prot · GC09111 · 1988-12-31 00:00:00 — utflyttning-harjag belalal dryga skatter och försäkringsavgifter hela mill liv och dessulommåsle beiala skall på svensk pension, är det uppenbart etl rättvisekrav atl jagskall utfå sjukvård i samma omfattning som alla andra när jag vislas i Sverige.Del gär inle all och diskriminerar svenskamedborgare och minoriteter hur som helsl. Jag yrkar bifall lill reservalion 2, i vilken vi kräverall nu pålalade brister snarasl avhjälps med ny lag. Reservation 3 behandlar regler gällande vilande SGI vidsjälvfinansierade sludier. Även om bidragsdelen inte uttas av den studerandeeller om de inte upptar län, tycker vi all de skall ha räll lill vilande SGI.Annars kan vi ålerigen fä en lilen minoritet som drabbas myckel hårt Bifallyrkas lill reservation 3. Vi har i motioner atl kompensalionsnivån idelpensioneringen bör sänkas i besparingssyfte. På sä sätt hindras en höjningav delpensionsavgif-len. Jag yrkar bifall lill reservalion 4. Reservalion 5 behandlar en principfråga som diskuteratsmånga gånger tidigare i socialförsäkringsulskollet. De regler som gäller förlönlagare är svära all direki överföra pä lanlbrukare och egenförelagare. Härkommer bl.a. problem in med fasla koslnader, svårigheten atl delaarbetsinsatsen exakt på hälflen elc. 1 reservation 5 krävs en ulredning omdessa förhållanden för all göra företagare, lanlbrukare m.fl. jämställda medlönlagare. Bifall yrkas lill reservation 5 och. eflersom samma grundprincipberörs där, även lill reservalion 8. I denna begär man all egenförelagare skallfä ersällning för sina fasla koslnader när de måsle avhälla sig från arbele pågrund av all de är smiiibärare. Garanlinivån för smiiibärare är nu . Den är väsentligför l.ex. Man vill ta borl garanlinivån. Del kan uppslåorällvisor, allra helsl som smitlbäraren är ålagd av staten att avhålla sigfrän arbete. Vi moderater anser atl staten mäsle ersätta den här typen avinkomstbortfall. Vi begär därför att regeringen skall återkomma med förslag omen garanlinivå fr.o.m. . Jag yrkar bifall lill reservation:9. Socialförsäkringssystemels brister belyses pä elt slåendesätt i den reviderade finansplanen. Jag talar om den som kom . Vadsom händer vel vi inle. Pä lio år har utbetalad sjukersättning ökatfrän 7 lill . Långlidssjukfrånvaro, förlidspensionering ocharbetsskador tar nu i anspråk koslnader molsvarande av bruttonationalprodukten.Försäkringskassornas arbelssilualion har blivii hopplös. Det har ju vi somsiller i socialförsäkringsutskottel verkligen fäll insikl i när represenlanlerför försäkringskassorna villnal om della i ulskollel. Socialförsäkringssyslemd mäsle ses över. Del är en av devikiigare uppgifterna om man l.ex. vill komma ät en del av de ekonomiskasjukdomar som lider av. Jag yrkar bifall lill reservalion 7. Jag skulle vilja säga en sak till. Denna fräga hartidigare behandlals här. och den moderala motionen behandlades tidigare.Reservation 7 har lagls i anknylning lill en folkpartistisk motion, men jaglycker all del här problemel är så oerhörl viktigt Del är elt av våra vikligasleekonomiska problem. Därför lycker jag del är ganska bra alt vi får la upp deläven här . Jag yrkar sammanfattningsvis bifall till reservalionerna2, 3, 4, 5, 7, 8 och 9. 56SIGGE GODIN (fp): Prot. I betänkande SfU 16 berörs bl.a. utlandssvenskarnas sjukvärdsavgifter. Från folkparliels sida ärvi myckel kriliska lill förslaget. För utlandssvenskarnas avgifter för sjukvårdi föreslås etl nytt syslem, där de lyfls ur lagen om allmän försäkringoch hänvisas lill ell avial med sjukvårdshuvudmännen. Enligl proposilionen motiveras förändringen med atl del"inle är adekval att utge förmåner från den svenska sjukförsäkringen förpersoner som inte är bosatta i och för vilka socialavgifter intebelalas". I proposilionen sägs vidare atl nuvarande regler är"svåröverskådliga" och all de "kommil all uppfällas somorällvisa". Från sida vill vi verkligen ifrågasätta omdel avtal mellan Landstingsförbundd och socialdeparlemenld som skall ersällanuvarande