prot · GC09101 · 1988-12-31 00:00:00 — Arbelelinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall besvara-frågan. I årets budgetproposition anför min företrädare all dellorde bli nödvändigl atl även inför /90 minska varjefolkhögskolas bidragsvolym med . Den minskningen kan, inom en oförändradtotalram för folkhögskoleverksamheten, skapa dl ulrymme som gör del möjligl attge folkhögskolor som tillkommit /81 en rimlig omfattningpä sin verksamhet. Den åtgärd som aviseras i budgetpropositionen har ansettsvara nödvändig av finansiella skäl och den omfattar samtliga skolor. 1 den propositionen föresläs vidare all regeringen skallfå bemyndigande atl göra de omfördelningar som behövs för att vidgaverksamheten vid de nytillkomna skolorna lill en acceptabel nivå. Den del av budgetpropositionen som behandlar de olikaanslagen under lillera C. Vuxenutbildning - och där regeringen begär dettabemyndigande -behandlas av . I direktiven (Dir. U 1988:16) till folkhögskolekommilténingår alt kommittén skall komma med förslag lill hur den bidragsberälligadeundervisningsvolymen skall fördelas lill folkhögskolorna. De problem som MarianneAndersson lar upp i sin fråga kommer atl behandlas utförligt när kommillén harlagl fram sitt förslag. 48 (): Jag vill tacka för svaret, ävenom del egenlligen inte var dl svar pä den fråga jag ställde. Del andas myckelav den. som jag lycker, bakvända fördelningspolitik som regeringen för och somvi har sett en hel del av . Resultatet av besparingarna blir inle som GöranPersson sade. ulan i själva verkel blir del minst 1,. Var della egentligenregeringens avsikt? Vi har ingel emol alt nya folkhögskolor startar, men närriksdag och regering beslular så, är del också rimligt all ge de nya skolornaresurser som inle går ut över de andra. Vi i cenlern har krävt yllerligare för all komma ifrån delta problem. Men vi har inte fällmajoritet för del. Om 4 OOOelevveckor anses vara en rimlig nivå för enfolkhögskola, varför skall dä några skolor, som befinner sig under den nivån,ivingas skära ned ytterligare för alt de nya skall komma upp lill 4 000elevveckor? Vilka bedömningar ligger bakom detta? Är deras ulbildning och derasverksamhet pä något sätt sämre än de nya skolornas? Delta fick jag faktisklinle svar pä av , och det skulle jag vilja ha. Jag lycker alt detär ett lydligl exempel pä hur adminislraliva besparingar fär helt orimligakonsekvenser. Det finns faktiskt ell femtonlal "gamla"folkhögskolor som har . De får alltså dela med sig tillde nya. De kan ha haft en tillfälligsvacka just när taket sattes. Del får de nu lida för är efler är. Jag är inte särskill imponerad av centernsagerande i vad gäller ständiga överbud pä en lång rad av de områden somriksdagen behandlar. Det är naturligtvis lätt all i varje läge säga all man haryllerligare si eller så många miljoner atl skjuta till. Summerar man den typenav överbud kommer andra partier här i , som tidigare kanske harbetraktats som slalsfinansiellt mindre ansvarsfulla, atl jämförda med cenlernframstå som återhållsamma och näsl intill sparsamma. skallkanske vara lilel försiktig när hon utgår från att del alltid finns nya pengaratl stoppa in i alla de system som cenlern säger sig vilja förbällra. Polifikenblir inle Irovärdig. Däremol kan jag som folkbildare, med den bakgrund jag harbåde i folkhögskolevärlden och i studieförbunden, nolera att en delfolkhögskolor har bekymmer. Jag är inte okunnig om den saken. Jag lycker altmin företrädare gjorde rätt som tillsatte en folkhögskolekommilté som mol dennabakgrund skall se över dessa bekymmer och komma med förslag lill hurstatsbidragen skall hanteras och fördelas. I avvaktan pä detta förslag vore delfakliski inle särskilt klokt av mig att nu gä ul och ha principiella synpunkterpå del arbele som kommillén just bedriver. Mot den bakgrunden har del svar sornnu föreligger inför kammaren lämnats. 