prot · GC0972 · 1988-12-31 00:00:00 — Det finns mängdermed bäde ekonomiska och andra intressen som ligger i startgroparna för attutnyttja organismer, växter och djur som man med gentekniska metoder harförändrat. Egentligen bar vi inte någon lagstiftning som reglerar detta.Statsrådet hänvisar till svar från jordbruksministern och socialministern därde sagt att det skall komma förslag. Det är mycket bra om det blir så. har ju krävt att vi skulle få en lag redantidigare. Vi är i avsaknad av någon egenfiig lagstiftning. De experter .somsysslar med dessa frågor hävdar att de lagar som finns inte har byggt på dessaproblem. Lagstiftarna har inte resonerat om problemen, och lagarna kan därförinte heller tillämpas på dem. Möjligtvis är det så som miljöministern säger,nämligen att närdet gäller fasta anläggningar kan man tillämpa lagarna ufifrånhälsovårds- och miljösynpunkter, men inte när det gäller den vidareanvändningen av de biotekniska ting som vi skapar. har i en rapport redovisat de bekymmersom kan uppstå. När vi använder bakterier för olika ändamål är det inte säkertatt det vi hade tänkt att bakterierna skulle nyttjas till överensstämmer meddet som de verkligen kommer att göra i naturen. Bakterier kan blifarliga både för människor och för naturen. Miljövårdsberedningen, som miljöministern hänvisar till,har ju slagit fast att miljöaspekterna i det här sammanhanget inte haruppmärksammats. Det finns inte någon samordning inom regeringen för att lösadessa frågor och 32 inteheller mellan myndigheterna. Lagsfiftningen omfattar inte heller dessa frågor.Nu säger miljöministern att förslag kommer. När kommer det i så fall? 64 Miljö- och energiminister : Jag tror att och jag ärhelt överens om att detta är en mycket allvarlig fråga med många dimensioner,även etiska och moraliska. Det finns t.o.m. en risk för att biotekniken kan användasungefär som kemikalier eller kärnteknik, nämligen i krigförande syfte. Det ärav den anledningen som miljövårdsberedningen tog upp denna fråga för att startaen process som kan leda till en heltäckande lagstiftning och reglering iSverige.Vi kan ju inte heller bortse från att vi för nägra mycket angelägnaändamål, t.ex. inom medicinen, behöver kunna använda bioteknologin. Den slutsats som jag har kommit fram till vid denbehandling som vi har haft är att det icke kommer att räcka med ensvensk lagstiftning, utan att vi, just med tanke på de stora risker som ärförenade med och de starka intressen som finns företrädda inom bioteknologin,mäste ha en liknande internationell reglering som för andra farligateknologier. Därför har tagit upp den här frågan i de diskussioner somnu förs inom ramen för FN:s miljöprogram. Om den framtida elproduktionen 65 (): Det är bra om miljöministern och jagäröverens om farorna och riskerna och om vikten av att göra någonfing. Det vorebra om vi också kunde vara överens om att det är viktigt att det verkligen görsnågonting snabbt. Vore det t.ex. inte rimligt att ha någon typ av moratoriumtill dess att vi vet litet mera? Internationellt ligger inte långt framme när detgäller lagsfiftning om skydd mot vad som kan hända, utan flera länder liggerföre oss i detta. Det är naturligtvis riktigt att detta är ettinternationellt problem, men vi måste ju börja med att skydda oss här hemma, säatt det inte händer någonting här . Därför vore det rimligt attsnabba på med,en svensk lagstiftning och därefter - eller möjligen parallellt -arbeta internationellt för atl få fram en lösning. Visst rymmer detta fält visioner som kan ge oss någontingviktigt, och dem skall vi naturligtvis ta vara pä, men vi måste ocksä ha enlagstiftning som bestämmer inom vilka ramar de som sysslar med detta har rättatt arbeta! Överläggningen var härmed avslutad. 