regler verkligen blir så mycket klarare och rättvisare. Förslaget saknar en redogörelse för det sämre rättsskyddsom följer av atl en lag föreslås bli ersatt med ell avial. Mängaullandssvenskar som är bosalla ulomlands uppfallar detta som en försämring avtryggheten. Vidare saknas entydiga definitioner av en rad begrepp, l.ex.utlandssvensk, personer bosalla i ullandd och ulsända personer. I avlalel görs undantag från de nya reglerna för vissagrupper, l.ex. präster, missionärer och volonlärer som arbelar iutvecklingsländer. Denna avgränsning av en viss grupp ullandssvenskar, somalltså skall få vård i till kostnader som molsvarar vad de skulle habetalat om de boll hemma, kan ifrågasällas. Frågetecknen i förslaget är många. Del finns enligt värl sätt all se andra yrkeskategoriersom på lika goda grunder skulle kunna hänföras lill samma undantag. lärare vid svenska skolor ulomlands. Skolorna är slatsbidragsslödda, ochde är nödvändiga för att biståndsarbetare och svenska förelags personal skallkunna ha med sig sina familjer under utlandsvistelsen. Men lärarna som arbetardär anses inte ""utsända", eflersom huvudmannen för skolan oflaär en juridisk person på plats i form av en lokal skolförening. annal exempel pä oklarheter i avlalel är all"'utsänd persons familjemedlem"" föreslås undantagen frånförändringarna. Men en ordentlig definition av vad menarmed '"utsänd person" saknas. Folkparliel hävdar med bestämdhet atl det har myckel storbelydelse all reglerna för utlandssvenskarnas sjukvård inte utformas så all deförsvårar etl utökat bislånd, svenska förelags rekryleringsmöjligheier i andraländer eller andra former av internationalisering. Kontakter och utbyten mellan länder inkl. bosättning iullandel under korlare och är enligl folkparliels mening myckelviktiga. Situationen för de personer som benämns utlandssvenskar får därförinte försämras genom riksdagsbeslut om sjukvårdsavgifter. Avgiftsnivåerna blir sannolikl lägre för vissa och högreför andra. Del är i och för sig inget ovanligt vad gäller sjukvårdsförmåner. Hur förändringarna kommer atl slå är mycket svåröverskädligt Folkpartiels slutsats är atl det blir mycket slora svårigheler all tolka de nya reglerna för både värdsökande och administratörer. avvisar därför förslagel och anser all regeringen bör få i uppdrag atl återkomma till med etl bättre förslag. I betänkandet behandlas vidare frågan omvilande SGI vid självfinansierade studier. Enligt mening bör enförsäkrad ha rätt lill vilande SGI under den lid han bedriver studier somberättigar lill sludieslöd i form av l.ex. sludiehjälp, sludiemedel ellersärskill vuxenslu-dieslöd. Han eller hon skall inle Ivingas la ul sillsludieslöd för all få behälla sin SGI. Människor bör självklarl ha rätt atlavstå frän vissa sludiemedel utan alt missgynnas vad gäller rätlen atl fäbehälla sin sjukpenninggrundande inkomsl. Lika självklarl är all man inle skallslraffas om man finansierar sina sludier genom sparande eller eget arbele. I reservation 6 lar upp frågan ommöjligheterna för delpensionär all inneha kommunall förlroendeuppdrag.Folkparliel anser del vikligl all människor uppmunlras alt engagera sigpolitiskt och säger därför alt delpensionsreglerna bör ändras så alt dettasyfle gynnas. I betänkandet framläggs vidare förslag omvissa förändringar som rör sjukpenningberäkningen vid rehabililering ochförenklad prövning av arbetsskaderecidiv. har tidigare hävdat alt sjukpenningreformenmedförl att hela sjukpenningsystemet blivit komplicerat och fått konsekvenserför såväl den enskilde som försäkringskassorna. Även arbeisskadeförsäkringen ärkomplicerad. Arbdsbelastningen i försäkringskassorna är myckel hög iroisperso-nallillskoUd. Vi har fidigare här i kammaren debalterat dessa frågor,varför folkparliels åsikter är väl kända för ledamöler. Folkparlielhar hävdat och hävdar atl del krävs en total översyn av sjukförsäkringen ocharbetsskadeförsäkringen. Vi menar också all denna översyn bör göras så attmöjligheter till snabbare rehabililering