prot · GC0989 · 1988-12-31 00:00:00 — Varföretl sådant specialkrångel från svensk sida? Statsrådet antyder ocksä atl en utvärdering möjligen såsmåningom skulle kunna komma till stånd. Det är tacknämligt. Vi får verkligenhoppas atl man snart får en utvärdering så att vi kan få svart på vitt på attsituationen är sådan - det menar vi från mänga häll - alt den omedelbartbör förändras. Vi från har lagl fram vårt förslag till hur delskall gä till. Till vill jag säga all vi i folkpartietinle vill ha nägra subsidier. Vi vill ha lika konkurrensvillkor. Del är dettadet handlar om. Men det är givet atl utgångspunkt ärkommunistisk. Dä är det självklart alt vi i inte kan ha så mycketgemensaml med en sådan, och del har nog inte huvudparten av de ombordanställdaheller. Om "bekvämlighetsflaggade" fartyg i svenskkustsjöfart menar att jag före debatten borde hahaft lillgäng till de siffror som hon refererade i sill förra inlägg. Jag harhaft tillgång till de siffrorna, men jag kan notera alt del är Redarföreningenssiffror. Jag har också läst dem med glasögonen pä. Även om de skulle varariktiga-jag ville reservera mig för det mätt av partsinlaga som finns i dem-ärdel inle enbart dessa som avgör konkurrensförhällandena och konkurrensförutsättningarna.Det mäste väl hålla med mig om. Genom kuslfartsavtal med bl.a. och -länder som ocksä har lägkostnadsregister - har farlyg av NIS- och DlS-lyp redantillgång lill den svenska kustfarten. Om nu den svenska kustfarten skallförbehållas endast svenska farlyg, då faller ju ell motiv för alt farlyg somutnyttjas i kustfarten skall omfattas av det ekonomiska stöd som harbeslutat om. Om man efterfrågar logik tycker jag faktiskt alt del finns skälalt returnera frågan till . Avslutningsvis vill jag bara än engång säga lill atl det inte är aktuelll med nägol svensktinternationellt register. Anf.11 (): Nej, del är regeringen som är ologisk, och påminsl två olika säll. Del ena är alt regeringen släpper in sådana farlyg isvenska hamnar sorn Om "bekvämlighetsflaggade" fartyg i svenskkustsjöfart den sägerdefinitivt nej lill när vi föreslår internationella register. Varför gällerinte alla de skäl som ni radar upp mot ett inlernationellt regisler när nisläpper in NIS- och på den svenska kusten? Jag har inte fått någotsvar på frågan. Det andra är alt säger atl man då heltskulle avskärma den svenska kustsjöfarten från konkurrens. Men det är ju intefråga om det. Vi har konkurrens . Vi har cabotageavtal med åtta tio länder,framför allt , , och . Det har vi aldrig sagt nejlill. Det är bara en tidsfråga innan och öppna register ocksåvill komma in med sina fartyg på den svenska kusten. Vad ser vi då kvar av densvenska kustsjöfarlen? Jag skulle gärna vilja vela hur ser päfrågan. Jag kan inte fatta att nägot farlyg vill gå med miljonförluster iväntan pä en utvärdering - det kan man inte göra. Del är inle bara fräga om bemanningskostnader, sägerstatsrådet. Nej, det är investeringskostnader, räntekostnader och annat. Mendär har aldrig legat framför de andra länderna. De andra länderna har imyckel högre grad än vi subventionerat räntan pä nybyggnad av fartyg och gettslöd lill all skaffa andrahandslonnage osv. Än en gång, kommunikationsminister: gällerinte ert absoluta nej till lågkostnadsbesättningar, och allt vad del innebär,när ni släpper in NIS- och ? 12 (vpk): Jag skall försöka känna mig lugnad. Även om GeorgAndersson tidigare nämnde att en utredning skulle kunna komma till stånd,förstår jag att den inle alls skulle kunna handla om de omedelbara förändringari den riktning som t.ex. , Tom och önskar. Jag vet, , att möjligen haren mjukare inställning i dessa frågor än de andra två borgerliga partierna. Dehetsar mer, det är ungefär som skillnaden mellan hökarna inom redarkapitaletoch de som inle är hökar. Men lika fullt står bakom kravet pä ell öppelsvenskt register, och det gör definitivt inte vpk. De argument som framförts här, bl.a. frän AndersCastberger, visar att man helt enkelt kallar