prot · GC0946 · 1988-12-31 00:00:00 — Det skaU ses som en alternativteknisk lösning för att åstadkomma en skattebefrielse för anställda påsvenskflaggade handelsfartyg i fjärrfart. Ävenom utskottet nu med stor majoritet har ställt sig bakom huvudförslaget iregeringens proposition har det framkommit ytterligare några synpunkter. Detgäller frågan om inrättandet av ett internationellt register. Från socialdemokratiskthåll anser vi att de åtgärder som företas bör få en sådan effekt att ävenfartyg som går i mera vidsträckt internationell fart får en större möjlighetatt stanna kvar under svensk flagg. Vi socialdemokrater vänder oss emotinrättandet av ett internationellt register. Det innebär ju i realiteten anställer folk från s.k. lågkostnadsländer till sådana löner som förekommeri dessa länder. Låt mig nämna , , , och ävenvissa öststater. Vi anser att om man inför detta på ett sådant sätt somRedarföreningen har föreslagit innebär det att man på svenska fartyg skulleunderlåta att tillämpa svenska lagregler på väsentliga områden, inte minst dearbetsrättsliga, i en utsträckning som vi anser vara oförenHg med svenskrättsuppfattning. Det är därför vi säger nej till dessa förslag, och vi gör detmed skärpa. Ytterligareförslag som har framförts från borgerligt håll är att investeringsfondernaskall få användas fritt för inköp även av andrahandsfartyg och för investeringari fartyg. Från socialdemokratiskt håll menar vi att de åtgärder som nuvidtagits och som jag här så utförligt har beskrivit också bör kunna vara enstimulans för andra finansieringsinstitut att engagera sig i sjöfart om såbehövs. Är sjöfarten livskraftig och visar sig kunna leva vidare, då kommerockså kapitalet att kunna anskaffas när modernisering och ombyggnader behöverkomma till stånd. Dethar också kommit till utskottets kännedom att en av löntagarfonderna redan harengagerat sig i ett av de större kustrederierna i vårt land, så på det sättethar det öppnats en väg för kapitalanskaffning i syfte att förnya och förbättradet tonnage som seglar. Med detta viU jag än en gång understryka att det är utskottets meningatt de åtgärder som vidtas bör kunna vara en god sfimulans och en bra språngbräda för svensksjöfartsnäring att åter kunna hävda sig på de internationella haven. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. Anf.69 TOM () replik: Detta är ett varakfigt sätt att lösa svenska sjöfartsproblem, sägerBirger Rosqvist. Jag tror inte att det är så. Alla andra försök som gjorts iSverige att genom olika skattekonstruktioner värna om näringar som går dåligthar misslyckats. Vi har lagt ner miljarder på varv och vi har misslyckats medtextiUndustrin och många andra områden. Grundförutsättningen för att det skallgå runt är att ekonomin är sund. Den typ av subventioner som föreslåstenderar bara att bevara verksamheter som är dåliga; för dem som är bra spelarde ändå inte så stor roll. Ettinternationellt register är inte acceptabelt, säger och vändersig med skärpa mot en eventuell rekrytering av besättningar från Filippinernaoch andra lågkostnadsländer. Samfidigt är representant förregeringspartiet, och svenska staten är den i särklass största utnyttjaren avrederiverksamhet under fri flagg och med lågkostnadsbesätt-ning, genom TeamShip och genom . Det finns inget annat rederi i som såintensivt utnyttjat det systemet som svenska statens. Prot,1988/89:46 70 ()replik: Hur mycket än hävdar att det här är en lösning som ärtillräcklig för att rädda svensk sjöfartsnäring kan han inte övertyga mig ochmitt parfi om att så kommer att bli fallet. Det här kan inte betraktas somnågot annat än ett provisorium. Det är lösningar som sjöfartsnäringen kan se pådet viset att en riksdagsmajoritet när som helst kan rycka undanförutsättningarna. Detär enligt vårt sätt att se inte att arbeta långsikfigt för att så att säga ge sjöfartsnäringenmöjligheter att leva vidare och utvecklas. Det enda som löser problemen för dennäring som bedriver sin verksamhet på de vida