prot · GC09109 · 1988-12-31 00:00:00 — Dä är det klarl atl manargumenterar för den ombyggnad man vill göra, såsom gjordes i fråga omPoseidon. Men man har förslåelse för nödvändigheten av all begränsningar skeroch all della kan drabba ombyggnadsverksamhelen. Men Solvädersgalan var redandå ell objekt där det kunde påvisas alt kostnaderna för nyproduktion ochombyggnad var exakl lika stora. logs upp vid uppvaktningen. Om det dåhade fattals inlerna beslut om den ena eller andra handlingsvägen känner jaginte till. Däremol vel jag alt produkfionskoslnaderna var lika stora. Det haralllsä ingenting med räntesubventionernas storlek alt göra. , då arbetet med 50 500 nya bostäder sattes igäng, vilkel var en ökning jämfört med ärel , minskadesamtidigt moderniseringen och upprustningen av flerbosladshusen med 15 %jämfört med årel . På detta sålt kan man alllsä belysa del sambandsom självfallel finns mellan nyproduklion och ombyggnad. Del är samma lyp avbyggmalerial som skall användas, och bl,a, i fråga om fillgången päbyggmalerial är det bekymmer med långa leveranslider och en utomordentligtkraftig prisulveckling. Därför, , är det nödvändigt all delgenomförs begränsningar på delar av områdel för all del skall skapas kapacitetför genomförande på andra delar av områdel. är det alltså nyproduktionen som måsleprioriteras. Kan man uppnå en större nyproduklion än är detnaturligtvis angeläget. När jag har sagt all det är ungefär pä denna nivå sombostadsbyggandet måste ligga framöver, har jag grundal della framför alll påkommunernas möjligheter alt få fram bostadsprojekt som är möjliga allgenomföra fillpriser som kan accepteras av länsbostadsnämnderna och som människor PrOt.1988/89:109 har rådatt bo i. 47 (): Jag kan i och för sig inslämma i myckel avdel som bostadsministern säger, atl vi skall värda del bostadsbestånd vi har,all vi skall dämpa prisökningen och alt vi skall skapa ökad volym för nyproduklion.Men utgångspunkten för min interpellation är bl.a. om man uppnår dessa mäl medregeringens polilik. Svaret är onekligen nej. Volymen har kommil atl ligga påen ganska hög nivå 1988, och bosladsminislern ser inle all denna volym kommeratt öka jusl när decemberbeslulel skall börja verka.Del har alllsä ingen effekt i verkligheten. När det gäller prisdärnpningenfinns del ingenting som tyder på alt jusl dessa åtgärder kommer all dämpapriserna. Tvärlom säger man frän byggfördagen alt den omslällning som man färgöra med ganska läla intervaller endasl skapar problem och fördyrar byggandel. När del gäller byggvolyrnen kan man läsa i finansplanen pås. 60 all regeringen bedömer alt bygginvesleringarna beiräffande bosläderkommer att minska såväl 1989 som 1990. Det är en ganska underlig uppgift närbosladsminislern säger atl regeringens slrävan är all öka byggvolymen för altbereda människor möjlighel atl bo. Del är lilel motsägelsefullt, och jag tyckernog alt bostadsminislern borde erkänna alt det omdiskuterade decemberbeslulel iväsentliga delar inle var hell lyckat. Poseidon i är etl exempel pådetta. När en marknad vrids ur läge fär man sädana effekter, vilkel jag tyckerär beklagligt. Om koslnaderna för ombyggnad och renovering av bostäder När del gäller nyproduktionen av bostäder ochden invesleringslabell som presenteras i den reviderade nationalbudgden frånapril , som nu har all la ställning lill, kommer del under både1989 och 1990 i fråga om flerbosladshusen all ske en avsevärd ökning av volymenprocenluelll sell i förhällande lill priser. När del gäller småhusenkommer del atl ske en kraftig ökning . kommer nivån allvara ungefär oförändrad.eller någol lägre. Däremol kommerombyggnadsverksamheten att krafligl begränsas. Det är så, ,man skall läsa labellen. Den krafliga begränsningen av ombyggnadsverksamhelenleder lill att den lotala nivån pä byggsidan när del gäller bostäder kommer attsjunka. Del är alltså en kraftig överföring lill nyproduktionen. Delta har jagvelal undersiryka med mill svar. vice talmannen anmälde allBertil anhållil alt lill protokollet få