prot · GC0983 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:83 Förhandlingarna leddes till en början av andre vicetalmannen. 1 § Val av ytterligare suppleanter i vissa utskott Företogs val av en suppleant i vartoch ett av justitie-, lag-, kultur- och näringsutskolten. vice talmannen meddelade att valberedningenenligt elt till kammaren inkommet protokollsuldrag enhälligt föreslagitytterligare suppleanter i nämnda utskott. I enlighet därmed utsåg kammarentill suppleant i jusUtieulskoltel () suppleant i lagutskottet () suppleant i kulturutskottet () suppleant i näringsutskottet () 2 § Justerades protokollet för . 3 § Svar på interpellationerna 1988/89:122 och 127 samtfrågorna 1988/89:447 och 485 om kurdernas situation i m.fl. länder har ställt följande frågortill mig: Hur bedömerregeringen den nuvarande situationen för den kurdiska minoriteten i ochvilka åtgärder kan vidtas för alt ge den etl skydd mot övergrepp? Vilka åtgärderanser regeringen vara nödvändiga för att förbättra de irakiska flyktingarnassituation i ? Vilkenberedskap har för att genom UNHCR och pä annat säll hjälpa de irakiskaflyktingarna? Om kurdernas situation i m.fl. länder Vilka åtgärder avser regeringenatt vidta för respekten för de mänskliga rättigheterna i och särskiltför den utsatta kurdiska befolkningen? har ställt följandefrågor till invandrarminister : Är regeringen beredd att såsnart som möjligt gä in med substantiellt stöd till de irakiska kurderna i flyktinglägren i ? Vilkaansträngningar har regeringen gjort för att de lästa positionerna iöverläggningarna med skall upphöra? Är regeringenberedd att , som en signal till , utfästa sig om ett bidrag tilllägren förutsatt att detta kanaliseras via UNHCR? Är regeringenberedd atl ta emot ett antal irakiska kurder inom ramen för flyktingkvoten,förutsatt att detta kan ske i samarbete med UNHCR? Vilka insatserhar regeringen gjort för att underiätta för humanitära organisationer att näfram till flyktinglägren med hjälp? har frågat följande: Ämnar regeringen vidta några åtgärder för att söka påverkaTurkiet att förbättra förhållandena för de kurdiska flyktingarna frän ? har ställt följande fräga: Har förberett nägot agerande i kommissionen för demänskliga rättigheterna som specifikt tar upp kurdernas situation och rätt tillmänskliga rättigheter i sina hemländer? Frågorna till invandrarministerMaj-Lis Lööw har överlämnats till mig för besvarande. Jag har valt att besvarasamtliga frågor i ett sammanhang. Det faktum att nära 40 000 irakiska flyktingar av kurdiskhärkomst tvingats ta sin tillflykt till bl.a. i bristanderespekt för mänskliga rättigheter och svära övergrepp mot den kurdiskabefolkningen i . Jag vill framhålla alt reglerna om respekt för mänskligarättigheter gäller lika för alla människor, även för dem som tillhörminoritetsgrupper. Alla har samma rättigheter. Många av de problem som drabbat minoriteter i olika länderskulle kunna lösas om alla stater respekterade alla medborgares grundlägganderättigheter. Vi har frän tid till annan kunnat konstatera att dessarättigheter förtrampats när det gäller de kurdiska minoritetsgrupperna, intebara i utan även i andra länder med kurdisk befolkning. Från svensk sidavänder vi oss mot varje form av förföljelse eller diskriminering av människorpä grund av deras etniska tillhörighet eller politiska eller religiösaövertygelse, varhelst den inträffar. De förföljelser i som givit upphov lillflyktingproblemen mäste upphöra. Konkreta åtgärder mäste vidtas av de berörda länderna, såatt den kurdiska befolkningens medborgerliga rättigheter fullt ul respekteras.Denna befolkning mäsle fä del av den ekonomiska utvecklingen och fä behällaoch utveckla sina kulturella särdrag oavsett i vilket land de vistas. Härigenomskulle möjligheter skapas för flyktingarna att under betryggande formeråtervända till sina hemtrakter. har aktivt verkat, och kommer alt fortsätta attverka, för att de kurdiska gruppernas mänskliga rättigheter skall respekteras,exempelvis inom ramen för FN:s kommission