prot · GC09104 · 1988-12-31 00:00:00 — Det är resursslöseri när lärarnafår springa mellan olika klassrum för atl leta efter en fungerandeoverhead-apparat och sedan släpa med den till det egna klassrummet, när de fårtrösta en grälande elev samiidigi som de dricker en mugg kaffe blanduppstoppade fåglar på biologiinstilufionen och när de får elt nervöst utbrottöver atl skolans enda fungerande kopieringsapparat plötsligt börjal produceraskrynkliga pappersbollar. Del är resursslöseri att låla lärarna använda en slor delav sin kreativitet till atl uppfinna nödlösningar på problem med olämpligalokaler eller trasig ulruslning. begränsas elevernas initiativ ochlusl alt lära av atl sex livliga grupparbeten pågår i ett och sammaklassrum, alt det bara finns en telefon på skolan och atl denna telefondessutom visar sig vara spärrad jusl när man jätlenervös har ringt upp ettintressant intervjuobjekt i en annan stad eller atl man inle fär anteckna iläroböckerna för alt de skall användas också och året därefter. Jag vill yrka bifall lill reservation 4 iuibildningsulskottets belänkande 16, där vpk föreslår 500 milj. kr. till dlfemårigt reinvesteringsprogram för en upprustning av lokaler, utrustning ochläromedel i och gymnasieskolan. Skolans arbetsmiljö är en slor fråga, som jag antar all vifår anledning att ålerkomma till . Vi i vpk vill anslåpengar för den akuta och nödvändiga upprustning som l.ex. yrkesinspektionen hartalat om. Men jag hoppas alt jag har varit tydlig i att förklara vpk:s viljaalt i framliden diskutera arbetsmiljön i skolan i dl vidare perspektiv. hur skolans resurser och lokaler skall användas på ettändamålsenligt sätt, som gynnar en aktiv kunskapsprocess i en demokratisk skola,och hur elevernas rättigheter i skolornas skyddskommittéer kan stärkas. Frågan om arbetsmiljön i skolan är även en rättvisefråga.Det är de elever som har de sämsta förulsällningarna som drabbas hårdast av attljudet pä bandspelaren endast hörs begripligt för de sex elever som sillernärmasi eller av alt läraren är trött och sliten. Det gäller även rättvisa mellan elever med olika former avhandikapp och andra elever. Vi i vpkhar föreslagit en allmän översyn av tillgängligheten i landels skolor Anledningen är naturligtvis all vi har goda skäl attmisslänka alt del slår mycket illa till med tillgängligheten vid landetsskolor. drabbar inte bara de handikappade eleverna utan även möjlighetenför handikappade föräldrar och andra att besöka skolorna. Även när det gäller läromedel för elever med handikappbehövs förslärkningar. Vpk har föreslagit ytterligare medel till för all finansiera dels produktion av läromedel, delsutvecklingsarbete för framtagning av läro- och hjälpmedel för handikappadeelever. Jag vill yrka bifall lill reservalionerna 2,10 och 11 i ulbildningsutskottels betänkande 11 saml reservalionerna 4, 5 och 6i betänkandet 16. Pä övriga punkler yrkar jag bifall lill utskottetshemslällan. Anslag till skolväsendel, m.m. 78 (): är det tre är sedan olyckan i Tjernobyl inträffade. Varför lar jag upp del nu? Det sammanhänger med dereservationer som står bakom, som bl.a. handlar om fortbildning-och vidareutbildning av lärare. Del handlar också om mer miljövård ochhumanekologi i skolan. Vi vill nämligen satsa pä delta. Men vad har del med jusl Tjernobyl alt göra? Jo, närolyckan i Tjernobyl inträffade fanns del ingen beredskap. Jag var lärare pä denliden. Det fanns ingen kunskap hos oss lärare, utan man gjorde alla de fel somman kan länkas göra vid en sådan händelse. Man blockerar sig och lar intehänsyn lill verkligheten utanför. Man skickade ut barnen i del första regnet,när atmosfären tvättades ur, och lät dem vara ule när de egentligen borde hahållils inne, när radioaktiviteten var väldigl hög. Efler började lärarna nypa lag i bl.a. mig,eflersom jag hade engagerat mig starkt för all bl.a. mäta strålningen, ochfråga mig till räds. Alla lärare på den skola där jag var erkände: "Vibehärskar inte del här, vi behöver mer utbildning." Jag log