prot · GC0928 · 1988-12-31 00:00:00 — Kampanjen har satt landsbyggdsutvecklingsfrågorna i fokus.En redan pågående utvecklingsprocess intensifierades och kommer givetvis inteatt upphöra i och med att budkavlarna överlämnats eller när kampanjen i Sverigeofficiellt avslutas . Regeringen är synnerligen angelägen om alt detengagemang och den framtidstro som finns tas till vara, så att vi kan nåmålet att "Hela skall leva". Dåvarande industriministern sadeden att han avsåg att inbjuda företrädare för gelsbygdsdelegatio-nenoch till överläggningar om hur arbetet medlandsbygdsfrågorna skall drivas vidare. Jag har för avsikt att kalla dessaföreträdare till ett möte på departementet. Enligt min mening pågår på alla nivåer ettpositivt utvecklingsarbete för landsbygdens framtid. Det vore glädjande omäven lät sig ryckas med av denna entusiasm. AnL 16BÖRJE (): Jag ber att få tacka arbetsmarknadsministernför svaret. En god landsbygdsutveckling bygger på många enskilda initiativ ochpå att människorna slåss för sin bygd - men också på att regering och riksdagfattar beslut som går i rätt riktning. Jag har vid en genomgång av regeringensförslag till funnit ett femtiotal förslag som klartmotverkar kampanjen . Däremot är det mycketsvårt - för att inte säga omöjligt - alt finna regeringsförslag som går i rättriktning. Det är absolut nödvändigt att regeringenslutar att dra resurser från landsbygden - en positiv landsbygdsutvecklingmåste bygga på alt landsbygd, småorter och småkommuner behandlas rättvist avregeringen. Landsbygd 90 - har genomfolkrörelserna, inle minst genom studieförbundens insatser, lett till attmånga enskilda initiativ - och byalagsinifiativ - nu har arbetats fram runtom ivårt land. Initiativen bygger på alt de av regering och riksdagtagna besluten när det gäller ekonomiska spelregler också fortsättningsvisskall gälla. I en framträder en tjänsteman frånlänsstyrelsen och uttalar att glesbygdsstödet nu är slut, efter att det barahar förflutit av budgetårets tolv. Att efterfrågan har ökat berorpå landsbygdskampanjen. Det är ju posifivt - men då måste också pengar ställastill förfogande.Pengar saknas i många län för att de skall kunna svara positivt på allade ansökningar som kommer att strömma in . Före valet uppträdde förre industriministern på Skansenoch verkade vara mycket positiv för landsbygdsutveckling. Det rent konkretabestod i alt den regionalpolitiska utredningen skulle få aUa förslagen. Det ärbra, men, fru talman, det är ingen bra lösning på dagens problem. Regering ochriksdag måste på ett positivt sätt gå in , . Det duger inle attlänsanslagen lar slut under första halvan av det statliga budgetåret. Regeringen måste lägga förslag till riksdagenom tilläggsanslag till länen. Från sida anser vi dessutom att pengar måsteavsättas till ett speciellt landsbygdsutvecklingsanslag. Men det krävs ocksåbasinvesle-ringar. Regeringens 80-talspolitik när det gäller pengar tilllänsvägnätet har också varit förödande. Anslagen till länsvägnätet har minskatspå ett dramatiskt sätt. föreslår att krafttag tas för all förstärka och belägga återstående grusvägnät. En godlandsbygdsutveckling och en utveckling av landsbygdens näringsliv kräverfarbara vägar. Dagens jordbruksdebatt måste leda till att det öppnalandskapet bevaras, att landsbygden får en viktig roll när det gäller den framtidaenergiförsörjningen och att lika hårda miljökrav ställs på utländskajordbruksprodukter som på svenska. Med andra ord: ett renhårigt uppträdande motden lilla jordbruksbefolkningen. Sammanfattningsvis,fru talman: - Del behövsomedelbart ett tillskott på några till länsanslag ochlandsbygdsutveckling. - Regeringenmåste i sitt allmänna budgetarbete sluta upp med att lägga fram för landsbygdennegativa förslag. - Regeringenmåste låta landsbygden och landsorten få sin rättmätiga andel av t.ex.väganslag och kommunikationer - och det agerandet måste följa genom