20§ Svar på fråga 1988/89:471 om den framtida elproduktionen 66Miljö- och energiminister : Herr talman! har frågatmig om regeringen har ändrat uppfattning om hur kärnkraften skall ersättas ochom regeringen avser att prioritera utbyggnad av energislösande ochmiljökrävande elproduktion i 3 protokoll 1988/89:72 - 73 Om den framtida elproduktionen kondenskraftverksamt om regeringens motstånd mot att införa ett tak för koldioxidutsläppen ärett led i denna ändrade strategi för hur kärnkraften skall ersättas. Nej, , regeringen har inte ändrat uppfattningom hur kärnkraften skall ersättas och inte heller ändrat sin strategi fördetta. Regeringen utgår i sitt arbete från att kärnkraften skall avvecklas utanatt koldioxidutsläppen ökar, sett över hela avvecklingsperioden. Allt detta vet , bl.a. mot bakgrund av värdebatt i denna kammare sä sent som . Det finns ingen anledning för migatt nu upprepa vad jag sade då. Kanske är det ett missförstånd som är orsaken till . I inledningen till sin fråga säger han nämligen att jag ibudgetpropositionen föreslagit en kraftig reducering av Vattenfallsinvesteringar i vad avser småskalig kraftvärme. Detta är inte korrekt. Regeringens inställning tillsmåskalig kraftvärme är oförändrat positiv. Skälet till att regeringen integodtagit förslag om en särskild treårsram på 685 milj. kr. är attdet inte finns nägra projekt som kan påbörjas . En ram på225 milj. kr. är enligt regeringens uppfattning tillräcklig för de projekt somnu finns redovisade. När nya projekt kommer fram kommer medel för dessa attprioriteras. Större projekt förutsätts bli redovisade för och prövade avriksdagen. 67 (): Jag tackar miljö- och energiministern för svaret. Jag vet, säger , att regeringen inte harändrat sig när det gäller kärnkraftsavvecklingen. Ja, jag vet att detta är vadmiljö- och energiministern säger. Men jag vet ännu bättre att effekten avregeringens politik stär i skrämmande motsats till detta. 1 fotboll är det målen som räknas, inte hur högt spelarnaropar på planen. Regeringen utmärker sig i energimatchen med en aldrig sinandeström av självmål. vet tydligen ingenting om vad som är möjligtoch inte möjligt i fråga om småskalig kraftvärme. , som vanliga fall tillmäter all kunskap och som kangöraallt på regeringens vägnar,vet inte längre om det går att bygga småskaliga kraftvärmeverk eller inte!Egentligen är det inte så underligt att det blir sä som säger.Fortfarande är det nämligen sä att kondenskraft subventioneras med ungefär 500kr./m-' olja. Det innebär att för att man skall slösa bort hälften av energinoch för att man skall fördubbla utsläppen av koldioxid, medverkar densocialdemokratiska regeringen till att subventionera denna elström med 10-15öre/kWh. Detta har ni haft på er att ändra. Vi har motionerat ochinterpellerat, men ni gör ingenting. Inte är det då märkligt att ni inte fårfram någon småskalig kraftvärme - ni gör ju allt för att prioritera motsatsen! Nog mäste man väl bli oroad - eller hur ser miljö- ochenergiministern på LO:s förslag om att bygga ut älvarna, om mer kolkraft och ommer oljekraft? Är detverkligen så att regeringen står bakom det som säger? 68Miljö- och energiminister : Låt mig först påminna om att detär regeringen och inte LO som regerar, och att regeringen stödjer sig på enenhällig partikongress beslut, som lagt fast att kärnkraftsavvecklingen skallklaras som vi motverkar försurning och klimatpåverkan och skyddarvåra outbyggda älvar. Sedan vill jag i all stillsamhet påpeka för det är målresultatet i slutet av matchen som räknas. Med förlov sagt var kärnkraftsavvecklingsfrågan inte såhedrande för vare sig eller borgerligheten i sin helhet när vi kom tillmakten . Om den framtida elproduktionen 69IVAR (): Nog är det ändå ett betydande handikapp omman drar pä sig några tiotal eller hundratal självmål i början av matchen, omman skall balansera detta i fortsättningen. Vad som egentligen oroar mig är att jag räds en strategiatt hälla miljöintresserade människor på gott humör med fagert tal, mensamtidigt bygga in en omöjlighet att fullfölja kärnkraftsavvecklingen.Ingenting görs ju mot de breda lagren, den vanlige medborgaren, i vad gällereffektivare energianvändning. Man låter den mest utvecklingsbara delen avbiobränslena slås ut