vissa saker men inte andra försubsidier. Vi har arbelsrältsliga regler och lagar i som arbetarklassenoch arbetarrörelsen har kämpat sig till och verkat . Om man ärberedd atl gä över lik och lilläla sädana förhållanden som råder på de bålarsom gär under fiffelflagg, de rent omänskliga förhållanden för sjöfolket som viofta kan läsa om, då är del inte subsidier. Vi behöver inte kivas om begreppen.Anders Castberger säger atl han och jag resp. och vpk självfalletinte kan ha samma uppfattning därför alt jag och de andra i vpk är kommunister.Del är nalurligtvis riktigt. Inom vpk står vi för den uppfattningen att man inte kaninföra regler som för arbetstagarna innebär en arbetsrättslig tillbakagäng. Detskulle innebära all vi gick i stället för alt ta eltsteg framåt, nägot som sjöfolket har rätt att kräva för det vikfiga arbete manutför. Vi kommer aldrig atl slälla upp på kravel på lika konkurrensvillkor, omdet är fräga om villkor av det slagsom vill ha. Tack vare del svenska sjöfolkets kamp i dessa frågor ochlack vare den information sjöfolket gett, intar regeringen den ståndpunkt tilletl öppet regisler som vi här har hört redogöra för. Det lackarvi för och tar emot. Överläggningen var härmed avslutad. 3 8 Svar på interpellation 1988/89:140 omÖresundsförbindelserna har frågat mig om regeringen är beredd attmedverka till att en tunnel för järnvägstrafik blir det alternativ för endirektförbindelse mellan och som kan komma i fråga. De svenska och danska Öresundsdelegationerna har tidigarebeskrivit förutsättningarna för en kombinerad järnvägs- och vägförbindelsemellan och . redovisade delegationerna sitt senareuppdrag att se över möjligheterna alt anlägga en borrad tunnel för järnvägstrafikunder . presenterades etl förslag om alt uppföra en kombineradjärnvägs- och vägförbindelse etappvis, så att först järnvägsdelen och senarevägdelen byggs. Liksom den tidigare rapporten kommer rapport atlremissbehandlas. Det samlade utredningsmaterialet,vilket bl.a. inkluderar ulredningsrap-porlerna och remissynpunkterna pä dessa,kommer senare atl ligga till grund för regeringens ställningstagande om hurÖresundsförbindelserna skall utformas. Nägot förord för ett visstförbindelseallernativ är jag därför inle beredd atl lämna. 14ULLA TILLÄNDER (c): Jag vill tacka kommunikationsministern försvaret pä min interpellation. Svaret lämnar tyvärr frågan öppen om vad förslagsförbindelser vi kommer all fä se. 1 del avseendet är svaret förvisso inte originellt. Dethar varit regel att man hänvisat till utredningar. När dessa varit klara harman hänvisat till remissbehandlingar av utredningar och därefter lill summeringarav utredningsrapporter och remissynpunkter. Efter detta borde regeringens egenuppfattning kunna presenteras, såvida det inle tillkommit nägot nytt som kräverutredningar, remissomgångar och uppdateringar. Någon gäng har kedjan brutits och en sittande regering harsamlat sig lill ell beslut. Så skedde är 1973 med röstsiffrorna 215 för och 97mol en bilbro . Dess bättre påverkades inte verkligheten avbeslutet, för alltjämt är ju frågan föremål för utredningsarbele. Så till vida har onekligen frågan om bron fallit framåtsom regeringens fasta beslutsamhet har övergått i en mer eftertänksamattityd. Att man från atl en gäng ha beslutat om bron till atl man i dagvillrådigt utreder och utreder ulan att riktigt kunna bestämma sig beskrivertrots allt en mognadsprocess. Men redan beslutet mäsle ha innehållit etl frö avvankelmod och tveksamhet, eftersom beslutsamheten visserligen ledde lill ettbeslut men inte till ett förverkligande. Vad som kom emellan var miljöfrågorna, och dessaundergrävde till och med den okomplicerade självklarheten hossocialdemokralerna i denna fråga. Denna underminering har fortsatt, och om miljöaspekternafår fortsätta att verka kommer de alt utgöra ett bättre fundament och en bättregrund för etl beslut än man hade för det tidigare beslutet, som alltså ärtämligen underminerat. Tunga remissinstanser