helastatsbudgeten. Med andra ord: Det behövs ett miljardprogram förlandsbygdsutveckling. "Hela skall leva." En omläggning avregeringspolitiken i den riktningen är livsviktig för landsbygden, förlandsbygdens småorter och för den majoritet av våra kommuner som har storomgivande landsbygd. Men, fru minister- en omläggning av regeringspolitiken iden riktningen är också bra för våra överhettade områden. Trycket påbostadsmarknaden, transport- och vägsystemen minskar. De sociala frågorna, vårdoch omsorg, kan också lösas på ett bättre sätt. Inte minst skapas detmöjligheter att komma till rätta med de allt besvärligare miljöproblemen. har regeringens insatser i Landsbygd90, och tyvärr också i dagens svar, bestått av ord, ord, ord. I det praktiskaregerandet har det däremot kommit många negativa beslut. Fortsätter regeringenpå det sättet, kommer de positiva stämningar som studiekampanjer ochfolkrörelser skapat att vändas i sin motsats. Det får inle ske! Därför krävercentern ett miljardprogram för landsbygdsutveckling. Det är bra ekonomiskpolitik. är god miljöpolitik. Det är rättvisepolitik. Det är attövergå från ord, ord, ord Prot. 1988/89:28 till handling. AnL 17 Arbetsmarknadsminister : Ord, ord, ord, sade - det varganska många ord på slutet. Det är ändå så att det praktiska regerandet har givit provpå positiva resultat. Det kanske är därför som visar en sådanotålighet? Vi kan se det på effekterna av de regionalpolitiska anslagen, somhar fördubblats, vi kan se del på siffrorna från skogslänen, vi kan se det påutvecklingen av investeringar och vi kan se det när det gäller sysselsättningoch arbetsmarknad i hela landet. Vi har fortfarande obalans. Det är därför vi inte ger upp,och det är därför vi fortsätter alt stödja och positivt diskutera bl.a.glesbygdskampanjen. Att låta den regionalpolitiska kommittén pröva de uppslagsom kommit fram via landsbygdskampanjen kallar för passivitet.Men det är ju ingenting som hindrar att vi under liden som regionalpolitiskakommittén diskuterar de här förslagen lyfter upp enskilda förslag och idéerbåde lokalt, regionalt och centralt. Det kan man naturligtvis göra, och vibehöver inte vänta till 1990 på t.ex. en proposition. Del vore bra om det fanns litet mer hos avden entusiasm som faktiskt präglat landsbygdsutvecklingen. 1 interpellationensäger ; "Medan gräset gror dör kon". Ja, BörjeHörnlund, visst gror gräset, men inte kommer kon att dö på grund av passiviteteller ovilja från regeringens sida. Nej, dör kon så är det därför att BörjeHörnlund har gjort den så nedstämd att den inle längre förmår att äta av detfriska gräset. O/nlandsbygdens utveckling AnL 18 (): Arbetsmarknadsministern meddelade attglesbygdsstödet har ökat. Historien bakom det hela var att socialdemokraterna1982 var helt emot länsanslagen. Sedan har de ökats genom att regeringen liditett antal voteringsförluster i denna kammare, och de förlusterna har varit braför landsbygden. Vad jag egentligen vill säga till arbetsmarknadsministerni dagens inlägg är: Ta nu initiativ och fyll på dessa anslag, så att man kansvara upp mot alla de positiva ansökningar som ligger inne! Då slipperarbetsmarknadsministern lida ytterligare förluster i denna kammare. Jag äralltså fylld av välvilja gentemot arbetsmarknadsministern. Jag umgås och stundligen med människor pålandsbygden, och jag vet att det finns positiva stämningar och att man villgöra insatser. Men då kan vi bara inte vänta tvä på att denregionalpoUtiska utredningen skall komma med positiva förslag. De förslag somär lagda i budkavlesäckarna hittar man i stor utsträckning igen också icenterns motioner till denna riksdag. Visa litet samarbetsanda,arbetsmarknadsministern, så blir det väldigt bra för landsbygden! Överläggningenvar härmed avslutad. Om EG och den svenska arbetsmarknaden 5 §Svar på interpellation 1988/89:47 om EG och den svenska arbetsmarknaden har frågat mig hurregeringen tänker