skapas. Dagens långahandläggningslider är inhumana och leder lill passivisering av den sjuke istället för insatser som ger etl snabbi tillfrisknande och en återgång lillarbelslivel. I detta betänkande behandlas dessulomregeringens förslag om ersättning till smittbärare. I reservalion 8 föreslår vitillsammans med moderalerna och atl ersällning för egenfördagarensfasla kostnader skall utgå. Del kan gälla sådana fasla koslnader som hyror,löner till personal m.m. Vi anser också atl garanlinivån i smiltbärarpenningen börfinnas kvar, eflersom den har belydelse för framför alll feriearbdande ochsluderande. Med della, herr lalman, yrkar jag bifall till defolkparlireservationer som fogals lill della belänkande. 57RUNE (): betänkande innehåller olika frågor inomsocialförsäkringsområdet, alltifrån delpension lill ersättning lill smiiibärare.Jag skall nöja mig med all kommentera etl par reservationer som skriviis underav centerpartister. Den första gäller frågan om delpension lill lanlbrukare. Del är ell välkänt faklum att huvuddelen av reglerna påsocialförsäkringsområdet är konstruerade för personer medanställningsförhållande. När regelsystemet skall lillämpas föregenfördagargrupperna uppstår det mänga gånger kantigheter. Systemet upplevssom svårhanterligt ule pä försäkrings- kassorna.Där har man svårl atl bedöma hur olika ersättningsformer skall lillämpas. Det specifika problemel i reservalion 5 gäller delpensionlill lantbrukare. Ett anlal lanlbrukare har efter överenskommelse inomlantbrukskooperationen och med slalen fått s.k. mjölkpension, dvs. de fårersättning för att de avvecklar sin mjölkproduktion. Del är fräga om delsersällning för inkomsl-borifall, dels ersällning för koslnader man haft när manbyggt upp sin mjölkprodukfion. Försäkringskassorna har vid sin bedömning ulgåttfrån atl del gäller ersättning enbarl för inkomstbortfall. Lanlbrukare som lardelpension får då denna ersättning räknad som inkomst, vilkel inle är korreklmed utgångspunkt i lantbrukarens fakliska situation. är bara etl exempel på de kantigheter som finns iregelsyslemd vad gäller delpensioner. Vi har därför i reservafionen begärl allreglerna för delpension lill egenförelagare skall ses över. Dd skall inle baragälla lanlbrukare ulan generelll. Ulskollsmajorilelen hänvisar lill all riksförsäkringsverkdnoga följer ulvecklingen. har utskotlsmajoriteten hänvisat till i fleraår. Del händer föga på områdel, och försäkringskassornas hanleringsproblemkvarstår. Vi tror all del krävs all regelsystemen en gång för alla gås igenomoch anpassas lill egenfördagargruppernas fakliska förhållanden. De belalar juin pengar och bör därför fä motsvarande ersättningar när de gär i delpension. En annan del i betänkandet rör ersättning lillsmittbärare. I reservalion 8 berörs etl likarlat problem som problemet medersättning lill egenföretagarna för fasla koslnader. Smillbäraren får alllsäersällning för sin förlorade inkomst men inte ersällning för de övrigakoslnader som uppstår i samband med atl vederbörande får avhålla sig frånarbele. Del har från flera häll exemplifierats vilka problem som kan uppstå förlandläkare. annal myckel känsligt område är livsmedelshanteringen. Enegenförelagare, som arbelar med beredning, hantering eller försäljning avlivsmedel och som ulsälls för etl beslul innebärande all han måsle avhälla sigfrän arbele på grund av all han är smiiibärare, kan Ivingas avveckla helaverksamhelen. I del lägel fär han således bara ersällning för inkomslborlfalldoch inle för övriga koslnader i form av exempelvis lokalhyror , lönlill personal som måsle sägas upp osv. Del kan ocksä handla om längavvecklingsperiod. Ersättningsreglerna kan således innebära ett svårt ekonomisktbakslag för den som drabbas. Del är därför enligl vär mening rimligt atlsamhällel ersäller koslnader av del slag som jag här har nämnl. I reservalion 8begär vi etl förslag om detta. Reservalion 9 handlar om smittbärarpenning pä garantinivå.I dagslägel, enligl de nuvarande ersättningsreglerna, har man en