prot · GC0927 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:27 Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen. 1 § Justerades protokollet för . 2§ Svar på interpellation 1988/89:25 om föreskrifterna om användningen avdubbdäck har frågat mig om regeringenär beredd att bryta upp beslutet rörande förbud mot dubbdäck för tunga fordonsamt ompröva den förkortade dubbanvändningstiden för bilar. I den trafikpolitiska propositionen (1987/88:50) föreslogregeringen att användningstiden för dubbade däck skulle begränsas till periodenden t.o.m. samt att dubbdäcksförbud för tunga fordonskulle införas. Om det fanns särskilda skäl att använda dubbdäck på tungafordon borde detta enligt propositionen tillgodoses med dispenser. Trafikutskottetoch hade inget att invända mot dessa förslag. gav regeringen trafiksäkerhetsverketoch ett uppdrag rörande dubbdäck. har därefter ändrat sinaföreskrifter. För personbilar och andra lätta fordon innebär ändringen attdessa fordon inte får använda dubbdäck första måndagen efterannandag påsk t.o.m. . Denna huvudregel har dock ett viktigtundantag. Undantaget anger att dubbdäck får användas även omdet råder eller förutses vinterväglag och det därvid är motiverat att användadubbdäck. De tunga fordonen, dvs. de med en totalvikt över ,får enligt trafiksäkerhetsverkets föreskrifter inte vara utrustade med dubbdäckfr.o.m. Utryckningsfordon är undantagna från dessa föreskrifter omdubbdäck. För övriga fordon kan verket besluta om undantag. Bakgrunden till trafiksäkerhetsverkets föreskrifter ärfrämst att beläggningsskadorna på vägarna har ökat mycket kraftigt medåtföljande trafiksäkerhetsproblem, bl.a. risker för vattenplaning till följdav spårbildning. Den del av beläggningsskadorna som orsakas av dubbar kanuppskattas till ca 400 milj. kr. Vägslilaget är särskilt markant undervåren. Vinterväglag är dock sällan vare sig omfattande eller långvarigt och april. om användningen av dubbdäck hänsynhärtill bedömdes användningstiden för dubbdäck kunna kortas utan atttrafiksäkerheten blir eftersatt. Då påsken innebär en av årets trafiktoppar ärdet lämpligt att låta ligga inom dubbdäcksperioden. Avsikten med denförkortade dubbdäckssäsongen är att få en så bra säkerhet som möjligt underhela året. Vad gäller tunga fordon är dessa normalt inte utrustademed dubbdäck. Syftet med förbudet är all förhindra att dessa i framtidenutrustas med dubbdäck. Om även den tunga trafiken börjar använda dubbdäckkommer nämligen beläggningsslilagel att bli oerhört omfattande och medföra betydandetrafiksäkerhetsrisker för övriga trafikanter. I det uppdrag som regeringen gav tilltrafiksäkerhetsverket och angavs bl.a. att verken gemensamt skulleutreda möjligheterna att kraftigt minska det beläggningsslilage som orsakas avdubbdäcken. Verken skall utgå från det handlingsprogram som dessa verktillsammans med statens väg- och trafikinstitut överlämnade till regeringen ijuni 1987. Utredningen skall också omfatta förutsättningarna för och konsekvensernaav att införa förbud mot dubbdäcksanvändning för fordon på hela eller delar avvägnätet samt möjligheten att utnyttja ekonomiska styrmedel (dubbavgift) föratt minska användningen av dubbdäck. Utredningen skall även belysa hur olikaåtgärder inverkar på trafiksäkerheten. En jämförelse skall också göras mellandubbdäcks och andra vinterdäcks trafiksäkerhetseffekter samt kostnader förbeläggningsslitage för såväl normala vintrar som vintrar med extremanederbördsförhållanden. Detta utredningsuppdrag inkl. förslag till deförfattningsändringar som behövs skall redovisas till regeringen före den 30juni 1989. Regeringen är således inte beredd att riva upp det beslutsom fattats om förkortad användningstid för dubbdäck för lätt trafik. Jag anseratt vi dels bör utvärdera den förkortade dubbanvändningstiden efter dennavintersäsong, dels bör invänta resultatet av trafiksäkerhetsverkets ochvägverkets utredningsuppdrag till nästa halvårsskifte. Först därefter finnsdet underlag för ställningstagande till eventuella ändringar i gällande regler.De bestämmelser som gäller för dubbdäck syftar till att få en såtrafiksäker situation som möjligt över . Spårbildning innebär ju, somKarin säkert känner till, en betydande risk för vattenplaning medsvåra olyckor som följd. AnL 2 (): Jag vill tacka statsrådet för svaret på min