prot · GC0996 · 1988-12-31 00:00:00 — Vi i vpk avstår därför från att yrka Prot.1988/89:96 bifall lill vår reservation. Jag kan också säga alt jag har hört migför om lägel hos riksanlikvarieämbeiel. Där säger man alt man ärberedd alt föreslå all Svenska högarna skall förklaras som statligtbyggnadsminne, med de skyddsföreskrifter som gäller i del avseendet. Detinnebär att våra krav pä en speciell ulredning och särskilda pengar förunderhåll av fyren inte längre fyller någon funktion. Om en sådan förklaringblir verklighel, måsle ta sill ansvar för den härkulturminnesvården. Man måsle rusta upp fyren och hälla den i behörigt skick -man har inget val. Frän riksantikvarieämbelels sida har man också påpekat alldel inle går all riva fyren, eflersom den är ell riksinlresseför kulturminnesvården, enligl naturresurslagen. Dessulom ligger fyren inomett naturreservat, och då gäller ju särskilda skyddsföreskrifter. Man kan nog vara ganska lugn. Fyren kommer att behållas.Den måste underhällas. Som tur är verkar det också som om koslnaderna i dettasammanhang skulle kunna läckas genom sjöfartsbudgelen, alltså inlekulturininnesbudgelen. Jag tror faktiskt all sjöfarlen har lilel mera pengar.Frågan är relevanl. Jusl som fyr är Svenska högarna av inlresse för sjöfarlen.Jag tänker dä på den fritidssjöfart som inte har sådana navigationsinstrumenlsom gör fyren ointressant. kommer således att få ta ställning lill delta ihöst när kulturminnesfrägorna behandlas. Även om vi inte får klarsignal fränregeringen, har möjlighet all påpeka för regeringen all fyrenpå Svenska högarna bör kulturminnesförklaras. Sedan vill jag bara säga några ord om båtregistret. Jaghar gjort reflexionen att man från borgerligt håll vill ha ell regisler för destörre fartygen genom vilket det blir möjligl att fiffla när det gällerbesättningarna. Däremot vill man inle ha ell sådanl regisler för de riktigt småfartygen. Men ell regisler skulle ju möjliggöra kontroll och ökad säkerhel förde fartygens besätlning-ar. Man ondgör sig också över alt polis ochkustbevakning skall behöva jaga efter dem som inte betalat in de . Man påstår även all båtägarna finner registrel tokigt,ja, näst intill idiotiskt. Jag vill bara säga all de båtägare jag känner förslär alldetta kan vara ett bra register. När man åker över till kan man se allsmåbåtarna där är registrerade. för en bättre sjösäkerhet ochmöjligheter lill statistik, kontroll och information är inle myckel pengar.Bålägarna borde visa sill ansvar och acceptera detta, i slällel för all lålasig bli jagade av polis och kustbevakning och på del viset ytterligare tära påsamhällsapparaten. Jag vill också göra den deklarationen all vi i vpk intefullföljer reservalion 14 om uppdrag ål . Vi har i andrasammanhang påpekat all vi lycker alt iransportrådet inle fyller några uppgifteralls, och dä skall del inle ha några uppdrag. 75 (); Jag skall i huvudsak tala om koslnaderna förGollandslrafi ken. Det sägs i belänkandel, och har sagls här fidigare. all det slatliga bidraget till trafiken främst bör komma gotlänningar lill godo. Del är golt och väl - vi är glada för det stöd vi får - men när andra trafikanter får betalaför 73 Prot.1988/89:96 den kapacitet som efterfrågas ger det anledning till en delfunderingar. Var i landet betalar man annars olika förtrafikservice beroende på var man är Del kostar inle mer alt åka bil över Jämllandsgränsen fören skåning, och del kostar inte heller mer alt åka tåg lill för enöstgöte. Släkt och vänner, utflyttade gotlänningar, åtskilligasommargollänningar och de turister som utgör grunden för Gollands näsl störstanäring betalar mer när de reser till än för motsvarande sträckapå fastlandet. Jag vill gärna, herr lalman, bevisa detta med ett mycketenkelt exempel. Säg att en familj här i vill åka till dennahelg. Då kostar del . för buss, färja och hytt -hytt behövs för manåker minsl en sträcka . Vill familjen i slällel resa lill ,vilket är ungefär lika långt fägelvägen, kan man la tåget och klara sig med 840kr. Dessutom