prot · GC09100 · 1988-12-31 00:00:00 — Vi skulle kunna fä en rörligare bostadsmarknad och komma borlfrån ryckighe-len på bostadsmarknaden. Vi vill möjliggöra alt det tillskapasskattefria underhällsfonder för att bällre klara del åtagande som erfordras närdet gäller underhäll. Vi vill öka de boendes inflytande i den fastighet där desjälva bor, ochvi vill underlätta för de hyresgäster som önskar fä förköpsrält vidförsäljning. Jag vill nu kommenlera mark- och konkurrensvillkoret. Förnärvarande gäller undantag från markvillkoret för s.k. slyckebyggda småhus.Tidigare fanns även ell undanlag frän markvillkoret för mark isaneringsområden. Markvillkoret innebär alt marken skall förmedlas av kommunenför att rätt till slalliga bostadslån skall erhållas. 1 praktiken innebärmarkvillkord numera främst alt kommunerna ges möjligheler alt slälla en mängdkrav på byggnationen, ulöver det som plan- och bygglagens bestämmelser medger. Vi anser alt markvillkord bör avskaffas. Kommunernasmöjligheter all styra byggandet är lillräckliga, inle minsl genom den fysiskariksplaneringen. Jag yrkarbifall lill reservalionerna 23, 24, 25 och 43. Jag har i detta anförande yrkat bifall till dereservationer som står bakom fram lill reservalion 43. Övrigafolkparlireservationer kommer att behandla i sitt anförande härsenare. Anslag lill bostadsförsörjningen m.m. 3 (): nämnde socialdemokraternasömvändning i bostadspolitiken. Det betänkande som vi nu behandlar tycker jagjust lalar för alt en posilionsförskjulning är på gång. Det ärsocialdemokraterna som tillsammans med och folkparliel alltmerbildar front mol - när det gäller all slå vakl om de sociala målen ibostadspolitiken. Del är framför allt vi i som ensamma får hävda desociala målen - med stöd av småpartierna, och vpk. Med miljön förhåller det sig pä samma sätt. Del ärcentern, och vpk - i vissa fall med hjälp av , l.ex.beiräffande radonsaneringen - som får bilda froni mol socialdemokraier ochmoderater. I fråga om krav pä och åtgärder för förenklingar och ellökat inflytande för de boende är det fortfarande socialdemokraterna och vpk somstår emot en front av centerpartister, moderater och folkpartister. Dagensdeball får väl utvisa hur allvarlig den här posilionsförskjulningen är, främslhos socialdemokralerna. Svensk bosladsmarknad befinner sig i kris.Bostadsbristen blir alltmer påtaglig. Kostnaderna accelererar och larmrapporternaom dåligt inomhusklimal på grund av fukl och mögelskador har inle lyslnat.Allacker-na från och olika skatteutredare molbosiadssekiorn avlöser varandra i en jämn ström. Både de som har en bostad ochde som saknar en boslad är mycket oroliga . De har all anledning all varadel som bosiadspoliliken och skallepolitiken bedrivs avmajoriielspariiel. Men del vore fel all ge regeringen skulden för dagenskrissituation i dess helhel. Förhållandena inom bostadssektorn är skiftande.Det finns många faktorer all la hänsyn till och det kan vara svårl att förutseulvecklingen. Kommunernahar också ell slorl ansvar för själva bostadsförsörjningen. Men när krissymptom uppslår gäller det all snabbi la sigan de problem som är orsaken och atl anvisa de rälla ålgärderna. Vad de som harmakten gör är ju då avgörande för resullald. I del fallel finns det verkligenanledning all vara myckel krilisk lill regeringen och regeringens polilik. Anslag lill bostadsförsörjningen m.m. När del gäller krisen pä bostadsmarknaden kan man intelängre tala om någon ny eller snabbi påkommen situation, utan krisen harfunnits . började bostadsbristen bli påtaglig islorsladsomrädena. har bosladsbrislen sländigl ökat och brett ulsig över landel. var de sligande koslnaderna i byggandelell problem. Trols del har de tillålils sliga mellan sisla kvartalet1986 och förslå kvarlald 1988, och forlfarande syns ingel avlagande vara pägäng. Här har regeringen varil alldeles för passivoch släpphänl, och de försök till ålgärder som har vidtagits har varil missriktade. Inte heller har regeringen tagit vara på de alternativaförslag som har förts