kombinera ansträngningarna att ä ena sidan genom olikaarbetsmarknadspolitiska insatser, exempelvis med yrkesutbildning, utnyttja deninhemska arbetskraften och ä andra sidan verka för en harmonisering med EG somger de svenska företagen en obegränsad tillgäng på kvalificerad arbetskraft. har vi en stor efterfrågan på arbetskraft. Krav harställts från olika håll på att öka arbetskraftsinvandringen. Jag har i detsammanhanget uttalat att det är min bestämda uppfattning att det är de i landetbosatta arbetssökandena som i första hand skall komma i fråga för de ledigaarbetena. Detta framgår också av den proposition (1988/89:47) om vissaekonomisk-politiska åtgärder som regeringen förelagt . I densägs också att några förändringar i den nuvarande ordningen inte bör göras. Ipropositionen föreslås en rad arbetsmarknadspolitiska åtgärder som skallunderlätta för arbetsförmedlingen att ta till vara den arbetskraft som finns ilandet. Det är också viktigt att företagen ser om sin arbetsmiljö för att på såsätt underlätta rekryteringen. När det sedan gäller närmande till EG sker dettaarbete enligt de riktlinjer som regering och riksdag fastställt. En anslutningtill EG:s fria arbetsmarknad skulle sannolikt knappast innebäraarbetskraftsomflyttningar i sådan omfattning att svårigheter skulle uppstå påden svenska arbetsmarknaden. Det finns dock en rad frågor som ytterligaremåste utredas när det gäller arbetskraftsrörlighet mellan och övrigaVästeuropa. Inom pågår ett arbete med att kartlägga ochbedöma existerande och planerade regler på arbetsmarknadsområdet inom EG. Dettafår sedan jämföras med motsvarande svenska regler, och en bedömning får görasav vad en svensk anslutning till en fri europeisk arbetsmarknad skulle innebäraför bl.a. våra möjligheter att bedriva en aktiv arbetsmarknadspolitik. Jag vill slutligen understryka att regeringens högaambitioner inom arbetsmarknadspolitikens område med upprätthållande av fullsysselsättning kommer att väga tungt i de överväganden som måste göras när detgäller deltagande i den västeuropeiska integrationsprocessen. AnL 20 (vpk): Målsättningen för den svenska arbetsmarknadspolitiken ochför regeringens uttalade ekonomiska politik är full sysselsättning, I dagredovisas, som arbetsmarknadsministern säger, en ökad efterfrågan påarbetskraft. Vi i vpk menar dock att den redovisade efterfrågan på arbetskraftdelvis är fiktiv. När man talar om dessa saker skall man komma ihåg attomsättningen pä arbetskraft i de svenska företagen är större än någonsin,som företagen redovisar en ökad efterfrågan på arbetskraft. Denredovisade efterfrågan på arbetskraft skall också ses mot bakgrund av att treav fyra som söker jobb inom den svenska industrin inte får anställning.Ända av dem som söker arbete hos får inte anställning. När vi nu talar om den ökade efterfrågan på arbetskraftskall vi även komma ihåg att det pågår en utslagning på de svenska arbetsplatserna.Antalet olycksfall på arbetsplatserna har ökat - mer än 100 000om året, och det blir ytterligare en ökning. Antalet olyckor på arbetsplatsernahar således ökat från 20 000 till 40 000. Antalet människor som blir förtidspensioneradeär nu 50 000. Armén växer av dem som inte behövs, som inte passar in på densvenska arbetsmarknaden . Den ökade efterfrågan på arbetskraft som i dagredovisas inom svensk industri skall nämligen ses mot bakgrund av de allt högrekrav som industrin ställer på arbetskraften. Kraven växer på en skräddarsyddarbetskraft - prestations-mässigt, åldersmässigl och utbildningsmässigt. Del ärden arbetskraft som industrin har . Att det efterfrågas så mycketarbetskraft beror just på detta. Låt oss anta all industrin inte kommer all ha denobegränsade tillgång på kvalificerad arbetskraft som den vill ha - bakom deallt större krav på arbetskraftsimport som reses från olika håll finns det somjag här har nämnt. Vad händer då? Jo, industrin blir tvungen att