tar resan bara halva tiden. Del är alltså sådana konkurrensförhållanden vi har attslåss med inom turistnäringen på Golland. Jag beklagar därför myckel altregeringen inle följde del förslag som transportrådet lade fram i samband medbudgetäskandena om ytterligare 9 miljoner till taxenedsättning i irafiken. Vifår anledning all återkomma lill den frågan. har jag vissl hopp - även om det inte är sä stort -efter att ha läst reservalionerna till betänkandet, om alt fä ell visst stödför utökade medel till Irafiken i fortsättningen. Jag önskar att jag kunderäkna med , , vpk och på den punkten. Tyvärr harvi sett alllför många exempel pä all det är lättare att hitta de vackra ordenen fin sommardag pä än när del är votering i kammare. Det ärockså signifikativt att landsbygdsriksdagen, som inle har befogenheter all varesig betala ut pengar eller dra in skaller, är mer positiv i della avseende. Jag vill vidare gärna inslämma i önskemålen om ulökadkapacilel i trafiken, inle minst utökad sommartrafik - det behövs fler linjersommarlid. borde det också vara avgångar årel runt. Det finnsmyckel i övrigl att önska. Del borde finnas elt utrymme för yllerligareekonomiska satsningar pä Gollandslrafiken. Om man beräknar vad trafikenhittills har kostat visar det sig alt summan inle har ökat under 80-talel. Meden uppräkning motsvarande konsumentprisindex av anslag skulle irafikenkosta över 100 miljoner . Jag menar att gotlänningarna har tagit sin deloch mer därtill av kostnaderna för att få detta land ekonomiskt på fötter igen.Vi hoppas all en del av del skall komma oss till godo i framliden och allriksdagen bifaller fler förslag om utökade resurser lill Gollandslrafiken. 10 § Kammaren beslöt alt ajourneraförhandlingarna lill för middagsuppehåll. 11 § Förhandlingarna ålerupplogs under ledningav iredje vice lalmannen. 12 §Sjöfart m.m. Prot. (forts,skatteutskottets belänkande 21 och Irafikutskollels belänkande 12) 13 april1989 76 (); Sjöfartm.m. För sedan fick jag avkommunikationsminister svar på en interpellation omGollandslrafiken. En av mina frågor var hur mycket transportstöd som fram tilli dag har utbetalats lill i detta rederis egenskap avny huvudman för färjetrafiken mellan och fastlandet sedan den 1 januari1988. Kommunikationsministern svarade all totalt 57 milj. kr. hillills haruibelalais och att av delta belopp knappt 40 miljoner avser 1988. Efter att ha varit i kontakt med personer påtransporträdet vel jag att dessa 57 miljoner betalats ut redan under de 13första månaderna av den nya avtalsperioden. Mot bakgrund av att anslagel lillfärjeirafiken beräknats till 30 milj. kr. för hela /89 är dellahögst anmärkningsvärt. Den senasle ulbelalningen beslulades av iransportrådelsgeneraldirektör och uppgick lill 20milj. Utbetalningen skedde någon av . Varför transportrådet lämnat så mycket pengar som 17-18miljoner i förskott ville kommunikalionsminislern inle svara pä. Delär synd all ministern inte är i kammaren , eftersom han dä hade haftytterligare ett tillfälle att ge svar. Beiräffande anledningen lill alt slalsbidragel blev 40milj. förär 1988, i stället för såsom budgeterat 30 miljoner, uppgavkommunikationsministern att detta främst beror på all inläktssidan inteutvecklats på det sätt som förutsatts. All inläklerna i Gollandslrafiken inle blev de förväntadekan emellertid inte bero på för låga taxor, eftersom dessa har höjts kraftigt.Förklaringen måste därför i slällel vara att staten, sedan man sagl upp avtaletmed (Gotlandsbolaget), skrivit ett avtal med som baserar sig på ett orealistiskt anlagande om passagerarökningar itrafiken. De 10 miljonerna i Iransporlslödsöverdrag molsvarar enökning av antalet passagerare eller ca 80 000-90 000. När regeringenvärderat de olika anbuden inför den nya avtalsperioden har man alltså räknatNordström & , men inle Gotlandsbolaget, lill godo en 10-procenligpassagerarökning. De två rederierna har således inte behandlats lika vidanbudsbedömningen. Del förhållandel all passagerarantalet ikoncessionstrafiken