utan att höja ett finger. Allt som har hänt under desenaste två tre åren talar ju för att man vill försvåra kärnkraftsavvecklingenså mycket som möjligt. Är det möjligtvis för att pä sluttampen kunna visa kan göra en ännu större prestation? Det är ett mycket märkligt sätt att spela en viktig match,att först skaffa sig en massa självmål och sedan försöka reparera dessa, plusde besvärligheter som verkligheten ger. 70 Miljö- och energiminister : Herrtalman! Jag skall gärna ge ett för den här debatten sista råd till IvarFranzén: Bilda inte lag ihop med reaktorkramarna i och medfolkpartiet för att bilda regering om ni vill avveckla kärnkraften! Försöknägon gäng atl spela ihop med oss! 71 (): Vi har ju fått detta erbjudande då och dä,och vi har faktiskt lagt fram mängder av bra förslag. Det har bara fattats attsocialdemokraterna hade ställt upp för dem. Vi kunde ha kommit mycket långt,miljö- och energiministern, om ni hade visat det minsta uns av vilja lillsamarbete. Ni talar om hur farliga de andra är, men när det gälleratt delta i matchen och ge stöd för det som vi verbalt är överens om, har nialltid svikit oss. Och det är klart att det inte är sä roligt att spela med ettlag där åtta eller nio av de elva struntar i spelet eller kanske t.o.m. spelarmot eget mål. Det blir inget resultat, i varje fall inget resultat som jag somvill vinna kan tycka är bra. Det problem vi har i samarbetet med socialdemokraterna äratt de inte spelar, de pratar bara. Om förgasning av biobränsle till brännbar gas 72Miljö- och energiminister : Herr talman! Jag kan inte tolka IvarFranzéns svar på annat sätt än att han tror att det är lättare att avvecklakärnkraften tillsammans med än tillsammans med oss, och dä har IvarFranzén inte förstått mycket av verkligheten. 73 (): Jag har ju otaliga gånger vid det här lagetsagt att om det förhåller sig så att socialdemokraternas politik överensstämdemed vad miljö- och energiministern säger, hade vi haft en jättestor uppslutningbakom energi- och miljöpolitik, och dä hade denna också blivitgenomförd. Men inga har väl blivit så grymt svikna, t.o.m. efter en uppgörelsemed socialdemokraterna, i viktiga energifrågor som centerpartisterna. Enriksdagsmajoritet bestående av socialdemokrater och centerpartister harbeslutat om en rad åtgärder för effektivare energianvändning och till skydd avmarknaden för inhemska bränslen, så att dessa får sin rättmätiga andel urmiljö- och energisynpunkt, men ni har svikit på de punkterna. Det är detta som gör att jag blir upprörd varje gång sommiljö- och energiministern här säger: Kom till oss, så skall vi hjälpa er! Omvi kommer, sviker ni oss, och därför kommer vi inte. Det är ganska logiskt. 74 Miljö- och energiminister : mäste jag bli verkligt allvarlig, . har begåttett svek mot dem som litade på honom - och han hade givit sitt ord ikärnkraftsfrågan - är det förrförre partiledare . Det är visom har sett till att de beslut som inleder kärnkraftsavvecklingen har 75 (): Även jag är mycket allvarsam, och det har jagvarit under hela debatten, för jag tycker att detta är en allvarlig fräga. Menjag menar att går för långt i en felaktig historiebeskrivning, omhon inte erkänner att ingen person i har betytt mera än ThorbjörnFälldin för att verkligen vända utvecklingen och möjliggöra och främja enkärnkraftsavveckling. Detta är en sanning som jag tror att egentligen ingen ivårt svenska folk vare sig vill eller kan motsäga. Överläggningen var härmed avslutad. 