då kontakt med länsskolnämnden, som svarade:"Jo vissl, vi har fäll order uppifrån, från SÖ, alt satsa påöverlevnadsfrågor och pä miljö, men vi har inga resurser." Jag vill härmed slå ett slag för att fortbildning ochvidareutbildning för lärare kommer alt satsa just pä miljö, för all ökakompetensen hos oss lärare. Därför slår jag bakom en reservalion, som vill lafram en riksläckande forlbildningsplan inom miljö- och naturresursområdd, fördel skulle kunna förbällra förutsättningarna all undervisa. Vidare vill vi anslå 2 milj. kr. för all förslärkahumanekologi och praktisk miljövård pä gymnasiet och . Vi vill ävenförstärka ämnen som barn- och familjekunskap och samlevnad, kost, hälsa ochhushållning och de praktiskt-estetiska ämnena. Del är ju ofla så alt ju längre man går i skolan, destomer verklighetsfrämmande blir man som elev. Alllför ofta och tydligt blir vårabarn och ungdomar påminda om atl de inte behövs eller är i vägen och all manbara mäter i pengar. Ändå är det av oerhörd vikt för elt barns utveckling ochsjälvförtroende att det märks och har betydelse. Frågan är: Vilka basfrägor är viktiga? Jo, bl.a. hur manlever i vardagen. Vad skall jag äta, vilken mat kan jag odla, hur skall jagsköta min kropp, hur 7 protokoll 1988/89:104 Anslag tdl skolväsendel, m.m. fär jaglag i och sköter en bostad, hur fungerar äldreomsorgen, vilket ansvar kan jagla för medmänniskor och kommande generationer, varför är jag fullsländiglberoende av naturen? Sådana här frågor är viktiga att la upp. De får inte barabli projektarbeten utan måste ingå som helhel i skolundervisningen. Vi vill också uppmärksamma vpk:s motion om all salsa . Vi har inte reserverat någrapengar till detta. Vad vpk vill satsa pä är bl.a. dem som har läs- ochskrivsvårigheter. Vi har hafl en ingående diskussion i utskottet omdyslektiker. Jag anser alt de bör få stöd inom den ram som regeringen har laglfasl för . Jag vill alllsä betona all också debarn som har läs- och skrivsvärighder skall fä fillgång lill läroböckerinspelade på kassellband, likaväl som synskadade fär det. Jag övergår nu lill frislående skolor och elevrelaleradestalsbidrag. , folkpartisterna och vi tillsammans anser ju all viskall ha elt nyll slalsbidragssystem. Genom all föra upp det från grundskolanlill gymnasiet skulle man kunna ha fristående skolor, typ Waldorf, även pågymnasial nivå. Det är viktigt atl ha elt elevrelaleral statsbidrag, som fårdisponeras fritt på skolan. Men vill också ha en lokal styrelse,som ansvarar för budgelen direki pä skolan. Jag vel all folkparliel har en liknandemodell. I och med alt det lokala ansvarel finns på skolan, kan man också fä enslörre beslulanderätl över innehåll och hur och pä vad pengarna skalldisponeras - lill kapitalvaror eller till undersökande kunskaper, som elevernasjälva tar reda pä. Med det anförda yrkar jag bifall tillsamtliga miljöparlireser-valioner och även lill dem där jag ingår tillsammansmed andra partier. 79 (); Ge vårl yrke status. Är del någon som bryrsig om vad jag gör? Del får vi ofta höra frän den svenska lärarkåren. Givetvisskall lärarnas oro las på allvar. Det är vikligl all tryggheten runl lärarenförslärks. I ett anförande av encenterledamot framhölls att status uppnäs via lönen. Visst är lönen en del avdenna status, men oerhört väsentliga är också arbetsmiljön och tryggheten. I propositionen om skolans utveckling och styrning betonasskolledningens betydelse för den enskilde läraren. Upprepade gånger understryksalt skolledarens främsla uppgifl är all leda och utveckla den pedagogiskaverksamheten. Men även skolledarrollen är svår i en föränderlig skola. Därförär del principbeslut som har fattat angående kommunalaskolplaner oerhört viktigt. I utbildningsulskollds belänkande 11 framläggs förslaglill lag om ändring i skollagen vad gäller kommunfullmäktiges antagande avlokala skolplaner. Skolplanerna skall antas för ochgymnasiet. skall de antas . Delta innebär nyaarbetsuppgifter för skolstyrelseledamöterna, vilkel i sin tur krävermerkunskap, utbildning och i praktiken närmare kontakter med skolan. I reservalion 4 anför och folkpartisterna altdel finns risk för all skolplanen sväller ul och blir ett dokument, som kräverresurser lill byråkraiini stället för lill undervisningen. Jag kan inte förslå deras oro. Man har imånga år arbelal med barnomsorgs- och äldreomsorgsplaner i kommunerna. Dessaplaner har medverkal lill all kommunpolitikerna fäll en bredare kunskap omområden som de kanske normalt sett inle sysslar med. Skolplanen kommer alt ökakunskapen om skolan. 