prot · GC0982 · 1988-12-31 00:00:00 — ' omfördela de resurser som barupp den verksamhet som landstingen bedriveroch som kommunerna skall ta över. Vi överväger ett system där i varje fallfyra olika komponenter finns med vid omfördelningen. Det är de framtidastatsbidragen, den framtida skatteutjämningen, en skatteväxling och nägol somvi kallar för en mellankommunal utjämningsresurs inom varje län. Med dessa fyrainstrument som vi filar pä, vet vi att vi kan komma mycket långtnär det gäller att finna former för en rättvis omfördelning, så att varjekommun kommer att få de resurser som ingår i det nya åtagande som kommunen, närreformen införs, tar pä sig. 129 (): Det var ett särskilt bra svar, och det tackar jag för. Överläggningen var härmed avslutad. 30 § Föredrogs och hänvisades 1988/89:117fill justitieutskottet 31 § Meddelande om information av justitieministern lämnar justitieministerninformation om en promemoria med förslag till ändring av det allmännasskadeståndsansvar i samband med myndighetsutövning. 32 § Anmäldes och bordlades Redogörelse 1988/89:19 Riskdagens revisorersberättelse över granskningen av verksamhet 33 § Anmäldes och bordlades Motionerna medanledning av prop. 1988/89:81 om riksfärdtjänsten 1988/89:T10 av m.fl. (mp) 1988/89.T11 av m.fl. (c) 1988/89:T12 av () 1988/89:T13 av m.fl. (m) 52 1988/89:T14 av m.fl.(vpk) 1988/89:T15av m.fl. (s) med anledning av prop. 1988/89:93 om anslag till statens telenämnd /90 1988/89:T16 av och (båda mp) 1988/89:T17 av m.fl. (s) 1988/89:8216 mars 1989 34 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellafioner framställts 1988/89:160 a\ () till miljö- ochenergiministern om höjd bilskrotningspremie: När bilskrotningspremien infördespå uppgick den fill . för atl höjas till 500 kr.Skrotpremien räcker ofta inte ens till att betala avgiften till skrotföretaget.Antalet fordon med praktiskt taget obefintlig avgasrening har snabbt ökat. Enallt större andel av den svenska bilparken är tio är eller äldre. Dessa fordonuppfyller inte högt ställda krav pä avgasrening, bränslesnålhet ellertrafiksäkerhet. När fordonet till slut blir helt obrukbart lämnas det i alltstörre utsträckning helt enkelt i naturen eller pä parkeringsplatser som vrak. meddelade miljöministern som svar påen fråga av mig att regeringen följer utvecklingen och kommer att höjabilskrotningspremien eller vidta annan åtgärd när det visar sig nödvändigt. har i är upprepat sitt krav pä att ökabilskrotningspremien till i vart fall . har miljöministerns närmaste medarbetarestatssekreteraren i en artikel i sagt: "Vihar inte gjort tillräckligt pä avgasomrädet. Dét viktigaste är inte att gamlabilar blir sä miljövänliga som möjligt, ulan att de skrotas så fort sommöjligt." Mot bakgrund av att regeringen nu tydligen anser att denviktigaste åtgärden är att öka utskrotningen av gamla bilar, får jag frågamiljöministern: När anser regeringen att det kommeratt visa sig nödvändigt att höja bilskrotningspremien? 1988/89:161 av () till socialministernom : har anslutit sig tillVärldshälsoorganisationens, WHO:s hälsopolitiska strategi, "Hälsa föralla " (HFA-2000). har ocksä anslutit sig till som gäller en samlad europeisk aktion mot tobak. Ettav HFA-strategins teman är att säkra ett multisekloriellt samarbete mellan deolika samhällssektorerna. Den samlade europeiska aktionen bygger på att ländernaförverkligar och vidareutvecklar strategier som samstämmer och förenar ettbrett spektrum avkollektiva och individuella åtgärder och engagerar de olika sektorer isamhället som kan påverka och sänka tobakskonsumtionen. Målet är att avbefolkningen skall vara rökfri och att varje lands lobakskonsumlion skall haminskat . uppvisar ett särdrag i jämförelse med de flestaandra länder i genom att ha en alldeles speciell"samhällssektor", nämligen ell statsägt tobaksbolag. Svenska TobaksAB, som ingår i den av staten dominerade . Ett motiv förstaten atl äga företag av delta slag kan vara att hanteringen underkastashälsopolitiska syften. Statens ägarskap för Tobaksbolaget