har sagl sitt, och del är förödandeför själva tanken på en bilbro, som vilar på en oöverskådlig mängdbelongpelare, sänkta kassuner och förstärkta fundament, som frän brofästet iMalmö kommer att te sig som en betongvägg. Del är alllsä bra atl socialdemokralerna gripits av tvivelgentemot sin tidigare övertygelse. Vad som däremot är oroande är atl denövertygelsen inte har ersatts av en övertygelse om all broalternaliveldefinitivt borde avföras. Vad vi efterlyser är en klar insikt om atl bron inleär en framkomlig väg, om man lar miljöns krav pä allvar. Del är nu drygt två decennier sedan planerna pä en bromellan och återigen drogs upp på allvar. Då var planerna pä enbro ett led i förverkligandet av , som skulle byggas ul längs Skåneshela västsida och pä slora delar av . Orsakerna till atl utvecklingen inte fortsatt i denriklning och den lakl som prognoserna förutspådde kan vara flera. Men en viktigfaktor är den alll större oenigheten om vad som är en önskvärd framtid. Tanken all det finns annat än ökningen avbruttonationalprodukten och materiellt välstånd som är betydelsefullt förmänniskors trivsel har grumlat den tidigare uppfattningen om hur utvecklingenborde drivas. De tungt vägande argumenten mol en bro mellan och Köpenhamnär de långsiktiga effekterna på miljö och samhällsutveckling. Helt klart är attbyggandet av en fär som konsekvens en omfördelning av tungt godsfrän järnvägen. Dä är en järnvägstunnel ell betydligt bättre alternativ. Framstående företrädare för socialdemokraterna har hellnyligen förklarat alt man för en kamp för alt fä bort den gamla betongstämpeln.Den kampen är värd all respekt. Den kräver, för att man skall lyckas, vissaoffer. Bron är en helig ko som måste slaktas; den är en lusenfoling som mäsleoskadliggöras. Del borde vara kommunikationsministerns bidrag tillsocialdemokratins nya policy. En borrad järnvägstunnel är ell miljövänligt alternativ,som skulle ha mänga fördelar. Den skulle gynna järnvägen och väl svara mot densatsning pä järnväg som står inför. Den skulle binda samman medKöpenhamn och , och den skulle binda samman med . Avslutningsvis vill jag, trots formuleringarna i svaret,fräga om kommunikalionsminislern tror all regeringens ställningslagandeäntligen kan bli etl entydigt nej till en bro och etl ja lill enjärnvägstunnel. 15STEN i (m): Påståendet om atl frågan om fastaförbindelser mellan och har lagit alltför läng tid är förvissorikligt. Slalsrådel har väl mer än en gäng stått här i talarstolen och talat omlångbänkar när det gäller tidigare borgerliga regeringar. Men på lal omlångbänk tror jag att behandlingen av den här frågan saknar motstycke. Del äralltså viktigt atl vi ganska snarl fär ell beslut i frågan. Den här saken harju diskuterats under mycket läng lid. Människor undrar vad vi i riksdagenegentligen sysslar med. Man undrar säkert om vi inte kan komma till skott någongång. Ett antal företag föredrar faktiskt, just pä grund avdåliga transportmöjligheter och dåliga kommunikationer, alt etablera sigulomlands. De som förlorar på delta är de anställda i dessa företag. interpellation var faktiskt ganskaintressant. Vi har hört henne slakta bäde heliga kor och tusenfolingar -vilket är nägol orginellt för del. sedandebatterade jag med i just den här frågan. Då förespråkade honenbart färjeförbindelser. Men skriver hon i sin interpellation att denbäsla direkta förbindelsen är en tunnel. Innebär detta en omsvängning fråncenterpartiets sida? I så fall blir näsla steg alt man förordar en bil- ochjärnvägsbro. Vi tar elt par smä steg i tagel. Till slut hamnar vi rätt. Om fick välja mellan å ena sidanfärjeförbindelser mellan och och å andra sidan enjärnvägstunnel, vilket alternativ skulle hon då välja? säger atl elt antal lunga instanser harunderkänt Öresundsdelegationen. Jagskall inle alls säga emot på den punkten.Men faktum är atl de som har sagl ja är ännu fler än de som har sagt nej. Dethade därför varit lilel passande att i den här debatten referera