1 reservation 5 frän anförs atl en skolplan börupprältas och all detta kan genomföras under innevarande mandatperiod.Ulskotlsmajoriteten konstaterar atl del är möjligl för kommunerna all anta enförsta skolplan under något av , men det är viktigt all kommunernafår lid på sig för förberedelse. Skolplanerna kommer också atl bli ell slöd förbåde lärare och skolledare. I proposilionen framläggs även förslag lill ändring iskollagen vad gäller länsskolnämndernas sammansättning. Frågan omsammansättningen av ledamöter i slatliga nämnder och styrelser har behandlats iverksledningspro-posilionen. Enligl denna skall nomineringsförfarandet interegleras. I likhel med vad som sker i andra centrala nämnder kommer regeringeni fortsättningen atl utse samtliga ledamöler i länsskolnämnderna. I reservalion 6 anför moderalerna all anslagel lilllänsskolnämnderna bör minskas rned 6 milj. kr. Ulskoltsmajorilelen konstaterarall en anslagsminskning lill länsskolnämnderna redan har skell och allytterligare besparingar i enlighet med motionens krav ej kan genomföras.Länsskolnämndens tillsyns- och utvärderingsroll är viklig och därmed ell stödför lärare, skolledare och skolstyrelse. Genom tillkomsten av kommunala skolplaner och distinktareverksam-hetsskrivningar för skolledare, skolstyrelse och lätisskolnämnd ökartryggheten runt läraren och kunskapen om lärarrollen. Därmed blir del enbällre arbdsmiljö. I ulbildningsutskollels betänkande 12 om anslag tillforskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet skall jag beröravissa delar. Någon har påstått att del lar 25 är innan en läroplan ärgenomförd. Med tanke pä alt vi har fän flera läroplaner de senasle 20 åren ärbehovel av fortbildning och vidareutbildning av lärare och skolledare slorl, isynnerhd efler beslul om ny inriklning av lärarfortbildningen igrundskolan. Den nya inriktningen skall enligl fastlagd tioärsplan fä genomslagi forlbildningen redan fr.o.m. . Härtill avsätts 50milj. I propositionen föresläs vidare ålgärder för all förbätlraleckenspräksunder-visningen. Hörande elever med döva föräldrar eller dövasyskon ges möjlighet lill leckenspråksundervisning. Eftersom slora förändringar sker inom äldreomsorgen har 9milj. avsatts för fortbildning av lärare som undervisar isocialservicekunskap på gymnasiet. Låt mig sä göra några kommenlarer till vissareservationer. I reservation 2 frän om fortbildning för skolanspersonal framhålls rätten till återkommande fortbildning i form av en terminssludier eller yrkespraktik minst . Ulskollsmajorilelen påpekarall förslaget ej är kostnadsberäknat. Inte heller anges hur en sådan reformskall finansieras. I reservalion 4 från anförs alt endast enmindre del av befintliga resurser lill handikappade elever bör fördelas avlänsskolnämn- Anslag lill skolväsendel, m.m. Prot 1988/89:104 '"- anser att kommunerna kan ta ell större ansvar. Härmedvill man 26aDril 1989 överföra åtskilliga miljoner kronortill den undervisningsbundna delen av Anslag ullskolväsen- Enligt ulskoltsmajoritelens uppfallning är en regionalsamordning av del. m.m. slödinsalserna för handikappadeelever nödvändig. Annars kan man ej fortsättaden verksamhet som beslutade om 1983 angående åtgärder för elever medhandikapp. Jag skall vidare säga några ord om utbildningsutskollelsbelänkande 14 om Anslag till ullandsskolor m.m. För /90 beräknas SÖ all anlalel skolor kommeralt vara 47. Reguljärt högsiadium finns vid fem ullandsskolor. Övriga fär sinhögsladie-undervisning