inle ökade ulan snarare minskade under Nordslröm &förslå år är mol denna bakgrund ell skandalöst misslyckande, somskattebetalarna nu får stå för. Den omständigheten alt slalen och Nordslröm & Thulinuppenbarligen skrivit elt avtal som baserar sig på ell antagande om en kraftig passagerarök ning i trafiken innebär vidare alt man kan räkna med alt iransportslödsbeho- vel även i fortsättningen kommer all vara myckel högt. Jag kan därför inle begripa hur del skall räcka all nu anslå 37 miljoner i Iransporlslöd lill Gollandslrafiken. Av detta belopp är del ju bara 31 miljoner som avser själva färjeirafiken efler del all bidraget lill transportföretagen frånräknats. 1988/89:96 Med de dystra prognoser som i för färjetrafik av del här slaget 13 april1989 kan man knappasl räkna med att 1988års passagerarborlfall går all ta igen under denpågående, tioåriga avtalsperioden. Här finns alltså förmodligen 10förluslmiljoner för slalen ackumulerade för vart och ett av de tio åren, vilketblir sammanlagt 100 miljoner i dagens penningvärde. Skulle avtalsparterna haräknat med ännu större passagerarökningar framöver, är risken uppenbar för alliransporlstödsbehovel ökar ytterligare. Om det hade varil så, herr lalman, allIransporlslödsöverdraget kommit Golland och passagerarna i Gollandslrafikenlill del pä ett posilivl säll, hade den prognosmiss del här är fråga om kanskekunnat godtas. Men så är det inle. Antagandet om en ökad passagerarvolym var uppenbarligeningenting annat än en konstruktion för all manövrera ul Gollandsbolagel, somombesörjt irafiken mellan och fastlandet . Och nyttan meddella är det nog ingen som kan förstå. Det mesta har nämligen blivit sämreefter bytet av rederi. Beräkningar som gjorts av länsarbetsnämnden på Gollandvisar alt fler än 60 arbetstillfällen flyttats från Golland lill fastlandel somen följd av rederibytet. De samfällda uttalandena från regeringen, iransporlrådetoch om att del skulle införas elt helt nyttservicelänkande i Gollandslrafiken bara man bylte rederi har visat sig endastvara tomma ord. De begabbade avgångstiderna är när sig lika. Biljettpriserna har som sagt stigit. Anlalel hamnar sombetjänas på fastlandet sommarlid har minskal från fyra till två. Kapacitetenhar minskat, och någol pålitligt säll att ulföra transport av farligt godsfinns inle. Det omskrutna s.k. kompletterande trafikutbudet, dvs.trafiken med Vindile, var ett enda fiasko med mängder av inställdaturer, sjösjuka passagerare och ibland rent av farliga överfarter. I det betänkande vi nu behandlar står det alt Vindilevisade sig vara "mindre lämplig för irafiken". För min del vill jagbeteckna trafiken med Vindile som dåligt sjömanskap och enoförskämdhet mol den resande allmänhelen. När del gäller lonnagel i Gollandslrafiken är det intebara som utsatts för kritik. Fartyget är ett tidigarelastfartyg som har konverterats till passagerarfartyg. Sjöfartsinspektionensinsatser i samband med all della farlyg godkändes som passagerarfartyg underden svenska flaggan borde enligt min mening utredas. Jag vill inte påslå all fartygels konstruktion strider molgällande sjösäker-helsbestämmelser, men jag påslår definitivt all ärell myckel dåligl exempel på hur elt passagerarfartyg bör vara konstruerat. Det förhållandet att fartyget inte uppfyller kravet förs.k. two comparl-ments ger henne en unikt dålig flytförmåga i samband medkollision och grundstötning. har kompenserats genom att elt ovanligtstort antal livbåtar placerats ombord. En tröst visserligen, men ack så klen. Bryggan ärplacerad aklerul, och det påbyggda passagerarulrymmel skymmersiklen så till den grad att sjöfartsinspektionen har beordrat all en 76 särskild utkikshytl skall byggasovanpå manöverbryggans lak. det tänktall en ulkik med hjälp av rop skall informera vaklhavande Prot. bryggbefälom annalkande faror. För allkomplettera bilden av detta underliga farlyg kan jag berätta att ' ... , , ,..,,.. Sjöfartm.m. maskinrummetmåste saneras frän asbest och all ell av koken dömts ut av Jag tror