prot · GC09104 · 1988-12-31 00:00:00 — Vi tror inle atl det är bra atl manläser fasl sig vid en organisation när del kommer all ställas mångaoch nya krav på den högre ulbildningen. Kan vi lita pä delta, eller kommerregeringen alt inta en annan ståndpunkt om det händer något nyll ? Grundläggande högskoleutbildning, m.m. 31 () replik: Jag vill anknyla något till frågan omsloppunklen för nya högskolor. Icke förty vad utskollel har sagl har vibeställt en ny högskola, en idrottshögskola i enlighet med en moderalmolion. För alt det inte skall bli någon missuppfattning omlänsgränserna vill jag till säga att länsgränserna självfalletinte skall vara någon gräns när det gäller elevernas upptagningsområde ellerutifrån några andra administrativa utgångspunkter. Men det är en styrka för eltlän att ha en egen högskola. Atl vi har haft som ett mall all man skall ha enhögskola i varje län kan vara ett mätt pä spridningen. Faktum är allengagemanget bäde från myndigheterna i elt län och från näringslivet i elt länär myckel viktiga för en regional högskolas ulveckling. Sådant märksnaturligtvis inte i Storstockholmsområdd, men när man kommer ut i landelframgår detta klart och tydligt. Landels länsstyrelser i gemen använder fakliski ganskaslora resurser av sina regionalpoliliska anslag lill satsningar pä sinahögskolor för all få en bällre bredd i uibildningsulbudei osv. De finansierarinle själva grundutbildningen, men de finansierar åtgärder som syftar lill allstärka utbildningen. Ulbildning är ell myckel viktigt regionalpolitisktinstrument ule i landet. Del är därför det är ganska vikligl all del finns enhögskola i del egna länd. Jag vill sedan la upp salsningen i . Argumenlenklingar lilel svagt, . Förra årel, under löpande budgelår och avnågon händelse i lagom lid före vald, förelogs en kraflfull salsning pä dentekniska sektorn i , ulan atl några långsiktiga bedömningar gjordes. ,som vi diskuterar salsningen på universilel, kan vi på s. 7 ikompldlerings-proposilionens bil. 7, som handlar om ulbildning, läsa att 20milj, kr. nu skall satsas på högskolan i . Del preciserasvilka ulbildningar della skall gälla och vart pengarna skall gå. Dä handlardet inle om någon långsikfig bedömning, där del hela skall sältas in i någotsammanhang och vägas mot andra högskolor. Förlåt mig, men bär inte rikligl ända fram. Del är klarl atl del är skillnad påkompletleringsproposilionen, eflersom de 20 milj. kr. som salsas iSundsvall-Härnösand ju är elt led i regeringens åtslramningspolitik. Grundläggande högskoleutbildning, m.m. 32BJÖRN (vpk) replik: Jag lycker inte atl de beslut om ändringar somvi fattar i utbildningsutskott är dåligl förberedda eller dåligtgenomgångna. skulle man dock behöva litet mer lid för att diskuteraigenom olika saisningar. Man hade l.ex kunnal väga behovel av en salsning päUmeå mol en salsning på ulbildning av förskollärare. gavs tyvärr inle denmöjlighelen. Del är en viklig framtidsfråga. Del som vi skall fallabeslul om kan folk läsa om i betänkandet och lill viss del i protokollet. Detär viktigt all vi lar sats och talar om vad vi vill göra i fråga omhögskolepoliliken framöver. En viktig fråga är forskningen i de mindre och medelslorahögskolorna. säger alt del näst intill är en princip att dennafråga hör ihop med det beslul som skall fattas i samband medforskningspropositionen 1990. Del kan jag hälla med om. Vpk har försökt hållaså renl som möjligt runl olika forskningspolitiska beslut, som skulle träda ikraft under pågående forskningsperiod. Därför begär vpk all det skall finnasstruklurplaner för de nya medelslora högskolorna i forskningsproposilionen 1990beiräffande forskningsverksamheten. Jag måste konstalera all den här principenär full av håligheter, . Varför föreslår l.ex.ulskotlsmajoriteten, i enlighet med regeringens förslag, all en Saab-professurskall inrällas vid i under pågående forskningsperiod?Varför kommer regeringen med alla dessa förslag om forskning ikompletleringspropositionen, som vi kunde la del av i går? Jag vill gärna