se över miljönpå arbetsplatserna, för att kunna behålla de arbetare som den har, för attminska dagens stora omsättning på arbetskraft. Men om industrin inte får denobegränsade tillgång på arbetskraft som den nu har, blir man tvungen att seöver lönenivån. Man kan också blir tvungen att förlägga tillverkning tillglesbygden, där det bevisligen finns arbetskraft. Vidare kan man bli tvungenatt se över produktionsmetoderna och vidta åtgärder, så att också svenskaungdomar kan finna det intressant all jobba inom industrin. Så är det nämligeninle . I den mån de jobbar inom industrinser de sitt arbete som en tillfällig sysselsättning i avvaktan på någontingannat. Det är mot den bakgrunden som vi skall se den ökadeefterfrågan på arbetskraft som redovisas . Om industrin förändrar sinaproduktionsmetoder och sin arbetsmiljö - som exempelvis Volvofabriken iKungälv har gjort - blir det ingen brist på arbetskraft. Därför är det mycketriktigt att, som arbetsmarknadsministern gör , säga nej till kravet påökad arbetskraftsimport. Frågan är bara om arbetsmarknadsministern kan säganej även framöver, när vi skall ansluta oss till EG:s gemensamma arbetsmarknad.Arbetsmarknadsministerns nej till ökade krav på arbetskraftsimport utgör ju endel av den svenska modellen. Den svenska modellen förutsätter, och detpraktiseras , dels att man stimulerar till ökad ekonomisk tillväxt, delsatt man genom politiska beslut och restriktioner åstadkommer den fördelning somvi har i värt samhälle, dvs. genom att tvinga individer och företag att anpassasig till de polifiska beslut som vi suveränt fattar här. Ett närmande fill EG innebär att vi avstår från vårsuveränitet. Det gäller således alt på grund av givna förutsättningar iSverige, genom politiska beslut som vi fattar, åstadkomma en fördelning - dvs.vad vi kallar den svenska modellen. Frågan är: Kan man upprätthålla den svenska modellen, kanman upprätthålla den i praktiserade fördelningspolitiken, kan manupprätthålla en jämlikhetspolifik och kan man upprätthålla en arbetsmiljö- Om EG och den svenska arbetsmarknaden 1988/89:28 poUtik, trots ett närmande till EG?Det vore mycket intressant att få svar av arbetsmarknadsministern på dessa frågor. Om EGoch den svenska arbetsmarknaden AnL 21 Arbetsmarknadsminister : Först skulle jag vilja säga att AlexanderChrisopoulos anslår en ton av misstänksamhet gentemot övriga länder i Europa.Detta grundas på förutsättningen alt det bara är som har någonting attge, medan aldrig någonsin har någonting att få vare sig av kunskapereller av framtidsplanering etc. när del gäller arbetsmarknaden. Vi i har en god strategi för arbete ochsysselsättning. Den har förvisso sina problem. Den är således inte till alladelar fullkomlig, utan den behöver ständigt förändras. Men trepartssamarbetetoch arbetsmarknadspolitikens uppläggning för den fulla sysselsättningen ärmycket bra. Från andra länder kommer man till - det gäller både ländermed starkt konservativa ledningar och länder med kommunistiska ledningar - föratt se på vilket sätt vi arbetar med just arbetsmarknadspolitiken. Det finns inget som talar emot. Det här intresset skulleju också göra det möjligt för att förmedla våra kunskaper till andraländer när det gäller synen på den fulla sysselsättningen. Vi får i dagsignaler från mycket väl kända ekonomer ute i om att man är meraintresserad än man var för bara fem av att ta reda på vilkaproblem den höga arbetslösheten för med sig för hela samhället. talar om en fri europeiskarbetsmarknad. Det finns ju en fri nordisk arbetsmarknad, som vi ärglada för. Människorskall kunna röra sig fritt i , även som arbetstagareoch med sina familjer. Den är en viktig tillgång. i det perspektivetskulle också den europeiska arbetsmarknaden kunna ses som en tillgång. Jag trorpersonligen inte alt det blir så stora massomflyttningar i en fri europeiskarbetsmarknad, som redovisar. Men den finns ännu inte,utan