för mänskliga rättigheter. tog upp frågan om kurdernas situation iår i FN:s kommission för mänskliga rättigheter. Frän svensk sida gav vi uttryckför särskild oro beträffande den kurdiska minoritetens situation i . Vidaredeltog som medförslagsställare i ett initiativ till en särskildresolution om . Denna resolution antogs tyvärr inte. Jag delar frågeställarnas uppfattning att internationellnärvaro och insyn, liksom internationella hjälpinsatser är mycket viktiga, inteminst i den svära situation som uppstått genom flykten av irakiska kurdertill . Det är naturligt för att i linje med vår strävan tillstöd för mänskliga rättigheter verka för sädan internationell uppmärksamhet. Ett effektivt hjälparbete förutsätter att de enskildaberörda länderna samarbetar med de internationella humanitära organisationernanär det gäller att övervaka och kanalisera det internationella stödet samtutnyttja dessa organisationers kunskap och erfarenheter. är en av de största bidragsgivarna till bl.a. FN:sflyktingkommissarie () och Röda korset. I årets budgetpropositionföreslås dessutom en höjning med 25 milj. kr. för UNHCR:s verksamhet. Det ärmycket angeläget att just dessa humanitära och internationellt erkändaorganisationer ges möjlighet att verka i den komplicerade miljö som oftakännetecknar flyktingsituationer. Detta gäller inte minst det aktuella fallet.Vi har framfört denna uppfattning direkt till den turkiska regeringen. har gjort en viktig insats i och med att man tagitemot de kurdiska flyktingarna frän . föreligger ett behov av akutahjälpinsatser till förmån för dem. Svenska röda korset och Rädda barnen ärredan engagerade i detta nödhjälpsarbete i samarbete med turkiska Rödahalvmånen. För dessa mycket angelägna insatser har statligt svensktbidrag om drygt 2,5 milj. kr. Detta bidrag jämteorganisationernas egna medel används för bl.a. lokalt inköp av mat, filtar,sanitetsartiklar, mediciner och bränsle. Beredskap finns att lämna ytterligarestatliga bidrag för fortsatta hjälpinsatser om sä skulle behövas. Förutom dessa insatser via enskilda organisationer krävsåtgärder för att säkerställa rimliga levnadsvillkor för flyktingarna i fräga omgrundläggande behov såsom bostäder, utbildning och hälsovård. Jag harpersonligen vid samtal med FN:s flyktingkommissarie framhållit vikten av atterforderligt bistånd når dessa flyktingar. Diskussioner pågår mellan den turkiskaregeringen, UNHCR och turkiska Röda halvmånen om en sådan hjälpinsats för denära 40 000 irakiska flyktingarna. välkomnar att flyktingarna i Turkiethärigenom kan beredas bättre levnadsvillkor och att inlernationell närvaro iområdet kan komma till stånd. Ett preliminärt projektförslag har nyligenpresenterats av UNHCR för det internationella givarsamfundet. Frän svensk sidahar vi redan underrättat UNHCR om att vi är beredda att stödja en insats meddenna inriktning. Om kurdernas situation i m.fl. länder Om kurdernas situation i m.fl. länder Slutligen vill jag nämna att är berett att inomflyktingkvoten ta emot kurdiska flyktingar frän som vistas i lägren iTurkiet när det internationella samarbetet med bl.a. UNHCR:s medverkan hartagit fastare former. 2 HANS (): Jag tackar utrikesministern för svaret. Denviktigaste delen i utrikesministerns svar är den del där han säger att del ärmyckel angelägel att dessa humanitära och internationellt erkändaorganisationer, dvs. UNHCR och Röda korset, ges möjlighet att verka i denkomplicerade miljö som ofta kännetecknar flyktingsituationer. Pä denna punkthar endast meddelat atl regeringens uppfattning om den rollUNHCR och andra internationellt erkända humanitära organisationer bör spela harframförts direkt till den turkiska regeringen. Av svar framgårinte tydligt vilket svar den turkiska regeringen har lämnat. Det är fräga om dels en snabb förbättring av denärmare 40 000 flyktingarnas aktuella och akuta situation i de läger debefinner sig i, dels vilka mer varaktiga lösningar som kan uppnås. Det räckerinle med UNHCR:s närvaro i lägren. Att diskussionerna med