prot · GC0940 · 1988-12-31 00:00:00 — uppgift är inle bara att kritisera och reagera.Lika viktigt är alt genom vår utrikespolitik stärka och utveckla respekten förde mänskliga rättigheterna. Detta kan ske både bilateralt och inom FN-systemetsram. Stödet för mänskliga rättigheter borde vara särskilt tydligt i vårbiståndspolitik. Atf främja en demokrafisk utveckling är ett av de fem målenför vårt biståndssamarbete. Trots vad statsrådet har redogjort för -jag uppskattar detta - vill jag ändå såsom min uppfattning framföra alt densvenska biståndspolitiken i sin tidigare och nuvarande utformning infefillräckligt uppmärksammar och främjar demokrafimålef. Tvärtom har den svenskaregeringen varit alldeles påtagligt tyst när det gällt övergrepp mot mänskligarättigheter i våra samarbetsländer. Svenskt bistånd till dessa länder har intelett till större krav utan i stället till större tystnad. Del finns i detförgångna många exempel på delta. Det är möjligt aft utforma den svenska biståndspolitikenså aft den stöder en utveckling i demokratisk riktning. Det är möjligt attstödja utvecklingen av ell rättssamhälle, en fri press samt fack- ochfolkrörelser. borde ha utomordentligt goda förutsättningar att agerafill stöd för en sådan utveckling. bör öka den del av biståndsinsatserna somkanaliseras via de enskilda organisationerna. Dessa organisafioner har oftamöjligheter aft genom egna kontakter nå fram där myndigheter och byråkratiannars försenar eller försvårar en effektiv biståndsinsats. De enskildaorganisationernas arbete bygger på ett personligt engagemang som vi vill talill vara och utveckla. Dessa insatser är värda all respekt, vår oreserveradeuppmuntran och vårt stöd. Med stöd av grupper, enskilda människor samtenskilda organisationer, svenska som internationella, bör verka för enutveckling som leder fill den pluralism som är kännetecknande för en levande demokrati,för människovärdet och för ett ökat välstånd. Jag vill gärna, herr talman, instämma i den hyllning somtalmannen och biståndsministern redan har riktat till de många enskildamänniskor, grupper och organisationer som med fara för livet kämpar för demänskliga fri- och rättigheterna ute i världen. Med dettayrkar jag bifall till uirikesutskottels hemställan. AnL 3 (): allmänna förklaring om demänskliga rättigheterna innehåller många vackra, välformulerade och tänkvärdaord. Låt mig ge några exempel på det. I artikel1: "Alla människor äro födda fria och lika i värde och rättigheter." 1 artikel 2 slår: "är berättigad till alla defri- och rätfigheter, som uttalas i denna förklaring utan åtskillnad av någotslag, såsom ras, hudfärg, kön, språk, religion, politisk eller annanuppfattning, nationellt eller socialt ursprung, egendom, börd eller ställning iövrigt." I artikel 13 står: "Envar.har räll alt inom varjestats gränser fritt förflytta sig och välja sin vistelseort." 1 artikel 14 slutligen står: "har rätt att iandra länder söka och åtnjuta från förföljelse." Dessa formuleringar rörande människans fri- ochrättigheter är i och för sig inte nya eller unika för FN. De har undermänsklighetens historia uttryckts , även om formuleringarna harvarit annorlunda och skiftande. Samma eller liknande tankar har uttryckts förflera . De fanns också med under dagar, ochJohn formulerar dem på sill sätt i boken .Detta säger jag inte för att på något vis förringa den gamlaFN-deklaraliönen - tvärtom. Det är glädjande att så många av världens ländergemensamt ställer sig bakom FN-förklaringen om de mänskliga rättigheterna. En sammanfattning av de 30 artiklarna skulle kunna varaden 2 000 är gamla formuleringen: "AlU vad I viljen att människorna skolengöra Eder det skolen 1 ock göra dem." Kan relafioner människor och länderemellan formuleras klarare och tydligare? Nej, knappast. vet vi dock att världen ser annorlunda ut, attFN-deklarationen inte genomsyrar all världens länder. Brott mot de mänskligarättigheterna sker och stundligen. Vi möter dem via massmedia, radio,TV och fidningar. Senast i dagens Morgoneko