det är många steg kvar att diskutera. Som jag sade i mitt första inlägg, skall vi i Sverigesjälvfallet hålla fast vid det som vi betraktar som vår politik, som är viktigför svenska medborgare, och ta med det i en diskussion om hur vi skall sökakontakter i . Jag förutsätter då att den svenska modellen, medarbetsmarknadspolitiken med den fulla sysselsättningen som det viktigasteinslaget i den ekonomiska politiken, och med jämställdheten mellan kvinnor ochmän på arbetsmarknaden, som är en mycket viktig målsättning och förutsättning,också förs över i diskussionen om en harmonisering med de europeiska länderna.Jag vet att de är intresserade av just den svenska arbetsmarknadens sätt attfungera. Därför känner jag mig inte orolig i det perspektivet. Jag kan hysa oroav andra skäl. Vi har tidigare diskuterat koncernfackligt samarbete - som vikan återkomma till senare - och del inger större oro i fråga om löntagarnasinflytande. När det gäller arbetsmarknadspolitiken, jämställdheten ochrörligheten är jag inte riktigt så orolig som tycksvara. AnL 22ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk): Vilkaförutsättningar finns del för att den svenska modellen skall förverkligas? Jo,det första är ekonomisk tillväxt, och det andra är restriktioner och beslutinom nafionalstaten som tvingar individer och förelag att anpassa sig till deförhållanden som råder . Delta är naturligtvis en grund förarbetsmarknadsministern att säga nej till arbetskraftsimport . Ochjust detta nej, dessa politiska restrikfioner som åläggs företag plus den ökadeefterfrågan på arbetskraft, tvingar företagen all anpassa sig därefter, attutnyttja den inhemska arbetskraften, att anställa eller utbilda invandrare,kvinnor, handikappade och övriga som inte passar in i deras mall. Just dettautgör styrkan i den svenska modellen. Menfrågan är hur det blir om harmoniserar sig med den gemensamma marknadsom EG aviserar, där det inte förekommer sådana förutsättningar. Då kanarbetsmarknadsministern inte längre säga nej till arbetskraftsimport. Nusäger arbetsmarknadsministern alt jag ser pessimistiskt på förutsättningarna ide andra europeiska länderna. Ja, men glöm inte att det finns 17 miljonerarbetslösa i ! Glöm inte att fackanslutningen i de flesta europeiskaländer är ! Glöm inte att det inle är en tillfällighet att vi i Sverigehar den svenska modellen, som bygger på våra förutsättningar! De förutsättningarnaär en aktiv facklig verksamhet och en myckel stark förankring avarbetarrörelsens organisationer i den svenska arbetarklassen. Deförutsättningarna finns inle i . Arbetsmarknadsministernsäger vidare att övriga länder i ser den svenska modellen som enförebild och försöker efterlikna den. Men har de förutsättningar för det? Vadär det då som tvingar svenska förelag att finna sig i den rättvisafördelningspolifiken och utnyttjandet av den svenska arbetskraften? Jo, detvingas av två skäl, dels av behovet avökad arbetskraft, dels av politiskabeslut. Om förelagen inle tvingas av dessa förutsättningar föredrar de attfortsätta med en rovdrift av människor och miljö där de anser delta varalönsamt, på grund av att deras drivkraft är den företagsanpassade lönsamhetenoch inte samhällsintresset. I det sammanhanget kan man säga alt det mer och merförhåller sig så all företagens intresse inle längre sammanfaller medsamhällsintresset, utan de kommer i direkt konflikt med varandra. OmEG och den svenska arbetsmarknaden 23Arbetsmarknadsminister : Fru talman! Jag är internationalist. Jaglever, även om det för många kan ses som en illusion, i den mycket fastaförvissningen om att löntagarna i alla länder förr eller senare kommer attkunna slåss för sin rätt på lika villkor. I det perspektivet, AlexanderChrisopoulos, ser jag på . Jag kan aldrig acceptera att löntagare ute iEuropa inle skall ges samma möjligheter som löntagare i . Det är i detperspektivet jag vill närma mig . Sverigeskall