50 (); Del är regeringens taklik alt beskylla ossför överbud. Men är säkerl mycket väl medveten om att vi har ettbudgetförslag som är finansierat och som l.o.m. har bättre resullal änregeringens. hänvisar lill folkhögskoleutredningen.Ddärväl bra atl del finns en folkhögskoleutredning. Jag hoppas all den kommerfram till ell posilivl resullal. Men jusl den fråga som gäller de folkhögskolor som harfärre elevveckor än 4 000 är jag övertygad om egenlligen är en lapsus fränregeringens sida. Man har inle länkl pä de konsekvenser som beslutet får. Detär dl litet anlal folkhögskolor som drabbas, och därför lycker jag atl del vorerimligt alt göra ell undantag för jusl dem ulredningen pågår.Just för dessa skolor får beslutet orimliga konsekvenser. Sedan får vi se om viinte kan komma överens om all inte ha della tak för de övriga. Del har vi olikauppfaliningar om. Men jusl denna fråga lycker jag verkligen all man borde kunnagöra ell undanlag för. Omfördelningen av resurser mellan gamla och nyafolkhögskolor Som jag sade förut är jag inle okunnig omfolkhögskolornas situation. Jag är heller inte okunnig om den silualion sorn dehär små folkhögskolorna befinner sig i. Om vi väljer all göra undantag iförhållande till del utredningsuppdrag som lagts fram, blir del naturligtvisvanskligt alt i övrigl hanlera den stora frågan. Jag vill på den punkten varaförsiktig. Mot denbakgrunden hoppas jag all folkhögskolekommiltén bedriver sitt Prot.1988/89:101 arbete skyndsamt, så att vi snabbi kan klara ul dessafrågeslällningar i en samlad bedömning, utan atl för denskull åstadkomma nya lappverk och Om rätten till studiestöd vid flygutbildning kompromisser som skapar nya bekymmer. Del ärden ambition jag har, och därför tycker jag att det är klokt alt avvaklakommitténs arbele. 52 (): Det är klarl all lappverk och kompromisserinte är särskilt bra. Men när man genom dl beslul har åstadkommit ell lappverksom fär så orimliga konsekvenser som detta uppenbarligen har fåll, borde mankunna visa en god vilja och i alla fall rätla till det. Problemel för mig är atl jag inte har likamycket pengar som har. Jag måste faktiskt ta hänsyn till alldel finns någonting som heler slalsfinansiellt ansvarstagande. Mol den bakgrundenkan man inle ständigt, där man stöter pä nya bekymmer, säga atl dessa belalarvi för och sedan går vi vidare. Vi måste faktiskt göra lolala bedömningar avsystemen. Del är del vi håller på med. Jag tror också att del vore klokt avcentern atl delta i den typen av mer ansvarsfullt politiskt agerande. 54 (): Självklarl skall man la ansvar för politikenoch även för finanserna. Men i detta fall, när en sådan uppenbar orättvisaråder, är det dessa folkhögskolor som lider mest, särskill somulredningen pågår. Del är inle första årel som det görs besparingar påfolkhögskolorna. kan få förödande konsekvenser för framliden. Jag tyckerockså atl del vore rimligi all medan elt utredningsarbete pågår se till altinte någon slås ut eller får villkor som är så orimliga att de inte klarar siginför framliden. Del behövs en beredskap. Del har jag inte fält något beskedom. Överläggningen var härmed avslulad. 14 § Svar på interpellafion 1988/89:170 om rätten tillstudiestöd vid flygutbildning har frågatkommunikationsministern om han är beredd all pröva möjlighelen alt lålaluftfartsverket "godkänna" vissa utländska flygutbildningar och allgöra ulbildningen vid dessa berättigad till studiestöd. Arbetet inom regeringenär sä fördelat atl del är jag som skall svara pä interpellationen. Det nya studiemedelssystem som gäller sedan den 1 januari1989 är mycket generöst när del gäller möjligheten atl finansierahögskolestudier utomlands. Med några fä undantag är det således numera möjliglatl fä studiemedel för i princip all högskoleutbildning ulanför rikets gränser.Jag är övertygad om atl dessa nyaregler kommer att medföra positiva effekler såväl för landel som helhel som förenskilda personer. Även om del alltså finns en ambition att studiemedel skallkunna beviljas för i princip all högskoleutbildning ulomlands har det dockvisal sig nödvändigt all införa vissa begränsningar, l.ex. , som enligt regeringensbemyndigande äger