interpellation. Beslutet att förbjuda dubbdäck samtatt förkorta användningstiden så att den gäller fram till påsk har med rättaorsakat protester. Några frågor som ställts med anledning av beslutet villjag gärna upprepa i denna kammare. Vilka forskningsunderlag ligger till grund för påståendetatt det är enbart dubbdäcken som orsakar spårbildning i vägbanan? Enligt rapporter från länder som har förbud mot dubbdäckhar man insett att spårbildningen har andra orsaker. I har dubbdäck varit förbjudna . Man harinte lyckats få bort spårbildningen i vägbanan, och vinterväghållningen ärfortfarande lika IDanmark är vägnätet mindre än i , man har mildare klimat, nästan aldrigblixthalka, och av bilisterna använder dubbdäck. Trots detta slits vägarnahårt . Kostnaden motsvarar 300 miljoner i svenska kronorräknat. Detta talar emot att dubbdäcken skulle vara den enda boveni vägslitage-dramat. Orsakerna verkar i stället vara andra. Den ökande tungatrafiken måste ge skador på vägar som inte är dimensionerade för dennatilltagande påfrestning. Alltför många transporter överförs från järnväg tilllandsväg. Ett exempel är mitt eget hemlän. Malmen från LaisvaU har tidigaretransporterats via och ner mot med järnväg. Samma sak gäller alla de timmertransporter som tidigaregått på men som kommer att gå via landsvägsnätet. Jag är heltövertygad om att vägkvaliteten kommer att påverkas. Varför förespråkar då jag dubbanvändning? Jag vet sommångårig bilist, som fått lov att köra i alla väglag, vad det innebär avtrafiksäkerhet att använda däck med dubb. Blixthalkan som kommer innan snön har kommit ärfarlig, liksom den halka som uppstår . Då är dubbdäcken ett braskydd. Med nuvarande bestämmelse blir det helt godtyckligt närdäcken skall skiftas, åtminstone för oss som bor i de norra delarna av landet.Men jag kan försäkra att alla bilar som kör på krokiga, halkiga vägar medskolelever och med transporter av gods till gårdar som ligger utspridda såsomär fallet i lantbrukartrakter av karaktär, behöver dubben somextra säkerhet under just de perioder som förbudet gäller. Att sätta gränsen vid påsk förefaller också ologiskt. Påskinfaller enligt ett bestämt schema som beror på månen. inföll påsken underden , vecka 13. 1989 kommer påsken att infalla i vecka 12och 15. Dessutom tillbringar allt fler människor påsklovet ifjällen och kommer dit på påskafton. Då får de ha dubbdäck, men när de åker hemveckan efter påsk är dubbdäcken förbjudna, både för dem och för dem som bor påorten. När det gäller trafiksäkerheten visar en finländsk studieatt olycksfallen ökar om man kör utan dubbdäck. Redan nu inträffar iSverige 650 dödsolyckor . Det skulle enligt denna undersökning betydaatt flera skulle dö eller skadas i trafikolyckor genom detta beslut. Att försöka reparera vägslitage genom att införa förbudmot dubbdäck måste vara fel sätt när det är mera resurser till vägunderhåll sombehövs. När det gäller den tunga trafiken antar jag attbusstrafiken i inland räknas dit. De busschaufförer jag talat medanser att de får stora svårigheter att klara sitt arbete om de inle får användadubbdäck. De har mycket pressade körturer, många har prövat odubbade däck, mendet har inneburit svårigheter att klara t.ex. branta backar som varitisbelagda. De har dessutom utgjort en stor säkerhetsrisk, då de intekunnat bromsa tillräckligt effektivt i utsatta positioner. Älgar och renaranvänder sig också av våra vägar. Särskilt och vår behövs dubben, men även undervintern på snöföre, där dubben absolut inte kan nöta på asfalten, som ju ärtäckt av snö. om användningen av dubbdäck om användningen av dubbdäck Saltanvänds inte på dessa vägar. rekommenderades även ett minstamönsterdjup på däck med . Det verkar inte logiskt att ersätta dubbdäck meddäck som kan ha ett mönslerdjup på . Man borde kräva . Då undvikerman vattenplaning, man förkortar bromssträckan och man blir betydligt säkrare itrafiken. Jag vill fråga statsrådet om man kan ange i vilkenutsträckning vattenplaning har berott på slitna däck, jämfört med dåligtunderhållna vägar med spårbildningar i vägbanan. Sammanfattningsvis anser jag att det finns ett visstcyniskt hopp att denna vintersäsong skall visa på del olyckliga i att förbjudadubbdäck när de behövs och tillåta slitna däck som ger säkerhetsrisker. Bristen på underhåll får aldrig betalas med att vi