haven, alltså utanför Europaskuster och i närområde, är att införa ett internationellt register.Vi har från vårt håll - det framgår också av reservationen - begärt enutredning för att utveckla och ta fram en svensk variant av ett internafionelltregister. Vi har mycket att lära oss på det området av norrmän och danskar. Mendet som kanske inte är bra för oss skall vi självfallet ändra på. Det är ensjälvklarhet att det skall finnas med i bilden, så att man inte bara utanvidare plagierar vad som har gjorts i och vad som har gjorts i Danmark.Det är mot den bakgrunden vi har begärt en utredning på det här området. Närdet gäller investeringsfonderna vill jag säga till att jag intekan förstå att man alltid skall försöka sätta käppar i hjulen för det svenskanäringslivets möjligheter att fritt planera långsiktigt. Vill man hindra att investeringsfondernaanvänds även på det här området av det svenska näringslivet är man ute för attbygga upp onödiga barriärer. 5Riksdagens protokoll 1988/89:46 71 BIRGERROSQVIST (s) replik: När det gäller inrättandet av ett internationellt register skulle jagvilja fråga: Vad är det för sjöfart som skulle ha nytta av ett sådant medbibehållande av en svensk flagg? Det är ett fåtal fartyg, kanske 20-25. Det ärsådana som inte har beröring med utan fraktar spannmål från La Platåfill sovjetiska hamnar eller fraktar kol från till ellerbräkande får från för slakt i något muhammedanskt land på denarabiska halvön. Vi skulle kunna ha svenska fartyg tiU detta - ja visst. Men dåär flaggan och möjligen en Ijushårig befälhavare det enda som erinrar omSverige - resten är folk från lågkostnadsländer, folk som har mycket låga löneroch som på det sättet under mycket dåliga sociala förhållanden skulle hjälpafill att hålla en svensk flagga i aktern på båten. Det vänder vi oss emot, TomHeyman. Vi kan inte anse att det är något avgörande för svensk sjöfart. Detbeslut vi nu kommer att fatta kommer närmast den sjöfart till godo som haranknytning till , som tar hit produkter vi använder eller fraktar i vägvaror vi har producerat. Vi tycker att det är viktigt att detta kan skötas medsvenska fartyg. Jag tror också att det här finns en utvecklingsmöjlighet - detär , och kanske knappt det, av den trafiken som sköts avsvenska fartyg. Det finns kanske möjligheter att expandera på det området. Detkan bli möjligt . yttrande som även står bakom ger vi folket i båtarnamöjligheter att behålla sysselsättningen med bibehållna sociala förmåner närdet gäller sjukförsäkring, ATP och allt annat. Jagvill slutligen poängtera - om det inte framgår av debatten - att det är fempartier som står bakom det viktiga förslag för svensk sjöfart som behandlas idet här utskottsbetänkandet. Samtliga dessa fem står bakom skrivningen attförslaget skall ses som en långsiktig åtgärd för svensk sjöfartsnäring. Om fempartier, som representerar av väljarkåren tycker så, tror jag att detär en garanti för att åtgärden blir långsikfig och inte utan vidare kan spolasbort. 72 TOM ()replik: Jag kan hålla med om att antalet skepp som är aktuellaför ett internationellt register kanske inte är så stort. Men de 20-25 som hannämnde och som ungefär svarar mot det antal som svenska staten driver harockså ett värde, inte minst därför att vi därigenom får ett sjöfartskunnande.Vi får rederikontor, vi får skeppsmäklare och vi får en hel rad människor iland i som ägnar sig åt sjöfart. Det är kanske inte heller heltföraktligt. Ofta är det även så att stor sjöfart och närsjöfart organisatoriskthänger ihop. Helt bortse från detta kan man väl därför kanske inte. Dekustnära båtarna måste väl fortfarande trots allt kunna bära sina kostnader ijämförelse med andra transportmedel. Om vi beskattar rörelser ochvarje gång de går dåligt ger dem skattefrihet, får vi fill sist ett näringslivsom inte hänger ihop. 73 ()replik: Vi har accepterat en lösning när det gäller att befria den här näringenfrån sjömansskatt. Vi har accepterat förslaget som en tillfällig lösning därföratt