prot · GC09116 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:116 Förhandlingarna leddes fill en början av andre vicelalmannen. 1 § Återkallelse av motion vice talmannen meddelade attCarl och i skrivelse återkallat den av dem väcktamotionen 1988/89:Sk685 Skall på engångsförpackningar. vice lalmannen anmälde atl han hade avskrivit dennamotion. Skrivelsen lades till handlingarna. 2 § Justerades protokollet för . 3 § Föredrogs men bordlades åter belänkanden /89:BoU9, BoUlO ochBoU12 4 § Företogs fill avgörande utrikesutskottets betänkanden1988/89:UU21 och UU20, finansutskottets betänkande 1988/89:FiU24,justifieutskottets betänkanden /89:JuU19 och JuU20, kuliurulskotletsbetänkande 1988/89:KrU23 samt näringsutskotlets betänkanden /89:NU26 och NU27(beträffande debatten i dessa ärenden, se prot. Ulskollels hemställan bifölls. Mom. 5(kommuners m.fl. rätt fill bojkottåtgärder) Ulskollels hemställan bifölls med 243 röster mot 71 förreservafion 1 av m.fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 6 (viseringsregler) Ulskoltets hemställan bifölls med 275 rösler mol 37 förreservafion 2 av och . 1 ledamol avstod frånall rösta. Prot.1988/89:116 Mom. ll (värvning i armé) 18 maj1989 Ulskoltets hemställan bifölls med298 rösler mot 17 för reservalion 3 av Per Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1 a(genomförande av en folk- och bostadsräkning ) Först bilräddes reservafion 1 av m.fl. - somställdes mol reservalion 2 av - med acklamafion. Härefler bifölls utskottels hemställan med 200 röster mot96 för reservafion 1 av m.fl. 17 ledamöter avsiod från att rösta. Mom. 3 (uppgifter i FoB 90) Utskottets hemställan bifölls med 245 rösler mol 36 förreservalion 3 av och . 29 ledamöter avstod från attrösla. Mom. 6 och 7 (säkerhet, sekretess och integritet i FoB 90,m.m.) Utskottets hemställan - som slälldes mot reservalion 4 avCarl -bifölls med acklamation. Mom. 9 (sankfion mol uppgiflsvägrare) Utskottets hemställan bifölls med 263 rösler mol 19 för reservalion5 av . 32 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 11 (utformning av framfida folk- ochbostadsräkningar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservalion 6 avLars De och - bifölls med acklamation. Mom. 12 (intervall mellan framlida folk- ochbostadsräkningar) Utskottets hemställan bifölls med 165 röster mot 149 förreservafion 7 av m.fl. Mom. 15 (översyn av datalagen) Ulskoltds hemställan - som slälldes mot reservation 9 avLars De och - bifölls med acklamation. Mom. 16 (datapolitikens inriktning) Utskollels hemställan - som slälldes mol reservation 10 avLars De och - bifölls med acklamafion. Övriga moment Utskollels hemställanbifölls. Mom. 1 (lagförslagen i proposilionen) 4 Utskottets hemställan bifölls med297 röster mot 18 för reservation 1 av Mom. 3(näringsidkare) PrOt. Utskotlels hemställan bifölls med 162 röster mol 152 förreservafion 2 av m.fl. Mom. 5 () Utskottets hemslällan - som slälldes mol reservalion 3 avKarin Ahrland m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 6 (allmänna frågor omrättshjälpen) Utskollels hemslällan - som ställdes mot reservalion 4 av - bifölls med acklamafion. Mom. 7 (rättegångskostnader i förvaltningsmål) Utskottets hemslällan bifölls med 162 rösler mol 154 förreservalion 5 av m.fl. Övriga momenl Utskottets hemslällanbifölls, Utskotlels hemställan bifölls. Mom. 1(anslag lill Bidrag fill ulvecklingsverksamhel inom kulturområdet m.m.) Utskottets hemslällan bifölls med 255 rösler mol 60 förreservationen av m.fl. Mom. 25 Utskotlels hemslällanbifölls. Mom. 1(stimulansprogram för utveckling av alternativa drivsystem m.m.) Utskottetshemställan bifölls med 277 rösler mot 36 för reservalion 1 av . 1 ledamol avstod från atl rösla. Mom. 2 (stöd till ulveckling avelbilen) Utskotlels hemslällan - som ställdes mol reservalion 2 av Hädar Carsm.fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 3 (stöd till utveckling av RAN-syslemd) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 3 avPer-Ola och - bifölls med acklamation. Mom. 4 (slöd lill utveckling avElko-motorn m.m.) Utskottets hemslällan - som slälldes mol reservalion 4 avHädar m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 6 (utredning om bilindustrins framlid) Utskottets hemställan bifölls med 277 röster mot 37 förreservalion 5 av . 