via korrespondensundervisning. Mol denna bakgrund harregeringen gett SÖ i uppdrag atl närmare uireda i vilken form undervisningenpå högsladienivå skall bedrivas saml lämna förslag till förbättringar avstatsbidraget. Uppdraget skall redovisas senasl . I reservalion 1 frän m.fl. yrkas påhögstadieundervisning vid den svenska skolan i . Med tanke på alluppdraget skall redovisas och all del inle är mängamånader dit .avstyrker ulskollsmajorilelen förslaget. Jag skalllill sist säga några ord med anledning av uibildningsulskottets betänkande 16.Försl gäller det frågan om anslag lill frislående skolor pä gymnasial nivå. Uranslagel ulgår bidrag lill bl.a. riksinlernalskolor och skolor som omfallas avprivatskolförordningen. Hit hör även lanthushållsskolorna Vacksianässkolan,Apelrydsskolan saml i . Ulskollel har lillsiyrkl enulökning av antalet årselevplatser från 4 090 lill 4 255 inom ramen förfristående skolor. Vidare har ulskollel tillstyrkt alt Grännaskolan skall harätt att anordna undervisning pä högstadiet. har eleverna endast fältundervisning på gymnasienivå, medan högstadieeleverna fåll gå i Jönköpingskommuns grundskola. Enighet i utskottet råder också om all alla frisläendeskolor med statligt reglerade ijänsler bör omfallas av bidrag till lokal skolutveckling. skall jag göra en kommentar lill reservalion 1frän Ann-Calhrine m.fl. angående bidragsregler för frislående skolor pägymnasial nivå. I reservationen konstaleras atl endasl en myckel lilen del aveleverna i , , går i frisläende skolor. En av anledningarna lilldetta är, tror man, att statsbidraget för elever är lägre än i den kommunalaskolan. Ulskoltsmajorilelen anser all nuvarande bestämmelser inle bör ändraseftersom de endasl tillämpats i fyra är. Ireservationen påpekas också all de fristående skolorna kan ulgöra dl alternativ och bidra till den pedagogiska ulvecklingen. vill jag inle förneka när del gäller l.ex. Säkerligen har de bidragit till flexibla undervisningsmetoder. Men del är mycket viktigt alt betona all för de lärare som hafl ambilionen att utveckla sin melodik har fortbildning funnits i mänga är som alternativ pedagogik. Det finns mänga lärare i den vanliga och i gymnasiet som använder sig av denna pedagogik. Jag vill vidare betona all del pägår en bred projektverksamhet inom 100 bäde grundskola och gymnasium.Tyvärr är det nog ibland belydligt svårare att fägehör för erfarenheterna frän projektverksamheten i grundskola och Prot. gymnasiumän vad det är all sprida dem från de frislående skolorna. Härmedyrkar jag bifall till utbildningsutskottets hemställan i ] ! ,,..,, ,,,-,,,,,, , = ,. betankandena11, 12, 14 och 16 saml avslag pa samtliga reservationer. 80 (); Delta med kommunala skolplaner ärnalurliglvis inle en sä slor fråga au vi skulle behöva bråka så myckel om den ioch för sig, om vi inle tyckte att det, som jag sade, är ell lilel steg ål felhåll. Polilikerinflylandd över skolan ökar lilel grand. Det blir litet meradministrafion. Sanningen är ju alt den svenska skolan borde gå i molsallrikining. Vi ser dei här förslagel i perspektivet av allregeringspartiet i några andra frågor inle har velat medverka till att ökamöjligheterna atl påverka den lokala skolan. Man har l.ex. inte velat medverkatill alt varje skola skall kunna få en skolråd eller en bestyrelse eller vadman nu skall kalla del; del har förekommit olika namn i deballen. Del här trorvi är ell förslag som på dl mera påtagligt sätt skulle öka konsumenternas,alltså elevers och föräldrars och även lärares möjligheter alt påverka skolansvardag. Sedan lar upp del förnyelsearbete sompågår i den allmänna skolan och påpekar alt mycket projektarbete och sådanlsker där som inle uppmärksammas lika mycket som del som sker i de friståendeskolorna. Jag tror atl del kan ligga en del i del. Jag ansluter mig till denverklighetsbeskrivningen alt det sker oerhört mycket värdefulll i den allmännaskolan, och man skall absolul inle ställa det förnyelsearbetet i något slagsmoisalsslällning