uppräknades flera länder somgrovt kränker mänskliga fri- och rätfigheter. Länder som speciellt nämndes varSovjetunionen, , och - en i och för sig inleöverraskande lista. Som jag tidigare påpekade innehåller artikel 5 förbud mottortyr. Ändå är vi väl medvetna om att tortyr förekommer på många håll ivärlden. Exempelvis oroas vi av rapporter frän , som berättarom grym tortyr i världens olika fängelser. Eller också rör del sig om tvångsförsvinnande, en metodsom används för att sprida terror och göra sig av med motståndare ulan aftnågon kan ställas till ansvar. De har mer än 100 000 personerförsvunnit i . Somliga har blivit bortförda pä natten, andra frånsina arbetsplatser och åter andra när de gäll på gatan i slorstadsvimlet. Varjeförsvinnande har sin speciella historia, men de har alla myckel gemensamt. Delämnar anhöriga i total ovisshet och oro över vad som kan ha hänt och vad deförsvunna kan ha utsatts för. Mycket sällan återser de anhöriga någonsin denförsvunne i livet. Tvångsförsvinnande av människor är ell av de mestfruktansvärda brott människan uppfunnit, och som förtryckarmetod kränker det allade mänskliga rättigheter som under lång tid-och vid olika tillfällen upprättatsav mänskligheten. Ett annat brott mot de mänskliga rättigheterna ärförtrycket av kvinnan som förekommer på olika håll i världen. Den iranskakvinnan exempelvis är dubbelt förtryckt av Khomeiniregimen. Förutom allt delsocio-ekonomiska och politiska trycket på henne, är hon ständigt förnedrad ochavvisad av prästregimen för alt hon är kvinna. Hon betraktas som en andraklassens medborgare. En av de många kvinnor som tvingats fly från Iranuttrycker sin situation på följande vis: "Jag kände mig som om jag varinstängd! ett fängelse lika stort som hela . Visst kunde jag gå vart jagville, men varje gång jag gick ut på gatorna utan att vara helt beslöjad blevjag attackerad avgardister. En gång blev jag och mina väninnor till och medslagna. Gardislerna drar sig inle för att använda fysiskt våld mot kvinnor somtrotsar påbudet att bära en slöja som bara lämnar ögonen synliga." Det religiösa och politiska förtrycket i har gjortlivet extra svårt för kvinnorna. De betraktas och behandlas som andra klassensmedborgare. Ett av världens största problem och en av de störstamänskliga tragedierna är flyktingars situation. Det är exakt 14 dagarsedan jag hade tillfälle att besöka flyktinglägret i östra delen avZimbabwe. Jag var där tillsammans med några parlamentariker från ,inbjuden av regeringen i . Renamogerillan i härjar över hela landet. Manräknar med att bort emot sex miljonermänniskor är hemlösa och driver omkring ulan att våga bo i sin hemtrakt. Mångaflyr in i grannländerna - Zimbabive, , och - som får taemot alla dessa flyktingar. Man räknar med att inemot tre miljoner människorhar lämnat . Flyktinglägrel innehåller 13 000 flyktingar på ett -mycketbegränsat område, omgärdat av stängsel, mest bam och kvinnor: Detta är ingetstort flyktingläger i . Det är ett litet flyktingläger. 500 nyaflyktingar kommer in i lägret , och det kan bara ta émöt 15 000.Sedan vet man inle hur man skall klara situationen. Bakom delta döljer sig apartheidregimen i : Denunderstöder på olika sätt Renamogerillans härjningar som slår blint mot sjukhus, skolor, vägar och broar. Del ingår i ett mönster. Frontstaterna skall försvagas, och de som kommer i kläm är de enskilda människorna. ' Detta är en av världens största tragedier . Delkommérinte all bU fred i området föran apartheid är borta, del var del ståendebudskap vi fick från afrikanska ledare. Inga mänskliga rättigheter kommer attfå fotfäste så länge detta för mänskligheten så förnedrande syslem existerar. har gett ut en rapport - Department ofState, -som beskriver de grymheter som begås i södra . Denrekommenderas för läsning. Att fly innebär alllid ett trauma. Allt måste lämnas fören oviss framtid i ett främmande land. Att fly är ofta sista chansen att räddalivet och friheten. En liten rännil av världens ca 12 miljoner flyktingarsöker sig tiU . Antalet asylsökande i har undersfigit 200000 , medan några av världens fattigaste länderhärbärgerar miljontals flyktingar, som jag tidigare påpekade. Det äralltså en myt att tvingas ta hand om problem - det ärhittills som dragit det tyngsta lasset när det gäller att skydda ochförsörja världens flyktingar. Människor flyr inte av fri vilja. Att fly är ofta en sistautväg ur en svår situafion. En flykfing lämnar sitt hemland, sitt arbete, sinfamilj och sina vänner bakom sig, ibland för alltid. Förtryck av mänskliga rättigheter skapar världensflyklingproblem. Darr för är en generös flyktingpolitik en oumbärlig del avSveriges globala arbete för de mänskliga rätfigheterna. De stater som skapar de största flyktinggrupperna ärsådana där den politiska oppositionen förföljs och inte kan verka fritt, därfrihetsberövanden sker godtyckligt och av polifiska, religiösa eller etniskaskäl. där tortyr är ett vanligt vapen i förtryckarnas arsenal. Det kan i vissafall också vara länder vilkas regeringar inte längre förmår skydda de egnamedborgarnas liv och säkerhet. Ofta är de som tvingas fly och söka asyl i ellfrämmande land just de människor som mest,; intensivt sökt bekämpa brotten motde mänskliga rättigheterna. har inneburit ett västvärldens nederlag påden humana flyktingpolitikens område. Trots att antalet flyktingar inle minskati världen byggs murarna allt högre i . Den negativa spiralen i västvärldens flyktingpolitik måstebrytas. är ett av de få länder som förmår och förväntas gå i spetsenför en mer human och generös behandling av flyktingar och asylsökande. Därförmåste alla tendenser att glida in i en restriktiv hållning med kraftmotarbetas. Regeringens och irivandrarverkets främsta uppgift på detta områdeär att vara försvarare av en generös flyktingpolitik, både i internafionellasammanhang och i . Ingenting tyder dess värre på att övergreppen motmänskliga rättigheter kommer att minska i någon större utsträckning under denärmaste åren. Vi måste därför alltid föra en generös och humanflyktingpolitik. Så länge det finns något land i världen där demokratin sittertrångt, måste vi ha en beredskap för att la emot flyktingar i . På såvis lever vi upp till artikel 14 i FN:s allmänna förklaring om de mänskligarättigheterna, som säger: "har rätt att i andra länder söka ochåtnjuta från förföljelse." Jag yrkar bifall till utskottets hemställan ibetänkandet-nr 6 om mänskliga rättigheter. ., -; AnL 4 PARGRANSTEDT (c): Den, deklaration om de mänskliga rättigheternasom vi uppmärksammar särskilt är ett av FN:s viktigaste bidrag lillmänskligheten. Trots atf det är lätt alt konstatera all oändligt mycketåterstår innan innehållet i den deklarationen är förverkligat, innebär ändådenna deklaration att alla människors grundläggande rättighet har blivitinternationellt erkänd. Det här har en ganska djup filosofisk betydelse. Delbygger på uppfattningen att alla människor har ett i grunden lika värde, attalla människor på denna jord - oavsett poHtiska åsikter, oavsettrastillhörighet, nationstillhö- righet ochreligiös tillhörighet - har räll till ett liv i frihet och ett liv i trygghetulan förföljelse. 1 och med att man har erkänt delta, blir också varjeåtgärd, från vem det vara må, som undandrar människor rättigheterna ett brott,ell brott mot världssamfundet, ett brott som vem som helst i världen har rättatt kritisera, har rätt att beivra. Detta är trots allt ett väldigt viktigtframsteg, om man ser på vad som har hänt under mänsklighetens långa och iblandtragiska historia. Respekt för de mänskliga rättigheterna har alltså enmycket stor betydelse i sig, men den är också av avgörande betydelse för att viskall nå fram till andra centrala värden för människorna. Respekt för mänskligarättigheter är en förutsättning för demokrati, de är tvillingar som inte kanleva utan varandra. Respekt för mänskliga rättigheter är också en förutsättningför fred. Varhelst människor förtrycks, varhelst människor utsätts förförföljelse, kommer det också att finnas konflikter och strid. Drömmen