21 §Svar på fråga 1988/89:474 om förgasning av biobränsle till brännbar gas 76Miljö- och energiminister : har frågat mig om regeringen är beredd att ta sådanainitiativ att pågående projekt i Studsvik avseende förgasning av biobränsle till brännbar gas kanslutföras. I Studsvik pågår ett pilotprojekt som gär ut pä förgasning avbiobränsle och användningav den renade gasen i en dieselmotor. För projektets två första etapperhar 18 milj. kr. Projektet finansieras av statens energiverk.Vattenfall, och . Etapp 1 av projektet omfattaruppbyggnad och intrimning av försöksanläggningen. Etapp 2 omfattar bl.a.långtidsprov innefattande 1 000 timmars drift av anläggningen. Under etapp 1, som ännu inte avslutats, har fördyringarinträffat. kommer att taställning till om medel som tillförts projektet från och somegentligen skulle använts i etapp 2 får användas för att fullfölja etapp 1. Om utvecklingsnämnden finner att nämnda medel bör användasså att etapp 1 kan fullföljas - och övriga intressenter i projektet kommer tillsamma slutsats - återstår en till två månaders arbete innan etapp 1 kanavslutas. Då detta skett kommer ställning att tas till genomförandet av etapp2. Frågan behandlas således på myndighetsnivå. Som GöranEngström väl vet får inte regeringen ingripa i en myndighets behandling av ettenskilt ärende. Om förgasning a v biobränsle till brännbar gas Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 77 (): Jag ber att få tacka miljö- ochenergiministern för svaret pä min fråga. Den är ställd mot bakgrund av att denberör ett mycket intressant projekt med stor utvecklingspotential. De iprojektet inblandade hyser stor oro för att man inte skall kunna klara denfinansiella sidan av genomförandet. Ytterligare en dimension gällertrovärdigheten i den energipolitik som regeringen bedriver och som hardiskuterats här. Jag tror att det finns ett samband mellan oron förfinansieringen och frågan om trovärdigheten. och harkommit en bra bit på väg mot lösningar av de tekniska problem som är förenademed den nya teknik som det gäller. Man har, såsom har uppgivits, körtdieselmotorn ungefär 200 fimmar med biogas, och behöver man göra ettdriftsprov av kontinuerlig drift. Sedan kan det bli fråga omen pilotanläggning i full skala i . För att klara detta behövs 10 milj.kr. Enligt min mening bör staten svara för att denna summakommer fram. Det ger en klar signal till eventuella övriga finansiärer om altregeringen menar allvar med sin politik. Detta är politiskt den springandepunkten. Man måste få en positiv signal. Det är egentligen litet förlättvindigt, och jag själv känner det frustrerande, när ministern helt riktigtpåpekar att frågan handläggs på myndighetsnivå. Jag tycker att ansvarig i regeringen för dessa ärenden skall göra en politiskviljeyttring. Anser att det vore riktigt handlat av energiverketsutvecklingsnämnd, om den verkligen tog vara på chansen att ställa medel tillförfogande för slutförande av detta projekt? Jag tycker att härmåste kunna ge ett svar på den frågan. Om villkoren för medlemskap i 78Miljö- och energiminister : Herr talman! Såvitt jag vet gällerreglerna för myndigheternas ämbetsutövning inte bara regenngens ledamöter utanocksä kammarens. Jag tänker inte riskera att behöva slösa min tid ikonstitutionsutskottsförhör för att jag har lagt mig i hanteringen av ettenskilt ärende. Däremot vill jag påminna om att Studsviknyligen har fått ett kapitaltillskott på 90 milj. kr. och om att regeringen ide senaste arens budgetpropositioner mycket klart har uttalat att verksamhetenmed att utveckla ny miljövänlig teknik är den viktigaste uppgiften för StudsvikAB. 79 (): Jag tror inte att behöverriskera någon anmärkning från , och jag önskarsjälvfallet inte heller att hon skall få en sådan. Jag tycker ändå att det senasteinlägget frän statsrådet är en tydlig signal att anser att del ärfräga om ett värdefullt projekt med en stor utvecklingspotential, att det ärmycket önskvärt att det kan slutföras och att medel för detta tillskjuts. Jag som inte är minister utan bara vanligriksdagspolitiker kan se att det finns verkligt stora möjligheter i dettasammanhang, inte minst i , där det förekommer en satsning på ettenergiskogsprojekt och där arbetar med att utveckla och förbättradieselmotorerna. Man har också nära till skogshögskolan. Jag vill avslutningsvis tillägga följande: Man har här enbetydande utvecklingspotential som, om de rätta besluten tas, verkligen kanmöjHggöra atl bioenergin fär sin rättmätiga roll som motor för en progressivutveckling. Överläggningen var härmed avslutad. 