tycks dock inle varauttryck för nägon "desintressering", dvs. atl hanteringen skallstyras av annat än vinstintresset. Tobaksbolaget arbetar rent kommersiellt ochhar under senare är expanderat kraftigt utomlands. Bolaget har köpt upp utländskatobaksbolag som La Paz-gruppen i och i USA.Svensktillverkade tobaksprodukter säljs i ett trettiotal länder, däriblandländer som , och . innehöll tidningen enförelagsinformalion från Tobaksbolaget, där det framgår att den internationellasatsningen skall öka ytterligare. Tobakskoncernen inom har ombildatslill , som sägs ha en omfattande internationeUverksamhet med dotterbolag i och . Tobaksbolaget är nu elt avdotterbolagen. Det framgår vidare att Tobaksbolaget håller på all bilda etteget dotterbolag, cigarettföretaget of , som all döma avnamnet också skall arbeta internationellt. Del gamla Tobaksmonopolet har på ett par decennierutvecklats lill ett multinationellt och rent kommersiellt, statsägttobaksbolag, som bl.a. arbetar i tredje världen. Mol dennabakgrund vill jag fräga socialministern: Hur skallSverige genom stålens ägande av etl multinalionelll och rent kommersiellttobaksbolag leva upp lill sina hälsopolitiska åtaganden gentemot WHO? Anserslalsrådel att del är lämpligt alt ett svenskt statligt tobaksbolag exporterarsina produkter till länder i tredje världen? Om svaret päfräga 2 är nej, vilka åtgärder avser statsrådet då att vidta för att fä tillständ en förändring? 1988/89:162av () lill miljö- och energiministern om energipolitiken: Regeringen för en energipolitik sombryter mot resultatet av rådgivande folkomröstning. Den är dessutom urett globalt miljöperspektiv ansvarslös. Folkomröstningen uttalade all kärnkraften skulle avvecklasi den lakl som är möjlig med hänsyn lill behovet av kraft för upprätthållandeav sysselsättning och välfärd. har emellertid uttalat all denförlida avvecklingen skall ske oavsett vilka konsekvenser eller vilken framlida elefterfrågansom kan bedömas vid den s.k. kontrollstationen 1990. - Detta innebäratt vi kommer att riskera brist på elkraft. Industrinselanvändning fortsätter t.ex. att öka, bl.a. på grund av behovet av nyamiljöinvesteringar, en bättre arbetsmiljö och en modernisering avproduktionsanläggningar. Den produktionskapacitet som nu planerarför, liggger pä , medan prognoser frän liggeri intervallet . Med en måttlig ökning på kommer den nuplanerade produktionskapaciteten inte att räcka tUl. - Bristandetillgäng pä energi och dyrare elproduktion kommer att leda till höjningar avpriset på el vilka enligt torde ligga på fram till mitten av1990-talet. Längre fram kan vi få prishöjningar till en nivä motsvarande 100 %av dagens elpris. Prishöjningarna kommer alt drabba framför allt denelintensiva industrin med betydande sysselsättningsproblem i redan fidigaresvårt drabbade regioner som följd. har beräknat att mellan15 000 och 100 000 jobb kan komma att stä pä spel. - Avvecklingen avtvå reaktorer innebär en avveckling av ell värde pä närmare 30 miljarder.Vattenfalls investeringsplaner för att klara elförsörjningen under 1990-taletställer krav på 13 miljarder. 1 ett längre perspektiv har fördemokrati och inflytande, ledd av Metalls ordförande , beräknatatt den samlade kärnkraftsavvecklingen kommer att kosta det svenska samhälletmellan 115 och 150 miljarder. Dessa konsekvenser kan knappast anses förenliga medfolkomröstningens krav. Regeringen har inte pä nägot sätt kunnat påvisa attdessa utomordentligt allvarliga följder för det svenska samhället inte kommeratl uppstå, däremot har man genom det ansvariga statsrådet förklarat allavvecklingen, oavsett vad som kommer fram i kontrollstationen 1990, skallpåbörjas och 1996. Folkomröstningen uttalade vidare att kärnkraften skulleanvändas för att minska oljeberoendet och i avvaktan på framväxandet avförnybara energikällor. - Regeringenspolitik kommer att tvinga fram det rakt motsatta. kommer attmedvetet öka beroendet av fossila bränslen, inkl. olja. Detta framgår klart avVattenfalls investeringsplaner. För att