prot · GC0980 · 1988-12-31 00:00:00 — Men kommerbostadsministern med ett annat besked. Jag fick alldeles också ett annatsvar av kommunikationsministern. Han öppnade där vägen för biltullar ochrestriktioner på bilismen i storstadsregionerna. Hur går det ihop medstormarknader? Det är en enkel fråga, och jag vill ha ett klart svar.Stämmer bostadsministerns svar över huvud taget överens medkommunikationsministerns svar? PBL förutsätter, , attkommunerna har kompetens och vilja att vid beslut om mark- ochvattenanvändningen avväga allmänna och enskilda intressen. Staten och destatliga myndigheterna måste i konsekvens med det visa tilltro till kommunernasvilja att själva ta ansvar och föra fram sina synpunkter på ett sådant sätt attden politiska diskussionen och den demokratiska processen kan fungera. Jag kan instämma i mycket av det som upp som negativa effekter av en stormarknad. Jag kan känna precis sammaoro, men det är inte det som dagens fräga gäller, utan den handlar om deplaneringsinstrument som vi har decentraliserat till kommunala och regionalaorgan. Vi har lagt fast ett system för samhällsplanering därlänsstyrelserna skall bevaka dessa frågor och där kommunerna har atl beakta demvid upprättandet av planer. I det aktuella fallet i finns det ännuinget planförslag. Däremot har kommunen begärt fram en konsekvensanalys bl.a.när det gäller trafiken, vid satsning pä den form av affärsetablering som dethär handlar om. Man har också begärt konsekvensanalyser av vilka effekter dettaskulle kunna få på handeln i övrigt i kommunen och i omkringliggande kommuner. Vidare vill jag framhålla, vilket har påpekats frän olikahåll från denna talarstol, att det pågår en allsidig utvärdering av har det uppdraget, och har samlat in en rad olika uppgifterefter kontakter med både länsstyrelser och kommuner runt om i landet, och denredovisningen kommer att ligga fill grund för de förslag till förändringar avPBL som vi successivt kommer fram till. Jag vill gärna läsa några ord direkt ur den propositionsom låg till grund för BPL, där det sägs: "bör genom det nu föreslagna systemetmed överprövning kunna bevaka att de planer som de olika kommunerna tar fram päett gemensamt underiag inte blir inbördes oförenliga. Givetvis börlänsstyrelsen också svara för att motsvarande avstämning sker i de fall där enkommun utan föregående regionalt samarbete upprättar en plan som kan fåeffekter för någon av grannkommunerna. För att något belysa vilka typer avfrågor som jag syftar på med denna prövningsgrund vill jag ange några exempel.Frågor som kan vara av regional eller interkommunal betydelse är lokaliseringenav flygplatser, sträckningen av vägar, banor och ledningar, läget för störretakter, anläggningar för sophantering, större serviceanläggningar,småbåtshamnar och andra frifids-anläggningar. En annan fråga av detta slag kanvara lokaliseringen av större detaljhandelsanläggningar med ettupptagningsområde som omfattar mer än en kommun." Jag vill hänvisa LarsNorberg fill det som jag sade i mitt svar på interpellation:"Enligt de grundläggande bestämmelserna i ärkommunerna skyldiga att i sin planläggning främja en från social synpunktlämplig utveckling och att skapa förutsättningar för en god bostads-, arbets-,trafik- och fritidsmiljö." Miljöaspekterna skall alltså vägas in i det planarbete somskall ligga till grund för den planering som man både i det här fallet och påandra ställen skall genomföra. Jag vill också hänvisa till att det inom ramen förindustridepartementets arbetsområde pågår ett utredningsarbete för att ge ossökade kunskaper om effekterna av etablering av köpcentra och affärscentrautanför tätorterna. Länsstyrelserna skall pröva, som jag förut understrukit,om kommunala planer tillgodoser riksintressen enligt