1 ledamol avsiod från all rösla. Utskottets hemställan bifölls. 5 § Beträffande de på föredragningslistan återstående ärendena,jordbruksutskottets belänkanden /89:JoU14 och JoU18, beslöl kammaren påförslag av andre vice lalmannen medge att de fick fördas lill avgörande i ettsammanhang sedan debatten i båda dessa ärenden avslutats. 1988/89:JoU14Livsmedelskontrollen (prop. 1988/89:68) och 1988/89:JoU18 Reglering av prisernapå fisk m.m. (prop. 1988/89:102). Försl upptogs lill behandlingjordbruksutskottets betänkande 14 om livsmedelskontrollen. 1 (): betänkande 1988/89:14behandlar regeringens proposition 1988/89:68 om livsmedelskontrollen. Förslagom vissa ändringar i livsmedelslagen (1971:511) tillstyrks nu av utskottetSyftet är atl skärpa livsmedelskontrollen. I belänkandel behandlas också motioner frän allmännamolionsiiden och 1989 saml motioner väckta i anledning av proposilionen omlivsmedelskontrollen och även i anledning av proposition 1987/88:128 somgäller miljöförbättrande ålgärder inom jordbruket. Ulskollel har avslyrkl de mofioner som väckts i anledningav proposifionen i den mån de slår i molsällning till regeringens förslag ochöverväganden. Utskottet föreslår ell riksdagsuttalande i anledning avtre motioner från moderalerna, centerparliel och vpk. I uttalandel slälls kravpä alt regeringen bör återkomma till med en särskild redovisning ifråga om den närmare utformningen av en vidgad avgifisfinansiering inomlivsmedelskontrollen. Delta, herr talman, är myckel angelägel, då koslnadernaför de skärpningar som i relalivt slor enighel väntas anta av alltatl döma kommer all bli bdydande. Del är ganska anmärkningsvärt alt det, trotsden stora enighel om de ålgärder som regeringen och utskottet med vissamodifieringar släller sig bakom, finns lill betänkandet fogat inle mindre än 58reservationer och 7 särskilda yttranden. Jag måste tyvärr konstalera all en hel del avdessa är överdrivna och svåra atl förslå. Förslagen skulle också bli mycketsvåra all omsätta i den praktiska verkligheten, om de skulle få gehör här iriksdagen. Vi moderater har varil restriktiva i sammanhanget, inte minsl därförall man nu på livsmedelskonlrollområdet lar så väsentliga sleg framåt. Bakgrunden fill del som sker är givelvis den omfattandeoch intensiva debalt om dessa frågor som pågått . Man kan också konstateraatt betydande brisler har förekommil i del hillills fillämpade syslemel, inleminsl vad gäller importkontroll och möjlighelen all ge livsmedelsproducenteren chans att konkurrera med de ulländska producenterna på lika villkor. Somexempel härpå kan anföras att det i har beslutats om l.ex.förbud mol användning av vissa hjälpmedel i produkfionen och i behandlingen avlivsmedel. Ofla uppslår då en situation där produklionen försvåras ochfördyras, lagringstiden i butikerna förkortas osv. Samfidigt utsätts inte deutländska producenterna för motsvarande krav. Importören kan alltså oftapresenlera en produkt som till synes har högre kvalitet och bättrelagringsduglighet. går det ej atl påvisa sådan mängd av restsubstanser iprodukten när det gäller l.ex. växlskyddsmedel atl produkten kan sloppas vidimporl. Då får den föras in för konsumtion i , trots alt den produceratspå ett säll som inle är tillåtet i . Om ulvecklingen får fortsätta opåtalal i denna riktningkommer alll fler livsmedel som produceras i all slås ul. Sverigelagstiftar i vissa fall bort sina egna möjligheler. Man slår undan benen försig själv och sina egna produkler, och öppnar sedan gränsen för produkter somman har velal skydda den svenske konsumenten från, på grund av det sätt påvilket de framställts. Det är nu dags atl se till att inga restsubstanser av iden svenska produktionen förbjudna ämnen tillåts vid import av molsvarandeprodukt. Nollvärden