22 § Meddelande om svar på interpellafion 1988/89:116 80 Miljö- och energiminister : Herr talman! , , har framställt interpellation1988/89:116 om miljöfarligt avfall. Jag får meddela att jag på grund avarbetsbelastningen kommer att besvara interpellationen först . 23§ Svar på fråga 1988/89:466 om villkoren för medlemskap i har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser att vidta för att inte skall tvingasatt som medlem uppta en person som själv uppgivit att han tar avstånd frånsvenska kyrkans trosbekännelse. hänvisar i sin fräga till en dom avkammarrätten i . Den domen avstår jag från att kommentera. Jag utgårfrån att den bygger på gällande lagstiftning. Föreskrifter om medlemskap i kyrkan skall enligt enövergångsbestämmelse till regeringsformen meddelas genom lag, som stiftas avriksdagen med samtycke av kyrkomötet. Kyrkans medbestämmande i fräga om medlemskapslagstiftningenhar alltså ansetts vara av särskild vikt. Inom pågår ettutredningsarbete om förutsättningarna för medlemskap i kyrkan. Regeringen ochriksdagen har tidigare i olika sammanhang sagt sig vilja avvakta resultatet avdetta utredningsarbete innan nägra förslag om ändrade bestämmelser läggs fram. Det fall som åberopar har näraanknytning till inre förhållanden. Initiativ till ändradebestämmelser i detta hänseende bör i första hand komma från kyrkan. Regeringenavser därför inte att ta initiativ till nägra åtgärder. Om villkoren för medlemskap isvenska kyrkan Anf.82 (): En ateist sökte äterinträde i efter att någon tid icke ha varit medlem. För att markera sittprovokativa syfte framhöll mannen att han "bestämt tar avstånd från såvälsvenska kyrkans trosbekännelse som dess bekännelseskrifter". Han villetill yttermera visso ställa upp i kyrkofullmäktigevalet och kandidera för ettparti benämnt " Ateisterna/Agnostikerna". Kyrkoherden i sade nej till mannens ansökan ommedlemskap, eftersom han och allt annat engagerat kyrkfolk kände djup olustinför tanken att en person som deklarerat sig inte vilja vara skullekunna tvinga till sig ett medlemskap i en . Mannen överklagade givetvis pastorsämbetets beslut, mendomkapitlet med biskop och pastor primarius ispetsen ansåg att kyrkoherden handlat rätt och enligt det ansvar som åvilarpastor i det trossamfund som är . Mannen fortsatte att besvära sig, nu till kammarrätten,som konstaterade att eftersom han en gång döpts i ordning skallhans ansökan om medlemskap beviljas. Kammarrätten tillägger att detförhållandet att han tar avstånd från trosbekännelse ochbekännelseskrifter inte utgör något hinder för medlemskap. Detta,herr talman, är statskyrkosystemet i sin prydno. Min fråga till kyrkoministern gällde vad regeringen avseratt göra för att inte skall tvingas att som medlem uppta enperson som är ute efter att undergräva kyrkans lära och arbete. Kyrkoministernsäger nu i sitt svar att initiativ till ändrade bestämmelser bör i första handkomma från kyrkan och att regeringen därför inte avser att tainitiativ till några åtgärder. Men, fru kyrkominister, skulle inte ett initiativ kunnatas av en regering som företräder ett parti som i sitt partiprogram slår fast:"Förhällandet mellan stat och trossamfund ordnas i enlighet meddemokratins och religionsfrihetens principer"? Jag tycker att det exempel är absurt, men lagen föreskriver kyrkans samtycke om vi vill ändra pä Om politisk asyl för kurdiska fly klingar från lagstiftningeni det här fallet. Jag utgår ifrän atl utredningsarbetet som pågår inom också behandlar denna aspekt av medlemskapet, och jag anser att vi böravvakta förslag från , som naturligtvis själv bör ha synpunkterpå hur lagstiftningen skall vara utformad. 84 (): Jag tolkar detta så att kyrkoministern precissom jag anser atl det fall jag tagit upp är absurt. Dä kan jag väl också tolkasvaret sä att kyrkoministern faktiskt vädjar till ärkebiskopen och kyrkomötetatt snabbt komma med ett initiativ så att vi gemensamt kan undanröja dettaabsurda förhällande. Överläggningen var härmed avslutad. 