fåen förklaring till varför en del kan bryta mot principer och andra inle. 33EVA GOÉS (mp) replik: Jag skall försl ta upp det här medutbildningen i . Vi har stött satsningen på för atl man skallrekrylera studerande från hela , alltså en regionalpolitiskförstärkning, men även för atl förslärka miljö- och hälsoskyddslinjen, somingår i naturvetenskapliga fakultetens område. Vi anser atl del blir en mycketstarkare satsning på miljö- och hälsoskydd. Sedan har jag en fråga angående journalistutbildningen. Ihöslas reserverade sig för all journalistutbildningen skulleläggas i . Ärendel var bordlagt i utskottet i nästan en och en halvmånad . Vi hade där två alternativ, antingen ellerSundsvall. Helt plötsligt hörde jag då, innan vi hade justerat betänkandet,statsministern i tala om all journalislutbildningen skall ligga iSundsvall. Jag skulle gärna vilja vela hur det har gäll lill. 34 () replik; Får jag först lill säga atthan är onödigl oroad. Det verkar nästan som om han tycker alt del skulle kommaell bällre beslutsunderlag från regeringen, och att vi har lilel dåligl påfolierna i utskottet när vi har tagit annan ställning än i propositionen. Jagmåste då fråga varför han är med om all skapa en sådansituation. Det är bara att se lill att propositionerna går igenom. Man kanavslå från alt yrka bifall i så slor utsträckning till sina motioner och selill alt del alllid blir Jag förstår inle vari vill komma medsådan nervositet. Det jag sade, , var atl om man skall förmedlaintryck så skall man försöka förmedla ett intryck som någorlunda är balanserat.Saklighet och balans är någoniing som jag lycker alt vi skall hälla på i varjefall när det gäller utbildning och forskning. har inle lämnat enbalanserad redovisning. Därför ville jag komplettera synpunktermed lilel andra så atl del i alla fall blir en balans totalt sett. Sedan vet jag inle om svensk samhällsvdenskap ochhumaniora är så dåliga som här görs gällande. Humaniora kan jag sämre, mensamhällsvdenskap har jag viss möjlighel all bedöma. Del har gjorls en delulvärderingar pä områdel, och del är inte så dåligt för vidkommande.Så även där får man akta sig för att generalisera. Jag intog inte någon försvarsallityd, har jag visal atl jag tycker alt del är bra atl man utreder hurverkligheten är för de mindre och medelstora högskolorna. Jag tror inle attnågon är betjänt av all ha skygglappar. Del är först när man ser hurverkligheten är som man kan börja förändra den. Jag har skisserat hur jag lyckeratl man måste göra med de mindre och medelslora högskolorna för atl de skallkunna spela sin vikliga roll. Sedan till angående . Omman läser noga i belänkandel finner man all vi talar om allTrollhällan-Uddevalla var den sisla vad gäller den typen av högskolor. Man ärpå del klara med - del tror jag alt också är - allspecialhögskolor ju kan komma lill. sade att det var en styrka för ett län atlha en egen högskola - ungefär sä uttryckte han sig. Det kan jag hälla med om.Men jag tror all en egen högskola för ell län sell ur elt riksperspektiv inleär särskill bra. Jag kan förstå atl det kan underlätta vissa kontakter, men jagtror vi måsle komma ihåg alt de mindre högskolorna är riksrekryterande pä sammavis som universiteten. Grundläggande högskoleutbildning, m.m. 35LARS () replik: Min ståndpunkt är helt enkelt att jag skullevilja ha bättre propositioner. Jag lycker all väldigl myckel av del som vi fårfrån ulbildningsdeparlemenld är illa förberett och slarvigt utrett. Med lankepä vill jag bara nämna att del gjordes en ganskahafsig utredning om forskningen på idrottsområdet. Del var ett av skälen tillatl vi fann del nödvändigt atl väcka en motion. Sedan har vi löpt loppet ul ochvaril med om atl driva fram ell riksdagsbeslut. Man skulle naturligtvis varatryggare, om man på den punklen och pä elt anlal andra punkter hade helautredningsapparaten och ämbetsverket bakom beslutet. Det förekommer en delundantag i och för sig. En del propositioner är någorlunda hyggliga. Jag villdock säga all de flesta har väldigt stora