svensk sjöfart befinner sig i kris. Det mål som här presenteras avregeringen kan vara acceptabelt som en tillfällig lösning, tills vi har fåttdet som vi eftersträvar och som vi begär i vår motion, nämligen inrättandet avett internationellt register. Jag vill gärna upprepa mitt konstaterande att dethär är ett provisorium. Det här är inte en sjöfartspolitik där långsiktighetenfinns med i bilden - det är ett kortsiktigt tänkande! Jagtycker att det är överraskande att trafikutskottets ordförande här raljerar omvissa delar av svensk sjöfartsnäring. Vi är överens om att det förslag somregeringen nu för fram och som vi snart skall rösta om är en fillgång förnärsjöfarten, men det är inte en lösning för en stor del av svensksjöfartsnäring, och det tycker jag att utskottets ordförande skulle vara bereddatt hålla med om i stället för att skyffla undan f järrsjöfartens problem genomatt säga att det bara är fråga om att transportera bräkande får. Denargumenteringen borde utskottets ordförande hålla sig för god för att föra. 74 () replik: Jag vill vända mig mot , som säger att jag använder enraljerande ton och på något sätt skulle undervärdera den uteseglandehandelsflotta vi har. Jag har själv varit engagerad i den under ett antal år.Även om jag inte har varit med om att frakta bräkande får - men dock gnäggandehästar - vet jag att även sådana här uppgifter kräver vissa uppoffringar av demsom utför jobbet. Men det har också viss tjusning, det kan jag medge. är det dockkustsjöfarten i fjärrsjöfart som vi närmast vill slå vakt om. Enligtuttalanden från redare som håller på med den formen av sjöfart är de nöjda medpropositionen och vad vi har åstadkommit i utskottet. De har utgått från attdetta beslut också skall bli verklighet. Jag tror att det blir det, även omHugo uttalanden är svåra att tolka, eftersom står bakomförslaget i utskottsbetänkandet och där säger att det här är ett långsikfigtbeslut. TillTom vill jag säga att jag tycker att det är beklagligt att moderaternainte kunde ställa upp för det förslag som här föreligger och som utskottet i övrigtbiträder. Varje gång som konkreta förslag för att lösa problemen för sjöfartenhar legat på bord, förslag för vilka man haft möjlighet att nå bredpolitisk enighet, har hittat på något annat och gått sin egen väg.Det tycker jag alltså är beklagligt. Det hade varit glädjande för oss alla iutskottet om även hade kunnat ställa upp på detta förslag. Talmannenmeddelade att anhållit att fill protokollet få antecknat att haninte ägde rätt till ytterligare replik. 75 VIOLACLAESSON (vpk): "Vikonstaterar att ränderna aldrig går ur högern och borgarna. Svensk flagg bliren fiffelflagg om de borgerliga vinner valet. 1988/89:46 ModerSvea kommer att tvingas till prostitution." , en grupp av sjömän som är fackligt ., , ,,, ! De påminner om att kampen mot "dump- Stod till svenska . . ',, ,, .7., , ,,.,,. , ning av sjöfolkets arbetsviUkor ar lika gammalsom kampen for fackliga De mestutsugna från tredje världens länder har utnyttjats av olikaarbetsköpare som spelat ut dem mot arbetare i länder som kommit längre därför attdet har funnits en kamp för demokratiska fri- och Det har ocksågällt fackHga rättigheter. Facket har fruktansvärda erfarenheter av fiffelflagg ochskandalrederier. Solidaritetsarbetet för att åstadkomma drägligare villkor författiga kamrater från andra länder har gång på gång avslöjat att det existerarrena gangstermetoder där kuvade sjömän avtvingas sina löner med vapenmakt.Detta förekommer, och jag undrar om en debattör som Tom inte ens kännertill det. Fåhade trott att tre s.k, demokratiska riksdagspartier 1987 skulle gå i spetsenför att utsugarmetoder mot de ombordanställda sätts i system och får lagligtbeskydd - och detta trots sjöfolkets upplysningskampanj om hur ettinternafionellt register kommer att sabotera arbetarnas vunna rätfigheter,nämnde också detta. De borgerliga fortsätter sin märkligaaktion, anförda framför allt av Tom , De visste vad de kämpade emot