fram - sådana har inte saknats. Från sida har vilagl fram förslag på förslag och uppmanat majoriteten atl handla, men förslagenhar hela liden avvisats. Därför har också krisen successivt förvärrats. Först när krisen nu är på väg all bli kaotisk tycks manbörja vara beredd atl lyssna. Sä uppfattar jag del som bosladsminislern i vissadelar uttalar i budgetpropositionen. Det ansluter lill de krav som vi fräncenlern har ställt. Det gäller översynen av kostnader för boendet. Där finnsnu en enig skrivning i utskottet om parlamentarisk insyn i det utredningsarbetesom startat på . Vidare gäller del förstärkningen av insatsernamol fukt och mögel, prövningen av möjligheterna atl stoppa kontorise-ringen avbostäder och hur s.k. övernallningslägenheter skall kunna ställas lill denreguljära bostadsmarknadens förfogande. Del vore bra om någol nu kunde hända idepariemenid, och del snabbi. När del gäller de avgjort grundläggande åtgärderna för atlstoppa krisen verkar regeringen och socialdemokraterna forlfarande varafullständigt handlingsförlamade. Trols att det behöver byggas bostäder, byggs del merkontor och arbetsplatser än bostäder. Under de senasle fem åren har det byggtsarbetsplatser i för 35 000 människor men endasl 13 000 lägenheter.Det har inte byggts så få lägenheler här i sedan andra världskrigetoch inle så myckel kontorsytor som under de senasle fem åren, och värre skalldel bli, enligl planerna. Det är alltså koncenlralionen lill de överhdladeområdena och dl ohämmat kontorsbyggande som är grundorsaken lill krisen ochingenfing annal. Från sida har vi lagl fram en rad förslagför atl häva den ulvecklingen, men de har avvisats av regeringen. Elt förslag är atl genom en investeringsavgifi på kontors-och lokalbyggnationen i överhettade områden styra över resurser tillbostadsbyggandet. Flera andra, bl.a. LO och ledarskribent, harkrävl della i deballen, men regeringen tvekar forlfarande. Jag måsle fråga den socialdemokratiske talesmannen iulskollel: Hur länge är ni beredda all acceptera atl regeringen fortsätter alllassa omkring i filttofflorna inför den uppenbara nödvändigheten att göra någotåt den ohämmade konlorsbyggnalionen för atl få resurser tillbostadsuppbyggande? Den överenskommelse med byggbranschen som regeringenträffade är ett till intet förpliktande avtal. Del är bara enundanmanöver för atl man inte förmår eller inte vågar la i så mycket som ärnödvändigt för alt stoppadessa starka krafter som styr mot ökad koncenlralion och som slyr resursernaborl från bostadssektorn. Hur länge länker ni socialdemokrater här i riksdagenacceptera della ständiga undvikande frän regeringens sida? Det finns markeringar i ulskoilels skrivning därriksdagens socialdemokrater ändå är beredda all pröva cenlerns förslag, ävenom de formellt avvisas. Ytterligare åtgärder kan bli nödvändiga, heler del.Investeringsavgifi enligl cenlerns förslag kan vara en sådan ålgärd, sägersocialdemokraterna i betänkandet. Inle kan väl socialdemokralerna vara nöjdamed det nya avtalet som en tillräckligt kraftfull åtgärd i sammanhanget. Fråganär: Hur länge accepierar ni regeringens tassande i filttofflor i kärnfrågan?Vill ni ha en balanserad utveckling av boende och arbete och därmed bällremiljö för alla, både i storstäderna och i andra delar av landel? Vill ni del,kan ni inle längre väja undan för de kraftfulla åtgärder som måste till för attstoppa konlorsbyggnalionen och prioritera bostadsbyggandet framför annat byggande. Det är inle enbart en nyproduktion av lägenheler sombehövs. För all tillgängen på bostäder skall öka måste del befintliga anlalellägenheler behällas så inlakl som möjligt. Under en följd av är har vi fråncentern krävl dl slopp för sammanslagningar av smålägenheter vid ombyggnad. Påden punkten föreligger , som sade, i utskollel en majoritetforell sådanl förslag. Del är glädjande, framför alll om man ser lill debosladslösa ungdomarnas silualion. Socialdemokralerna vill forlfarande inteacceplera delta utan reserverar sig, vilket är förvånande. Förslagel