ersättning på15 kr. Denna ersättning försvinner i del nya systemet. Det är bara atlkonstatera all del finns några grupper som har en myckel låg sjukpenning elleringen sjukpenning alls. Enligl det nya ersättningssystemet fär de alltså ingensom helsl ekonomisk kompensation, om de ivingas avhälla sig från olikaverksamheter eller Ivingas befinna sig i en sådan situation alt de inle kanleva ell normall liv. Även om det här handlar om små summor, så är del fråga omen erkänsla från samhällels sida för all man finner sig i de Prot.1988/89:111 regelsystem som gäller när man är smiiibärare. Man bör ändåkunna få nägon Vi föreslär i reservationen atl regeringen skall återkomma med ettförslag, där garantinivån finns kvar i smillbärarersält-ningen. Med delta, herr talman, yrkar jag bifall tillreservalionerna 5, 8 och 9. 58CHRISTINA (): I belänkandet SfU16 behandlas propositionerna1988/89:111 och 112. Jag vill börja med några kommenlarer som gällerproposifion 111 om utlandssvenskars avgifier för sjukvård i . Här föreslås, som flera talare före mig har varil inne på,alt utlandssvenskars räll lill sjukvårdsförmåner vid vislelse i inlelängre skall regleras i lagen om allmän försäkring ulan grundas på enöverenskommelse mellan staten och sjukvårdshuvudmännen. Med anledning av reservationerna vill jag säga altutskottets majoritet inle anser all förslaget bör medföra någralillämpningsproblem. När del gäller missionärer, volonlärer och personer som ärulsända - som talade om - vill jag framhålla attriksförsäkringsverket har i uppdrag atl kartlägga möjligheterna atl förbätlradessa gruppers skydd vid hemvändan-del. Det uppdraget skall redovisas den 1juli 1989, alllsä . En ulökning av utlandssvenska pensionärerssjukvårdsförmåner i innebär ökade kostnader för sjukförsäkringen ellerför statsbudgeten. Och det kan inle vara rimligi alt de som vall all bo kvar iSverige skall belaslas för att de som vall atl inle bo kvar här skall behållasina förmåner. Dessa pensionärer har ju faktiskt möjligheler alt fä sjukvård iSverige, fast de får beiala mer. Även om de belalar skatt, så betalar de lägreskatt Den sjukpenninggrundande inkomsten för vissa studerandeföreslås bli ändrad av administrativa skäl. Den skall limbesiämmas för helasjukperioden och inte bara . Utskottet konstaterar förövrigl all vilande SGI och studielids-SGI bygger pä rätten att behålla sittsludieslöd under sjukdom. När del gäller delpensionen föreslås i propositionen vissaförändringar. Den försäkrade skall under ramiiden ha arbelel minsl ,fördelade på minsl . är en anpassning lillarbelslöshdsförsäkringen, som fatlal beslul om tidigare i är. I della sammanhang behandlas ocksä motioner som är väcktaunder allmänna motionstiden. Moderalerna har återkommit med förslag om altålerigen sänka kompensalionsnivån för delpensionärer. En sådan sänkninggenomförde de borgerliga majoriteten i tidigare, 1981. Dä kunde vikonstalera att antalet delpensionärer minskade . Delta var en mycket viktig fråga för oss i valrörelsernaefler 1981; den logs ofla upp när jag var ule på arbetsplatserna. Viåterställde nivån 1987, och sedan har vi kunnat konstatera atl anlalel delpensionärerhar ökat igen. Del är inlressanl all studera reservalionerna omdelpensionen, när de är samlade så här. Jag lycker all del framgår ganska klarlvilka grupper man bevakar. De borgerliga partierna slår vakt om delpension förvissa grupper -lantbrukare osv. - och lycker alt man skall kunna ha en bradelpension om man harkommunala uppdrag. Men när del gäller de stora grupperna, som jag lalade omfidigare här och som finns ule på arbetsplalserna, föreslår man fakliskiförsämringar. Utskotlsmajoriteten anser, i likhel med vadpensionsberedningen i sitt betänkande SOU 1986:47 framhållit, atl det inle kankomma i fräga alt införa särregler för vissa grupper av egenförelagare. Delskulle vara etl alldeles för trassligt syslem. Olika grupper företagare har juolika problem. Från de borgerliga partierna föreslås här atl man för en endagrupp skulle ha