anlecknal atl han inte ägderäll lill yllerligare inlägg. Överläggningen var härmed avslulad. Prot.1988/89:109 15 § Svar på interpellationerna 1988/89:177 och 186 omförorenande utsläpp från motordrivna fartyg Om förorenande ut- Kommunikationsminister ; slapp fränmotordrivna , , , , , , . har frågat miljo- och energiministern vad hon avser atlgöra för alt snabbi få fram stränga regler för avgasulsläpp från motordrivnafartyg. har vidare frägal vad miljö- och energiministern avser atlgöra för att hjälpa kommuner alt investera i utrustningar för atl fälandbaserad elkraft till ankrade farlyg. har frägal miljö- och energiministern vadregeringen länker göra för all minska ulsläppen lill luft och frånfärjeirafiken. Inlerpellationerna har överlämnats lill mig. Jag besvarardem i etl sammanhang. Samma frågor diskuterades i eninlerpellalionsdeball här i kammaren. I mill svar framhöll jag bl.a. följande. Del är angelägel atl vidla ålgärder för all minskasjöfartens miljöpåverkan. Del bedrivs också ell iniensivlinlernalionelll arbele för alt skydda havsmiljön. dellar aklivl i deltaarbele. Dessulom har vi infört nationella regleringar för fartyg för all minskarisken för allvarliga följder vid haverier. Arbetet för all skydda den miljön bedrivs bl.a.inom den internationella sjöfartsorganisationen . Där pågår numera ellaklivl arbele för atl komma lill rälla med avgasemissioner och övrigafarlygsrelate-rade emissioner och kvaliteten pä bunkerolja. Till årsskiftetkommer dessa frågor upp inom IMO;s miljöskyddskomrnitlé. Som jag har sagl här i kammaren har regeringengivit sjöfarlsver-kel etl särskill uppdrag atl i samråd med statensnaturvärdsverk kartlägga sjöfartens miljöeffekler och utarbeta förslag tillåtgärder för alt minska sjöfartens miljöföroreningar. 1 uppdraget ingår bl.a.all sludera möjligheterna all försörja de fartyg som ligger vid kaj i vårastörre hamnar med el från land för alt på så sätt minska bullernivån samlutsläppen av luftföroreningar. Som en direkt följd av delta uppdrag arbetar en grupp medrepresentanter från och andra myndigheter och från den privalaseklorn i ell gemensaml forskningsprojekl om sjöfartens utsläpp av avgaser. Iprojektet ingår bl.a. all undersöka hur utsläppen frän farlyg sprids lokalt ochi vattnen runl Sveriges kuster. Genom en sådan karlläggning kan man beräkna hurmycket föroreningar som sjöfarlen släpper ul. Gruppen skall i sin arbete verkaför alt lämplig leknik används för all i största möjliga utsträckning eliminerautsläppen. 50 (): Jag vill lacka för svarel.Med hänsyn lill de miljö- och energipoliliska mäl som vi har i måslehela transportsektorn ses över. De landbaserade och luflbaseradeiransporlsyslemen ger väldigl slora ulsläpp. Vi vel all båtlransporlernaenergiekonomiskt är mycket gynnsamma. Dä är det väldigl viktigt att se till allfarlyg inte släpper ul mer än vad som är absolul nödvändigt. Atl farlyg haroreglerade utsläpp är bekantsedan länge, och därför är del ganska senl att se över frågan , men bältresent än aldrig. Vi har en fäbless här i an uireda och åter uiredai slällel för all gå lill handling. Del är vackerl atl utreda vilkamiljökonsekvenser det får i vattnen och i luften runt omkring när bålarirafikerar. Vore del inle mycket bättre atl redan med en gäng fastställamaximala svavelhaller i de bunkeroljor som fartygen använder och på det sättetenkelt få ner utsläppen? Del kunde vara en enkel och behändig metod som, såviiijag kan förslå, inte fordrar specielll myckel ulredning. Vi vel alt när maneldar oljor med svavel i får man svaveldioxid; del är obönhörligt. Det gälleralllsä all se lill atl man använder sig av oljor med låga svavelhalter. Det gäller också all inte bara skaffa nalionella regler,ulan vi mäsle ha inlernalionella regler så atl vi fär möjlighel alt förbjudafarlyg som använder sig av oljor med alldeles för höga svavelhaller atl kommalill svenska hamnar eller gå i svensk kusttrakt. Vi måsle alllsä ha ell syslemmed förhandsanmälan, där fartygen lala om vad del är för sorls bränslede