brister. Därför har vi hamnat i dennasilualion. Får jag sedan säga att det var ganska signifikativt attnär i sitt anförande skulle försvara tesen all del ändå inlevar så dåligt på del område som vi nu diskulerar, sä log han exempel pä del somär bra hell från forskningsområdet. Jag tror atl vi kan vara överens om allsvensk forskning Prot.1988/89:104 hävdar sig relativt väl internationellt. Grundläggande högskoleutbildning, m.m. saisningarsom görs och citalfrekvensen. Men vi har år efler är påpekat atl del råder ellbalansproblem, nämligen alt de satsningar som görs pä forskningsområdet inlemotsvaras av en satsning på grundutbildning. Den klyftan blir mer och mermarkant för varje är som går. är elt av skälen lill all viamotioner har velal tillföra resurser till grundutbildningen. 36 () replik: Jag fick en känsla av atl att vi skulle ha en ordentlig rolluppdelning; Jag kritiserar och hanförsvarar, så fär vi balans. Sedan säger han atl han minsann inte hade någraskygglappar. När han har gjort sina utredningar har han försökt se päverkligheten sådan den är. Del tror jag också han har gjort. Jag sade delförul, och jag vill säga del en gång lill atl jag lycker atl del är en braulredning som har åstadkommit. Jag lycker atl hans förslag tilllösningar är väl värda alt diskutera. Jag tror nog all vi kan konstalera alt somligt är bra ochall somligt är mindre bra när del gäller forskningen, och delsamma gäller denhögre utbildningen. Vad vi samfidigt måste vara på det klara med är atl värtvälstånd och våra möjligheler alt göra oss gällande inte hänger pä om vi ärnäst bäsl eller ligger nummer tre, utan vi måste vara bäsl på de fleslaområden. Del är sädana förutsättningar som vi skall skapa pä utbildningssidan. 37 (vpk) replik: Jag vill understryka det sadeom kvaliteten pä svensk forskning. Jag har ungefär under ett års lid försöktatl pä ell djupare säll följa preseniafionen av olika svenskaforskningsresultat. Den slutsals jag drar är all del fördes en falsk debalt förett är sedan om alt kvaliteten på svensk forskning hotades om vi inle medstormsteg gick in i EG-samarbdei om forskning och utbildning. Jag drog ocksåden slutsatsen all kvaliteten inle ullunnas om vi framöver gerforskningsmöjligheter lill de mindre och medelstora högskolorna. I detsammanhanget vill jag passa pä och säga att jag hälsar med glädje regeringensbeslut om utbyggnad av lokalerna vid bl.a. högskolan i . Till sisl noterar jag atl LarsGustafsson inle svarar pä min fråga orn när principen om vilka forskningsbeslulsom skall tas under pågående forsknings-beslulsperiod eller i samband medforskningsproposilionen kan brytas. 38EVA GOÉS (mp) replik: Med risk för alt bli anklagad för atl så altsäga svära i kyrkan vill jag upprepa frågan varför statsministern, enligl vadsom rapporlerals i nyhetssändningarna, uttalat alt journalislutbildningen skallöverföras lill . Jag vill i och för sig säga alt jag är mycket lacksamför del, eftersom det gynnar och bidrar lill atl kvinnor ochungdomar kan stanna där, men jag skulle vilja vela vad som är bakgrunden lilluttalandel. 39LARS () replik: Jag hann inle svara pä frågaom man inte skall göra satsningar på forskning nu när de forskningspoliliskapropositionerna har framlagts, och vilka principer som i annat fall skallgälla. Jag håller med , och jag har i olika sammanhang framförtkritik mol alla dem som bryter mot delta mönster. Jag har inle fäll gehör fördelta, men jag ser det hela som en uppfostringsfråga. Om del skall bli någonmening med de treåriga perioderna framöver måste både regering ochoppositionspartier här i avhälla sig frän all under innevarandetreårsperiod lägga fram större förslag. I annal fall kommer man aldrig in itreärscykeln, irols all vi alla är överens om alt den är bra. Dess tillämpningskall sedan vidgas till atl gälla även grundläggande utbildning och annanutbildning, l.ex. personliga svar på frågan är alllsä att man skallförsöka atl leva upp lill denna princip. Jag har i de sammanhang där jag verkarkritiserat såväl