naturresurslagen. Allt detsom ni har framhållit såsom problem i sammanhanget är alltså sådant som såvällänsstyrelserna som kommunerna har att ta hänsyn till i planarbetet. Den konsekvensanalys som kommunen har begärt, utgår jagifrån, kommer att spela en mycket vikfig roll när man skall upprätta en sådanhär plan. I den konsekvensanalysen skall man belysa just de frågeställningarsom ni utifrån olika aspekter och utgångspunkter har berört i era inlägg. Avslutningsvis: Det är ingen som helst skillnad mellan detsynsätt som kommunikationsministern redovisade och det som jag nu har sagt skallligga till grund för planarbetet runt om i våra kommuner och som ocksålänsstyrelserna skall beakta. Eftersom nu är företrätt i de allraflesta kommunala församlingar är det naturligtvis den vägen ni skall gå för attdirekt påverka processen runt om i landet. Om etableringen av stormarknadscentra 39ROLAND (): Jag har inget att erinra mot denhandläggningsrufin som enligt PBL skall gälla för denna typ av frågor. Det ärväl bra att kommuner och länsstyrelser får ta ett ansvar. Jag tycker att detbostadsministern säger i svaret om sådana plan- och markfrågor som gäller flerakommuner än den aktuella, dvs. den i vilken stormarknaden skall ligga, ger vidhanden att i det här aktuella fallet rimligen borde överprövafrågan. Jag har uppfattat det som en viktig signal för den fortsattahandläggningen av detta ärende. ställningstagande måste naturligtvis pånågot sätt stödja sig på en uppfattning från regeringens sida. Länsstyrelsensställningstagande när del gäller om man skall medge denna typ av stormarknaderoch externa etableringar måste pä nägot sätt stödja sig på nägot, om man skallha möjlighet att förbjuda eller hindra sådana här anläggningar. Om etableringen av stormarknadscentra mycketintressant och angeläget att få höra regeringens generella och principiellainställning till denna typ av etableringar. Överensstämmer externa stormarknader placerade flera milfrån bostadscentrum med regeringens intentioner beträffande naturresurslagen?Det är det som är intressant. Om bostadsministern kan säga att denna typ avetableringar inte överensstämmer med våra intentioner i det avseendet, kommerdet atl vara bra vägledning för i och andralänsstyrelser, när man står inför den praktiska handläggningen avdenna typ av framställningar. 40 (): Det är helt riktigt att vi harplaneringsinstrument där planeringsansvaret är utlagt på kommuner ochlänsstyrelser. Jag vill börja med att säga att det kommunala självbestämmandetär mycket väsentligt. Det är emellertid vi som skall dra upp ramarna och stiftade lagar som kommuner och länsstyrelser skall röra sig inom. Om de socialasynpunkterna och de miljöaspekter som vi anser är viktiga inte vägs in i dessaplaner utan utvecklingen går åt fel håll, måste vi ta konsekvenserna av dettaoch antingen ändra lagarna eller påpeka för kommuner och länsstyrelser att defaktiskt inte följer de lagar som gäller. Jag skulle här vilja instämma iföregående talares mening att ett uttalande frän regeringen eller ministernfakfiskt skulle kunna vara vägledande när det gäller länsstyrelsernas sätt attöverpröva planerna. Jag tror således inte att länsstyrelserna gör etl braarbete på detta område. Om sä vore fallet skulle vi nämligen inte ha så mångasädana här stora centra. De skulle helt enkelt inte komma till stånd. De kommertill stånd därför att man faktiskt inte väger in miljöaspekterna och de socialaaspekterna. Vi måste fä länsstyrelserna attfölja naturresurslagen, bokstavligt talat. Vi mäste få kommunerna att ta dettapä allvar. Om man inte gör det sä måste vi gå in med en lagändring frånriksdagens sida. Jag tycker emellertid att vi skulle börja med ett uttalandefrån ministern och regeringen i den här frågan. Jag skulle vilja