till detocksä. Många är alltså positiva i del här sammanhanget. Öresundsdelegationenhar faktiskt talat om mycket marginella miljöförsämringar när del gäller enbil- och järnvägsbro. Man säger ocksä att det är trafikutvecklingen i ston somblir avgörande för situationen framöver. Lät mig, herr lalman, referera till en mycket välkänd"profet" på miljöområdet, nämligen . Han har sagl atlden framlida biltrafiken - med tanke på utvecklingen när det gällerbilmotorer och situationen framöver - icke utgör nägot problem. Det enda somhan beklagar, och det kan jag med utgångspunkt i min moderata uppfattning ocksågöra, är att vi i fick katalysatorerna alldeles . Vi skulle hafattat beslutet . Anser atl ärnågon kompetens på delta område? vill jag säga att jag tror att en bil- ochjärnvägsbro mellan och långsiktigt är det bästa allernativel.Det gäller bara att tro på människors förmåga att utveckla sig och att ha enpositiv syn på tekniken. Del här kommer nämligen alt fä enbart gynnsammaeffekter för alla människor. Vi kan ju inle dag efler dag, vecka efler veckaoch bara måla all utveckling i svart. Så har jag nog kommit till den sista av många frågor lillfru : Är verkligen förespråkare av nolltillväxt i vadgäller ekonomin? Man kanfaktiskt få det intrycket, av hennes anförande här att döma, och det är i såfall en ny ståndpunkt frän sida. 16 (): Jag avslår från atl kommentera inlägget fränSten i . I den just färdigställda utredningen om miljöproblemen iMalmöhus län repeterades med förnyad kraft slutsatsen att bilismen ulan tvivelär den främsta anledningen lill de svära miljöproblem som länet, dess mark ochdess vattendrag - inkl. och - har drabbats av. Försurningenhar galt sä långt alt man i utredningen helt klart rekommenderar minskadbilism. Att i del lägel ens tänka på att planera för en bilbroeller för trafik med billåg är ett flagrant brott mot den miljö som allt flermänniskor nu anser vara livsviktig för oss. När planerna ursprungligen smiddesoch när utredningarna tillsattes hade förstöringen inte gått sålångt som . Dessutom hade man inte tillräcklig kunskap om problemen för atlinse deras vidd. Inte ens i samband med de senaste två årenskompletleringsarbeten verkar tillbörlig hänsyn ha tagils till vikten av atl vidvarje trafikplanering minska bilismens andel av flödet. Det är viktigt all de senaste årens ökade kunskap ombilismens problem kommer lill remissinstansernas kännedom. Frän den synpunktenär jag tacksam för initiativ lill den här debatten. Jag villalltså uppmana kommunikationsministern alt lill det malerial som gär ut påremiss lägga relevant inormation om behovet av att i dagens läge minskabiltrafiken för alt rädda Skånemiljön. Givetvis bör remisstiden vara anpassadsä, all etl genomtänkt beslut kan fattas som alllsä bygger även pä dennainformation. Frågan är viktig. Låt mig också kon beröra myten om "den renabilen". Det betraktas ju som tekniskt möjligt atl fä fram eri bil som intehar de avgasproblem som dagens bensinmotor orsakar. Åsikterna varierar omhuruvida det kommer att röra sig om en vidareutveckling av den redanexisterande elektriska bilen eller om huruvida det handlar om en framtida bilsom bygger pä de intressanta resultat som man har fåll fram i fräga omvätgasdrivna bilar. Eller också handlar det kanske om något annat som inle ensfinns som prototyp . Jag tycker detta låter utmärkt. Det kan nog ge storthopp för framliden. Men-och detta är det absolut viktigaste-lät oss inle la utnägol i förskott! Världen är full av innovationer, vilkas biverkningar harvarit oväntade och ofta ogynnsamma. Lät den "rena" bilen ulvecklasoch undersök vad som händer med annal än det som har förutsagts! Om sedan alllär väl är del bara alt utnyttja fördelarna med de tekniska landvinningarna. Jag anser alllsä att mycket kan utvecklas som är bra föross. Men mänga av de tekniska framstegen bör kontrolleras noga, innan man hetsarfram ell utnyttjande. Sä verkar också vara fallet när del gäller bilindustrin.Med tanke på konsekvenserna i fråga om det projekt som vi nu diskuterar gällerdet att planera för miljövänlig järnvägstrafik. Välj del allernaiiv som ärsundast med tanke pä den teknik som vi känner lill och gör inget förhastal! Virnäsle la ansvar för framtiden. 