atl stoppa sammanslagningar av smålägenhetermarkerar att del är en minoritetsregering som regerar. Sammanlaget görutskottet nio tillkännagivanden och tar dl egel initiativ. Det visar altriksdagen inte är maktlös. Även om regeringens förslag i alll väsentligttillstyrks i betänkandet visar antalet tillkännagivanden på ett konstruktivtarbete i ulskollel, och det visar all regeringspartiets ledamöler i utskottethar slark inlegrilel. Jag vill gärna ge ulskoltets socialdemokratiska ledamöteren eloge i det sammanhanget. Del egna initiativ som utskottet lar berörförvärvslänegivningen lill barnfamiljer vid förvärv av eget hem. Utskollelföreslär atl reglerna ändras så all likställighet uppnås mellan familjer medolika anlal barn. Det ger ökad rättvisa åt familjer med fyra eller fler barn. Sedanflerbarnstilläggel infördes har dessa familjer missgynnats av de regler somhiltills har gällt. Genom denna ändring försvinner den orättvisan, vilket ärbra. När det gäller övriga tillkännagivanden finns detanledning alt med tillfredsställelse nolera vad ulskollel säger i samband medregeringens förslag alt slopa förnyelsebidragen. Utskottet pekar därvid påbehovet av stöd till ålgärder i bostadsområden med särskilda sociala problem. För alt öka trivsel och gemenskap är boendemiljön enviklig faktor. En förbättrad miljö medverkar lill att eliminera socialaproblem, som ungdomsvåld och förstörelse av olika slag. Utskottets hemslällanhos regeringen om förslag i syfte att stimulera arbelel med alt förbällraboendemiljön är därför elt väl motiverat förslag, som vi från hälsarmed slor lillfredsslällelse. Ulskollel är enigt pä den punklen. De sociala målen i bostadspolitiken har satts upp för all alla Anslag till bostadsförsörjningen m.m. Anslag lill bostadsförsörjningen m.m. skall harätt och möjlighel all bo i en bra boslad lill en rimlig kostnad. Vi har fräncenlern kritiserat socialdemokraterna för alt de med den polilik som försäventyrar de sociala målen. Förslagen i belänkandel och andra aviseradeålgärder ger belägg för denna krilik. Koslnaderna häller på atl ulvecklas päelt sätt som gör alt många snarl över huvud tagel inle har råd all bo. Ändå är regeringspartiet berett all vidla åtgärder som görall hyror och boendekoslnader kommer alt sliga ännu mer. En fördubbling av dengaranterade räntan för ombyggnadslän som beslutades är ellexempel. Vi föreslår alt del beslutet nu rivs upp. I belänkandel finns förslag om yllerligare höjningar avden garanterade räntan för vissa befintliga lån. minskat slalligt ansvarför bosladsanpass-ningsbidrag för äldre och handikappade föreslås.Bosladsbidragen föresläs bli oförändrade, vilkel i praktiken innebär enförsämring efler näsla hyresavtal. Vi fråncentern säger nej till dessa förslag. Men som om inle della vore nog är socialdemokralerna innepä all låta de boende få finansiera en stor del av den tänkta marginalskaiiesänkningenför höginkomsltagarna. Byggmomsen och momsen pä kommunala tjänster är sådanaexempel, som innebär alt en hyra pä . i en normallrea kommer atl ökamed . Innebär della verkligen en garanti för all man värnar desociala målen i bostadspolitiken? Hur länge tänker socialdemokraterna i dennakammare låta de socialdemokratiska skalteteoretikerna i finansdepartementethantera de svaga inom bostadssektorn på detta hänsynslösa säll? Del kommer jubara all öka rundgången. och boende hör ju lill livets nödtorft, och man måsteiaktta slor försiktighet när det gäller åtgärder som påverkar kostnaderna fördessa nyttigheler. Därför kommer cenlern som hiltills alt avvisa varje attackfrån socialdemokraterna som äveniyrar en rällvis fördelningspolitik. Jusl nurör det sig om alt slå vakt om boendel och rätten för alla till en bra bostad.Inget område är så hotat i skaltedeballen som bostadsområdet. Bostadspolitik handlar lill myckel slor del om rättvisfördelning. Vi är från sida förvånade över atl socialdemokralerna säpälagligt tycks ha övergett fördelningspolitiken. Underlåtenheten att lösabosladsbrislen och fä bukt med