när de försökte stoppa införandet avNIS, och har de erfarenheter som deras svenska kolleger betackar sig förArbetslösheten har ökat och sjösäkerheten minskat. Så sent som i går fick jagen telefonrapport om att inte skapat ett enda nytt jobb, utom för enstakaseniorbefäl. Den bistra verkligheten är att tusentals av dem som varyrkesverksamma till sjöss nu befinner sig i en mycket svår situation efterutflaggning. De betraktas på kapitalistiskt maner som överflödiga - både tillsjöss och på land. Ärdet detta som Tom och andra hoppas på för den svenska sjöfartens del?Talet om "lågkostnadsländer" - det begreppet upprepades tyvärr avBirger Rosqvist; jag tror att det var ett misstag - varvid man menar länder somFilippinerna och liknande, avslöjar ju egentligen vad det hela handlar om. Menför säkerhets skull - med tanke på dem som befinner sig i kammaren och dem somsedan läser snabbprotokollet från riksdagsdebatten - skulle jag vilja be TomHeyman, när han nu ändå har begärt ordet, att säga litet om vad ettlågkostnadsland är. Vari består de låga kostnaderna, och vem är det som tjänarpå dessa låga kostnader? Själv vet jag - och jag tror att alla inomarbetarrörelsen lärde sig det tidigt - att det som är en låg kostnad gäller envara, dvs. arbetskraften som vara. Och i det sammanhanget har utsugarmetodernaanvänts långt in , som jag nämnde tidigare. Hurtänker Tom förklara för sjöfolket att ni struntar i om alla viktiga rätfigheter i fråga om arbetarskydd, arbetstidsregler, föräldraledighet osv, kommer att sopas bort? Förklara det här i kammaren, så att de som ännu har jobbet kvar kan läsa i protokollet om era mofiv! Jag vet att inte alla borgerliga lyssnar enbart tiU hökarna bland redarkapitalet. Men era motio ner och reservationer ger faktiskt klart uttryck för att ni ensidigt lyssnar påde mest högljudda redarna. 68 Herr talman! Vpk har inte reserverat sig mottrafikutskottets hemställan. Efter alla märkliga turerom sjömansskatt och redarstöd på tre olika departement där den här frågan harcirkulerat, känns det som en viss lättnad att vi nu kan fatta ett beslut - ochatt också fem partier står bakom det, som sade. Vpk har i ettsärskilt yttrande sagt att vi återkommer med krav på en merövergripande och långsiktig strategi, inte bara för att vi vill rädda det lillasom finns kvar under svensk flagg, utan också för att det behövs visioner,handlingskraft och offensiva förslag. Det särskilda statsbidrag som vi nufattar beslut om måste ses som en del. Men är det inte vad vi menarmed offensiva satsningar eller med en övergripande strategi som behövs för atträdda sjöfarten på lång sikt. Självfallet stöder vi proposifionen. Men vi återkommer alltså i januarimed förslag om bl.a. en handlingsplan, och vi kommer att upprepa en del andrakrav som vi också har haft när det gäller sjöfarten. Jagber att få yrka bifall till hemställan i trafikutskottets betänkande 6. För ossgäller en av de avgörande frågorna att man inte får tumma på sjömännens socialatrygghet.. Anf.76 TOM () repHk: När man lyssnar till skulle man kunna tro att svenskflagg och svenska regler är en garanti för något som är näst intill paradisetpå jorden. Så är det ju inte alls. Det har funnits utomordenfiigt dåliga skeppunder svensk flagg, som flera av världens mest avancerade ochvälskötta rederiflottor går under vad man kallar fiffelflagg. Suger man litetextra på det ordet, så låter det alldeles särskilt fiffligt. Vadär ett lågkostnadsland? Ja, självfallet har en besättning från Filippinernaeller lägre kontantlön än en svensk besättning. Men om de nu seglar i ensvenskflaggad båt eller en brittiskregistrerad så har de samma levnadsvillkorför det mesta som om de seglade på en indisk eller filippinsk båt och oftabättre levnadsvillkor än de anställda i land i resp. länder. Allting är jurelativt i detta läge. Det behöver inte vara fråga om sådana likkistor som detmålas ut av . Dettamed friflaggade båtar är något som man med stor förtjusning använt i ocksåkommunistiska