är i dessa fall det enda rimliga. Om man kombinerar deltamed ursprungsmärkning av livsmedel kan de största problemen förhoppningsvisklaras framöver. Vi vel atl det är väsenlligl med en märkning avlivsmedlen. Då får konsumenterna kännedom om varifrån produklerna kommer. Defår också förståelse för och kännedom om hur produkterna i resp, land harproducerats, om ursprungsmärkningen kompletteras med övriga upplysningar. Dåhar konsumenten chans att välja. Det är i dagens läge svårt att komma längre än att förstoch främst förbjuda sådana restsubstanser av ämnen i importerade varor som inteär tillåtna i svenska produkter och dessulom gå in för en märkning avproduklerna. Skulle man gå längre finns uppenbara riskeratt vi får upplevahandelspolitiska negativa konsekvenser. Vi vel att del kan leda lillytterligare problem för , inte minsl på det livsmedelspolitiska området. Vi moderater har också den uppfattningen att i samband medden internalionaliseringsprocess som pågår skall andra krav tas upp ochföras fram i de överläggningar som kommer all ske. Här gäller del all Sverigeär aktivt Vi har här, herr lalman, fåll gehör för de synpunkler som vimoderater fört fram på detta område. Vi släller alltså upp förpropositionen i dessa sammanhang. Vi kommer dock att noga följa utvecklingenframöver. Grunden för en god livsmedelshantering måsle vara godakunskaper, både hos dem som yrkesmässigt handhar livsmedel och hos allmänhelen.Det är därför beklagligl alt kunskaperna om hur livsmedel skall handhas harförsämrats . Dd kan bero på alt del i denhemkunskapsundervisning som var så god och intensiv ägnas alltmindre tid ät all lära eleverna att bedöma råvaror och hur dessa skall behandlasoch förvaras. De s.k. lanthushållsskolorna har till stor del lagts ned, och determinskurser som fidigare funnits vid dessa har nästan helt försvunnil. Denvärdefulla ulbildning som dessa skolor ger borde meritera till vidareutbildninginom olika områden. När undervisning av praktiskt allmänbildande karaktärfinns inom skolsystemet är det vikligl all frågor om beredning av livsmedeloch deras hantering ges ulrymme. Konsumenter ulan lillräckliga kunskaper kännersig ofta otillfredsställda med livsmedelskvalitelen, del framkommer i denoffentliga debatten. Konsumenlerna blir i hög grad beroende av denkvalitetskontroll som tillverkare, försäljare och inle minst statsmakternaombesörjer. Det sker nu en skärpning av denna kontroll, vilkel är posilivl. Deninriklning som antas leder framåt I della bdänkande tas även upp resonemanget om giftfrialivsmedel och vad giftfria livsmedel egentligen är. Utskottet vill fästauppmärksamheten pä den missuppfattning och felaktiga information som vidlåderbegreppet giftfria livsmedel. Enligt ulskollels mening är begreppel så oklarlalt det knappast kan gagna en vederhäftig konsumentupplysning. Bekämpningsmedeloch andra främmande ämnen används av olika skäl i delar av livsmedelsprocessen.I livsmedlen förekommer emellertid också ämnen som härrör från sådanaverksamheter ulanför livsmedelsprocessen som negativt påverkar miljön, liksomnaturliga men icke deslo mindre skadliga ämnen såsom tex. solanin i potatis.Avgörande för bedömningen av livsmedlens tjäntighet måste i samtliga fallgivetvis vara ämnenas eventuella förekomst och skadeverkan i den slutligaprodukten. För delta fastställs gränsvärden, som måste sättas med störstareslriktiviiet I de fall där det visar sig omöjligt eller förenai med storasvårigheter atl fastställa gränsvärden rnåsle man se över förhållandena. I belänkandet behandlas också bestrålning av livsmedel. teknisk metod för atl hållbarhdsbehandla livsmedel är bestrålning, somförekommer på vissa håll i vår värld. Denna bestrålning är i sig inlehälsoskadlig. Den avger inle heller skadlig radioakliv strålning. Enligl vår mening finns del normalt inte anledning allförbjuda en metod pä grund av all del finns människor som i första hand avkänslomässiga skäl är negativa till metoden. Det finns emellertid andra skäl för alt bestrålning avvissa