använder. Är del sä alt bränslena har oiillätd höga svavelhalter, måsle mankunna avvisa dem och säga all de är välkomna tillbaka när de bytt oljan. Specielll allvarlig blir silualionen i myckel känsligamiljöer, l.ex. i , där man nu sommarlid faktiskt för all rädda stadenförbjuder biltrafik. Det blir då absurt när stora farlyg ligger nere i hamnenoch spyr ut sura avgaser som blåser in över den känsliga staden ochbebyggelsen, som man ju fakliski besiäml sig för alt skydda. Här vore delverkligen på sin plals med atl utfärda nafionella regler som säger vilka högslasvavelhaller som fartyg som angör hamn skall fä ha och se till alt deinte ligger och eldar i hamnen. De här frågorna är utomordentligt allvarliga och borde gesallra högsta prioritet, eflersom vi ju vet all bålfraki är energiekonomisktväldigt gynnsam. Vi borde försöka överföra så mycket godslrafik som möjligl påkustfart och farlyg över huvud laget. Dä är frågan när alla dessa mängautredningar beräknas vara klara och vad regeringen har för mera akutahandlingsprogram för att se till att skadliga sura utsläpp verkligen kanminskas. Omförorenande utsläpp från motordrivna fartyg 51ANNIKA (vpk): Jag ber alt få lacka kommunikationsministernför svaret. Min interpellation gällde ju vad regeringen länker göra för attminska färjetrafikens negativa miljöpåverkan via förbränning av högsvavligaoljor och den miljöpåverkan som uppslår när man använder kemikalier för atlhålla kylvattenledningssyslemen rena från mussellarver. Av de samlade svavelutsläppen i världen svarar faktisktsjöfarten för en fiondel. Höga svavelhalter och förorenande drivmedel är ettslorl problem inom sjöfarten. Del finns bunkeroljor med svavelhall på långlöver , men del finns också oljor med så låg halt som . Del förekommerockså all spillolja kommer lill användning som drivmedel inom sjöfarlen. Denkan vara förorenad med både PCB och tungmetaller. finns del varken nafionella eller inlernalionellaregler angående luftföroreningar från fartygen. Sjöfarten skulle kunna vara detmesl miljövänliga transportsystemet av alla. 1 dragkampen mellan järnvägar ochvägar Prot.1988/89:109 har sjöfarten tyvärr kommil i skymundan. En förutsällning är kan komma lill rälla med demiljöproblem som sjöfarten ger upphov lill. Kommunikalionsminislern,som i sitt svar måhända ullrycker en viss Omforoienandeut- jrriiafion, hänvisar till atl inlernationelll iniensivl samarbetekring sjöfartens slappfianmoioidrivna miljöproblem pågår samt att dessa frågor diskuterats här iriksdagen i ''' en annan inlerpellalionsdeball. väl alldel är angelägna frågor som berör många och som är väl värda all diskulerasflera gånger även i denna församling. Del internationella samarbetet lycks tyvärr gå väldigtlängsaml. Del vore inlressanl alt fä veta nägol lilel mera konkrel om vilkaanslrängningar som görs frän svensk sida för att skynda pä detta saktfärdigaarbele. dellar aktivt i detta arbele, sadekommunikalionsminislern. Ja, men vad har gjorl i är när det gällersjöfartens miljöproblem? Med lillgänglig leknik är del möjligt atl uppnå 90-99 %NO-rening, Sloflrening kan äsladkommas lill uppemol med hjälp avteknik som finns . När del gäller färjeirafiken finns del redan i dagrederier som frivilligl använder lägsvavligi bränsle. Men vad skall vi göra meddem som inle frivilligl lar sill miljöansvar, som i sina miljösatsningar nöjersig med atl salsa 1 miljon i ell forskningsprojekl för all i gengäld få användaden välkända miljödekalen med pandan? De forlsäller ju all använda högasvavligaoljor och atl sprida kemikalier i vattnet. Del är myckel svårt för de enskilda kommuner som harfärjelägen att hanlera dessa problem. Risken finns ju alllid all ell rederihotarmed all flytta till en annan kommun. Man kan också på annal sätt försökaspela ul en kommun mol en annan. Egenlligen är inle del här en angelägenhet förden enskilda kommunen. Ulsläppen berör ju ell belydligl större och meraospecifiseral geografiskt omräde. Just därför är del mycket viktigt att detfinns ell nalionelll