den turkiskaregeringen och den regeringskontrollerade turkiska Röda halvmånen har pågåttunder utan att någon definitiv lösning uppnåtts vare sig pä kort ellerlång sikt är oroande. Det gäller att utöva betydligt starkare press pä Turkiet.Av särskild betydelse är att de länder som kan ta emol flyktingar agerar. Jagtänker särskilt pä , , och de nordiskaländerna. måste agera i detta sammanhang tillsammans med dessa länder.Kan utrikesministern säga nägot om de kontakter som har tagits med andra länderi detta avseende? Det gäller främst alt UNHCR kan fä bestämda uppgifter ochbestämt ansvar för flyktingarbetet i , sä alt det kan bedrivas efterinternationellt vedertagna normer. Jag anser att ministerkommittéocksä borde kunna agera mer aktivt i denna fråga. Vid det besök jag och andra svenska riksdagsledamöter samten dansk folketingsman gjorde i samtliga flyktingläger fick vi en inblick i denrådande situationen. Villkoren är, som jag framförde i interpellationen, inteacceptabla. De förstärkningar av hjälpinsatserna som utrikesministern harredovisat är välkomna men otillräckliga, även om jag beaktar vad andra länderkan ha gjort. Förhållandena i flyktinglägret i är sä vidriga ochalarmerande att en nedläggning av lägret och förflyttning av flyktingarna därborde genomföras utan vidare dröjsmål. För samtliga flyktingläger gäller attflyktingarna lever under fängelseliknande förhållanden, omgärdade av polis ochmilitär och taggtrådsstängsel. Endast i mindre utsträckning lilläls flyktingarnaatt lämna lägret. De saknar sysselsättning, även fritidssysselsättning.Förberedelsearbete för att de skall kunna slussas ut frän lägren saknas. Ialla läger är barnens antal mycket stort. Det är särskilt allvarligt att mansaknar all undervisning och utbildning. Jag noterar med tillfredsställelse att utrikesministernförklarar alt är berett att inom flyktingkvoten ta emol flyktingarifrän flyktinglägren. harsamtalat med många flyktingar som säger atl de önskar komma till . Jagfick ett brev från flyktinglägret i , med en lång lista päflyktingar som önskar komma lill . Vad som är oroande med brevet är skriver alt inga väsentliga förbättringar har skett i detta läger, somtrots allt inte hör till de värsta. Jag vill ocksä framhålla att jag tycker detär angeläget att de som får komma hit får komma utöver den flyktingkvot somtidigare har fastställts, nämligen 1 250 personer. Om kurdernas situation i m.fl. länder 3INGBRITT IRHAMMAR (c): Även jag vill tacka utrikesministern försvaret. Min fräga om vilka åtgärder regeringen ämnade vidta för att förbättraförhållandena för de kurdiska flyktingarna från gällde dels förhållandenai själva lägren medan de är kvar, alltså en mera kortsiktig lösning, dels denlångsiktiga lösningen. I lägren kan man ju inte stanna. Det handlar om utplaceringaroch dessutom om kurdernas situation, som utrikesministern också har tagit upp isitt svar. 20 miljoner kurder finns i olika länder och har fortfarande intenågon möjlighet till större självstyre och rätt lill sin egen kultur. Detta ären fräga som mäste hållas vid liv, och vi måste göra påtryckningar sä ofta sommöjligt. Jag kan inle se att vi inte är överens i den frågan. Det handlar alltså om brott mot mänskliga rättigheter somsker i olika länder när det gäller behandlingen av kurderna, som verkligen ärförföljda. Vi som var med i den delegation som talade om, somvar i för nägra veckor sedan, märkte att kurderna fortfarandeförföljdes i . Vi märkte att arresteringar skedde. Vi fick höra talas omatt brott mot konventionerna om de mänskliga rättigheterna och mot tortyr,konventioner som har undertecknat, fortfarande begicks. Det skrämmandevar att det var i undantagsfall, om nägon inte torterades. Man skulle kunnatänka sig att tortyr fortfarande förekom i undantagsfall, eftersom harskrivit under dessa två konventioner, men det var tvärtom. Det undantag vi fickhöra talas om var de kurder som svenska riksdagsledamöter hade följt ner tillTurkiet . Det var de tvä man kände till som inle hade torterats