livsmedel inle bör accepteras. Bestrålning kan innebära atlbakterieulvecklingen hämmas, vilket leder till att ur bakteriologisk synpunktotjänliga produkter efter sådan behandling i vissa fall kan förbättras ochanses tjänliga. Produkten kan då givetvis inle anses vara färsk. Konsumenternasnormala meloder för alt avgöra om en produkl är färsk och vilken kvalitetprodukten häller fungerar inte. Därför bör bestrålning av färskvaror inleförekomma. Vi har därför biträtt den föreslagna förändringen av 11 §. Regeringen aviserar emellertid också att den avser all iförordning totalförbjuda all besirålning av livsmedel. bördock trols alll få möjlighet all ge dispens från ell sådanl förbud i de falldär allernalivel framslår som klarl sämre. Ett exempel är kryddor. Vissasorters kryddor behandlas med giftiga gaser för att förhindramögelangrepp. Del kan inle uleslulas all del ur hälsosynpunkt vore bältre omdessa kryddor i slällel bestrålades. Vi moderater menar att livsmedelsverketmåste ha den kompetens och de möjligheter som krävs för att göra denna lyp avavvägningar. Vi har i en reservalion velat ge regeringen dessa synpunkter tillkänna. I den prakliska verkligheten har del inlräffal olyckor-människor har blivit svårl sjuka, och även dödsfall har inlräffal på grund avmögelbildning i kryddor. Om alternativet då är atl rnan använder myckel giftigakemikalier för all söka undvika mögelbildning, anser vi atl den möjlighet somredan i dag finns ule i världen kan ulnylljas. När del gäller avgifissyslemd föresläsförändringar i livsmedelslagen som bl.a. innebär att lagen om köttbesiktningkommer att avskaffas, vilkel medför all lill regeringen hellöverlämnar utformningen av de beslämmelser pä della område som kommer att slyralivsmedelshanteringen. Vi kan med anledning av behovel av detaljerade regler päen lång rad områden acceplera att myndigheter utfärdar sådana bestämmelser. Viulgår frän all beslämmelserna ulformas ufifrän såväl den enskilde konsumentensbehov av skydd som ulifrån livsmedelshanteringens förutsättningar. Regeringens förslag innebar emellertid också attregeringen skulle få fria händer att själv besluta om utformningen avavgiftssystemet. Den offentliga konlrollen av livsmedel bör huvudsakligenbekoslas genom avgifier frän berörda företag. Avgiftssystemet bör utformas såatl del tar hänsyn lill de reella tillsynskoslnaderna. Regeringen har iproposilionen anlyll att så skall vara fallet. Enligl vår mening bör man slräva efler all avgifterna säväl som möjligt speglar tillsynsverksamhetens koslnader. Det innebär l.ex. atlföretag med väl utbyggd egenkonlroll kan fä lägre kostnader. Enligt regeringens förslag skall livsmedelsverket medhjälp av utforma ett nytt avgiftssystem. Detta skulleträda i kraft skulle enligt regeringens förslag intefå möjlighet att la slällning lill det nya avgifissyslemd. Delta ansåg vimoderater vara oacceplabell, och vi ville därför atl skulle fämöjlighet att äler ta ställning till de konkreta principerna för huravgiftssystemet skall vara utformat framöver. Vi har fått gehör för dennauppfattning genom skrivningen i betänkandet. Vi moderaler har fogat reservalion 10 omläckaget av växlskyddsmedel lill betänkandet Vi vet atl man på olika häll ivårt land har kommil fram till att det har förekommit läckage. Men i de flestafall har det konstaterats all del har berott på visst slarv. Och i dessa fallhar orsakerna alltså kunnat klarläggas. Det kan emellertid aldrig accepterasall växlskyddsmedel hamnar i grundvattnet eller i brunnar och skadar delvallen som skall konsumeras. Vi moderaler har i vår reservalion 10 lagil uppdessa problem. Vi anser all viklen av det personliga ansvarslagandel skallbetonas när del Prot, 1988/89:116 gälleranvändningen av växlskyddsmedel. Vi menar alt läckage som sker pä grund avoförsiktig användning är helt oacceplabell. Vi anser också att samhällel måstebidra till all kunskapen breddas på detta område, vilkel vi har velal geregeringen lill känna i reservation 10. I övrigl har jag berörl reservationen om dispens när delgäller bestrålning av livsmedel. Vi släller upp för beslrålningsförbud, men vivill ha en viss dispensmöjlighd. Jag yrkar bifall lill reservationerna 10 och56 samt i övrigl lill utskottels hemslällan. 