engagemang. Enligl uppgifler som jag har fäll arbelar i , , , transportforskningsberedningenoch på all kartlägga situationen och atl la fram leknikför avgasrening. Jag utgår från alt berörda departement också är engagerade idelta arbete. Det är således mänga kockar. Frågan är vad del blir för soppa avdet hela. Vad är del som redan nu hindrar ell förbud när del gällerde kemikalier som används i della sammanhang? Alla båtar använder ju intekemikalier. Således måste del vara fulll möjligl atl klara sig ulan dessa. Förbud tvingar fram en bällre leknik. Svenska förelag är inle särskill ledande när del gäller avancerad reningsteknik. De ledandeförelagen finns i slällel i exempelvis Väsllyskland, och det beror på att manhar slälll mycket hårdare krav där. Ju härdare krav som ställs frän samhällelssida, deslo mera Ivingas induslrin atl arbeia för en förbällrad rening. Varför skulle vi inle kunna kräva avfärjeirafiken dels att del finns elanslulning för de farlyg som ligger i hamn,dels att oljor med lägre svavelhall används? Färjeirafikenär ju ofta en affär mellan ivä länder - l.ex. ochSverige eller mellan och . Nog borde väl vi tillsammans 48 med del andra berörda landel kunnakomma frarn lill gemensamma krav som sedan kanslällas pä de akluella rederierna. Vpk i , där ett av de berörda färjelägena finns,har räknal ul alt en övergäng till lägsvavligi bränsle skulle belyda allrederiel i fräga måste höja biljdlprisd med . Del rör sig här omverksamheter där koslnaden alllid vällras över på slutanvändaren. Med tanke päden djupa miljömedvetenhet som finns i värt land är jag emellertid övertygad omall människor är beredda atl betala vad del koslar alt fä en kraftigtförbällrad miljö. Men som slöd behövs del Ivingande beslul, beslut som ivingarrederierna all vidla erforderliga ålgärder. Slulligen skulle jag vilja fråga: Delarkommunikalionsminislern uppfattningen att del behövs ivingande beslut pänationell nivå för alt någol skall hända i della sammanhang? Omförorenande utsläpp från motordrivna fartyg 52 (): Till all börja med inslämmer jag i AnnikaÅhnbergs fräga: Är del inle dags för lagsliflning? Man kan faktiskt underkastade fartyg sorn anlöper svenska hamnar vissa villkor, liksom vi släller krav päde bilar som Irafikerar svenska vägar. Just därför alt sjöfarten ärinternationell är det påtagligt atl det är svårare atl genomdriva miljökrav pådelta område. Jag vill anföra etl typiskl exempel. läsle jag iSvensk alt del lyska förelagd MTU har ulvecklal en ny serie avdieselmotorer. Men del finns inle ell enda ord om miljöeffekterna. Däremolfinns del mänga tekniska dala, labeller och information. Miljöeffekterna äruppenbarligen inle särskill högl prioriterade. När man hör svenskalastbilslillverkare redogöra för sina anslrängningar får man samiidigi reda påhur myckel de salsar pä leknik i syfle alt minska sotulsläppen, ulsläppen av kolvälenoch NOx-uisläppen -alltså kväveoxidulsläppen. Del är således i princip fräga omsamma leknik. 1 bägge fallen handlar del om dieselmotorer. Men fartygen ärenergisnålare än de fordon som befar våra landsvägar. Jag länker då framförallt på långtradarna. Därför finns det all anledning all se lill atllaslbilsägarna har råd att använda samma kvalitativa bränsle. De har ju råd attanvända sig av samma kvalitativa teknik. För molsvarande transportarbete kommerfartygen atl förorena mindre än vad laslbilstrafiken gör. Del kan vara värtalt tänka på detta när man jämför en landsvägsbro över medfärjetrafiken över . Del råder ingel ivivel om all utsläppen blirbelydligl mindre om en god leknik används. Del gäller bara all se lill allstaten salsar på en lagstiftning som framlvingar en god leknik. Några tekniskasvårigheler existerar inte. 53Kommunikationsminister : Herr lalman! Inläggen här vittnar omotålighet när det gäller miljöarbetet. Jag kan förstå all man är otålig, ochjag delar också den otåligheten. Det är viktigt atl vi ställer krav, men vimåsle också förankra kraven i ell utredningsarbete. Det gäller ju alt ha eltordenlligl