kostnadsutvecklingen inom byggsektorn skaparökade klyftor. Dessa klyftor är socialdemokralerna tydligen beredda atl vidgamed en ny skattereform. Socialdemokraterna kan aldrig räkna med slödför en sådan orättfärdig politik. Vi vill ta bort klyftorna och slå vakt om desociala målen i bostadspolitiken även fortsättningsvis. Därför föreslär vi att resurser styrs över från ettohämmat konlorsbyggan-de lill bostadssektorn genom införande av eninvesteringsavgifi på kontors-byggandet i överhettade områden och ellstimulansbidrag på . till varje ny lägenhet under 65 m" somkommer till. Vi föreslår ell låne- och ränlebidragssyslem som är merakostnadskänsligt och pressar byggkostnaderna neråt. Vi föreslår åtgärder som främjar ökad konkurrens ochflexibililel pä byggsektorn och moiverkar dagens monopoliendenser som driverupp kostnaderna.Viktiga ingredienser härvidlag är främjandet av småfördag-samhelen. Vi föreslär alt bosladsbidragen höjs vid ärsskifld, sä allinte hyresgästernas silualion försämras efter näsla hyresavtal. Vi föreslär ökade insatser för all sanera radon ibosläder. Vi har fått rätt när del gäller en sänkning av gränsvärdel till200 becquerel, som har föreslagit. Jag ber all fä yrka bifall till samlligareservationer där mill namn finns med. Läl mig slutligen i min egenskap av utskollels ordförandeta upp en fråga som berörs i betänkandet och där del råder full enighet inomulskollel. Del gäller den slalliga bosiadslänegivningen lill om- och nybyggnadav ålderdomshem. Efter mänga turer slår alllsä en bred riksdagsmajorildbakom de nya förenklade reglerna som garanterar alt ålderdomshemmen skallfinnas kvar. Men fortfarande kommer rapporter ulifrån landel om atlskärplare krav, som går ulöver riksdagsbeslutet, ställs frän inblandadetjänsteman och myndigheter. Framför alll lycks fienderna lill ålderdomshemmenfinnas pä socialslyrelsen. Utskottet, som berör delta rned anledning av enfolkparlimolion, framhåller med skärpa alt gällande riksdagsbeslut skallföljas. Jag vill som utskotlsordförande med skärpa understrykautskottets samlade uppfattning i älderdomshemsfrägan till efterrättelse för demdet berör. Det kan frän myndigheternas sida inle behöva råda minsta tvekan omriksdagens avsikt i ell så brett förankrat och väl genomarbelal beslut som idel nu akluella fallel beiräffande ålderdomshemmen. I demokratisk ordning fattade beslul i dennakammare är lill för all följas även av dem som inte gillar innebörden ibesluten. kan självfallet inle heller acceplera någol annat.Riksdagens uppfattning framgår klart av vad som sägs i belänkandel på s. 46.Jag yrkar bifall lill utskollels skrivning i denna del och i övriga delar därfidigare reservalionsyr-kanden från min och sida inte gäller. Anslag lill bostadsförsörjningen m.m. 4 (vpk): Om jag fick slälla en enkel fråga tilllalmannen, så skulle jag vilja upprepa den klassiska frågan: Vad skullelalmannen ge för råd till den unga familj som står utan bostad, och vill ha enbostad, särskill i någon av våra slorstäder? vel jag all jag inle får slälla den frågan, och därförslipper lalmannen svara. Jag tror också atl del är mycket svårt atl svara päfrågan. Det enda svar jag har kunnal hilla är; Skaffa dig några andraföräldrar, med bättre tillgäng lill pengar eller fastigheter, sä ordnar del signog! Jag menar all silualionen på bosladsområdd är allvarligareän vad som framgår av regeringens budgdproposilion. Del är fakliski inle bara islorsläderna som det nu är en helt hopplös situation om man är ung och inle harnågra speciella förmåner eller tillgångar, om man är tvungen atl ombilda sinfamilj pä del ena eller andra sättet, om man är åldring och inte slipper ulfrän långvården, om man är flykting här i landet och vill ha möjlighet alt 2 protokoll 1988/89:100 Anslag lill boslad.sförsörjningen m.m. stanna ochfå arbete. Studier försvåras för dem som vill flylla till orter där det finnsstudiemöjligheter. Den här listan kan göra mycket lång, och några lösningarpä dessa problem anar man som sagl inte i nu föreliggande