som nation självfallet inte ge upp ansvaret för den fullasysselsättningen, för det som är rikligt och bra i arbetsmarknadspolitiken, fördel som gör att svenska löntagare, de anställda i företag, kommuner och Otn EG och den svenska arbetsmarknaden landsting,skall ha en bra arbetsmiljö, trygga anställningsförhållanden, inflytande översina villkor osv. Del är just det förhållandet all det finns 17 miljonerarbetslösa i som har fått västeuropeiska ekonomer att fundera över dens.k. kontantlin-jen, som har varit gällande i de flesta av dessa länder. Manhar nämligen upptäckt att det faktum att en hög arbetslöshet pressar nedinflationen, som man trodde, är relevant. ärarbetslösheten så hög att den kan användas, med ett vårdslöstuttryck, för att pressa ned inflationen. Man är helt enkelt tvungen att tänkaom. De flesta av dessa arbetslösa har ställts helt och hålletutanför arbetsmarknaden och konkurrerar inte längre där. Detta är tyvärr denbistra verkligheten i , som aldrig kan acceptera att hamna i. Viaktiverar ju dem som tillfälligt blir arbetslösa för att de allfid skall kunnastå till arbetsmarknadens förfogande. Vi kan aldrig acceptera ett tvåtredjedelssamhälle. Med detta som utgångspunkt ser jag också på . AnL24 (vpk): Internationalist är jag också, men jag ser inle på sammasätt på internationalismen som arbetsmarknadsministern. Jag upplever inte attdet är internationalism att överge demokratiska och fördelningspolitiska rättigheter,som arbetarklassen i har tillkämpat sig, för att anpassa sig till enmycket lägre nivå, som gäller i , till förmån för marknadskrafternashypotetiska tillväxtmöjligheter. Det är vad det är fråga om. Jag måste säga till arbetsmarknadsministern, att vi iSverige har kommit i en situafion i kapitalismens utveckling där demultinationella förelagsintressena inte längre sammanfaller med samhällsintresset,utan kommer i direkt motsättning till det. Det som är intressant ur derasföretagsekonomiska utgångspunkter innebär ett avsteg från den svenskasuveräniteten. Ett närmande till den gemensamma europeiska arbetsmarknadeninnebär att måste överge rättigheter som har uppnåtts medfacklig och politisk kamp. Jag vill fråga: År arbetsmarknadsministern beredd attacceptera en anpassning till den europeiska gemensamma marknaden, om deninnebär en försämring av arbetsmiljölagstiftningen i ? Är arbetsmarknadsministern och regeringen beredda attacceptera en anpassning till den gemensamma marknaden som innebär att densvenska fackföreningsrörelsens rätt att träffa avtal i medarbetsgivarna i åsidosätts eller omintetgörs? År arbetsmarknadsministern beredd att acceptera altsvenska företag skall kunna anlita utländska entreprenadföretag försysselsättning i och på så sätt kringgå den svenskafackföreningsrörelsens avtal, den svenska lagstiftningen och den svenskalönenivån? AnL 25 Arbetsmarknadsminister : Fru talman!Svaren på frågorna är: Nej, nej och nej. Överläggningen var härmed avslutad. 6 §Föredrogs och hänvisades Prot. 1988/89:28 Motion 1988/89:K4till konstitutionsulskottet 7 § Föredrogs men bordlades åter betänkanden /89:SkUl och SkU2 betänkanden /89:LU1-LU5 och LU15 Uirikesutskottels betänkanden /89:UU1 och UU3 Försvarsutskottels betänkanden /89:FöUl-FöU4 betänkanden /89:SfUl och SfU4 betänkanden /89:SoU2, SoU4 och SoUlO betänkande 1988/89:TU2 8 § Meddelande om fråga Meddeladesatt följande fråga framställts 1988/89:262 av () till finansministernom effekterna på turistnäringen av en momsbreddning: i harberäknat effekterna av en momsbreddning. Resultatet är nedslående för turisrnen- en av länets basnäringar. Den svenska lurislvolymen i kankomma att minska . Finländarna väljer i allt större utsträckningÅre-Duved som semesterort vinterfid. På den finska marknaden beräknasturjstvolymen minska . Vilka åtgärder avserfinansministern vidta för att inte turistnäringens förutsättningar skallförsämras? 9 § Kammaren åtskildes .