faktiskt inle alt det finns så många länder somskulle acceptera som fartyg för 1 600 passagerare under sin flagg. De ekonomiska konsekvenserna av är en historiaför sig som sannerligen inte gör saken bättre. Transporterna av farligt gods är ett särskilt problem, sominte har fått någon långsiktigt tillfredsställande lösning i nuvarande avtal.Förra sommaren ivingades man hyra in laslfärjan för dessatransporter. Kostnaden för den inhyrningen har, efler vad jag förslår avkommunikationsministerns svar på min interpellation, stannat på staten, vilketmåsle vara ett avsteg frän de förutsättningar som gällde när det nya avtaletingicks. En av finesserna med att anlita Nordslröm & iGotlandstrafiken var nämligen all trafiken dä skulle kunna ulföras med tvåfartyg och alt stålens koslnader skulle baseras pä ivä farlyg. har trafikensommartid alltså ulförts med tre farlyg, vilket också bör ha bidragit lill attstatens kostnader ökal pä ett sätt som inte var förutsett i avlalel. Även här har vi alltså en omständighet som lyder på alt debåda rederierna Nordstöm & och inte har behandlatslika vid anbudsbedömningen. bud, som innebar all manavsåg all segla med endasl två fartyg, har givetvis räknats rederiet till godo,medan däremot del förhällandel alt Gollandsbolagel även ville köra med ettspecialbyggt farlyg för farligt gods, dvs. , uppenbarligen har räknatsGollandsbolagel till nackdel. har förreslen av bedömts som ettav de absolul finaste skeppsbyggen som gjorts för transporter av farligt gods.Men det fartyget är nu alltså förlorat i Gotlandstrafiken i och medrederibytet. Under annan lid än fraktas del farliga gödselnumera med passagerarfartyget på turer då endast ett mindre antalpassagerare får medfölja. Men som mycket riktigt påpekade isitt anförande innebär detta ändå en cynisk behandling av den grupp människorsom av en eller annan anledning tvingas medfölja sädana transporter samiidigisom krafliga fördröjningar i godslrafiken uppstår, eftersom de farligatransporterna endast kan utföras på vissa turer. Hur del blir med del farliga godset under sommaren 1989har del inte givils något klart besked om. Men av kommunikationsministernsinlerpellalions-svar att döma kommer en lastfärja all hyras in även dennasommar, vilket ger yllerligare belägg för mitt anlagande alt det nu föreslagnatransportslödel på 31 miljoner till färjetrafiken inte är tillräckligt. Regeringens sätt alt handskas med pengar närdel gäller Gollandslrafiken är anmärkningsvärt. Inte nog med all regeringen i sill avtal med förutsatt hell orealistiska volymökningar i passagerartalen och hyrt in en lasifärja som det sannolikt inle sagls ett ordom i avtalet, ulan man har också hyrt passagerarfartyget av Gotlandsbolaget till en kostnad som vida överstiger Goilandsbolagets 77 anspråk idess anbud. Prot.1988/89:96 I sin anbud begärde Gollandsbolagelen kapitalkostnadsersältningför M/S 13 april1989 på 25 milj. kr. Transporirådel ansåg all detta var för dyrt, men sammafartyg kostar nu staten 31 milj. kr. Den tillfälliga inhyrningen av är inle hellernågot uttryck för långsiktigt statligt inflytande och kontroll över tonnagel,som var ett av huvudargumenten för all byta rederi. Inhyrningen av är för övrigt ytterligare ellexempel pä all de ifrågavarande rederierna inte behandlats lika vidanbudsbedömningen. Gollandsbolagel upplystes nämligen inte i samband medupphandlingen om att en inhyrningsmöjlighet stod till buds. Frågan är om ensådan inhyrning över huvud tagel tilläts i det nuvarande avtalet. Genom att säga upp avtalet med har statendessulom frånhänt sig rätten till andelar i framtida realisationsvinster isamband med eventuella försäljningar av Gotlandbolagets farlyg. Dessa andelar,som kan beräknas ha ett värde av över 100 milj. kr., tillfaller nu i slällelrederiel. Den ansträngda ekonomiska situationen iGollandslrafiken, som regeringen själv varit med om att skapa genom bylel avrederi, utgör en fara för en god trafikförsörjning mellan Golland ochfastlandet. Fortsatta stora underskott