17VIOLA (vpk): Jag lycker inle alt del finns någon anledningalt kommentera inlägget frän i . ScanLink har ju ändå sämånga stora och mäktiga förespråkare. De tränger allt djupare in i samhälletoch maktens boningar och har alldeles för mycket att säga till om . gjorde jag och några andra i trafikuskottet enstudieresa. Vi var bl.a. i . Alla upplevde vi dä det kaos sombiltätheten och bilismen över huvud taget framkallat där nere. När jag ställdefrågan till de ansvariga i , om de inte hade börjat lala om att sättagränser för bilismen och biltälheten, dröjde del bara innan jagfick elt svar, som alla tycktes vara överens om: Nej, i ett land där harsitt säte diskuterar vi inte i sädana termer. Del finns ingen här som uttrycker sig på det sättet. Manhänvisar inle till , som har sitt säte i , men lika fullt, herrlalman, är det samma inställning som ligger i botten. har tidigare i sin egenskap av ordförandei det svenska socialdemokratiska broderskapsförbundel sagt etl klart ochentydigt nej till en , just med hänvisning lill miljöskäl. Inomparentes sagt har de svenska broderskaparna, som är klart uttalade socialister,också ett av de bäsla miljöpolitiska programmen här i landet. säger inle elt klart nej. Han sägeringenting, till skillnad från , som samma är som GeorgAndersson och sade nej till en sade elt klartja till bron. Jag undrar då: Är del fariigare för somkommunikationsminister atl säga nej än det var för att sägaja? Tyvärr är det bara och de övriga inom regeringen som harett entydigt svar pä den frågan. Jag vill därför fräga varför lar siällning här och , när utvecklingen på miljöfronlen har gälldithän alt alla är överens om alt del stundar en miljökatastrof i ochÖresundsregionen om ingenting drastiskt görs, bl.a. för att hejda och minskabilismen. Inte minst Svenska , som komsä sent som och handlar om konsekvenser av fasta förbindelser,framför allt , visar alt det inte råder nägol tvivel om attluftmiljösitua-lionen i är utomordentliglallvarlig. Man skriver atl regionen drabbas till följd av luftföroreningar bådeav storregionala skador, bl.a markförsurning och skogsskador, liksom aveffekter av mer lokal karaktär. Det gäller bl.a. hälsoeffekter i tätorter. Dethandlar alltså både om miljö och om människor. I det lägel borde det vara ganska lätt för ta ställning och göra det på ett rakryggat sätt med hänsyn till denståndpunkt han som ordförande i tidigare hade. Jag vet attmänga socialdemokrater längtar efler elt sådant klan och entydigt beskedfrän landets kommunikationsminister. Låt mig återgå till förspelet när det gäller ScanLink ochvägbyggande här i . 1985 berättade dåvarande försvarets materielverkschef, tillika ordförande i - som är en mycket mäktiglobbygrupp för vägbyggande och bilism i - atl hanhade satt en blåslampai rumpan pä de svenska politikerna. Syftet med den bläslampan var, GeorgAndersson, atl tvinga fram ScanLinkkomplexel. Han skröt också över del resultatsom hade nåtts. Den lid som har gäll har ocksä visat hur starkt motståndethar varit mot den del av ScanLink som gäller motorvägsbygget i vidBratteforsåns dalgäng, som är en av de första länkarna i del sloraScanLinkbyggel och där är en nyckel, som ScanLinkförespräkarnasjälva säger. Kända miljöföreträdare från säger all elt beslut omen bro över betyder en återgång lill värstabetongpolitik. instämmer i detta. , ordförande förSvenska sjöfolksförbundel, är en av dem som, precis som , är myckelkritisk till hur det socialdemokratiska partiet agerar med sitt rådslag.Anna säger alt det enda som kan förbättra miljösituationen i är altdel socialdemokratiska rådslaget klart och entydigt säger nej till en bro ochställer sig pä miljöopinionens sida. Jagåterkommer senare lill annan socialdemokratisk internkrilik. 