offrarmänniskoliv på våra vägar. Del är positivt att i svaret höra att utvärdering skallske av denna första säsong och att man inväntar resultatet av den utredning sompågår. Jag hoppas att det blir en inlaga där omtanken om trafiksäkerheten fårråda. vet man aldrig i förväg hur vintervädret blir, detkanske inte blir någon extrem vinter. Jag hoppas för min och mina medtrafikanters skull attbeslutet innebär en återgång till de gamla reglerna. Enligt är eftersläpningen på det statligavägnätet när det gäller underhåll . Detta skall då ställasi relation till den snabba ökningen av trafiken, som jag inledningsvisredogjorde för. Enligt gjorda prognoser har man räknat med en enprocentigökning fram . ökade trafiken och 1987 med5 %. Så ser verkligheten ut. Då är del en felsatsning att förbjuda dubbdäck och tro attdet skall hjälpa. Detta borde ha stått klart innan det olyckliga beslutetfattades. Jag hoppas att förnuftet får råda och att dubbdäcken får finnas kvar. AnL 3Kommunikauonsminister : Fru talman! Jag har inte hävdat, ochjag har inte hört någon annan göra det heller, att dubbdäcken skulle vara denenda orsaken till den ökade förslitningen av vägnätet och till spårbildningen.Det finns-säkert flera orsaker. Men jag känner mig ganska övertygad efter deredovisningar som gjorts om att dubbdäcken är en starkt bidragande orsak tillförslitningen. Men vi i är inte ensamma om att göra den erfarenheten.Det har ju föranlett norrmännen att göra motsvarande ändring, alltså attförkorta dubbdäckssäsongen. Jag tror att klimatförhållandena i är merajämförbara med våra än vad de är i exempelvis , som . Jag hävdar alltså inte att dubbdäcken är den enda orsaken,utan trafikökningen har naturligtvis bidragit, och själva beläggningensutformning kan också vara en orsak till att det uppstår spårbildning. Alladessa komponenter måste man naturligtvis framöver undersöka för att vi skall fåså trafiksäkra vägar som möjligt, för det är ju den gemensamma utgångspunktenför alla dessa åtgärder. Jag har jag sysslat med dessa ting blivitmer och mer övertygad om att det sällan, när vi talar om trafiksäkerhet, finnsen enkel orsak till problemen, och lika sällan finns en enkel lösning påproblemen. Ofta är det fråga om en kombination av åtgärder som skall till föratt vi skall få säkrare trafik. betonade, och det vill jag också gärnagöra, att det skall göras en utvärdering av förändringen för att se vad den hargett för resultat. Det finns ingen anledning att göra några slutgiltiga omdömenförrän vi har sett utvärderingen och de ytterligare förslag som detrafikansvariga myndigheterna kan komma med. När menar att delta skulle varaoförnuftigt vill jag ändå sätta ett frågetecken. Förkortningen avdubbdäckssäsongen är ju ingenting som regeringen har hittat på eller ensamföreslagit. Förslaget fanns med i den trafikpolitiska propositionen, och enpraktiskt taget enhällig riksdag står bakom beslutet. De synpunkter som komtill uttryck vid riksdagsbehandlingen var snarare att man ville gå längre ochifrågasätta dubbdäcken över huvud tagel. Så långt har inte regeringen gått, utan vi har sagt att viprövar nu systemet med en förkortad dubbdäckssäsong. Vi hoppas att det skallbidra till en ökning av trafiksäkerheten och att vi skall bliav med en del av de mycket allvarliga olyckor som vi har fått uppleva på grundav spårbildning och vattenplaning . Målsättningen är att vitotalt skall få en säkrare trafik. Sedan är det klart att man kunde hoppas att KarinIsraelsson, när hon interpellerade, hade noterat vad som står i de beslut somgäller. Argumentet om de olika tidpunkterna för påsken är ju inte relevant,eftersom det inte är som säger - att trafikanterna kan åkatill sina fjällsemestrar med dubbar men sedan måste åka hem utan dubbar. Justmed hänsyn till att påsken innebär en trafiktopp är beslutet utformat så attdubbar kan användas under både ditresan och hemresan, för annars skulle detuppstå mycket stora praktiska problem. Därför är det mycket omotiverat att upprepa kritiken påden här punkten -en kritik som möjligen kunde ha varit berättigad idiskussionen innan reglernas utformning hade bestämts. Trafikanterna kan i dethär avseendet känna sig trygga i fråga om att få använda sina däck. otn användningen av dubbdäck AnL 4KARIN (): Det är en intressant diskussion. Det är braatt det kommer fram att det inle