om enfredlig värid förutsätter att de mänskliga rätfigheterna respekteras. Därför ärdet naturligtvis skrämmande och oroväckande när vi ser hur långt vi har kvartill ett förverkligande av FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna. Vivet att människor, runt om i världen, i gryningen väcks och drasbort frän sina hem till fängelser och torlyrkamrar, och vi vet att människordagligen på olika ställen i vår värld utsätts för tortyr och förnedring. Vi vetatt tusentals människor runt om i världen befinner sig i fängelser, fånglägeroch koncentrationsläger, därför alt de har varit misshagliga för sina överherrari de länder där de lever. Överallt i världen finns det flyktingar, miljontalsmänniskor på flykt undan förföljelse, terror och lidanden av olika slag. Deltakvarstår som ett av mänsklighetens absolut största problem och något av enskamfläck för mänskligheten. Därför måste arbetet för att vinna respekt föralla de deklarationer om grundläggande mänskliga rättigheter som världssamfundetändå har enats om fortsätta och vara en av våra huvuduppgifter. Del faktum att är ett neutralt land med enosedvanligt hög grad av utrikespolitiskt oberoende ger oss speciellamöjligheter alt driva frågor om mänskliga rättigheter, att krifisera regimersom inte respekterar mänskliga rättigheter, oavsett vilka politiska bindningarregimerna kan ha. Det faktum att är ett privilegierat land, som har enlång lid av fred bakom sig och där frihet råder i globalt sett osedvanligt höggrad, gör också att vi har ett ansvar att försöka verka för samma frihet iresten av världen. Vi har också en respektingivande tradition på delta område.Sverige har en lång historia av frispråkighet på området mänskliga rättigheter,en tradition som vi har aU anledning att följa. kritiseras den svenskastatsledningen för att vi agerar världssam vete. Jag tror inle att problemet ivärlden äf alt del är för många världssamveten. Problemet är nog all del är förfä. Vi skall fortsätta alt vara frispråkiga när det gäller mänskligarättigheter, vi skall fortsätta att fördöma närhelsl mänskliga rättigheteråsidosätts. Vi skall fortsätta att vara obarmhärtiga i vår kritik när mänskligarättigheter trampas under stövelklackarna. 1 det betänkande som vi nu debatterar behandlas fleracentermotioner, varav ett par har en alldeles särskild tyngd. Vi har enkommittémotion av m.fl., där 14 yrkanden gäller frågor ommänskUga rättigheter. Vidare har vi en motion av m.fl., därsärskilt frågan om barns rättigheter aktualiseras. I de här motionerna behandlas, enligt vår åsikt, viktigaämnesområden. Vi kräver en förstärkning av resurserna till FN för FN:suppföljningsarbete på området mänskliga rättigheter. Enligt vår åsikt är detriktigt att arbeta för att man skall fä en särskild FN-kommissarie på det härområdet, liksom för större ekonomiska resurser för FN. Vi lar också upp frågan om dödsstraffet, där arbetetoförtrutet måste gå vidare. Del är, enligt vår åsikt, allvarligt att länder sombetraktar sig själva som demokratier - och som vi i vissa fall kanske haranledning all betrakta som föregångsländer på demokratins område - fortfarandehar kvar dödsstraffet och tillämpar det. Vidare tar vi upp de handikappades rättigheter. Dehandikappade är en grupp som ofta blir särskilt illa utsatt när mänskligarättigheter åsidosätts. Men gruppen uppmärksammas inte alltid särskilt mycket. Vi tar också upp frågan om barnens rättigheter som haren särskild aktualitet, eftersom vi nu äntligen tycks få lill stånd en FN-konventionom barnens rättigheter, men det är viktigt all vi håller en hög profil i detavslutande arbetet med och all vi på de punkter därFN-konventionen har brister inte tystnar bara därför att integer oss det stöd som vi skulle vilja ha. Naturligtvis finns det särskildanledning att uppmärksamma de avsnitt där barn i krig och barnsoldaterbehandlas. Här talar myckel för alt inte bUr fillfredsställandefrån svensk synpunkt. Vi har anledning att fortsätta att driva dessa frågorändå. Över lag har utskottet