underlag när vi skall formulera kraven. säger lilel föraklfulll atl vi i haren fäbless för ulredningar. Jag lycker dock inle alt man skall uttrycka sigföraklfulll om del Prot.1988/89:109 svenska ulredningsväsendd. Del är en myckel fin Iradifion alt vi är grundliga. Del här är dessulomvikliga frågor. Man får inte förhala arbetet. Om förorenande utsläpp från motordrivna farlyg Här är detbråttom. Men det sker ocksä ett brådskande karlläggnings- och utredningsarbetepå detta område. I nummer 4 av lidningen Sjömannen finns del en redovisningi delta sammanhang. Där kan man läsa: "Nutar utredningen om sjöfartens ulsläpp fart pä allvar. Efter några månaders förundersökningar satsas i del närmastetre pä all kartlägga utsläppen, ulvärdera miljöeffekterna ochkomma med förslag till åtgärder." skall ulredningen vara klar. Jag har fålluppgiflen all del rör sig om . Vidare konstaterar man i artikeln all trycket nu är hårlpå en ulveckling av rökgasrening till sjöss. Man kan läsa; "Bakom utredandet ligger regeringsuppdraget lillSjöfartsverket . För trols alt induslrins och landlransportsidansutsläpp kartlagts noga så har ingen tidigare tittat närmare på vad sjöfarlensläpper ut.'" Projektledarenför arbetet konstaterar sedan; "Det här är den första mer grundläggandeundersökningen som görs i hela världen." Jag lycker atl det är etl ganska intressant konstaterande.Trols all vår otålighet över att vi inle kommer snabbare fram tycker jag atl vihar anledning all känna en viss lillfredsställelse över atl vi i nufaktiskl bearbelar dessa frågor med krafl och intensilel. Samlliga tre debattörer här har ullalal sig för att delborde införas tvingande nalionella regler. konstaterar all merparlenav sjöfarten gäller ulländska farlyg och all vi, om vi skall ha Ivinganderegler på nalionell nivå, ocksä måsle införa regler om rätt all avvisa farlygsom inle uppfyller ställda krav. Jag lycker nog alt och andra här gör del myckelläll för sig, om de tror att man kan agera på del sättet i ell så utpräglatinlernationelll samarbete som sjöfarlen ulgör. Vi får aklivl och med kraflarbeia i de internationella fora där del är möjligl för att komma fram tillgemensamma ställningstaganden, och då är del värdefulll all vi har tagit framelt underlag pä vilket vi kan driva våra krav. konstaterar atl sjöfarlen i denIrafikpoliliska diskussionen har kommil något i skymundan. Jag kan dela denuppfattningen, men de ärade debattörerna är litet medskyldiga lill della. Härhar jag nu slätt vecka efler vecka och diskuterat järnvägslrafiken. Ni hartvingat fram en diskussion om enbart järnvägsirafik som en lösning på allamiljöproblem på trafikområdet. har ni upptäckt sjöfarlen, och jag hälsar ervälkomna i den diskussionen. Jag tycker också all sjöfarten är en viktig del avvår trafik- och transporlpolitik, och därför skall vi satsa på alt göra ocksäsjöfarlen miljövänlig. Vi kan dä diskutera både Öresundsförbindelser och andratransportvägar med litet slörre nyans än vad som har skett . 54CARL (): Upptäckten av sjöfarten skedde lidigl imiljöpartiels historia. Jag tror all den finns med redan i del idéprogram somvi fastslog vid det tillfälle då bildades, den 19 september 1981.Tidigare än så kan vi inte gärna ha gäll ul. Beiräffande de inlernalionella reglerna för l.ex.svavelhallen, behövs del inle några länga ulredningar för all visa att en oljamed låg svavelhalt ger mindre utsläpp än en olja med högre svavelhall. Detborde vara en självklarhel, och del fordrar inle någol omfattandeutredningsarbete. Om vi här i skall kunna sälla någon press för allfä ordning pä dessa frågor, vore del inte alls dåligt om vi talade om för deinternationella redarna all de, om de vill befrakta pä ochSverige, faktiskt får finna sig i all använda de oljor som vi föreskriver,därför alt vi är rädda om vär miljö. Jag skulle ocksä tro all redarnas inlresseav atl frakta gods på våra farvallen är så slort och all de är sälönsamhdsinriklade atl de finner för goll alt ändra pä detta, särskill som devel atl de också kommer att