sedande hade arresterats. Detta visar betydelsen av att vi måste följa upp och hålladenna fråga vid liv. Bakgrunden till flyktingvågen , när tusentalsflyktingar lämnade , känner vi i ganska väl lill, eftersom dennadebatt har hållits levande. Bl.a. skedde del i går en demonstration molbombningarna av staden . Men det är viktigt att denna fräga hålls vidliv i hela världen. Av pressklipp från olika delar av världen att döma är dethär i som denna fråga nu har aktualiserats, kanske till stor del pägrund av vår resa till . Men det är alltså viktigt att denna fråga hållsvid liv. Det är positivt alt man frän svensk sida tog upp dennafråga . Och jag hoppas att den kommer attfortsätta att hälla denna fråga vid liv. Jag är mycket intresserad av att fåhöra vad man från turkisk sida hade alt anföra vid dessa samtal. Jag undrar omSten är beredd atl mera detaljerat redogöra för dessa samtal. Vi märkte alt tiden efler fredsöverenskommelsen mellanIran och användes till att förfölja kurderna. Kurderna flydde dä,och de sitter Om kurdernas situation i m.fl. länder Jag häller med om att det råder en helt otillfredsställande situation idessa läger. Jag vill inle bara nämna lägret , även om jag instämmer i attdetta läger mäste stängas. Jag vill också nämna lägret , där situationenvid den tidpunkt dä vi var där var bättre än i andra läger pä grund av attvädret då var bra. Men närmar man sig sommarperioden, vilket kommer attinnebära så höga temperaturer att det blir omöjligt för människor att fortsättaatt leva i tält. Jag skulle vilja att den tar upp justdessa detaljer vid de fortsatta samtalen med . Det behövs påtryckningar,och inte bara enstaka sådana utan flera. Jag tror säkert atl vi är överens omdelta. När del gäller de mänskliga rättigheterna vill jag ocksåunderstryka det som sade, nämligen att det inte bara handlarom mat, värme och kläder, utan det handlar även om undervisning ochsysselsättning för de ca 40 000 människor som lever i dessa läger. Vi kan inte acceptera dessa förhållanden, utan vi måstefrån svensk sida fortsätta att proteslera mot att dessa människor hållsinhägnade som djur bakom laggträdsslängsel. Det var positivt atl i nyheterna höra alt ,utöver flyktingkvoten, är berett att ta emot kurdiska flyktingar. Det var glädjandeatt höra. Jag skulle vilja höra litet fler detaljer frän samtalenmed . Jag ställer mig även bakom del som sade om attden måste fortsätta att ställa krav. 4 (): Jag vill tacka utrikesministern för svaret påmin interpellation. När vapenvilan mellan och blev ell faktum iaugusti förra ärel tändes ett hopp i världen. Men det hoppet tändes inte förkurderna. Tvärtom blev fredens tid för kurderna i stället en massakerns tid.Kanonerna vändes mot den kurdiska befolkningen, när den irakiska regimen beslötatl med konventionella anfall, med gasbombningar och med andra metoder inledaett regelrätt massmord pä den kurdiska civilbefolkningen. Kurderna tvingades fly i hundratusental. Av denanledningen beslöt en grupp riksdagsledamöter, däribland jag själv, att besökade kurdiska flyktingläger som hade upprättats i . I kunde vi lyssna till vittnesbörd frän de nu 37000 irakiska kurder som bor i dessa läger. Dessa människor vittnade omgasbombningarna och om anfallen mot byarna. Hela byar med människor tvingadesfly hals över huvud, och många av dem tvingades att lämna kvar medlemmar avsina familjer som de inte hittade just dä. De vittnade om de fruktansvärda övergreppsom drabbat de människor som inte hann fly. Jag vill i detta sammanhangsärskilt nämna de läger som uppenbarligen upprättats alldeles i närheten avgränsen lill , där man skilde män och kvinnor ät. Kvinnor, gamla ochbarn sitter i fångläger. Männen har det inte hörts nägol frän, och man fruktaratt det värsta har hänt. lever dessa flyktingar i under mycket svåraförhållanden. har ansträngt sig myckel vid mottagandet av dessaflyktingar, mer än många andra länder kanske skulle ha gjort för att ge skyddåt kurderna sornklappat på deras port. Men kurderna har sä att säga varit bjudna