behandlat våramotioner välvilligt, och vi tycker all våra önskemål i de flesta fall harblivit väl fillgodosedda vid utskottets behandling av våra yrkanden. Det finns dess värre ett par undanlag. Vi har lagt framett par konkreta förslag, som utskottet inte har velat ställa sig bakom. Delgäller vårt förslag om ett särskilt FN-universitet för mänskliga rätfigheter.Vi tycker att delta är en så viktig del av FN:s och världssamfundels uppgifterall del borde finnas anledning att satsa på ett särskilt FN-universitet på dethär området. Vidare har vi föreslagit ett nordiskt . Inget av dessa förslag har dess värre fått utskottets stöd, varförvi har reservationer på dessa punkter. Jag yrkar bifall fill våra reservationer och i övrigtbifall fill utskottets förslag. AnL 5 (vpk): Så länge som förbrytelser mot de mänskligarättigheterna pågår ute i världen, i alla världsdelar, måste kampen fortsättaför alt vi skall kunna få en värld där människor kan leva utan fruklan, och därras, kön samt politiska och religiösa uppfattningar respekteras, en värld därmänniskor skall ha rätt att använda sitt språk och utöva sin kultur utan attdrabbas av brutalitet och i värsta fall av död. Del är svårt all gradera brott mot de mänskligarätfigheterna, men jag måste säga att de gigantiska brott som begås mot barnen,hela världens framlid, är något av del mest fasansfulla och plågsamma som viställs inför. Det gällerinte minst de bestialiska sexhandlarna och det enormt utbredda 2 protokoU 1988/89:40 barnarbetet,inte bara i , och utan också i . ochItalien bör särskilt nämnas. Det handlar inte om barn som hjälper till i ettlitet familjeföretag, utan det handlar om barn som sliter i gruvor, textilfabrikeroch i industrier med en arbetsmiljö som ganska fort förgiftar barnen. Dethandlar om barn som är utslitna när de kommer upp i tonåren. Det handlar ombarn som används i krig. Det är mycket värdefullt att en konvention som reglerarbarns rättigheter blir klar. och en rad organisationer som Räddabarnen och Röda korset har här spelat en mycket betydelsefull roll. Menkonventioner är en sak - aft sedan skapa ordentliga kontrollinstrument för allse till att konventionerna följs är en annan, svår men nödvändig uppgift. En viktig del av de mänskliga rättigheterna är ekonomiskfrihet. När vi talar om mänskliga rättigheter kan vi inte undgå att tala omimperialismen, som grovt förbryter sig mot de mänskliga rättigheterna. Detransnationella företagens grova exploatering av falfiga länders folk ochnaturresurser är sådana exempel. och skogar skövlas föratt ge plats åt biffkor som skall förse McDonald's och andra hamburgerkedjormed bra och biUigt kött. Delta sker till priset av gigantiska miljöförstöringaroch berövandet av de fattiga böndernas möjligheter till försörjning. Svenska och andra multitiationella företags utnyttjande avfattiga länders folk till svältlöner är andra exempel som inte är iöverensstämmelse med mänskliga fri- och rättigheter. Etablering av miljöfarligindustri från den rika världen fill de fattiga länderna är andra exempel ochvisar på den hänsynslös-hel som de s.k. fria marknadskrafterna ger prov på. FN:s tredje utskott diskuterade mänskligarättigheter. representant, ambassadör , påpekade i detsvenska anförandet att alltför få länder granskas av FN för sina brott mot demänskliga rättigheterna. Han menade att detta måste det bli en ändring på. Hansade vidare att för de mänskliga rättigheterna numera var praktisktheltäckande, men många länder fog infe reglerna på allvar. Ett förfärande antalgrova brott mot mänskliga rättigheter förekommer i många av världens länder.Jan log upp ell antal länder där mänskliga rättigheter kränks.Beträffande , , och finns särskildaFN-rapporter. Detsamma gäller och de av ockuperade områdena.Vidare nämndes , , , , , , ,, och . Jag skall kommentera en del av dessa länder. Jag villbörja med . Därifrån kommer alarmerande rapporter om massavrättningar avpolitiska fångar. Amnesty har lämnat sådana rapporter. Terrorn ochavrättningarna riktas mot