räll alt utfärda närmare bestämmelser om villkoren förstudiemedel för utlandsstudier, har således föreskrivit atl studiemedel inteskall beviljas för sådan utbildning utomlands. Jag har under hand inhämtat attnämndens ställningstagande skall ses mot följande bakgrund. För Irafikflygarutbildning i beviljas studiemedeltill sluderande vid trafikflygarhögskolan i och vid . Ulbildningen vid bedrivs i samarbele mellan slalen -chefen för flygvapnet -och SAS, Linjeflyg och Swedair i enlighet med ett avtalmellan parterna. drivs i enskild regi men med visst bidragfrän staten. Utöver dessa två läroanstalter finns irafikflygarutbildning vidytterligare dt anlal privata läroanstalter i . Ulbildningen vid dessaberättigar inle lill slalliga sludiemedel. Ur studiesocial synvinkel ärutbildningen vid trafikflygarhögskolan givetvis atl föredra eflersomulbildningen där, lill skillnad från vad som gäller vid ochandra privata pilotskolor, är avgiftsfri. Med hänsyn lill altirafikflygarutbildning är myckel kostsam är della en väsentlig fördel för desluderande. Det är elt nalionelll inlresse all del inom Sverigeutbildas elt tillräckligt antal piloter för arbetsmarknadens behov. Av olikaskäl, bl.a. svårigheter alt förse utbildningen med ett tillräckligt antalkvalificerade lärare och instruktörer, har trafikflygarhögskolan ännu intekunnal utbilda del anlal piloter som förutsägs när ulbildningen inrättades. Detär, enligl min mening, förenat med uppenbara risker att, i ell läge när densvenska iraflkflygarulbildningen forlfarande befinner sig i elluppbyggnadsskede, genom studiestödet stimulera svenska sluderande alt skaffasig pilolutbildning ulomlands. En sådan ordning skulle nämligen ytterligareförsvära uppbyggnaden av en inhemsk utbildningskapacitet. Inriktningen fränstatsmakternas sida bör därför i första hand vara all genom olika åtgärder ökaanlalel irafikflygare som utbildas i . Försl i elt läge dä utbildningeni har uppnått en tillräcklig omfattning är det enligl min meningmotiverat atl bevilja studiemedel för utbildning vid ulländska läroanstalter.Med hänsyn till atl ulbildning i i allmänhet är billigare för denenskilde är en sådan prioritering också motiverad ur en slrikl studiesocialsynvinkel. Jag anser atl del mol denna bakgrund finns goda skäl förcentrala studieslödsnämndens ställningslagande i frågan. När del visar sigmöjligl alt höja den svenska utbildningskapaciteten till en tillräckligt högnivå, jag syftar här i första hand pä trafikflygarhögskolan i , finnsdel enligt min uppfattning inle heller någol skäl atl bibehålla den restriktivainslällningen när del gäller sludiemedelsbeviljningen för ullandssludier. I ellsådanl läge är jag alllsä beredd all, i enlighet med förslag, geluflfarlsver-ket i uppdrag alt göra en översyn av vilka ulbildningar som börkomma i fråga. Om rätten till studiestöd vid flygutbildning Om rätten tUl studiestöd vidflyguibildning 56GÖREL (): Jag tackar för svaret. Med den enorma utveckling som har skett inom civilttrafikflyg är del inle underligt att vi har fått en rad bristyrken påluftfartssidan, och ett av dem är pilolyrkd. Trafikflygarhögskolan i har bl.a. på grund avlärarbrist, som det sägs i svaret, inte kunnal svara upp mol behovet.Lärarbristen är den verkliga flaskhalsen för denna arbetslagargrupp. fickjag lidningen Flygbranschen. En hel sida i den lidningen omfaltar jusl problemenmed pilolbrist och lärarbrist. Avgången frän flygbolagen pä grund av pensioneringar ärjust nu myckel slor, vilkel förstärker denna bristsituation i en lid då man istället skulle behöva svara upp mot en ytterligare ökning av luftfarten. Detfinns en efterfrågan, och det finns elt behov av atl flygbolagensamarbdsmässigt närmar sig . Resandet ökar på grund av näringslivelsulveckling och de enskilda människornas utökade privatresande. Det är bra alt studiemedel nu kan beviljas förhögskoleutbildning ulanför rikets gränser och atl medelstilldelningen ärgenerös. Ofla blir del ju fråga om en kompletterande ulbildning, eftersom exaktsamma