förslag. Och lyvärrmåste man väl säga all silualionen pä lilel sikt ser ännu allvarligare ul. Vad är det som lurar bakom knuten, efter del härförslagel från regeringen i anslutning lill budgetpropositionen, som närmastkan beskrivas som ell stort pass'? Ja, där lurar - som några talare här har varitinne på -skatieulredningarnas förslag med konsekvenser avskatteomläggningsförslagen, som samlliga pekar mol atl boendel och de boendeskall finansiera en stor del av den marginalskatleomläggning som skall gehöginkomsttagarna i första hand en bättre ekonomi. Man kan alltså ulan vidare påstå atl det som är i sikte nuoch som är verkligt hotande är atl landels hyresgäster och småhusägare fårhjälpas åt all betala höginkomsttagarnas skallereform. Delta är naturligtvisingenting som vi kan ställa upp pä, åtminstone inle vpk. Jag hoppas all delfinns en sä pass slor majorilel i atl hotet sä småningom kanavvärjas. Jag vet inte om man kan fä några löften av , mennågot kunde han väl säga om hur han ser på tendenserna och hoten. Är ni med påatt bostadspolitiken skall underordnas skattepolitiken? Vad har vi alt vänla oss av de andra partierna då, omsocialdemokralerna i princip passar? Moderater och folkpartisterkommer med den vanliga visan att man skall minska stöden och anpassa sig meralill marknaden. framhöll ju Bo Söderslen som sin guru. Jaghar också hört atl vid dl annal tillfälle var litet förargadöver alt han blivit omsprungen på högerkanten av Bo Söderslen. Men fick maninte höra någon kritik. framgick det bara att skatteutredaren ochmarknadsfilosofen är ledstjärna för den moderala bostadspolitiken.Denna polilik kommer all driva upp hyror och bosladskostnader alldeles oerhört.Del är kanske hopplöst all betala l.ex. för en ny irerummare,men det blir väl ungefär del dubbla, om och fårråda. Jag tycker all skulle kunna ta elt samtal med sinpartikollega . Ålminslone jag har förvånat mig över den moderalabostadspolitiken när den lar sig sådana ullryck som beträffande ledamöternasbostäder här i . Då kan man inle länka sig så höga hyresnivåer somdagens bruksvärdeshyror. Nej, när det gäller riksdagsmännens egna bostäder skalldel lill betydligt slörre subventioner. Försök all fä ell samtal med RolfClarkson, sä alt ni blir överens om så all säga huvudlinjen i bostadspolitiken. Jag lycker alt vpk och cenlern, företrädd av ,ligger relativt nära varandra i de bostadspolitiska huvudfrågorna . I delbelänkande som är aktuellt har vi flera reservationer gemensamt. Vi är inteöverens i alll, men vi ligger ganska nära varandra. Till representant, som kommer upp efter mig,vill jag säga att också vpk och är överens i mångabostadspolitiska frågor. Men jag kan inle förstå när del gällerden ekonomiska delen av bostadspolitiken. Ni har en hell annan lösning, ellfamiljestöd, och därför är ni i princip beredda att slopa allabostadssubventioner i det nuvarande systemet.Samtidigt vel ni all ni inle får igenom ert förslag om familjeslöd, och då kanni väl inte kasta ul barnel med badvallnd. Vpk:s polilik går ul på all försvara den socialabosiadspoliliken som vi i alla fall har en del rester kvar av. Vi måsle se lillalt alla människor får tillgäng lill goda bosläder till rimliga hyror, vilketinnebär all man nu måste göra vissa så atl säga akuta insatser och försäkra sigom atl inriktningen i stort och pä sikt blir en hell annan än den som antyds isamband med skalleulredningarna. är del för höga bostadskostnader, för högahyror, särskill när del gäller nyproduklionen. Vi kan inte minska bostadsstödetoch inte omfördela från generellt slöd lill en ökning av enbartbosladsbidragen. Vad skulle effekien bli om man gjorde så? Jo, om man ändrarbosladsslödd från elt generellt slöd lill ett bosladsbidragsslöd - som också ärbehovsprövat - får man inom bostadsmarknaden just den effekt som man medskattereformen vill undvika när del gäller marginalskatleeffeklerna. De somökar sina inkomster får ingenting ul av del hela. Dessulom får man myckel lättden effekien atl del blir särskilda