lill det som sker i de fristående skolorna. Men min erfarenhetär atl om vi ökar de fristående skolornas möjligheler alt verka -och vi skulleför min del gärna kunna få en viss ökning av antalet frisläende skolor- skulleen följd av del bli atl möjligheterna att pröva nya metoder i del allmännaskolväsendet också skulle öka. är det ofta så, alt de som vill pröva nyameloder och nya grepp i undervisningen slöler på en hel del svårigheler. De fårofta beskedet att della inle är möjligl med de regler som gäller. Jag tror alltså att de här bådasakerna skall gå hand i hand: att öka beslulsmöjlighderna på den nivå vi brukarkalla den lägsta, alltså den som är närmasi eleverna, och öka möjligheterna förfristående skolor. Båda förändringarna ökar möjligheterna lill all förnya delsvenska skolsystemet. 81 (): Jag kan inslämma i del som när det gäller de kommunala skolplanerna. Jag skulle vilja tillägga alldel självfalld redan nu bedrivs planering. Jag lycker all del är viktigt atl vipä alla sätt försöker stoppa tecken på ökad administrativ byråkrati. sade själv all del här kommer alt innebära mer arbete. När det gäller våra moderala reservationer om förändringarav anslagen är del sä, alt vi har en politik för skolan och dess ekonomi som ären helhet. Vi har föreslagil överföringar från olika anslag för all stärkaundervisningen. Som jag sade inledningsvis föreslår vi atl 697 milj. kr. mersalsas på själva undervisningen. Vi satsar pä det som ger eleverna kunskaperoch färdighe- Anslag lill skolväsendel, m.m. ter, delsom faktiskl är skolans huvuduppgift. Men i och med det satsar vi också påelevernas allsidiga ulveckling, eflersom det ena går hand i hand med del andra.Det innebär också att man ute pä skolorna kan forma vardagen som man självanser alt den bäst fungerar. Lärarna vel fakliski bäsl hur man skall fäundervisningen all fungera, vilka klasslorlekar man skall ha och hur man skallkunna hjälpa de elever som har svårigheter, l.ex. Vi gör förändringar när det gäller anslagel för särskildaålgärder pä skolområdet, men vi bibehåller pengarna för speciella, samordnadehandikappåtgärder. Vi anser också att länsskolnämnderna pä den här punktenskall vara tuffare. Vi vill förändra anslagssystemet pä sikl, men i nulägetvill vi salsa pä undervisningen, avreglera, ge frihet för skolorna all formaundervisningen på bästa säll för att ge kunskaper och färdigheter och bidralill elevernas allsidiga utveckling. Men vi syftar till ell annatslalsbidrags-syslem. Del är rikligl all del går för fä elever i de friståendeskolorna, men del beror pä att vi inte har ell likvärdigt statsbidragssystem.Jag vill verkligen hålla med i beskrivningen av den dynamik ochden stimulans och den utveckling som det kan innebära för skolväsendel om vifår fler fristående skolor. Självfallet skall även lärare och andra i denvanliga, allmänna skolan ulveckla bäde sig och undervisningen, men får man eltlikvärdigt statsbidragssystem så all frislående skolor kan växa fram, blir delen växelverkan. Destimulerar varandra, och man kan få skolor av en längradlyper som kan ta stor hänsyn lill elevers behov. Jag tycker atl del är etträttmätigt jämlikhetskrav att fristående skolor skall fä en likvärdigbehand-hng. Mänga lärare i den allmänna skolan är inlresseradeav all använda Montessoripedagogik, men här rör del sig inle om någonfortbildning som man kan få hur som helsl utan det är en myckel kvalificeradulbildning pä ett par är. Naturligtvis är det värdefullt om lärare har denutbildningen bäde i det allmänna och i det fristående skolväsendel. Ett statsbidrag som följer eleven och är likvärdigt förfristående och allmänna skolor är emellertid nödvändigl för alt vi skall fä denutveckling och den dynamik som vi behöver i skolan. 