särregler. Det tycker vi inte är möjligt. När del gäller frågan om delpensionen för uppdragslagare,som las upp i en motion från , vill jag bara konstatera attdelpensionen ju avser att vara en kompensation för utebliven lön. I reservafion 7 begärs en lolal översyn avsjukförsäkringen och övriga delar av socialförsäkringssystemet Föregåendelalare var tidigare inne på all hell har behandlat ochavslagit ett sådant förslag. Jag vill här kommenlera vad Margil sade - altSverige lider av en ekonomisk sjukdom. Jag lycker alt del är utmanande mol allaarbdsskadade all kalla del för en ekonomisk sjukdom i , när delegentligen handlar om au anlalel arbetsskadade har ökal myckel drasliskl, ochofla pä grund av dålig arbetsmiljö. Smitlhärarersällningen behandlas i proposition1988/89:112. Här föreslås att smillbärarersällning även i forlsällningen skallulges av allmänna medel och att alla ärenden skall handläggas avförsäkringskassorna. Lagen skall gälla alla smittbärare. Egenförelagare får en ersällning, som i huvudsak ärberäknad på fidigare års taxerade inkomster. Med anledning av reservalion 8vill jag göra den kommeniaren all del pågår en översyn av reglerna omegenfördagares sjukpenninggrundande inkomsl. I proposilionen föreslås ocksä alt garanlinivån pä 15 kr.skall tas borl. Del är en regel som finns kvar sedan lagen infördes . Somframgår av belänkandel anser ulskollsmajorilelen all en särskild garantinivåinom smilibärarersältningen inle längre skall finnas. Del sades här tidigare all om man inle har någramöjligheler all klara sig, sä skulle dessa . vara en hjälp. Vi frånmajoriteten iror all har man inga som helsl inkomster, måsle del problemellösas pä annal säll än med en garanlinivå pä . - man är inle hjälpl avdel. Visar del sig all del här skulle vara nägol problem, får man se över denfrågan då. Med det anförda yrkar jag bifall fillutskottets hemställan och avslag på reservationerna. 59MARGIT (): Först beträffande ekonomiskasjukdom: Vissl är vi . Vi har en lillväxl i brinnande högkonjunklur somligger och dallrar vid tvåprocenlsslreckeloch kommer ner lill näsla år,om finansministerns prognoser är rikliga. Arbdsulbudd är fullkomligl oelastisktVi har en felaklig definition pä vad som är arbetsskada, men del skall vi inlediskutera här; det har debatterats tidigare. Vi är innepå delpensionsbegreppet. Det är klart all alla ekonomiska lagar lalar förall man får fler delpensionärer om de får ersättning än om de får ,för det är en viss överkompensation. Vi behöver etl högre arbdskraflsulbud; detskriver finansminislern sida upp och sida ner i den reviderade finansplanen, omden nu är aktuell längre. Det är alltså ell utomordentligt väl avvägt förslagvi har. Dessutom minskar vårl förslag transfereringarna i ,och det behövs. När av hushällens inkomster kommer från transfereringar ärdel faktiskl lid att se upp. När den reviderade finansplanen har baxals genomriksdagen, om del nu går, kommer en ännu slörre del av hushällens inkomstergenom transfereringar. påstod att vi bara värnar omegenförelagare. Nej då, vi har inte sagl all de skall fä och lönlagare som delpensionärer utan att bägge skall ha samma ersällning. Vi har sagl altreglerna mäsle göras sådana atl vi får likhel inför lagen så långt det ärmöjligt. Del är därför man måste titta pä reglerna. Jag lycker alt RuneBacklund använde etl så bra ord om dem: kantighd. Sä kommer vi till det där med pensionärerna, och då sägerChristina : "'Det kan inte vara rimligt all pensionärer somflyttar ulomlands skall få sjukvård i ." De har betalat för sinsjukvård pä ålderns dagar genom skaller och sjukförsäkringsavgifter under heladet yrkesakliva livet, och de mäsle betala svensk statsskatt pä sin pension och10 % i och landstingskommunal skatt i kommuner och landsting som deinle får vislas i , för de måste vara mindre än iSverige. Del är en orimlighel, det är en orättvisa, del är en diskrimineringsom inle kan accepteras att pensionärer skall särbehandlas i dessa fall. Man har sagt att det är därför att de inle