ersätta kärnkraften planeraselproduktion med hjälp av gas och olja i bl.a. , , Trollhättanoch . Motsvarande älgärder kommer all tvingas fram även inom t.ex.Sydkrafts område. - synesjust nu vara på väg att utan nägon egentlig klarhet i fråga om de ekonomiskaoch kommersiella konsekvenserna göra betydande investeringar i gasteknologinsinfrastruktur. Förutom de ekonomiska konsekvenserna som detta kan medföra, omvilka nägon klarhet inte finns, innebär detta betydande miljökonsekvenser. Närnaturgas ersätter olja och kol, är naturgas förvisso ett bra alternativ. Mennär naturgas ersätter icke fossila bränslen drabbar det definitivt miljön iform av koldioxidutsläpp. Det synes vara uppenbart att regeringen avser attnonchalera krav pä ett tak för koldioxidutsläppen. Medvetet tvingarman fram en utbyggnad av anläggningar för elproduktion som kommer att ökaSveriges utsläpp av koldioxid. har i en tidningsintervju ocksäuttalat alt regeringeninte kommer att klara koldioxidtakel. Därmed låter regeringen bristen påenergipolitik leda till en miljöpolitik som är ansvarslös i ett globaltperspektiv. Brottet mot folkomröstningen innebär att den svenskaenergipolitiken håller pä att raseras vad gäller krav på konsekvens, hänsyntill miljö och lill vår välfärd. Regeringens energipolitik saknar täckning iverkligheten. Den underkänns ocksä i växande omfattning av företrädare förnäringsliv och fackliga organisationer. Dessa tvingas pröva energipolitikenskonsekvenser mot verkligheten och kan inte nöja sig med atl värdera den efterdess partitakliska tillämplighet. För att klara den framtida elförsörjningen växer sig nukraven pä en utbyggnad av de orörda Norrlandsälvarna allt starkare inomsocialdemokratin och inom de fackliga organisationer som har att takonsekvenserna av en energipolitik som saknar täckning i verkligheten. Ordförandena för Metall, Fabriks, Pappers, Gruv, SIF ochSALF har i olika sammanhang framhållit den nuvarande energipolitiken som etthot bäde mot den framtida sysselsättningen och mot en säker elförsörjning tillrimliga priser. Metalls ordförande underströk i Sundsvallden - i samband med en gemensam manifestation med fem olika fackligaorganisationer - atl regeringen hade missal sitt mål med förslaget omsnabbavveckling, nämligen atl fä i gäng en process av sparande och utvecklingav alternativa energikällor. "Tvärtom har man skapat elt klimat av osäkerhet ochtveksamhet som är frustrerande, det blir som vanligt folkel i produktionen somfär betala." "Del är inte trovärdigt att kapa hälften avelproduktionen ulan all ha några alternativa lösningar som håller. Vi måste fåbesked!" En liknande oro inom svenskt näringsliv är pä motsvarandesäll allmänt omvittnad. Större energikrävande investeringar sker inte i Sverigeutan som utlandsinvesteringar. Den osäkerhet som regeringens energipolitikskapar kan inte elimineras oavsett hur hårt, hur beslutsamt och hur trosvisstBirgitta uttalar sig i talarstolar och intervjuer. Den framtida svenskaelförsörjningen säkras inte genom ord utan genom anläggningar som producerarel. Regeringens energipolitik bryter pä väsentiga punkter motfolkomröstningens resultat 1980. Man tar inte hänsyn till en tryggadelförsörjning, välfärd och sysselsättning. Man bryter vidare - som framhållits ovan - mot kraven påatt kärnkraften skall användas i avvaktan på framväxten av förnybara inhemskabränslen och mot kravet pä alt den skall tas ur drift med hänsyn tagen till enanalys över de enskilda reaktorernas säkerhet. Genom att regeringen frångår folkomröstningens resultatdrabbas dessutom miljön i form av ökade koldioxidutsläpp och växande krav påutbyggnad av vattenkraften. Molbakgrund av ovanstående vill jag fräga statsrådet följande: Avser regeringen atl fullfölja enenergipolitik som strider mol folkomröstningens resultat och gällandemiljökrav? 