kommer nämligen med allsannolikhet all ge upphov fill nedskärningar i irafiken, vilket skulle kunnainnebära att den gamla idén om en bashamn pä fastlandet återigen blir aktuell,och del vore mycket olyckligt. Redan när man läser trafikutskottets belänkande förstårman att trafiken är pä väg alt hamna i denna onda cirkel. På s. 13 ibelänkandet slår det nämligen att en irafik mellan och ellermellan och Golland "försvagar underlaget för irafiken på linjenOskarshamn-Visby och därmed möjligheterna alt nå lönsamhet i denirafiken". Här finns nog också en stor del av förklaringen till allinte minst staten så ogärna vill att något annar rederi lar upp färjetrafikmellan och fastlandel eller mellan och . Ensådan trafik befaras ta intäkter frän koncessionstrafiken. Och eftersomkoncessionsavla-let uppenbarligen är sä konstruerat all slalen står förförlustläckningen om intäkterna inle blir de förvänlade, vill slalen inte hakonkurrens som kan leda lill inkomstbortfall. Avtalet mellan staten och är forlfarande hemligt. Därför vet jag inte vad som slår i del. Men förden händelse della avtal innehåller någon punkt som ger staten möjlighel all iförlid säga upp avlalel bör delta övervägas, dels därför att del nufinns flera omständigheter som klart visar all de båda rederierna Nordslröm& och inte behandlats lika i samband medupphandlingen, dels därför all kostnaderna för staten visat sig skena i väg påell säll som trots allt knappasl kan ha förutsells när avtalet ingicks. Den omständigheten alt avtalet exempelvis förutsätter en kraftigpassagerarökning men denna ökning sedan inle sker varför transportstödet istället måsle höjas, visar alt avtalet bygger på orealistiska, ja, direktfelaktiga föruisällningar. Frågan är om regeringen inle rent av får anses ha enskyldighet all vidla alla 78 länkbara ålgärder för att så fortsom möjligt försöka komma ur det här avtalet-ianständighetens namn, men också i folkhushållets och i skatlebela- PrOt.1988/89:96 lamas intresse. Till sisl, herr talman, vill jag vädja till regeringen attsnarasl se till att offentliggöra avtalet. Även detta är en anständighetsfråga. 77 (); Del blev ingen trafik mellan ochGotland . Det nya rederiet var inleiniresseral, och elt privat rederi, frän , fick intetillstånd att trafikera linjen. Trafiken mellan de båda öarna i är en naturligirafiklinje som har funnits i växlande omfattning alltsedan de strapatsrikapostfärderna, som började i mitten av 1600-lalel och pågick i flera hundra ärfram lill den moderna sommarlrafiken, som vi öbor och våra tillresande gästerinle kan tänka oss att vara utan. På 1960-lalet trafikerades en linje mellan Grankullavik påÖland och på med upp lill tre dagliga dubbellurer. Sedanminskade Irafiken för att helt upphöra. 1985, 1986 och1987 genomförde Gollandsbolagel irafiken. Del sisla årel resle ca 36 000människor med linjen, irols all det rådde osäkerhet om ifall den över huvudtaget skulle komma i gång. Marknadsföringen kom i gång sent, och linjen fannsinte med i turistbroschyrerna. Såväl socialdemokratiska som borgerliga regeringar hartidigare ställt sig positiva lill framställningar all bedriva sommartrafikmellan öarna och har givit tillstånd till delta. Men så skedde ett rederibyleden , och då upphörde Irafiken. Rederiet finner inte all irafikenär motiverad, slår del i trafikutskollels belänkande. Ulskotlsmajoriteten troratt en kompletterande sommarlrafik skulle skumma grädden av den andra Irafiken,alt trafiken inte skulle bli lönsam och all, som sade, denskulle öka behovel av bidrag. lät genomföra enmarknadsundersökning. Det var elever frän turisllinjen i som gjordeundersökningen. Det var den sommaren gick frän Nabbelund till Visby.Syftet var att utröna huruvida Ölands- och Gollandslrafiken påverkade rederietsövriga Irafik mellan och . Undersökningen visade att tre avfyra resenärer inte skulle ha åkt mellan öarna om det enbart hade funnitsmöjligheler alt åka via fastlandel. En teori är all Ölands- och Gollandslrafikenbara periferi påverkar irafiken mellan