propositionsskrivare som motionärer för del som här skell. säger nu atl del kanske slår ganska bralill med forskningen men all del inle är sä väl slälll med den grundläggandeulbildningen i och atl del kan finnas anledning alt kritisera den.Självfalld finns det när det gäller forskning och grundläggande ulbildning iSverige sådanl som kan bli bällre. Del vore dumt all förneka della. När manvarit med i sammanhanget finner man att kriliken under vissa perioderkan växa sig stark mot atl forskningen är underförsörjd och dålig och mot altallt satsas pä den grundläggande utbildningen. För elt anlal år sedan fick vihöra del mycket ofta här i . Då började man lägga om inriktningen ochsatsade mer på forskningen. Men när så sker möter man krilik i motsatt riktning;är det fara ä färde för den grundläggande ulbildningen, och måsle viförsöka salsa på den igen. Jag har kanske kunnat instämma i kritiken i båda fallen.Svårigheten är att se till alt det blir en balans. Del blir gärna sä atl manklipper lill med saisningar när någon av dessa två delar har gäll ned lilelgrand. Den andra delen hamnar då i skuggan. Det är möjliglatt man kan förbätlra lillsländd och fä en mera balanserad salsning pä bädeforskning och grundläggande ulbildning - del är ju rikligt atl de bådaulbildningstyperna hör ihop. Den ena kan inte tänkas borl frän den andra, utande utgör en helhet. frågade om vi kommer alt ha enannan ståndpunkt beiräffande behovel av ell streck för nya regionala högskolor.Jag kan bara för min del svara all jag i varje fall hoppas alt vi inle skall hanågon annan ståndpunkt i denna fråga framöver. För den tid som man kanöverblicka -man måste göra den reservationen - måste man anse alt utbyggnadenär klar. gäller del all se till all högskolorna i fråga fär goda resurserframöver. Grundläggande högskoleutbildning, m.m. 40HANS (): I ulbildningsutskollels belänkande 18behandlas en fempar-fimotion, Ub762, som har vunnil majorilel i ulskottd. Jagär en av motionärerna bakom den molionen. I molionen konslalerar viinledningsvis all uppbyggnaden av universildd i är en av den svenskaregionalpoli- 4 protokoll 1988/89:104 Grundläggande hög-skoleutbildning, m.m. likensmest grundläggande satsningar. Personligen skulle jag vilja säga all del kanskeär en av de få regionalpoliliska saisningar som över huvud laget har gett någotresultat. Det är slående atl salsningen på denna högskola liksom på andrahögskolor gell så goda resultat. Del är också motivet till atl vi har väckt vårmotion. Vi vill att de regionalpolitiska medlen skall användas pä räll sätt. Del förtjänar också att nämnas alt grundutbildningenrekryterar av sina studenter från landets fyra nordligaste län. Deflesla av dem som kan studera i stannar sedan kvar i arbelslivet iNorrland. Effekterna pä näringslivet i regionen har varit myckel kraftiga,specielll omkring högskolorna men även ute i länen. Delta minskar självfalletbehovel av regionalpoliliska medel och skulle vara ell moliv för enomfördelning inom della område. sade i sitt anförande atl pengarna bordefördelas mer lill högskolorna i . Man kan dock konstatera all Umeåuniversitet sedan sin tillkomst har varit den högskola som hafl den slörslaandelen av grundulbildningen i form av distansundervisning. Del om något är enfördelning av resurserna till . bedriver verksamhet vid lokalasludiecenlra i en rad inlandskommuner, som ofla är de som är mest drabbade avavfolkning och ungdomsflykt. Dessa centra är placerade i ,, , , , och , och dessaorter har dragit stor nylla av universitetels salsning. medverkaräven i andra former av ulbildning i malmfälten, , ochÖslersund. Vi har i motioner föreslagit åtgärder för att garantera enforlsall posifiv ulveckling. Den grundläggande ulbildningen är högskolansregionalpolitiskt viktigaste instrument. Tillgängen pä ulbildning, såvälgrundläggande yrkesinriktad utbildning som fortbildning och vidareutbildning,är en viklig lokaliseringsfaktor för både enskilda och företag. Elldecentraliserat kursutbud är det snabbaste och effektivaste sätlel