avsluta medalt fråga om ministern tänker göra elt sådant uttalande. Anf.41 (): För sedan fick jag svar frän kommunikationsministern.Han var dä villig att pröva att öppna vägen för restriktioner mot bilismen istorstadsområdena, exempelvis - om jag förstod det rätt -genom biltullar ochandra förslag som kan komma. Jag vill ställa en mycket vänlig och snäll fråga. Om maninvesterar i stormarknader, leder inte det till vissa svårigheter att sedaninföra biltullar? Är det inte så att man investerar miljon efter miljon i ettsystem som gör det allt svårare att införa de restriktioner somkommunikationsministern sade att han kanske eventuellt faktiskt ville införa?Föranleder inle dessa förhållanden någon reaktion från regeringens sida? I övrigt väntar jag intensivt på svar på frågor. Jag noterar med fillfredsställelse att vi ivart fall tycks vara överens om att det ligger något mycket väsentligt i attdet är kommunerna som har det planansvar som uttrycks i PBL. Vi tycks ocksåvara överens om att det är värdefullt att man frän länsstyrelsernas sida skallpröva dessa planer. som man hävdar vikten och värdet av den kommunalasjälvbestämmanderätten kan man emellertid inte säga att den är bra ochvärdefull bara om varje kommun beslutar precis som vi centralt vill att deskall besluta. Man tvingas här ta denna diskussion ute i kommunerna. har jag försökt säga attPBL-lagstiftningen förutsätter att man i den här sortens frågor väger in deaspekter ni har strukit under i era inlägg - trafiksituationen och dessmiljökonsekvenser samt konsekvenserna för övrig handel när det gälleretablering av stormarknader. En sådan konsekvensanalys tas alltså fram i dethär aktuella fallet. Jag vill gärna framhålla att jag menar att en sädankonsekvensanalys skall tas fram i varje sådant fall där man på ett noggrantsätt har att gä igenom och ta ställning fill hur man skall utforma en plan. Länsstyrelserna följer inte lagen, säger åren mycket allvarlig anklagelse. Jag tycker inte att man skall kasta ursig den sortens anklagelser, om man inte har mycket klara belägg i konkretafall där man hävdar att en länsstyrelse bryter mot lagen. Länsstyrelserna skallsjälvfallet följa de lagar som riksdag stiftar. Det är en självklarutgångspunkt för länsstyrelsernas arbete. Jag utgår ifrån att länsstyrelsernaföljer lagarna i sitt viktiga arbete. tog upp miljöavgifter och biltullar. Jagvill i detta sammanhang återvända till mitt resonemang om konsekvensanalys.Självfallet skall man väga in miljöfrågorna. Självfallet skall man väga intrafikfrågorna. Självfallet skall man väga in konsekvenserna av den härsortens etableringar i en sädan konsekvensanalys. Del är då man får svaret päfrågan: Är det möjligt att i vår del av landet, i vår kommun eller i vår regiongöra på detta sätt eller får del de följder som och andra harframhållit och understrukit? Det är när man har svaret på dessa frågor som manskall la ställning. Därför mäste man från fall lill fall ta ställning tillplanfrågor, etableringsfrågor och andra aspekter som påverkar planläggningen.Det gär inte att med svärdshugg i riksdag säga att exakt på detta sättskall man gå fram när det gäller utformning av planer i vårt avlånga land.Förhållandena är så olika i olika delar av landet och det ställs olika krav påplaner och framtagandet av dem. Den kommunala självstyrelsen innebär ju attkommunerna skall ta ställning fill frågor av detta slag, annars hade vi intebehövt utveckla den. Då hade beslut kunnat fattas i det här huset, beslut somsedan skulle ha varit styrande för varje detalj som landets kommuner skullearbeta med. Det är inte sä vi vill ha det, och det är detta PBL är ett uttryckför. Om etableringen av stormarknadscentra Tredje vice talmannen anmälde att och anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare inlägg. Om etableringen av stormarknadscentra 43ROLAND (): Jag vill ställa en fråga tillbostadsministern. Blir inte resultatet av ett sådant fall som det jag har tagitsom utgångspunkt för min interpellation att inte bara den enskilda kommunen, ivilken en stormarknad planeras, utan även omkringliggande kommuner påverkas idetaljhandelsplaneringen? Således kommer dessa kommuner sannolikt att ställakrav på att utifrån sitt ansvar skall pröva denna typ avetableringar som en konsekvens av att flera kommuner berörs. När länsstyrelsenskall pröva etableringen skall den utgå från naturresurslagen och ta ställningfill huruvida etableringen står i strid med lagsfiftningen. Det föreligger emellertid otydligheter härvidlag. Därförundrar jag om det inte vore ett bra stöd för att habostadsministerns, regeringens och riksdagsmajoritetens uppfattning om hurlänsstyrelsen, utifrån naturresurslagen, skall ställa sig till denna typ avetableringar? Vore det inte lättare för ? kommer juändå att tvingas ta kontakt med staten, eftersom ärstatens regionala organ som skall följa statens intentioner. Jag vill attbostadsministern skall ge uttryck för dessa intentioner. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Anmäldes och bordlades 1988/89:114om allmänna helgdagar 1988/89:120om dubbelbeskattningsavtal mellan och 9 § Anmäldes och bordlades medanledning av prop. 1988/89:85 om upphovsrätt och datorer 1988/89:L15av () 1988/89:L16av () 1988/89:L17av m.fi. 1988/89:L18av () med anledning av prop. 1988/89:89 om ändradebetalningsvillkor för vissa statliga bostadslän, m.m.1988/89:Bo3 av och (båda vpk) 1988/89:Bo4 av AgneHansson m.fl. (c) 1988/89:Bo5 av Eriing m.fl. (fp) 1988/89:Bo6 av KnutBilling m.fl. (m) med anledning av skr. 1988/89:94 omförsöksverksamheten inom hälso- och sjukvården med utdelning av sprutor ochkanyler till narkotikamissbrukare 1988/89:Sol2av m.fl. (m) 1988/89:Sol3av m.fl. (c) 1988/89:Sol4 av (vpk) 1988/89:Sol5av () 1988/89:Sol6av m.fl. (fp) 1988/89:Sol7av m.fl. (m) 1988/89:Sol8av och (båda mp) 10 §Meddelande om interpellationer Meddelades att följande interpellationer framställts den13 mars 1988/89:157 av (vpk) tillindustriministern om Grängesbergsgruvan: Svensk stål- och mineralpolitiksamt omstruktureringen av stålindustrin har skapat problem förjärnmalmsgruvorna i värt land. Grängesgruvan har inte tillätits utvecklas utanhar av dömts till att slå igen och därmed avvecklas. Grängesgruvan har genom ett riksdagsbeslut fått en femärigavvecklingslid till utgången av 1991 och ägandet har överförts från direkttill staten. har beslutats att gruvan skall läggas ned före utsatttid. Några ersättningsjobb i finns inte. Minimikravet borde varaatl nya jobb skapas i bygden innan nedläggningen blir ett faktum. En nedläggning i nuvarande läge innebär en förlust avarbetstillfällen i Västbergslagen och ett hårt slag för som bygd.Det hjälper inte att de kvarvarande anställda genom olika åtgärder får pension,lön och löften om anställning vid ABB. Sanningen är att arbetstillfällenatotalt minskar i etl område som har problem med sysselsättningen. Medhänvisning till det anförda vill jag fråga industriministern: Är regeringen beredd att satsaminst motsvarande belopp pä som regering och riksdag gjort pä ABBför att klara bygdens framtid? 