82 (): Jag vill än en gäng betona vad folkparlieloch moderalerna har lagil upp bl.a. om lokala styrelser, som . Vi vill ha dem på skolan och anser all skolplanerna är överflödiga. Hur man i samma andelag kan påstå alt arbetsmiljö ochskolplaner hör ihop förstår inle jag. När jag har talat med lärare på fältethar de tyckt atl det är en arbelsbelaslning alt göra de här skolplanerna. Delkan väl inte bli en lättnad när del gäller arbetsmiljön, om man skall se pä denpsykiska miljön. Sä fill frågan om fortbildning. Det slår all lärare skallhar rätt lill en termin vari sjunde år för fortbildning eller yrkespraktik. Jaglycker alt del är väldigl viktigt att lärare får en chans all komma ul iyrkeslivet och alt man skall ha räll alt komma ul vart sjunde är, om man sävill. Eftersom jag har varit arbetslös lärare vel jagatt det är vanvett att ha stora klasser och parallellt låta utbildade lärare gäarbetslösa. slällel setill att de fär yrkespraktik eller fortbildning för alt förkovra sig? ärinte lägel sådant beiräffande arbetslösheten, men den lär ålerkomma ,när del kommer nya stora elevkullar, s.k. pucklar. 83 (vpk); sade all del är mycketsvårare all få uppmärksamhet för projektverksamhet och ulvecklingsarbete i denvanliga än i de frislående skolorna. Där är vi helt överens. Dengråa vardagspedagogiken kan vara aldrig sä bra och spännande, men det är ändåde frisläende skolorna som syns och hörs. Men, , vi i vpk har jusl en reservationsom gäller della, nämligen reservation 2 i betänkande 11 där vi föreslär 1milj. föratl sprida informalion om spännande utveckling och spännandeprojekt i den vanliga . Varför vill utskoltsmajoriteten avstyrkavärl förslag, om vi är överens om bakgrunden och behovet? lalade om atl arbetsmiljön är viktig.Det är knappasl någon kontroversiell åsikl. Men vad får del för polilisk effektall socialdemokralerna tycker alt arbetsmiljön i skolan är viklig? Kanske ärvi inle hell överens som vilka ålgärder som skall vidtas, men jag skulle lyckaall det vore roligt om debatten kunde höja sig litet grand ovanför att vi kanbli överens om atl arbetsmiljön är viklig. 84 (): Del kan väl vara riktigl atl skolplaner inleär något slor fråga, men jag ser del hela som dl bevis på inställningalt skolan är allas angelägenhet. Skolan måste debatteras. Den måste debatteraspå del kommunala planet liksom också på del regionala. Därför framhöll vi viddiskussionen om skolans styrning och utveckling alt del är värdefullt allskolplanerna upprältas och anlas varje är. Dä kan det lyckas atl byråkratinökar och att del hela skulle kunna lösas inom den allmänna kommunalaplaneringens ram. Liksom man har barnomsorgsplaner, äldreomsorgsplaner,särskilda bostadsförsörjningsprogram osv. som upprättas har ocksåskolan sin givna räll i den allmänna diskussionen när del skall beslutas ifullmäktige. Den undersökning som lärarförbunden gjorde visar ju all delfinns elt slorl avstånd mellan lärarna och dem som beslutar om skolan, nämligenskolstyrelseledamöterna. Det är ju i första hand dessa grupper som skall kommatill tals och delge varandra sina erfarenheter. Inom menar vi atllokala skolplaner är elt arbetsinstrument som inle skall jämföras medarbetsplaner för den enskilda skolenheten eller skolan. De behövs de också, mentillsammans bildar ju dessa de kommunala skolplanerna. Det är dä fråga om ellinstrument för all man i den egna kommunen skall kunna planera och ge resursersom slimulerar dem som arbelar inom skolan lill nya djärva grepp. Man skallkunna känna alt del som görs uppmärksammas och att det som föreslås lönar sig,omsätts i praktiken. Anslag liU skolväsendet, m.m. 85 (): Jag skall göra bäde och glada. Ann-CathrineHaglund sade atl läraren vet bäst. Ja, när del gäller den Prot.1988/89:104 praktiska verksamheten vet nog läraren bäst. Anslag idl skolväsendet, m.m. de lokalaarbetsplanerna som skall vara givande. Det räcker ju inte att läraren vet bästoch atl del finns lokala arbetsplaner vid varje skola. Det måsle ju leda någonvart. Genom att de lärare som vel bäst kan skriva ned sina mål och geriktlinjer och tala om hur de vill klara verkställigheten, fär vi en lokalarbetsplan, som skolstyrelsen sedan kan ha som en av sina grundstenar när densä småningom skall författa den kommunala skolplanen.