föruniversitetet att bidra till den regionala utvecklingen. De i motionen framförda förslagen, som vunnil majoritet iutskollel, förtjänar att upprepas och betonas, framför alll för undvikande avalt regeringen manipulerar beslul i sin behandling av dessa införnäsla års budgel. Viföreslår i vår motion följande: - atluniversitetets anslag för grundutbildning inom teknisk seklor skall räknas uppmed ytterligare 8 milj. kr., varav 5 milj. kr. - altuniversitetets anslag för grundutbildning inom administrativ, ekonomisk ochsocial seklor räknas upp med yllerligare 4 miljoner, vilka skall användas förall förslärka ekonomlinjen och systemvelenskaplig linje, - universitetensdecentraliserade ulbildning bör förstärkas kraftigare, eftersom denna, som jagsagl, har hafl en mycket slor regional belydelse. LIF-anslagd bör räknas uppmed 18 milj. kr. - universitetelsdistansundervisning kan härigenom generellt utökas, - distansundervisningvid lokala sludiecenlra och i form av lokala studiegrupper kan utvidgas. - universitetetskursutbud i bl.a. malmfälten, och kan stabiliseras påen högre nivå än , - modernkommunikationsteknik kan las i anspråk för all underiälta en decentraliseradulbildning. Jag yrkar bifall lill utskottets hemställan pä dennapunkt. 1 utbildningsutskollels belänkande nr 24 behandlas eltannal av förslagen i samma molion. Utskottet föreslär inte bara en beställninglill näsla års budgel ulan en direki anslagsökning om 2 milj. kr. utöverregeringens förslag, också i detta fall av regionalpoliliska skäl. ges möjlighel all beslula om användningen av dessa pengarule i regionen. Jag är övertygad om alt om fär denna möjlighel,kommer del all satsa på l.ex. på Uminova, vars arbele är inriktat pä förelag ihela . Det är också det bäsla sätlel alt uppnå regionalpolitiskaeffekler. Slulligen, fru talman, vill jag berörautbildningsutskottets belänkande 23, där lokaliseringen av journalislutbildningenbehandlas. Majoritetens slällningslagande är ett hol mol kvaliteten påjournalislutbildningen. Vi moderaler anser alt del enda rimliga stället altförlägga en journalistutbildning lill är , eftersom del klarl har sagls atlden skall lokaliseras lill en högskoleort i norra . Det är endast Umeåsom har förutsättningarna att uppnå det utbildningsresullat som är behövligt ijournalistutbildningen. Del behövs en forskningsankytning, och den finns viduniversildd. Jag lycker personligen att del är förvånande alt alla andraparfier har en annan uppfattning. Jag yrkarbifall till reservalion nr 1. Grundläggande hög-skoleutbddning, m.m. 41ELVER (); Folkparliels talesman i utbildningsfrågor,, kunde i sitt huvudanförande konstatera att ell nytt mönsterväxer fram beiräffande behandling av regeringens förslag. Alltoftare måste gå in och korrigera i de otillräckliga och felaktigabedömningar som har gjorts frän kanslihusets sida. Bara detta sista dygn hartiotals förändringar och förbättringar gjorts i förhällande tillregeringsförslagen. Del gäller kullurpoliliken men också i hög gradhögskoleutbildningens område. För oss riksdagsmän från är della något av enhistorisk dag. stort anlal motioner av riksdagsmän från praktiskt tagelalla partier har av alla partiföreträdare i utbildningsutskottet - utommoderalerna - lagils fill inläkl för atl föreslå alt bifaller våraönskemål om en ny högskola i del västsvenska Fyrsladsområdet. Vad vi bevittnar är atl dl ihärdigt lokallopinionsarbete kan leda till seger över stelbenta och centralistiska principer.En riksdagsmajoritet är beredd atl ta del ansvar som den avgångneutbildningsministern och regeringen inte var beredda att ta. kommerriksdagen att ge kommunerna för en högskola inom del som har kallals , numerabenämnd högskolan i . Enliglframstående forskare kan utvecklingen pä sikt gå mot ett anlal Prot.1988/89:104 starka lillväxlregioner i landel. Dessa regioner kännetecknasfrämsl av goda möjligheter till kommunikation ochutbildning, dvs. Grundläggande högskoleutbildning, m.m. bemärkelse.I lakl med att andelen förvärvsarbetande inom den