vill bo iSverige. Skall vi bygga upp en mur i sundet i stället för en bro? Del äregenlligen vad man kan tro. Del är klarl att vi skall få röra oss frill iSverige när vi är pensionärer, men dä skall vi ocksä få lillbaka de förmånersom vi har arbelel ihop under ell långl yrkesverksamt liv. Jag lycker alt det var en väldigt dålig argumenteringChristina hade. Tänk en gäng till! Under detta anförande övertog tredje vice lalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 60SIGGE GODIN (fp): När jag hör slär det mig alt del är märkligl all man har kommil fram till dethär resultatet Som regel är socialdemokraterna alllid inlresserade av alllagstifta och äler lagstifta i alla sammanhang. Här gör ni raka motsatsen. Härskall det skapas etl avtal och dessulom ell avtal som ni inte förstår. Och detär inle så läll, ; jag förstår inle heller vad som slår iproposilionen. Den är dåligt skriven och innehåller ingen argumentering om varesig del ena eller del andra, och dä är det nalurliglvis inle sä läll all velavad del är för någonting som regeringen egenlligen föreslår. Men del förvånar mig storligen all ni lycker all del inleär så vikligl atl den här gruppen har sin lagliga rätt, utan att här kan delskapas elt avtal. avlalelsedan kommer alt fungera spelar mindre roll. Del förvånar mig dessutom all man- när man har svåröverskådliga regler i nuvarande system, som regeringen säger- vill införa elt annal syslem som blir ännu sämre. Jag skulle vilja altChristina förklarade litet grand för mig hur det kommer sig alt delär så myckel bättre, för jag kan faktiskt inte se det. Från folkparliels sida ser vi del, som jag sade i miltinledningsanförande, som väldigt viktigt att svenskar kan tjänstgöra utomlands.Vi har tillsammans byggt upp ell bra socialt försäkringssystem i . Då ärdel ocksä väsentligt all man inte gör del svårare för svenskar att della i delinternationella arbetet; i exempelvis biståndsarbetet är det av vikt atl manhar etl trygghetssystem för de människor som är beredda atl resa ul. Vi ärockså i stort sett överens om all miljöfrågorna skall tacklas och atlsvenskarna skall slälla upp i sammanhanget och hjälpa till i de länder där detbehövs. Del är självklarl atl de människor som åtar sig den uppgiften skall haelt trygghetssystem som fungerar på samma säll som del gör för oss andra som-höll jag på all säga - siller hemma och ser på. Sedan säger all de som har vall allbo kvar inle skall beiala. Som flera lalare har sagl här har de här människornabetalat bäde skatt och socialavgifter när de var hemma i . Mänga av demär ute tillfälligt under en inle så lång lid, och de kommer att betala skattoch socialavgifter när de kommer lillbaka. Varför, , vill ni ha del här systemet,som är så mycket sämre än det tidigare? Varför vill ni försämra för de härgrupperna? Den här deballen blir en aning tunn, därför all varken ni eller vifrän oppositionen egentligen rikligt förslår vad regeringen har menal. Jagskulle vilja att vi fick reda ut varför ni föreslår detta. Jag har inle fållsvar i den inledande deballen, men kanske jag kan få del i en andra replik. 61RUNE (): säger när del gällerdelpensionering all man ser vilka grupper vi slår vakt om. Jag uppfattar sakenpä det sätlel, all vi i vårl samhälle är ganska överens om atl de stora gruppervi har av egenförelagare och andra företagare - del handlar om någrahundralusen människor - gör en bdydelsefull insals för vårl samhälle och förvärl näringsliv och i hög grad bidrar lill alt vi kan ha den levnadsslandard vihar. Jag tror alt även socialdemokrater i högtidliga stunder brukar hylla denyrkesgrupp som det här rör sig om. Man erlägger avgifier till delpensioneringen viaegenavgifierna. Om del regelsystem man har byggt upp kring delpensioneringenuppenbarligen missgynnar vissa grupper eller leder lill kantighd i hanteringen,lycker vi all när man betalar fill ell syslem bör man rimligen också kunna fåden ersättningsnivå som motsvarar del fakliska bortfall som man får genom atlgå in i delpensionering.