regimer. Både i och i har man med stor förtjusningregistrerat båtar under andra länders flaggor och med besättningar från andraländer än sina egna, och de har också haft kanske lika bra förhållanden som idet egna landets båtar. Fri flagg är faktiskt inget som är unikt för dekapitalistiska länderna. Vi har ju jagat sådana båtar i . Det allrasenaste exemplet är en som hette Träns Dignity som stoppades i iförra veckan. Hon ägs av , är registrerad i och haren besättning från det Hkaledes kommunistiskt styrda . Den besättningenhar nu skickats hem och av den kommunistiska regimen fråntagits sina pass vidhemkomsten fill , Jag vet inte om de kommunisfiska recepten är bättre ände kapitalistiska. 77 ()replik: På ett sätt kan man ibland inse att det är onödigt att bemöta den formav argumentering som för här. Men i botten handlar det om storaoch allvarliga frågor. tycks inte ha följt utvecklingen. Hon talar om utsugning,prostitution, jag vet inte vilka uttryck och termer hon använde för attbeskriva det som man i demokratisk form i och - i underledning av en arbetarregering-har infört. Mot den bakgrunden är det svårt attförstå om alls följt med vad som hänt i den sjöfartspolifiskadebatten. Jagvill också hänvisa till vad kommunikationsministern sade för bara några månadersedan, nämHgen att ett svenskt internationellt fartygsregister skulle kunnasänka redarnas kostnader fill en internationellt konkurrenskraftig nivå ochatt en sådan borde vara avgörande för förutsättningarna att bedriva en lönsamtank- och bulksjöfart med stort tonnage i vidsträckt oceanfart. Att det hittillsinte har blivit verklighet kan bero på tillfälliga problem som låser det hela. Skalljag välja ett gott sällskap väljer jag, även om jag inte är helt överens,kommunikationsministern. Jag skulle nog ogärna i diskussionen om dessa frågorvilja ha sällskap med med den argumentering som hon här fördefram. 78 (vpk) replik: måste ha missuppfattat hela debatten och den fråga vidiskuterar. Jag har verkligen inte frågat efter något sällskap. Jag försökerbara klarlägga vart ett internationellt register i skulle kunna leda.Jag pekar också på, som vpk alltid gjort i debatten här i kammaren och utanförkammaren, att fiffelflagg är fiffelflagg och används i just det syfte HugoBergdahl berömmer kommunikationsministern för att ha insett, nämligen att detär redarnas och redarkapitalets kostnader det gäller. Lågkostnadsarbetskraft,dvs. utsugen arbetskraft, skall naturligtvis hjälpa redarna. Men den verklighetjag försöker befinna mig i eller i varje fall ha kontakt med så mycket jag kan,den finns inte mest på redarsidan. Redarna har ofta haft sina förespråkare här,och vi har hört dem låta likadant som . VerkHghetengäller framför allt massor med människor över hela världen som jobbar ombord påfartygen, som arbetar, , som faktiskt befinner sig i denverklighet som jag talar om. Man behöver inte finnas med på en sådan resa föratt se yrkesverksamma och deras arbetsviUkor. Det finns faktiskt olika slagslitteratur att läsa, både för Tom och om de ärintresserade av sjöfolkets villkor. Detvar lustigt, herr talman, att Tom nämnde ordet likkistor. Det fannstydligen på något sätt i bakhuvudet även på en högerman när vi diskuterar dessafrågor. Jag nämnde inte ordet likkistor, men jag tackar för att det togs upp.Det är nämligen inte bara utsugen arbetskraft det handlar om, utan ocksålikkistor som fortfarande flyter på havet. Det finns ingenting som kan ändra min och vpk:s uppfattning och syn påfrågan om det internationella registret och vad det skulle betyda för Sverigesvidkommande. Det vi har strävat efter, och också nått visst resultat i, är atttrafikutskottets majoritet, socialdemokraterna i trafikutskottet ochregeringen skall vara mer klarsynta än tidigare, mer bestämda pä Jag tyckeratt det går åt rätt håll, även om nu talade om att redarnaskostnader skulle kunna sänkas. Han har fakfiskt hitfills sagt nej fill dennahögervridna möjlighet. 