2LARS (): Vi behandlar dels ett förslag omändringar i livsmedelslagen, dels elt anlal motioner i anslutning tillproposilionen om livsmedelskontroll. I betänkandet behandlas dessutom eltmyckel slorl anlal motioner från den allmänna motionstiden och 1989. Detär alltså många frågeställningar med mängder av yrkanden som har fältkomprimeras i detta betänkande. Motionerna har resulterat i inle mindre än 58reservafioner och elt antal särskilda yttranden. Nägra av reservafionerna ärfrån folkparfiet. Från sida har vi i detta sammanhangkoncentrerat oss pä all försöka bedöma de länge efterlysta skärpningar ilivsmedelslagen som föreslås. Vi kan från vår sida konstalera attlagförslagen i stor ulslräckning uppfyller krav som vi hardrivit här i . Del är bra att det i proposilionen, och kanske ännu merakategoriskt i belänkandel, slås fasl alt samma krav skall ställas på innehålleti livsmedel som importeras som på de livsmedel som produceras i vårl land.Kontrollen på importerade produkler skall skärpas. Vi skall få ytterligare etllaboratorium osv. Det är viktigt att organisationen byggs ut, så all viverkligen får de resurser för utökad kontroll som utlovats. Personalsiluafionenär inle tillfredsställande på delta område. En detalj i proposifionen handlar om avgiftsfinansiering,där regeringen har begärl fullmakter. Denna delalj har väckt många diskussioneri jordbruksutskottet. Allmänt talas det ofta om att vi skall förenkla bidragsströmmarnamellan slal och kommun. Del förslag som har skisserats gär i motsattrikining. Del rör sig visserligen i det här fallet om avgifter, men det är braatl regeringen får i uppdrag av att återkomma med förslag till huravgiftssystemet skall utformas. Vi har slälll oss bakom förslaget när det gällerbestrålning av livsmedel. Men jag tror atl del är bra om del finnsdispensmöjligheter. Vi delar de efiska synpunkterna och den rädsla som mångamänniskor känner för just bestrålning och erkänner även riskerna. Men vidhearingar och i andra sammanhang har del visats all bestrålning i vissa fallkan vara en framkomlig väg. Därför tror jag atl del är bra omjordbruksministern och regeringen i framliden noga överväger frågorna. Förvissa kryddor kan del vara värdefulll med bestrålning. Det kan också finnasallergiker som har behov av mat som är bestrålad, Försikfighet är naturhgtvisatt tillråda, men del gäller atl behandla frågorna seriösl, och jag hoppas attså sker. Ibetänkandet las ulbildningsfrågorna upp myckel marginellt. rimligt,eftersom utbildningsfrågorna hör fill arbetsområde.Men del sägs att ämnel livsmedelsteknik skall få ökat utrymme. Jag vill utövervad som står i betänkandet hänvisa lill en interpellationsdebatt som jag hademed miljöministern om personalsituationen på miljöområdet. De personalgruppersom berörs i del här belänkandet ligger nära den kategorin. För att man skallkunna uppfylla lagförslagets intentioner behövs kompetent personal.Utbildningssituationen är inte fillfredsställande. Del råder slor brisl påkompetenta inspektörer. Man behöver bara studera tidningen förall få klarl för sig atl kommunerna med ljus och lykta söker personal. Kommunernas ökade ansvar på miljöskyddsområdet,naturvårdsenhder-nas ökade behov och inte minst förelagens behov av personalhar skapal en stor bristsituation. För att kommunerna skall klara miljöskyddetbehöver man ibland omskola personal och inspektörer som sysslar medlivsmedelsteknik lill att syssla med miljöskydd. Del visar altbristsituationen är stor. Del räcker inle med att vidga ämnet livsmedelsteknik.Del behövs krafttag, och del finns anledning för alt återkomma lilldessa frågor. Eflersom jordbruksministern är närvarande i kammaren villjag i all vänlighet fråga om inte jordbruksministern anser alt del är engemensam uppgift för miljöministern och jordbruksministern alt ta dessa