renodlade, lungaindustrisektorn minskar lill förmån för expansion inom högteknologiskulveckling, serviceseklor, småförelag och avknoppningar, ökar betydelsen avstrukturanpassning till denna utveckling. Som vi har framhållit i bl.a. folkparlimolionen ulgörulbildning på högskolenivå en möjlighel atl hålla jämna steg med behovet avkompetent arbetskraft, och unga människors intresse för ulveckling, nytänkandeoch arbete främjas. I omlanden och stämmer detta väl inpå beskrivningarna. Där finns ell näringsliv i slark förvandling, med mängamänniskors engagemang för en levande och expanderande region med framtidstro.Kommunerna har tillsammans lagil ansvar för högskoleutbildning under många år.I samarbete över läns- och kommungränser och med etablerade högskolor harutbildning erbjudits. Flexibilitet och öppenhet har varil kännetecken. All sälla upp en högskola skulle dock snarasl vara ell holmot flexibililel och rationellt resursutnyttjande, ansåg regeringen i budgetpropositionen.Att regeringen sade nej till en egen högskola i var sä mycket merförvånande som beslöl atl regeringen skulle låta utredaorganisationen av en högskola i just detta område. Och utredningen var myckelklar i sin slutsats; en en högskola borde inrällas för Fyrsladsområdet senastden . Del var alllsä ett tålmodigt, seriöstopinionsbildningsarbele och elt poliliskt arbete över parti- och sektorsgränsersom säg ul atl gä om intet genom alt regeringen var oförstående. När utskottet därför nu har funnit all den totalahögskoleutbildningen inom Fyrsladsområdet kommer alt fä en sådan omfattning ochvaraktighet när den nya ingenjörsutbildningen införs att inräliandd av enhögskola är moliveral, har bandet mellan väljare och parlament visal sig varastarkare än regeringens strikta byråkratiska hänsyn. Genom ulskoltetsställningslagande kan det splittrade ansvaret för utbildningen samlas ochverksamheten få en fastare organisation. Del är därför, fru lalman, som jag med glädje och slorlillfredsslällelse konslalerar all folkpartimotionen av ledamöter fränÄlvsborgsbänken liksom andra partiers likartade motioner föreslås få riksdagensslöd. Med det anförda vill jag under utbildningsutskottetsbetänkande 18, punkt 4 i hemslällan, yrka att avslår den moderatareservationen nr 5 och bifaller ulskollds förslag, vilkel innebär alt en nyhögskola inrättas inom Fyrsladsområdei. 42 (); I den riksdagsbrådska som har börjal för våren finns del inle slorlutrymme för enskilda motionärer. Jag vill ändå som motionär, tillsammansmed , , och fränVästernorrland, uttrycka min lillfredsslällelse över del säll på vilkel 52 utskottsmajoritelen har behandlatvår motion, genom atl anslå 2 milj, kr. näslabudgetär, vilkel är inledningen lill att nästkommande budgetär tilldela Umeåuniversilel 30 milj. kr. för all ulveckla och dess roll som enregionalpolitisk motor för flera Norrlandslän. Del är inle ofla enskildamolionärer fär slöd från en riksdagsmajorilel, och jag lackar alllsä för delslödel. Jag beklagar alt socialdemokralerna har gäll emol förslagel. Jag vill också uttrycka min lillfredsslällelse över atlläkarutbildningen i äntligen föresläs ulökas med 20 plalser. Denna ökninghar försenals i över är av regeringen, och del är all beklaga. Vi kommerall fä uppleva elt 1990-lal med myckel slor läkarbrisl - del borde de ansvarigaha insen långl tidigare. Avslutningsvis vill jag säga all det i ären bra dag för . Del är en bra dag för utvecklingen i hela övreNorrland. Det är en bra dag för den framtida läkariillgängen i utsålla områden. 1988/89:10426 april 1989 Grundläggande högskoleutbildning, m.m. Under della anförande överlog andrevice lalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 43 (); Jag är oerhört glad över atlutbildningsulskotlel har hörsammat en moderal motion om en självständighögskola för ulbildning och forskning pä idrollens område, förlagd tillStockholm. Behovet av en idrottshögskola är väl känt. Bl.a. haridroltsrörelsen slarkl påvisat detta behov. Alt förlägga lill Slockholm anser jagvara självklarl.