35 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1988/89:534 av () lilljustitieministern om rätt att träffa bindande avtal om att pensionsförsäkringskall utgöra giftorättsgods: Lagstiftningen omöjliggör för makaratt träffa föravtal när man tecknar privat pensionsförsäkring, sä attförsäkringen kan ingå i giftorättsgodsel vid en eventuell framtida bodelning.Sädana bindande avtal skulle göra det möjligt för makarna att anpassa deekonomiska förhållandena till den praktiska vardagsverklighet som råder ifamiljen. Den nya har i stället retroaktivt gripitin i rådande avtalade förhållanden och gjort privata pensionsförsäkringar tillenskild egendom från att tidigare ha ingått i giftorättsgodset. Stark kritikhar framförts mot den nya lagsfiftningen frän vissa håll, medan andra menar attdet finns skäl att behålla den. Denna konflikt skulle kunna lösas genom att man öppnar enmöjlighet för makarna alt redan före bodelningen, när försäkringen tecknaseller senare, träffa bindande avtal om hur försäkringen skall behandlas vidbodelningen. Ser statsrådet några avgörandeinvändningar mol att man ändrar så att makarna får möjlighetatt i förväg avtala att en pensionsförsäkring, privat, skall ingå ibodelningen? 1988/89:535 av () till utbildningsministernom rytmiklärarutbildningen på : Den fyraårigarytmiklärarutbildningen bedriver vid i utbildning tillrytmiklärare om 80 resp. 50 poäng. Utbildningen om 80 poäng ger bl.a.behörighet lill undervisning vid musikskola, dock inle vid läg- ochmellanstadiet. Utbildningen om 50 poäng kompletteras med tillvalskurs pä50 poäng för musikundervisning vid grundskola och gymnasieskola, vilket gerbehörighet för undervisning i grundskola och gymnasium. Det har visat sigatt behörigheten för rytmiklärare med utbildning om 50 poäng inte stärinskriven i skolförordningen trots att utbildningen pågått . Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta så att dessa lärarefär sin behörighet? 1988/89:536 av () till statsministern omvisst uttalande om svensk anpassning till EG: I TV:s nyhetsprogram statsminister att det handlar om att "ge ochta" i samband med den s.k. harmoniseringen till EG .Idet aktuella fallethandlade det om att svenska fiskare fått ge - kanske för att skall fänågot pä sikt; det sistnämnda är en personlig reflexion. I tidigare debatter i kammaren har olika ministrar hävdatatt försämringar inte skall tillåtas ske inom en rad olika samhällsområden. Prot.1988/89:82 Min fråga till statsministern är: 16marsl989 .....,. ----------------------- Kan man tolka statsministerorden i Aktuellt pa sådant satt att regeringen Meddelande om frågor ändratuppfattning och att man nu insett att man inom olika områden måste ge efter föratt få något annat? 1988/89:537 av () tillarbetsmarknadsministern om koncernfackligt nordiskt samarbete: Under 37:e sessionbehandlades frågan om koncernfackligt samarbete. Tyvärr blev beslutet negativtur vår gemensamma synvinkel. Förmodligen innebar EG-medlemskap att fråganom samarbete inte kunde lösas. Arbetsmarknadsministern hävdade under sessionen att ombeslutet skulle bli negativt skulle den ta kontakt mednordiska länder för att lösa frågan utanför ram - och utanDanmarks medverkan. Från degröna ser vi mycket positivt på detta. Min frägatill statsrådet är: Hur långt har regeringen kommit och hur ser tidsplanen ut? 1988/89:538 av () till miljö- ochenergiministern om begränsning av miljöstörande utsläpp frän Studsvik: Utsläppen från Studsvik i sambandmed förbränningen av radioaktivt avfall är mycket höga. dioxin skadar möjligheterna alt på ett rimligt sätt fortsätta detforskningsprojekt som Askölaboratoriet driver i vattnen kring Landsort, Askooch Lacka - ett projekt som pågått . Referensområdet hotas nu av utsläpp. Kraven har nyligenskärpts - men eftersom kraven överklagats kan Studsvik ges möjlighet attfortsätta med nuvarande utsläpp tills dess att regeringen behandlat överklagandet. Detta vore otillfredsställande - och det var inte hellerdet som var syftet med överklagandet. Min frågatill statsrådet: Ämnar regeringen agera för atttiden tills dess att regeringen behandlat ärendet inte leder till att nuvarandeutsläpp accepteras? När beslutar regeringen i ärendet? 36 § Kammaren åtskildes .