utbildning inle finns i . Vad beträffar irafikflygarutbildning i skulle del delsvara en för ulbildningsmässigi myckel ekonomisk lösning alt beviljastudiemedel för utbildning vid vissa akademier där, dels skulle man klaranuvarande flaskhalssituation. En ulbildning i är ju pä ell vissl säll enkompletterande ulbildning lill den svenska, eflersom man på köpet får godakunskaper i engelska, främsl flygengelska, och man får kännedom om eltluflfartssyslem i en annan del av världen. Vi har höga krav på ulbildningen inom områdel i Sverige.Del är bra. Men del finns sannerligen bra akademier i också, och jag harfullt förtroende för luftfartsverkets möjligheter att licensiera utbildningar ipilotyrket ulomlands. Del är sannolikl inle mänga personer som skulle bliaktuella, sä det kan inte vara någon ekonomisk fråga - särskill som molsvarandeutbildning i är oerhört mycket dyrare för svenska staten. Man har frän statens sida omprövat sin inslällningbeträffande studiehjälp i en rad andra sammanhang, och i finns del enslor efierfrågan på irafikpiloter. Inom parentes sagl är detta ell område påutbildningssidan som är ganska udda för en skolpolitiker. Kan den positiva lonsom trots alll finns i slutet av svaret leda till alt statsrådet, i samråd medluftfartsverket och , kan öppna dessa möjlighelerinom en snar framtid för alt lösa en silualion-som nu är krisarlad? Det råder inget tvivel om atl delta är ettviktigt område. Det finns en kraflig lillväxl, och det finns ingen anledningatl anta all den skulle komma alt avta inom områdel - snarare tvärtom.Tillväxten ökar säkert. Detta kräver i många avseenden professionella aklörer.En viklig grupp är naturligtvis piloterna. Mot den bakgrunden har man betraktatdet sorn elt nalionelll inlresse all del i finns en högskola förulbildning av piloter som hållergod standard och hög internationell klass. En sådan utbildning har Prot.1988/89:101 skapats som ett gemensamt initiativ från branschens förelrädare, deförelag som jag tidigare räknade upp, och frän slatens sida. Ulbildningen håller nu på att byggas upp. Innanutbildningen har nått den konsolidering som är nödvändig för en sådaninstitution, vill jag inte medverka till alt vi försvårar uppbyggnaden genomall öppna en möjlighel för svenska sluderande alt välja en annan molsvarandeeller kompldlerande ulbildning ulomlands. Del är delta som är skälet till attvi faktiskt avvaktar pä den punkten. När della minsl sagl centrala nalionellamoliv är uppfyllt, dvs. all vi har en egen högskola pä området som klarar dennaulbildning, har vi inget emol att öppna för studiemedel också vid högskolor utanförvåra gränser. Jag tror också alt del ligger i linje med intresset inombranschen, som ju faktiskt har ell avgörande inflylande över i vilkenutsträckning som instruktörer och lärare ställs till förfogande, atl slå vaklom den svenska utbildningen i . Mol den bakgrunden vill jag avvaklamed beviljande av sludiemedel för ullandssludier innan vi är exakt klara överden ulveckling som sker i . 58 (): Jag tror faktiskl inte på all vi skulleförsvära uppbyggnaden av en inhemsk ulbildning pä del här området genom att geett fätal elever som vill studera utomlands ekonomisk hjälp. Det här skullevara en av flera nödvändiga ålgärder för alt klara den kriliska silualion-somvi står inför. Detta är en konkurrensfråga för SAS. Man måste ju hälla jämnasteg med andra flygbolag, och man måste l.ex. kunna öppna direktlinjer - somefterfrågas alllrner - frän lill . går del väl an för SAS, eflersom SAS överlar piloierfrän Linjeflyg, som i sin lur överlar piloier frän regionalflyget. Men detvärsta är alt della kommer all gä ul över regionalflyget. Längst ul i änden pädel luflfartsnäl som vi har i kommer man atl förlora kapacitet. Jag ärlilel oroad över alt svaret innebär all man skall avvakla, helt enkelt därföratt det här behövs en rad andra åtgärder för atl vi skall fä ettkapacilelstillskolt på pilotsidan. Överläggningen var härmed avslulad. 