alla länkbara motståndare lill den blodiga regimen iIran. Amnesty citerar i sin rapport en överdomare som i sinfredagsbön sade följande: "Domstolsväsendet är undermycket starkt tryck frän allmänheten, som frågar varför vi ens ställer deminför rätta, varför några av dem fängslas och varför de inte avrättas allihop.Folket säger att de skall avrättas utan undantag." Denna fredagsbön frånen av ayatollorna i var tydligen starlsignalen fill de massavrättningarsom nu pågår. Del är bra att tagit upp detta i FN. Jag hoppasockså att den representanter, som ofta gör besök i ,skarpt fördömer detta vid sina besök i . avsnitt i betänkandet gäller . Låt mig här deklarera attdel är helt oacceptabelt att genomföra det gigantiska moderniseringsprogramför den rumänska landsbygden som har beslutats. Förvisso är förhållandena påden rumänska landsbygden sådana att moderniseringar måste ske - vi får integlömma bort att landsbygden är mycket underutvecklad i - men dettamåste då äga mm på ell sådant sätt alt människorna inle mot sin vilja tvingasatt bryta upp från sin tillvaro, all inte gammal kultur förstörs och att inlede olika minoriteterna som exempelvis ungrare och tyskar straffas och förmenassin räll alt utöva sin kultur och sin gemenskap. Nufinns det hopp om alt regeringen i har tagit intryck av den massivaopinionens fördömanden och är beredd alt ompröva sina planer för landsbygden.Det är bra, men det betyder också att denna opinion måste fortsätta att bevakavad som kommer atf ske i . Glasnostoch perestrojka är begrepp som används runt om i världen, inte bara iSovjetunionen. Vpk ser mycket positivt på den utveckling som äger rum iSovjetunionen. Vi tror också - i motsats fill vissa andra - all denna processkommer all fortsätta. Delär naturligtvis ett svårt arbete som måste utföras för all få till stånd dennödvändiga demokratiseringen och inskärpa respekt för de mänskligarättigheterna. Detta ligger i socialismens intresse, och det är också vikfigtför hela den progressiva mänskligheten. Iblandfår man intrycket alt många politiker, inte minst här hemma och kanske i förstahand på högerkanlen, är rädda för att perestrojka och glasnost skall lyckas.Varför är de det? Jo, de har ju under årfionden försökt bevisa alt socialismenär förtryck och ett odemokratiskt samhällssystem. Visst har de lyckats räll välmed denna propaganda - tack vare att olika länder harförvanskat socialismens principer. har jag vistats i . Jag kom hem . Min uppgift var att följa de pågående rättegångarna mot människor som äranklagade för alt vara medlemmar i det kommunistiska parfiet. I är detnämUgen fortfarande ett brott atf vara medlem i ett kommunistiskt parti. Förungefär ell år sedan återvände till två ledare för det turkiskakommunisfiska partiet. De häktades , torterades och sitterfortfarande häktade. Deras enda brott är att de är medlemmar i del turkiskakommunistparfiel. Ett stort antal andra anklagas också för detta medlemskapoch har även utsatts,för grov tortyr. Enadvokat som tidigare försvarat de två partiledarna har häktats och anklagas nuför all han yttrat i rätten alt "kampen för demokrafi skallfortsätta". medlemmar i del turkiska sitter inspärrade enbart för sinpolitiska åsikts skull. Tortyren används som medel för att tvinga framuppgifter om andra människor - framtvingade bekännelser som sedan används idomstolarna som bevismaterial. Tusentalsturkiska medborgare i förnekas pass. Tusentals turkiska medborgareutanför förnekas inresa fill sitt hemland. Många har berövats sittmedborgarskap. 1 utskottets skrivning om beskrivsmoderniseringen av som "brutal" och som ett"allvarligt brott mot de mänskliga rättigheterna". Jag instämmer iden skrivningen. När utskottet skall uttala sig om tortyren i nöjerman sig dock med all beklaga delta. När turkiska medborgare inte tillätsåtervända hem och när turkiska medborgare i inte får pass, är dettaenligt utskottet beklagligt. Enligt min mening, herr talman, kan man infe säganågonting annat än atf detta är brutalt och helt oacceptabelt.