med armbågen,eftersom denna politiska situation inte är helt enkel för Turkiel. harinle alldeles goda relationer till sina egna kurder. Men det kan framför alltkonstateras alt resurserna i inte har räckt till för att geflyktingarna en människovärdig tillvaro. När det gäller de materiella förhållandena säg vi heltklart alt maten, även om den fanns i nägot sä när tillräckliga mängder, varutomordentligt enformig med stor brist pä protein och grönsaker. Trångboddhetenvar också mycket svår. Det bodde kanske 15 människor i ett litet rum på mindreän . Sä har det varit . Kylan var ocksä etlsvart problem, och det fanns inte alltid ved att värma husen med. I detkallaste lägret, i Mus, fick människor t.o.m. bo i bostäder som var utdömda sommänniskovärdiga bostäder. När vi kom till detta läger såg vi hur barnen stodoch hutirade på istäcket utanför husen ulan ytterkläder och med mycket tunnagaloscher. När våra egna fötter var som isbitar , skulle barnenvara tvungna att leka utomhus etl antal timmar. Det rådde alltså obeskrivligaförhållanden, och jag begriper uppriktigt sagt inte hur människorna stär utatt leva på det sättet . I ett annat läger hade människorna inte råd att köpakokgas, vilket gjorde dem ganska desperata, eftersom de inte förmådde tillagasin egen mat. Det fanns naturligtvis ingen skola för barnen, inga böcker ochingen sysselsättning. Det enda de hade att göra var att i månad efter månadpromenera omkring och fundera över framtiden. Det allra viktigaste problemet som jag vill peka på är attdessa människor inte är flyktingar utan fångar. De är inlåsta bakom taggtrådoch bevakade av kulsprutebeväpnade vakter. Och i några av lägren hademänniskorna utomordentligt svårt alt komma ut, och de allra flesta hade intelämnat lägret . Det är inte människovärdigt att tvingas leva under sädanavillkor. Det är absolut nödvändigt alt omvärlden träder in och tar sitt ansvar.Man mäste bistå materiellt och se till alt det blir en sådanorganisation av lägren att kurderna upphör atl betraktas som fångar. pågår diskussioner i . har bettom hjälp, men har ännu inte accepterat att UNHCR spelar en roll. Det finns enprestigeknul som har varit mycket svår atl lösa upp. Och det är oförsvarligtalt del har tillätits gä mer än etl halvår utan alt denna prestigeknut harblivit upplöst. kan i detta sammanhang bidra, och jag noterar attutrikesministern säger att är berett att lämna bistånd. Men det är intetillräckligt. måsle göra en konkret utfästelse. Just nu pägårdiskussioner om ett paket där de nordiska länderna skulle bidra med sammanlagt35 milj. kr. Därför vill jag fråga utrikesministern om är berett attkonkret utfästa sig att bidra med en del av detta paket, sä atl det äntligenkan bli en lösning av denna prestigeknut. Jag vill ocksä tacka utrikesministern för svaret pä minfråga huruvida är berett att la emol några kurdiska flyktingar. Jagnoterar med tacksamhet alt utrikesministern redan i gär uttalade sig för detta.Jag tror inte det är nägon särskilt stor grupp som vare sig vill eller behöverkomma till Västerlandet, men för dem som kan komma är det utomordentligt braatt de kan känna sig välkomna. 5 protokoU 1988/89:82-84 Om kurdernas situation i m.fl. länder Om kurdernas situation i m.fl. länder 5LOLA (): Jag vill tacka utrikesministern för svaret pämin fräga och passa på att göra ett inlägg i intérpellationsdebatten. I gär var det solidaritetsmöten världen överför att högtidlighålla minnet av de irakiska kurder som förintades med gas iHalabja av sin egen regering, den irakiska regeringen. Jagvill även tacka utrikesministern för att han deltog i ett sådant möte och pä sävis visade sin solidaritet med det kurdiska folket. Mänga hade väntat pä detlänge. Del har funnits anledning alt ifrågasätta om regeringens engagemang fördet kurdiska folket har varit särskilt stort. Jag ifrågasatte det vid enfrågestund . Vid det tillfället uttalade om atl den irakiska regimen fortsatte att använda kemiska stridsmedelmot sitt eget folk. Däremot litade många andra på de