24§ Svar på fråga 1988/89:467 om politisk asyl för kurdiska flyktingar frånTurkiet har frågat mig om jag ärberedd att verka för att de flesta av de kurder som kommer till frånTurkiet skall beviljas politisk asyl här. Frågan är ställd mot bakgrund av deninformation hon samlat in under en veckolång resa i . Jag vill i detta sammanhang erinra om atl grundprincipenför den svenska flyktingpolitiken är att endast de som riskerar förföljelse ihemlandet och därför sökt här är berättigade till politisk asyl iSverige. Enbart det förhållandet att den asylsökande kommer från ett visst landeller tillhör en viss folkgrupp innebär inte alt politisk asyl kan beviljas elleratt personen automatiskt får stanna här. Den som efter en sådan individuell prövning enligtutlänningslagens (1980:376) bestämmelser bedöms sakna tillräckligt starka skälkan följaktligen inte bli betraktad som flykting. Mänga av dem som intebeviljas politisk asyl får ändå uppehållstillstånd av flyktingliknande eller avstarka humanitära skäl, men föreligger inte heller sådana skäl så beslutas detom utvisning. Det övergripande ansvar som regeringen har för invandrar-och flyktingpolitiken ställer krav på en fast och konsekvent praxis i deenskilda ärenden som regeringen har att fatta avgöranden i. Detta, liksomutlänningslagstiftningen som sädan ger alltså inte utrymme för några generellautrikespolitiska ställningstaganden och är inte heller avsett attt göra det. Vad beträffar just kurdiska flyktingar frän är detlitet oklart vilka egentligen åsyftar. Menar hon de irakiskakurderna som fick en i efter den irakiska regimens brutalaframfart ? Där har pä vissa villkor erbjudit sig såväl attta emot ett antal av dessa som att lämna bidrag till etl förbättratflyktingmottagande i . Eller menar turkiska kurder somflytt frän det egna landet? De fär en sädan individuell prövning som lagenföreskriver. har i olika sammanhang kritiseratde brott som begåtts mot de mänskliga rättigheterna i . behandlingenav den kurdiska minoriteten. Bl.a. redogjorde utrikesministern i sitt svar påen fråga här i kammaren för den politiskautvecklingen och kraven på respekt för mänskliga rättigheter i . Regeringenssyn på saken torde därför vara allmänt känd såväl i som utanför landetsgränser. 86 (): Tack för svaret! Jag menar inte de kurder sombefinner sig i flyktingläger i . För dem måste särskilda anstaltervidtas på olika sätt. Jag har naturligtvis fått det problem jag tagit upp ifrågan aktualiserat genom att ha varit i , men intresset för kurdernassituation ligger längre tillbaka i tiden. Snarare deltog jag i resan av denorsaken. Under vissa tider har det varit praxis att inte sändafillbaka flyktingar fill vissa länder. Det var mycket sällsynt sände tillbaka flyktingar till - det är nu mänga år sedan - eller sänt tillbaka palestinier till . Därmed inte sagt att man inteprövar varje fall individuellt. Jag menar ätt man skall göra det men merageneröst. Det skulle alltså bli en praxis. Det är viktigt att man noga tittar pä de förhållanden sområder, och det är möjligt att en kurd i vissa situationer kan vara i sitt land.Men är han flykting, har kommit hit, sökt asyl och åker tillbaka, så har hanrivit broarna och har svårt att leva ett normalt liv. Vi har ju sett hur detgick för fackföreningsledarna som for tillbaka till . De följdes ändåav hela världens ögon. En av dem blev sänd tillbaka hit, de andra fängslades. Mendet är klart att behandlingen blev bättre, eftersom världens ögon var riktademot dem. Man har i vädjat till den svenskaregeringen och till svenskar och andra som kommer dit: Tala om för världen hurdet ser ut! Även om det kan verka som om det är att märkaord vill jag ända framhålla, eftersom säger att det till ochfrån varit praxis att vi inte skickar tillbaka flyktingar, att vi aldrigskickar flykUngar. alltså när vi väl har bedömt dem som flyktingar, till någotland. De är viktigt atl understryka detta, för det händer ganska ofta att manförväxlar asylsökande med flyktingar.