/89:232av () till arbetsmarknadsministern om ökade möjligheter tillarbete för handikappade: I det goda läge som råder på densvenska arbetsmarknaden är det av särskild vikt att vi också förbättrar dehandikappades möjligheter att få arbete. Delunder ökade antalet förtidspensionärer och arbetssökande medarbetshandikapp tyder på att utslagningen inom arbetslivet fortsätter. Jag vill därför fråga arbetsmarknadsministern vilkaåtgärder regeringen avser att vidta för att underlätta för handikappade ocharbetshandikappade att komma in på arbetsmarknaden. 1988/89:233av () till socialministern om avveckling av amalgam inomtandvården: Under amalgamdebatten hävdas ofta att arbetare ikloralkali-industrin inte drabbats av kvicksilverförgiftning. Arbetarna harutsatts för såväl kvicksilverånga som klorgas. undersökning (och ) har jämförelse gjorts mellankvicksilverupptaget i hjärnan med och utan klorgas i luften. Det visar sig attkvicksilverhalten i hjärnan blir betydligt lägre när möss utsätts för bådadessa gifter. Detta tyder på att man inte kan använda kloralkali-arbetarnassituation som argument för att kvicksilver inte kan ansamlas i hjärnan om manutsätts för kvicksilverånga. Är socialministern beredd att ta till sig Violasoch Cassanos rön och därmed snabba på avvecklingen av amalgam inom tandvården? 1988/89:234av () till statsrådet om svensk anpassning tillEG:s tullnivåer: EG:s tullmurar gentemot tredje världen är högre ände tullar som omger sig med.