1988/89:158 av (vpk)fillindustriministern om ABB:s verksamhet i : beslutade med anledningav Bergslagspropositionen atl 200 milj. kr. skulle ställas tillABB:s förfogande. Regeringen föreslog detta lokaliseringsstöd ocharbetsmarknadsstöd med hänvisning till att ABB som motprestation givit ett"löfte" om att ordna 500 nya jobb (netto) till . ABB:s personalstyrka i har under det senaste åretminskal med 150 jobb. har ABB kvitterat ut 27 av de 200 miljonerna. Redan när Bergslagspropositionen antogs av riksdagenerinrade vpk om atl del inle var fråga om garantier ulan enbart löften och altdel inle fanns någon anledning att subventionera storbolaget . Genom attABB inte uppfyller sitt löfte till regeringen falnar glansen överBergslagspaketels satsningar på Västbergslagen. Med hänvisning till det anfördavill jag fråga industriministern: Hur skall regeringen få ABB attförverkliga sitt "löfte" om 500 nya jobb (netto) fill ? Avser regeringen att stoppa allavidare utbetalningar till ABB av de 200 miljonerna till dess ABB uppfyller löftet om 500 nya jobb? 11 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1988/89:520 av () till statsrådet om kostnaderna för lotteritillstånd: På förslag av regeringen beslötriksdagens majoritet om en ändring av tillståndsprövning för lotterierfr.o.m. Tillständsärende-na har förts över fränpolismyndigheter till kommuner. Detta överförande har lett till en kraftigskärpning av kostnaden för tillstånden. För mänga föreningar har denna kostnadlegat på för ett lotteri med normal omfattning. vara mer än femdubblad. För särskilt de mindre föreningarna har såledesförändringarna lett till en minskning av nettot av lotteriverksamheten. Tilldetta bör också läggas den generella minskningen när det gäller försäljningenav mindre lotterier, som de statliga lotteriernas expansion medfört. Jag vill mot denna bakgrund frägastatsrådet vilka åtgärder regeringen avser vidta för att inte främst mindreföreningars behållning av lotteriverksamhet skall minska. 1988/89:521 av BrUt () till statsrådet om planeringen av äldreomsorgen: På förslag av äldreberedningenbeslutade att kommunerna har rätt att delta i landstingens planeringav äldreomsorgen. Syftet är att underlätta en förändring av huvudmannaskapet.Tyvärr har den rådande osäkerheten om ekonomiska principer vidhuvudmannaskapsförändringen skapat en avaktande attityd från i första handkommunernas sida. På flera håll har effekten blivit ett totalstopp aväldreomsorgsutbyggnaden. Är statsrådet beredd att vidtaåtgärder så att ingen onödig uppbromsning sker av utbyggnaden? 1988/89:522av () till försvarsministern om : Celsiusledningen har presenterat enutredning som innebär att produktionen av nya fartyg på skallavvecklas. Sysselsättningen för 600 av varvels anställda är därmed i fara. Detär ett dråpslag mot varvet och dess anställda och kommun. Celsiusledningen har uttalat att bristen på order förmarinens räkning har varit en bidragande orsak till ställningstagandet. Vilka åtgärder avser regeringen attvidta för att klara krisen pä ? 1988/89:523av () till statsrådet om handläggningen av vissaasylärenden: 1 slutet av december 1988meddelades en tillfällig ändring i asylpraxis, som innebär att alla som ansöktom asyl före skulle få stanna. Detta har uppfattats som att alla som befann sig i landetvid denna lidpunkt skulle få stanna. Det finns ett antal gränsfall, personersom befann sig i landet, men som av olika anledningar ej lämnat in sinasylansökan före . Denna grupp har kommit i kläm. Man har docklevt i tron att man omfattats av den tillfälliga praxisförändringen. Vad avser ministern göra för denna grupp? 1988/89:524 av () till socialministern omSveriges bidrag lill FN-projekt för att stoppa narkotikan: har tillsammans med tioandra länder planerat att genomföra etl projekt i FN:s regi med syfte attstoppa narkotikan. Den utsåg f.d. länspolismästare representera i projektet. började sitt arbete den 1 februari1988 vid för narkotikabekämpning i . Förordnandet gällde tillden . Redan innan förordnandet gick ul och utvärdering med deövriga deltagarländerna kunnat ske beslöt regeringen att bidra med ytterligare3 milj. kr. Medlen lär redan ha utbetalats. Övriga länder haremellertid inle bidragit med ytterligare