18CARL (): Jag vill i likhet med de tvä föregåendetalarna avstå frän all kommentera i inlägg. Det är ett övermåttan återhällsaml svar somkommuriikaiionsministern har givit i denna viktiga fräga, som engagerar sämänga människor. Del är utomordentligt viktigt att den sätts in i ett stortmiljöpolitiskt perspektiv. Det är därför alldeles utmärkt att änen gång har tagit upp frågan i kammaren. är ett av de områden i där miljön hardrabbats mest, och man stär där inför kommande miljökatastrofer om ingentinggörs. Delta hänger intimt ihop med den omfattande och ökande biltrafiken bådeför gods och för människor i detta område. Forskare har sagl alt utsläppen avkväveoxider mäste minskas med för alt de skall kommainnanför de gränser som naturen sätter för atl miljön och vi människor inleskall skadas. Det är därför av allra största betydelse all biltrafiken, som ärden största källan till kväveoxidutsläppen, kan hällas tillbaka. För alt deltaskall kunna gä fordras del alt det finns goda alternativ, som bidrar till altde som väljer bil och lastbil i stället väljer järnvägen, som är den minslsmutsande av alla trafikformer. Del är i detta perspektiv som diskussionerna kringÖresundsförbindelsernas framlid måsle ses. Med de verbala miljöambiiioner somofta presenteras blir det viktigt atl man ser lill alt de får kött på benengenom all verkligen prioritera järnvägstrafiken, sä all den blir del attraktivaallernativel. Del är därför som bilbroalternalivel är så felaktigt - och nuförhoppningsvis begravt. Broalternalivel borde i alla händelser vara utmönstrati debatten, med de farhågor som finns för störningar i vattenflödena i Öresundoch . Därför blir en tunnel det enda realistiska allernativel,efiersom den inle behöver ge några miljöstörningar. En tunnel mäsle dä utförasså all den endast tar gods och passagarare, inle sä all den kan la länglradareoch personbilar. Vi mäsle se lill att sä myckel gods och människor som möjligtges chansenatl komma upp pä räls. För dem som vill ta bil över finns alltidmöjligheten atl la färjor, och de fär då betala de miljökostnader som detinnebär. För detta alternativ måsle det utformas miljöregler som medför attfärjorna inte deltar så aktivt i miljöförstöringen som de gör . Det hade varit klädsamt om kommunikationsministern i sittsvar på något sätt hade berört de vikliga miljöfrågorna och hur de skall kunnaklaras pä elt aktivt sätt i detta område. Det gär inle alt frila sig frän intrycketav della svar och andra yttranden som kommunikationsministern har fällt att haninle tar miljöfrågorna på allvar. Över huvud tagel präglas den trafikpolitiska debatten avett omfattande hyckleri. I fattas kloka beslut om att kväveoxidmängdernaskall reduceras med blygsamma och all koldioxidutsläppen inte skall fåöka. Dessa beslut skulle rimligen ha följts av en lång rad propositioner frånregeringen, där man följer upp besluten med konkreta lagförslag för alt nåmålen. Något sådant har vi ännu inte sett, trots alt del snarl har gått etl äroch trots att naturen dör stilla och sakta mitt framför våra ögon. Det betyder atl det brådskar med ett klokt lunnelbeslul ifräga om Öresundsförbindelserna. Naturen, miljön och framliden väntar pä beslutsom gynnar dem. Regeringens handlande i denna fräga kommer att visa var denverkligen står i miljöfrågorna. Varför inle ta ställning nu? Del gäller atlsläcka blåslamporna via påtryckningsgrupper, som . Jag är utomordentligt besviken på kommunikationsministernssvar, men jag är inte förvånad. Den nuvarande regeringen har alls ingen kraftutöver munkraft i miljöfrågorna, trots att det har varit ett miljöval och allväljarna satte miljöfrågorna framför alla andra. Denna kraftlöshet avspeglas ikommunikationsministerns till intet förplikfigande svar på en viklig interpellation. Miljöfrågorna och miljöstörningarna är faktiskt den allrastörsta frihelsbe-rövare som vi någonsin har varit utsatta för. De har endimension längt utöver alla andra frågor.