läginkomslområden och låginkomstbostäder.Del blir en segregation på bostadsmarknaden av del slag som man kan se nere påkontinenten, en segregation som vi absolul inte vill ha här, oberoende av hurnära lyckas knyta sig till EG. Del förslag som vpk har lagl fram lill årets kanman kalla ell 10-punktsakulprogram med anledning av den nuvarandekrissituationen. Vi är medvetna om all vi får ta upp de sloraomläggningsfrågorna som en reaktion på ulredning, som vihoppades skulle bli en parlamentarisk ulredning. Så stod del ju istatsbudgeten. Ulredningen ser ul all bli en enmansulredning, som vi får enviss insyn i. Vi fär väl ålerkomma och la diskussionen i kammaren i stället. Vi menar all pä korl sikt och i den här akuta situationenmåste inriktningen vara att se lill atl vi får i gäng elt så stortbostadsbyggande som möjligt. En nyproduktion kan inte lösa dagens problem. Manmåste se efler vilka möjligheler som finns all bättre utnyllja de bostäder,lokaler och utrymmen som är tillgängliga , utan alt la lilltvångsförflyllningar. Sädana kan vi absolul inte godta. Våra tiopunkter är myckel korlfallal dessa: För del första föreslår vi eninvesteringsavgifi på alll övrigl byggande inom de hela områdena i landet,l.ex. Arlandazonen och Globenomrädd. har varit inne pä delsamma, ochhär är vi överens. Men vi är inte överens om att invesleringsavgiften skallvara i slällel för dagens reglering med byggnadstillstånd. Enligl vår åsikl ärinvesleringsavgiften en komplettering. Vi är inle nöjda med atl regeringen harkommit överens med byggnadsentreprenörerna i någol slags moralisk uppgörelse,som går ul på att man skall bidra till ett ökal bostadsbyggande med godtagandeav länsbostadsnämndernas kostnader. Om delta förslag ersätter en investeringsavgifi,lycker vi att det är ell myckel dåligl förslag. Vi har ingenting emotöverenskommelsen som sådan, men vi molsäller oss förslagel, om del skulleblockera andra förslag. Vi menar all del övriga byggandel i de heta regionernafortfarande hotar att bli så slorl, del drar så stora resurser och det hardrivit upp byggkostnader- A nslag lill bostadsförsörjningen m.m. Prot.1988/89:100 na så kraftigt atl del kan lämna tillbaka litet pengar tillbostadsbyggandet. Det är vår filosofi på den punklen. Anslag lill bostadsförsörjningen m.m. För det andra menar vi att vi skall kunna sätta in ettstimulansbidrag när man bygger om kontor och andra lokaler lill bostäder. Pådet förslagel har vi inle fått med oss några andra här i änmiljöpartiet. På den punklen reserverar vi oss mol majoritetens förslag. För del tredje kräver vi en skärpning avsvarlbyggesreglerna för alt öka avkontoriseringen, som också kan bidra lill allge ytterligare bostäder. Den frågan behandlas inte av vårriksdagen - den kommerupp , och den överensslämmer med elt förslag från beträffandeövernallningslägenheter som är ute på remiss. För del fjärde har vi föreslagil slimulansbidrag förombyggnad av småhus, villor, osv. lill tvä eller flera lägenheter. Vi menar altdet kan finnas elt intresse även från deras sida som bor i de slörreenfamiljshusen all dela med sig av den reservkapacitel som finns inom deöverslora villorna. En stimulans all avspjälka en eller ell par lägenheler i destora villorna kan vara av intresse både för dem som är ägare till och boende ide villorna och för människor som pä det sättet kan fä en lägenhet. Här har viinte heller lyckats fä med oss majoriteten utan reserverar oss. För del femte kräver vi elt slopp förlägenhelssammanslagningar vid ombyggnad. Det är en av de ålgärder som hardrivit fram onödigt slora och onödigl omfaiiande ombyggnader och som harbidragil lill all det har försvunnit små och billiga lägenheter, framför alll istorstadsområdena. Detta har redan flera av talarna berört. Vi är alltsåöverens, men socialdemokraterna reserverar sig, trols att de säger all del härnog vore bra. Vi vill för det sjätte ha elt stopp för onödiga rivningarsom nu diskuteras pä vissa håll i stället för underhåll och upprustning avbefintliga bostäder.