och . vistas 200 000 människor i Borgholmskommun, där färjelägel för färd över lill Golland är placerat. Det finns således enligl vår åsikl ell myckel slorl underlag för sponiani resande. Turismen på såväl som Golland är en näring av uiomordentligl stor belydelse och med förgrening till övrigt näringsliv. Glädjande nog är del en näring i sladigt växande. Vi märker inlresse från det övriga . Västtyskar söker sig mer och mer lill våra öar. En ulökning av lurismen betyder myckel för oss. Som exempel kan nämnas au det den senasle sommaren som färjan gick mellan öarna var 36 000 irafikanter. vilket genererade 150 000 gäslnäller. som man säger på turistspråk. Del rör sig således om en myckel viklig andel av den 79 Prot.1988/89:96 totala turismen. En färjetrafik skulle ytterligare underiältaen växande 13 april1989 turism, som vi såväl behöver påvåra öar. , kommer det att äga rumett möle på Golland. , , ,., ... , r . . och barnav olika nalionalileler och frän alla öar kommer all Deskall sedan i samvaro verka för fred och vänskap över alla gränser. Del skulleunderlätta mycket om våra ungdomar skulle kunna åka med en sådan härfärja lill del vikliga mölei. när vi skall falla beslul i ärendel smärtar del migall vi inle kunde få moderalerna med på våra förslag, nu när vi är sä nära. Däskulle del ha ställ fem partier bakom motionerna. skulle det i så fall hagått en beställning från lill regeringen att under sommarsäsongenålerupprälla Irafiken mellan och saml även Väslervik. Med del anförda ber jag all få yrka bifall till reservation 4. 78 (): Jag vill bara ullrycka en viss förvåning övervad sade. Hon talade om alt bl.a. vi i inle hadeföreslagil mer pengar för Gollandslrafiken. Men del är ju litet svårt all i delhär lägel föreslå mer pengar när man - som sä vällaliglframhöll - inte vet vad Gotlandstrafiken egenlligen kostar. Det skulle ju haselt ganska egendomligt ul. sade att jag inte hade talat om varifrånjag ville ta pengarna till färjetrafiken. Som jag ser det - och som också mångaandra här har framhållit - skulle inle lurisltrafiken mellan och någol stalsbidrag, om den bedrevs av en privallinje. Och irafiken mellanVäslervik och är ju, enligl uppgifter, den enda som har varitlönsam. Jag tror inte att den skulle ta någonting från Oskarshamnslinjen,eftersom denna linje var fullbokad . Troligen kommer denockså all bli fullbokad under den kommande sommarens hektiska turislveckor. Jagtror all del skulle kunna bli en myckel god beläggning på bådeOskarshamnslinjen och Väslervikslinjen till och från med tanke på detstora intresset som framför alll i är har upparbetats för sydöstra ochturismen på . Man måste som sagl också se på lolalkalkylen. Även om delblir ett vissl underskoll pä en linje, kan en total ökning av trafiken medföragoda intäkter lill statskassan. Man ser ofta bara vad den ena handen får, vadden andra får ser man inle. 79 (): Om inle har enaning om vad Gollandslrafiken kostar, bör hon väl inte della i del beslut somvi nu skall fatta och där vi anvisar anslag. Del är klart att det finns enuppfallning om vad Irafiken koslar. rör sig ju om ell förslagsanslag, ochdärför har vi ju inte anlalel kronor och ören i sluträkningen framför oss.Delsamma gäller ju för en mängd av de beslul som fattar, varför delinte är någoniing speciellt för det ifrågavarande anslagel. I iransportrådels anslagsframslällning fanns del, som jagsade i mitt 80 anförande, också förslag om attytterligare 9 milj. kr. skulle anslås för den här irafiken.Del kan ju vara en idé. Jag tycker alltså inte all man måsle kräva eltoffentliggörande av avtalet för PrOt. 1988/89:96 all kunna faslslälla elt förslagsanslag här i . förvånade sig över all t.o.m. GotlandsFolkblads ledarskribent lyckte att avlalel skulle offenlliggöras. Det tyckerfaktiskt Gollands hela kommunfullmäklige. På della finns del beslul. Jusl detär inle alls särskill märkligl. Eftersom jag slår i lalarstolen kan jag väl litet grandkommentera inlägg. är inle precisframälsyftande i sina tankegångar.