15§ Svar på interpellation 1988/89:171 om körkortsutbildningen har frågat mig om regeringen kanväntas vidla några åtgärder föranledda av den utökning av den teoretiskakörkortsutbildningen som irafiksäkerhetsverkel har beslutat genomföra den 1april 1989. flerårigt utvecklingsarbete har resulterat i alltrafiksäkerhelsverkds styrelse fastställde en ny kursplan' förden teoretiska utbildningsdelen i körkortsutbildningen. Trafiksäkerhelsverkel har som myndighet att självständigtuiarbda kursplanerna och vidta de ändringar som behövs för alt förbällraulbildningen. Olycksulvecklingeni är olillfredsslällande. som antogsav och även i 1987/trafikpolitiska proposition harinte kunnal uppnäs. Någon universalmetod för alt komma lill rätta med dealllför höga olyckstalen finns inle. Trafiksäkerhdsarbelet måste därför ske päalla fronter. Ulbildningulgör en självklar del i della arbele. Den teoriutbildning som bedrivits vid landetstrafikskolor har i de flesta fall omfattat 4-6 limmars undervisning, varavregelkunskap utgjort den slörsla delen. Teoriprovd har varit i bruk och är därförföråldrat, vartill kommer all frågorna i provet ofta är kända. Ser vi lill silualionen ule på våra vägar, kan var och ensom rör sig i trafiken konstatera att det förekommer alldeles för mångaregelöverträdelser. Jag är allvarligt oroad över ulvecklingen. Den övervägande delen av de nyblivna bilförarna är18-19-åringar. Om man vidare studerar olycksstatistiken sä finner man atlrisktalet för 18-19-åringar är kraftigt förhöjt i flera olyckstyper. Försingelolyckor gäller att 18-19-årsgruppen har ett 10-dubblal risktal jämförtmed en medelålders, erfaren förare. För dödsolycka och personskadeolycka ärmotsvarande risktal 3 resp. 6 gånger högre. Utbildningen måste därför förändras. Inle minst måsle denyblivna bilförarna bli medvelna om de höga olycksriskerna för orulineradeförare och de krav detta ställer pä förarna. Delta är bakgrunden fill den nugenomförda förändringen av kursplanen. Utbildningstiden förlängs med den lagda kursplanen med ca15 limmar lill ca 20 limmar lolall. Detta innebär för de elever som väljer atl genomgåkörkortsutbildning vid en körskola i stället för alt läsa in kursmaterialet påegen hand, alt de kommer atl få förhöjda kostnader. Samstämmiga uppgifter gerhär en annan bild än den för fram. Merkostnaden uppskattas lill350-400 kr. Detta är enligt regeringens uppfallning en fulll rimlig kostnad medhänsyn till de resultat som eftersträvas. Jag vill också nämna alt de lärare vi har vid våratrafikskolor är myckel inlresserade av delta och alt de helt ställer upp på dennu beslutade förändringen. Jag gör den bedömningen att den nuvarande lärarkåren ärväl skickad atl genomföra den föreslagna förändringen. Den NO-anmälan som gjorts mol trafiksäkerhelsverkel medanledning av uppgifter om näringsfrihetsbegränsande uppträdande vill jag intekommentera förrän NO gett sitt utlåtande. Avslutningsvis vill jag också säga att regeringen nuarbetar med direktiven inför en översyn av körkorlslagstiftningen m.m. Densyftar bl.a. till atl belysa frågor som har med framtidens körkorlskrav atlgöra och hur anpassningen lill de europeiska förhållandena skall ulformas. 60 (): Jag lackar för svaret, som jag dess värrefick hämla själv på kammarkansliet i går. Del är alldeles för korttid i förväg. Det är jag inte nöjd med, och jag är inle heller nöjd med svarel. Visserligen är jag ense med kommunikalionsminislern om attolycksulvecklingen i är otillfredsställande, men frågan är bara om dethär utbildningsprogrammet kan råda bot på delta. Det finns inga belägg för del. hade man en kursplan med slarkinriklning pä psykologi, och dödades i genomsnitt 1 141personer ärligen i irafiken. med nuvarande kursplanlåg antalet trafikdödade i genomsnitt på 837 personer, trots en avsevärt myckelhögre trafikintensilet. Jag förstår atl kommunikationsministern inle själv harsell ulbildningsma-leriald; jag iror atl statsrådet som gammal pedagog i såfall skulle ha reagerat. Del är enligt min uppfallning avgjort mycket flum ochoklarheter i maleriald. En professor