resurser lill projektet, som därförser ut alt rinna ul i sanden. Mot bakgrundav ovanstående vill jag fräga socialministern: På vilka grunder fattade regeringenbeslutet att bidra med ytterligare 3 milj. kr. 1988/89:525 av () till miljö- ochenergiministern om kväveoxidutsläppen: , har fastställt klara ochentydiga mål för miljöarbetet. Syftet med dessa mål är givetvis att de skallvara vägledande för de politiska insatserna inom en rad olika områden. Särskiltviktigt är bl.a. trafikområdet. Kväveoxidutsläppen skall minska med 30 %från1980 till 1995. För att klara dessa målsättningar måste trafiken utvecklas medhänsyn till miljömålen. Kollektivtrafiken och järnvägen mäste utvecklas, vilketriksdagen också fastslagit. Det är svårt att se hur SJ:s nu presenterade planerkan stå i överensstämmelse med de av preciserade miljömålen. Jag villdärför fråga miljöministern: På vilket sätt avser miljöministernatt hävda riksdagsbesluten om minskning av kväveoxidutsläppen inför denutveckling på trafikområdet som aktualiseras? 1988/89:526 av () till miljö- ochenergiministern om skydd av och Härjeån: Värnet av ochHärjeån är hela angelägenhet. och 1980 harkommunfullmäktige i kommun enhälligt motsatt sig en utbyggnad. Den26 vädjade kommunfullmäktige till sökanden att avbryta projektet.Kommunfullmäktige anförde bl.a. följande: "Som grund för kommunens vädjan ligger en massivfolkopinion i området, där befolkningen befarar att förändringar i landskap,natur och vattenkvalitet kommer att förstöra nuvarande livsbetingelser och förutsättningarför att utveckla näringsliv och livskvalitet till glädje för fastboende ochturister i ." Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följandefråga till miljö- och energiministern: Hur ämnar regeringen handläggafrågan för att fillmötesgå den enhälliga folkopinionen i ? 1988/89:527 av () till miljö- ochenergiministern om avgasbestämmelserna för personbilar: föreslog pä ett tidigtstadium att obligatorisk katalytisk avgasrening för personbilar skulle införasredan 1987. Socialdemokratiska regeringen motsatte sig aktivt detta och drevigenom ett obligatorium först års modeller. I tidskriftenAffärsvärlden säger miljöministerns närmaste medarbetare statssekreterare :"Vi hade kunnat gå fram snabbare på avgasområdet. Del vet vi ." Är miljöministern mot bakgrund avdessa vunna erfarenheter beredd förorda ytterligare skärpta avgasbestämmelserpä personbilar ärs modeller såsom föreslagit? 1988/89:528av () till socialministern om det ökade antalet dödsfall i december1988: Enligt SCB var antalet dödsfallexceptionellt högt - 10 500 döda jämfört med normalt 7 000-8000 döda . Har utförtnågon analys av denna höga siffra och vad har denna i så fall visat? 1988/89:529 av MarianneAndersson (c) till försvarsministern om använd- PrOt. 1988/89:80 ningen inom försvaret av skilda enhetsbegrepp för radioaktiv strålning: 14 mars1989 Med erfarenhet av bl.a. kärnkraftsolyckan iTjernobyl känner vi till Meddelande om frågor betydelsen av att informationentill allmänheten i krislägen är så klar, enhetlig och distinkt som möjligt.Enhetliga begrepp för samma företeelse inom totalförsvaret borde då varasjälvklara. Ändå har försvarsmakten beslutat sig för att använda begreppet"" för stråldos inom A-området, medan man pä civilsidan, SSI -och därmed bl.a. länsstyrelser och kommuner som har kärnkraftverk - använder"". Förutomrent praktiska och ekonomiska problem med olika beteckningar för mätinstrumentoch dylikt är detta synnerligen olyckligt och leder till onödiga missförståndinom totalförsvaret. Det allvarligaste är dock den förvirring allmänhetenriskerar att utsättas för vid en olycka. Vilka åtgärder är försvarsministern beredd attvidta för alt komma till rätta med denna begreppsförvirring? 12§ Kammaren åtskildes .