uppgifter som hade kommitfrån fler håll. Jag lovade dä att jag skulle bevaka vad regeringen ifortsättningen gör för det kurdiska folket. har jag läst tvåskrifter som har gett ut och där harskrivit förordet. Den ena skriften kom ut inför den 43generalförsamlingens möte . Det första jag gjorde var att slå uppoch se vad jag kunde hitta om kurderna. Där fanns ingenting. Det var ettkapitel som handlade om kriget mellan och , men där fanns ingenkommentar om inställning, även om den fanns redovisad under alla andrapunkter. Det var ganska märkligt. Den andra skriften kom ut . Där talarman om vilka länder som ständigt har återkommit på dagordningen därför att dehar brutit mot de mänskliga rättigheterna. Inte heller här finns någonkommentar om de länder som inte ger kurderna mänskliga rättigheter. Äntligen blev medlem i kommissionen för demänskliga rättigheterna i och skulle alltså varamed och sammanträda . Inte ett enda litet pressmeddelande harjag sett om vad regeringen tänker ta upp . Det var därför jagrned spänt intresse lyssnade pä i utrikesdebatten den 22februari. nämnde inle särskilt kurderna, ingen annansocialdemokrat heller. Däremot tog representanter för de samtliga övrigapartierna i upp kurdernas situation. ställde jagmin fråga, för jag visste att kommissionen ungefär skulle avslutasitt arbete . Därför är det naturligtvis glädjande att få höra attSverige innan kommissionen avslutade sitt arbete tog upp justkurdernas situation i kommissionen för de mänskliga rättigheterna. Men manlyckades inte fä till stånd någon resolution om . Jag hoppas att detta inteberor på att man tidigare tyckt att intresse inle varit sä stort har ansett det värt alt lyssna på . Jag hoppas att vi tillsammanssärskilt med de nordiska länderna till nästa är kan fä till stånd enresolution. Jag är ocksä glad atl det har bildats en kommitté förmänskliga rättigheter i och att representanter för samtligariksdagspartier har skrivit en motion i ärendet. Det innebär i sin tur ett ännustörre tryck på att vi i gör allt vad vi kan för att kurderna skall fämänskliga rättigheter i sina hemländer. Jag hoppas att kan lovaalt utrikesdepartemen- tet ifortsättningen inte skall ge ut några som helst skrifter ulan all kommenteravad man är beredd atl göra eller har gjort för kurderna. 6 (vpk): "Aldrig mera Halabja" kunde vi höra runt om iSverige och även i andra länder under gärdagens demonstrationer mot vad somhände i Halabja för ett är sedan. Men ocksä före Halabja förekom gasbombningarmot kurdiska byar i . Även efter Halabja har mänga och stora gasbombningarskett mot de kurdiska byarna. Det senaste som jag har dokumentation pä ärbombningar i Hamea . Det allra senaste tillskottet i den härkrigföringen mot kurderna i är biologiska vapen. sitter intehemma och skäms över Halabja, utan folkmordet fortsätter. Det räcker inte medde initiativ som har tagit när det gäller att fördöma ,utan man måste göra mera. mäste i alla internationella sammanhang tainitiativ till atl fördöma för detta folkmord. är mer än en del av ; Kurdislanärocksåendelav . I finns ca 10 miljoner kurder. De förföljs ständigt.Tortyr, fängslan-den, mord och brott mot de mänskliga rättigheterna sker därvarje dag. Vpk har under en rad av år ställt kravet att skall tainitiativ till att inför fördöms för sin behandling avkurderna. Det finns ett kurdiskt talesätt som heter: "Dethjälper inte om man har sopat gatan, för sopar man inte inne i huset har manändå inte rent." Den svenska motsvarigheten är väl att man mäste sopa renti eget hus innan man går till de andras. Vi har också en del i hur kurderna behandlas och ses pä iSverige . Det här med kurdspäret, terroriststämpel och kommunarrest är enbyk som måste tvättas, och den byken blir inte mindre smutsig av att manväntar. Det senaste tillskottet är det vi fick läsa om i tidningarna i onsdagsom en spägubbe i , som i sina kort kunnat se alt det var PKK som utfördemordet på . Han kunde ocksä i sina kort se vem som hade hållit ivapnet. Detta är nägot som vi mäste la itu med.