i psykologi har ullalat sig om materialet,och han säger alt del ligger pä en för hög teoretisk nivå. Jag lycker snararealt begreppen borde definieras för all kunna förslås. Jag tänker i den här inlerpellalionsdeballen hälla miglill kursplanens innehåll och uppläggning, helt enkell därför altkommunikationsministern själv hänvisar lill atl frågan omnäringsfrihelsbegränsning nu skall behandlas av NO och del kan vara svårt alldebattera denna fråga sä länge NO inte är färdig med det arbetet. Jag har också talat med en tidigare ulbildningschef i TSV,som förkastar materialet och säger atl del är för krångligt. Vadkommunikationsministern säger i svarel beiräffande den allmänna uppslutningenvid trafikskolorna är nog inle sanl. Det gäller kanske organisationerna, ochdet är väl inle så konsligt. Men oron är stor hos mänga, särskill bland de småtrafikskolorna, som ser all del kan bli svårt för dem atl klara uppgiften attge eleverna en fullgod undervisning i teori, som man måste ge dempraktisk ulbildning. Del gör man nämligen i mänga av de små trafikskolorna,särskilt i glesbygd och i . Dyrare blir del också. En del Iror atl del kommer altkosta . medan andra befarar all det blir uppåt . Sanningen är välall detta blir beroende av hur läraktig man är i sådana här ting. En grupp pä 26 lärare och TSV-folk som genomgått en2,5-dagarsuibild-ning på della område - det är den utbildning som alla lärareskall genomgå -har vid test visal sig inte kunna inhämta tillräckligakunskaper. Underkän-nandefrekvensen var skrämmande. Om man hade tillälil 10 %fel i svaren, skulle 3 av dessa personer, som ändå är kvalificerade pä dellaområde, ha klaral sig. Om man hade accepterat fel skulle 11 avtrafikexperlerna ha kuggals eller - om man vänder pä del - 15 ha godkänts. Del belyder atl man här antagligen får en grupp lärare somär osäkra i sin lärarroll och som i sin tur skall förmedla kunskaper lillelever som av olika skäl kanske inle kan tillgodogöra sig materialet, dels pägrund av lärarens brister, dels pä grund av den egna läggningen - alla är juinle teoretiskt lagda. Jag vill fråga kommunikationsministern om det kan vararimhgt att den som är utpräglat prakliskt lagd och som inte förslår innebördenav begrepp som Prot.1988/89:101 "selektiv perception" eller inle förslär skillnadenmellan "sannolikhetsinlär- ning"och "imitationsinlärning" skall kunna underkännas som bilförare,trots atl han i praktiken visar atl han klarar trafikmiljö och körning. Kommunikationsministern påpekade själv i sill svar attregelkunskap har utgjort den största delen i undervisningen och altdel förekommer alldeles för mänga regelöverlrädelser i trafiken. Är det dåinte där lonviklen i undervisningen skall läggas? Jag vill först beklaga brisierna ikommunikationerna från kommunikationsdeparlementel. Sädana brister tillhör inlevanlighden, men även den bäste kan fela. Jag hoppas ändå all fältta del av svarel i sä god lid att del har varil möjligl för henne attordenlligl analysera det. Och av hennes inlägg att döma har hon verkligen gjortambitiösa försök härvidlag. vädjar lill mig i min egenskap av gammalpedagog atl ge någon sorls betyg ät den här kursplanen och del här materialet.Det är lilel svårl att här från kammarens talarstol diskutera den pedagogiskauppläggningen och innehållet i ett kursmaterial. Det viktiga är väl atl nudiskutera själva kursplanen. Del jag har tagit del av tyder pä all man nuställer högre krav. Jag tycker atl rubriksättningar och målformuleringar imånga avseenden är mer precisa och klara och därmed har föruisällningar allbli mera slyrande än fidigare gällande mälsältningar, krav, nivåer ochinnehåll. Det är klart atl del som alltid - och där kan jag väl uttala mig iegenskap av gammal skollärare - är vad som händer i klassrummet som är delavgörande för i vilken ulslräckning som eleven förslär och kan tillgodogöra sigundervisningen. Att hänvisa lill svåra begrepp i kursplaner ochbakgrundsmalerial ger ingen rätlvisande bild av den direkla undervisningen ikörskolorna.