frågorpå allvar och agera så att vi får en fungerande personalsituation. Del räckerinle med utbildningen i och en liknande ulbildning i . Det behövsockså fortbildning av personer med annan basutbildning för att man skall kunnabesätta de befattningar som blir vakanta. Jag vill yrka bifall lill de reservafioner där ledamölersom represenlerar finns med. De reservalionerna är inte så många. Vi anser atl del behövs ell särskilt insfitut förfolkhälsan. är det tre myndigheter som har ansvaret, nämligenlivsmedelsverket, och För att den här vikligaverksamhelen skall få full effekl behöver den samordnas och intensifieras. Folkparfiet vill ha fristående miljörevisorer. Det börfinnas möjligheter att utveckla etl system i livsmedelshanteringen på sammasäll som vi vill ha på miljöområdet. Genom revisorer skullehälsoskyddsaspekterna inpräntas bättre hos företagens inlressenler. Del ärbeklagligl all vi endasl fått slöd från för våra synpunkter idenna fråga. Jag skall slutligen beröra vattenfrågorna.Dricksvattnet och vallenfrågorna över huvud taget kan komma atl utvecklas av de stora miljöfrågorna . Representanterna för ,, vpk och har tagit upp vattenfrågorna och anförtreservationer med skilda motiveringar. Utskollels majoritet hänvisar fill debegränsade insatser som pågår, forskning och försöksverksamhel. Samiidigipåpekas all vallenverken är ålderdomliga, bristfälligtunderhållna saml atl resurserna för personal och ulbildning är olillräckliga. Enorml stort kapital är nedlagt i våra vatlenanläggningar.Den förnyelse som måsle komma blir myckel kapitalinlensiv. Men detta kan intehindra alt vi slår inför en utmaning om vi skall få behålla vattenav god och användbar kvalitet. Till delta kommer försurningens effekler försjöar och valtendrag. Det behövs en strategi för framliden. Prot, 1988/89:116 Prot,1988/89:116 enligt minuppfattning alltför lätt på den här frågan. Skall det bli så, ,att vi tar itu med vallenproblemen först när situationen är akul? Del behövsframförhållning och strategi. Denna strategi saknar vi från i dettabelänkande. Jag yrkar än en gång bifall lill dereservationer där finns med och i övrigt till utskottelshemslällan. 3LENNART BRUNANDER (c): Mat, eller livsmedel, som väl är den term somvi oftast använder i dessa sammanhang, är något väldigt viktigt för oss och ären av grundförutsättningarna för att vi skall kunna leva. Vi borde kanske intebehöva påpeka della, men ibland verkar det som att vi har glömt bort det.Samtidigt ökar intresset för vad vi äler. Människor ifrågasätter alllmer ochhar synpunkler på de hvsmedel som vi köper i affärerna - de skall vara av brakvahtet. Men på samma gång har kunskaperna om mal och hur man hanterar malminskat. Vi i centerparliel har i mänga sammanhang framhållit behovelav mera ulbildning för alla människor. Men vi har inle fått önskat slöd. nämnde lanthushållsskolornas vikliga roll.Jag skulle vilja rekommendera att resonera med moderatalandstingsledamöter runl om i vårl land om dessa saker. När vi slåss förlanthushållsskolorna ute i länen har vi inte alltid med oss. Vihar ofta fått dra del kortaste strået Övriga partier har nämligen velat lägganed dessa viktiga skolor. Verkligheten överensstämmer inte allfid med det somvi här talar om. Vi förväntade oss myckel av propositionen i dellasammanhang. Många motioner har avslagits här i jusl medhänvisning lill atl förslag skulle läggas fram. Jag kan inte riktigt hålla medföregående talare om atl alla de krav som rimligen kan slällas pålagstiftningen i della avseende uppfylls. Vi i har andrasynpunkter. Här släller alltså moderater och folkpartister i stortsell upp på de synpunkter som den socialdemokrafiska regeringen har förl fram.Men i själva verket är del inte särskilt mycket större resurser som föreslås.Organisationen ändras. Kontrollverksamheten förbättras och utökas en aning. Menvid den utfrågning som ägde rum i jordbruksutskottet sade livsmedelsverketsgeneraldirektör att vi inte skall förvänta oss en revolution idetta sammanhang. Redan små resurser utökas .