bara är dubbdäcken som orsakar slitage påvägarna. Jag tror att dubbdäcken står för en mycket liten del av det slitagesom vi ser och upplever i form av faror som vattenplaning . Precis som kommunikationsministern säger finns det mångaandra orsaker. Den tunga trafiken står för de största skadorna, och det voredå motiverat att man, i stället för att använda landsvägstransporter, såg tillatt det järnvägsnät som vi har och som är väl lämpat för detta ocksåutnyttjades för de tunga transporterna. Då skulle också slitaget på vägarnaminska. Men i stället går man i stor utsträckning över från järnvägstransporttill landsvägstransport, vilket innebär en ytterligare ökning av slitaget påvägar som om användningen av dubbdäck kanskeinte klarar av det. Den trafikökningen är nog den allra största boven i del härdramat. Mönsterdjupet på däcken är en detalj som har storbetydelse i det här sammanhanget. Förhoppningsvis kunde man se till att detkrävdes ett djupare mönster i däcken, vilket skulle ge en bättre säkerhet förtrafikanter och medlrafikanler. Jag vet också att Irafikproposilionen har gått igenom iriksdagen och att debatten då var mycket enkel - när man bara diskuteradedubbdäcken. Det är ofta så med de beslut som fattas här i att allainte hinner vara med. Det gäller särskilt i den strida ström av propositionersom kom då den trafikpolitiska propositionen lades fram. Detfanns små möjligheter alt tränga in i alla detaljförslag. Det är bra att utredningenkommer och att en utvärdering sker av vad som händer under denna säsong. Jaghoppas att vi skall få regler som är möjliga att följa. Underhösten har det varit oklart för oss som bor i län som har en tidig vinter närdubbdäck skall få användas. Man kan också tänka sig regler där det görsskillnad på klimaltyper. är ett mycket avlångt land med olika typer avklimat, och alt samma regler skall gälla över hela landet är kanske inte detbästa. Det finns alltså anledning att se på hur dessa regler slår. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Föredrogs och hänvisades 1988/89:Fi4-Fi35till finansutskottet 1988/89:Ju2till justitieutskottet 4 § Anmäldes och bordlades medanledning av förvaltningskontors förs. 1988/89:13 angående ökat stöd till ledamöter /89:K4 av BirgerSchlaug (mp) 5 § Anmäldes och bordlades betänkanden 1988/89:SkUl Mervärdeskattefri försäljning på flygplats (prop.1988/89:21) 1988/89:SkU2 Begränsad skattskyldighet för vissa stiftelser (prop. 1988/89:34) 1988/89:LU1Översyn av lagen om fastighetsmäklare /89:LU2 Det allmännasskadeståndsansvar m.m. 1988/89:LU3 Integrerade transporter 1988/89:LU4 Vissaskadeståndsfrågor 1988/89:LU5 Vissa försäkringsfrågor 1988/89:LU15 Verkställighet m.m. av utiändska underhållsavgöranden Prot. 1988/89:27 (prop. 1988/89:32) 1 .. * u . 1 A Meddelande om fråga 1988/89:UU1Fred och nationell försoning i 1988/89:UU3Sveriges relationer till de baltiska republikerna 1988/89:FöUlUtländska långtradare 1988/89:FöU3Medalj för insatser inom frivilligförsvaret 1988/89:FöU4Kommission om det svenska kärnvapenprogrammet 1988/89:SfUlSocialavgifter m.m. 1988/89:SfU4Uppehålls- och arbetstillstånd m.m. 1988/89:SoU2Vissa hälso- och sjukvårdsfrågor 1988/89:SoU4Hjärnrelaterade dödskriterier m.m. 1988/S9:SoU]0Sodalstyrelsen.s nya organisation (förs. 1988/89:7) 1988/89:TU2 Ändrade bestämmelser omfelparkeringsavgifter, m.m. (prop. 1988/89:6) 6 § Meddelande om fråga Meddeladesatt följande fråga framställts 1988/89:261 av () till justitieministernom upphävande av adoption i vissa fall: För drygt 20 är sedan genomfördesde första adoptionerna av utländska barn. Många familjer fick då lyckan att blibarnfamilj. För de barn som då mottogs från bl.a. innebar detinle i alla fall att föräldra-barn-relationerna blev de bästa. Alla familjervar inle lämpliga som barnfamiljer, och barnels situation blev inte den tänkta. Det har framkommit önskemål från barn som kommit underdessa förhållanden alt adoptionen skall kunna upphävas. Delta är inte möjligtefter en lagändring som trädde i kraft . Det kan dock finnas inte minstkänslomässiga skäl att i vissa fall tillåta att adoptionen upphävs. Jag vill med anledning av dettafråga justitieministern om regeringen är beredd att verka för att införa lättnader i nu gällande lagstiftning som kan medföra att adoptioner i vissa fall upphävs. 7 §Kammaren åtskildes .