79 (): Miljöparfiet degröna vUl på lång sikt sänka skatterna på arbete, helst få bort dem helt ochlägga skatten på annat, bl.a. ändliga resurser. Vi är bl.a. av detta skälpositiva till förslaget om befrielse från sjömansskatt för sjömän sysselsattapå svenska handelsfartyg i fjärrfart. Dettahar också en påtaglig positiv effekt på sjöfarten som sådan. Det är våruppfattning att svensk sjöfart bör utvecklas och gynnas. Sjöfarten är ettenergisnålt transportslag med goda möjligheter att bli miljövänligare. Det ärdå viktigt att vi också får långsiktiga och varaktiga lösningar. Avpraktiska skäl har regeringen föreslagit ett motsvarande bidrag för rederiernai stället för skattebefrielse. Eftersom detta bidrag är att beteckna som enåterbetalning av inbetalda skatter, vill vi från miljöparfiet stödja regenngensförslag. Vihar fogat ett särskilt yttrande fill betänkandet, där vi betonar att vigenerellt vill sänka skatterna på arbete. betyder det att vi hellrevill ha en skattebefrielse i stället för motsvarande bidrag. Det är docknärmast en teknisk fråga. Vi vänder oss också bestämt mot de borgerliga reservationernas idé omett internafioneUt sjöfartsregister. Det skulle leda fill försämrad arbetsmiljöoch försämrade arbetsförhållanden på svenska båtar. Det skulle också gekraftigt försämrade möjligheter för svenska sjömän att få anställning påsvenska fartyg. Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på detre reservationerna. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efterdebatten om jordbruksutskottets betänkande 11.) Beträffande betänkande 15konstaterade talmannen att ingen talare var anmäld. Kammarenövergick därför till att debattera betänkande 16 omriksdagsservice. Prot,1988/89:46 80 (): Det klagas ofta med rätta över riksdagsledamöternas arbetsförhållanden.Men kammarens ledamöter har sig själva att skylla om arbetsförhållandena inteär fillfredsställande. Det är ju vi själva som fattar beslut på området. Riksdagensarbetsbörda har ökat rejält sedan enkammarriksdagen infördes 1971.Riksdagsmännens dubbla roUer som beslutsfattare, verksamma här i ,och som representanter, ofta verksamma hemma i valkret- Prot,1988/89:46 sen, har lett till att riksdagsmannaskapet fått nya dimensioneroch ställer helt 15december 1988 andra krav, inte minst fidsmässigt, på sina utövare än för20-25 år sedan. Tempot harökat, kraven på vad riksdagsmännen skall känna till och uträtta Deskall i växande utsträckning ställa upp på allt mellan himmel och Man måste tyvärr, herr talman, konstatera att den härutvecklingen på intet sätt har mötts med en rimlig förbättring av de enskildariksdagsledamöternas service. Arbetsförhållandena har inte förbättrats i taktmed de växande uppgifterna. Ett genomförande av förslagen i det föreliggandebetänkandet kunde ha löst många av de mest akuta problemen. Enligt min mening blirdet nu tyvärr inte så. Vi moderater har som ensamt parti reserverat oss såväl iarbetsgruppen och i förvaltningsstyrelsen som i . Kanskebottnar ställningstagandena i synen på riksdagsledamöternas roll. Vi moderateranser det vara en självklar utgångspunkt att den enskilda riksdagsmannen utgörgrunden för och riksdagsarbetet. Det är han eller hon som är vald somfolkets representant och som skall ha möjlighet att sköta detta vikfiga uppdragpå ett fillfredsställande sätt. Det är, herr talman, mycket väsentligt att kandra fill sig de bästa politiska krafterna. Det skall egentligen vara meraattraktivt och intressant att vara riksdagsman än att vara landstings- ellerkommunalråd. I varje fall skall ingen behöva tveka att stanna kvar i riksdageneller att åtaga sig ett riksdagsmannauppdrag bara därför att man har det såmycket bättre som landsfings- eller kommunalråd - arbetsmässigt, ekonomiskteller vad det nu kan vara. Tyvärr går utvecklingen i motsatt riktning. Mångalämnar , inte för att sluta arbeta politiskt utan för att arbetapoHtiskt i andra sammanhang. Detta är en beklaglig utveckHng som kommer attinnebära att standarden på riksdagsarbetet försämras.