kunna ta ut eventuella merkostnader för den bältremiljö som på della sätt äsiadkommes. Jag tror alltså alt det är myckel viktigt atl vi här iSverige fastlägger de krav som vi släller och överför dem pä de inlernalionellafartygsfrakter som kommer lill vårl näromräde. På det sättet kan vi alltsåstarta en snöboll som ger verkningar långl ut över våra gränser. Vi kunde börja, som sade, med den trafiksom går mellan och de skandinaviska länderna, som inle är lilen. Om viinom Öslersjöomrädd, med den nya öppenheten på andra sidan havel, också kankomma någonstans kanske vi skulle kunna börja med den frakt som direki emanerari delta omräde, sänka svavelhallerna och komma lill rätla med dessa problem.Del bör inte vara särskilt svårl. har vi dessutom besök av den polske miljöminislern,och del vore kanske en fråga atl ta upp med honom. Jag har hört pä radion altBirgitta skall träffa honom, och jag och några andra skall också gä pä enuppvaktning, så vi kan kanske lill honom framföra synpunkten atl det vore braom han sänkte svavelhallerna i sina oljor. 55 (vpk): Kommunikationsministern sade all han delar deövriga debattörernas olålighd. Jag får då lov all säga allkommunikationsministern är ovanligl tålmodig i sin otålighet. Nog måste han välhålla med om atl det är sent atl 1989 börja kartlägga ulsläppssituationen närdet gäller sjöfarten. Än värre är del om den undersökningen är unik i världen,men jag tror inte atl del är sä illa. Sjöfarlen är absolul ingen ny upptäckt för vänsterpartietkommunislerna, och det vel säkert kommunikalionsminislern. Del kan väl intevara så illa all kommunikationsministern inle har tagit del av de mångavpk-molioner som handlar om jusl sjöfarlen. Det borde han göra, och jaguppmanar honom att göra det i fortsättningen, varefter vi kan ålerkomma lillden diskussionen. Jag kan dessulom konstalera all jag tyvärr inte fick svarpä de konkrela frågor som jag ställde i mill första inlägg, nämligen dessa: Vadhar gjorl ? Vilka initiativ har man tagit när del gäller detinternationella Omförorenande utsläpp från motordrivna farlyg Prot.1988/89:109 arbetet kring sjöfarten? Vad är det som hindrar alt vi redan nuförbjuder användningen av denna typ avkemikalier? Vad är del som hindrar oss från Sammanträdets avbrylande med anledning av flygkatastrofen i allulveckla samarbdd med jusl dem av våra grannländer som är berörda av dengemensamma färjeirafiken? Slulligen frågade jag om kommunikalionsminislerndelar uppfattningen all del förmodligen behövs ivingande beslul för all få derederier som ännu inle har fattat galoppen all också gå över lill lågsvavligabränslen. 56 (): Det är likadant med oss i sommed vpk, vi har inte upptäckt sjöfarlen. Personligen upptäckte jagsjöfarlen 1943, när jag började utbilda mig till mariningenjör. harjag ägnat ungefär av mill liv ål maskinerier, dock ickedieselmaskinerier. skrev, som sade, någol om detta isitt första idéprogram 1981. Man bör kunna ställa lagsliftningskrav på rederierna, ochi första hand pä färjeirafiken, som regelbundet, eller iveckan, trafikerar svenska hamnar. Om en lagsliflning införs med tillräckligtrådrum för rederierna alt slälla om sin teknik och alt byla bränslen finns detsäkerl goda möjligheler. Kommunikalionsminisleriel har ju ansvarel för alltslags trafik och de miljöeffekter som trafiken åstadkommer. förvänlar sig alltså mera handgripligainitiativ än bara ulredningar och förslag till internationellaöverenskommelser. Vi måste i också kunna visa att vi är herrar i vårteget hus och i våra egna hamnar. Överläggningen var härmed avslutad. Talmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar. 16 § Sammanträdets avbrytande med anledning avflygkatastrofen i nådde oss meddelandet alt en flygkatastrofmed mänga dödsoffer inlräffal i . Farhågorna har ökal för atl fleraledamöter av befinner sig bland de omkomna. Med anledning häravföreslär jag att sammanträdet nu avbryts. Förhandlingarna återupptas kl. 14.30i morgon. Kammaren beslöt atl avbryta sammanlrädel. 17 § Kammaren åtskildeskl.