prot · GC0972 · 1988-12-31 00:00:00 — En ökad satsning på kollektivtrafik är nödvändig, särskiltav miljöskäl. En tunnel för järnvägstrafik är den bästa lösningen vad gällerdirektförbindelse mellan och . Med hänvisning till ovanstående vill jag tillkommunikationsministern ställa följande fråga: Är regeringen beredd att medverkatill att en tunnel för järnvägstafik blir det alternativ för endirektförbindelse mellan och som kan komma i fråga? 1988/89:143 av () till statsrådet om den kommunala barnomsorgen: beslöt attstatsbidrag för barnomsorgen fr.o.m. skulle utgå avkommunernas bruttokostnader för barnomsorgen, exkl. administration. Ijämförelse med då gällande statsbidragssystem beräknades den nya modelleninnebära en besparing i storleksordningen 200-250 milj. kr. Detta beslut rönte stark kritik frän oppositionen. Ett avsocialdemokraternas fyra "heliga" vallöften valrörelseblev sedermera också att riva upp det nya statsbidragssystemet och åter föraupp statsbidragen till den tidigare kostnadstäckningsnivän, som enligtKommunförbundets beräkning-ar(semot. 1980/81:2216 s. 3) var strax under 50 %för daghem, för familjedaghem och för fritidshem. statsbidragssystem för barnomsorgen avsågs attinfria det socialdemokratiska vallöftet. Men vad har hänt ? Kommunförbundethar fortlöpande följt statsbidragens andel av de samlade kostnaderna för denkommunala barnomsorgen. Förbundets statistik visar att statsbidragensuccessivt har urgröpts: Statsbidragen i procent av kommunernas kostnader förbarnomsorgen 1984-1988 Om statsbidragens kostnadstäckning hade legat kvar pä 1984ärs nivä skulle statsbidraget för daghem, familjedaghem och fritidshem enligtKommunförbundets kalkyler behöva ökas med enbartför . Den kumulerade urgröpningen omräknad i 1988års penningvärde är enligt samma beräkning . Dettamotsvarar 80 000 helt finansierade daghemsplatser. Två iakttagelser tränger sig på. Den ena är att denblygsamma besparing som tvåpartiregeringen genomförde 1981, och som ledde tillde mest indignerade rop om social nedrustning från den socialdemokratiskaoppositionens sida, var mycket begränsad i jämförelse med de kraftigaproportionella nedskärningar av statsbidragen som skett . Den andra är att kommunerna skulle ha haft avsevärtbättre av tvåpartiregeringens statsbidragssystem än vad de har av det nugällande statsbidragssystemet. Statsbidragen täcker avkommunernas kostnader för barnomsorgen, att jämföra med de som denborgerliga modellen avsåg att täcka och den avsevärt högre nivå som den Prot.1988/89:72 socialdemokratiska oppositionen lovade att återställa i 1982års valrörelse. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : Anserregeringen fortfarande att den har uppfyllt det "heliga löftet" ombarnomsorgen års valrörelse? Är detregeringens avsikt att även fortsättningsvis steg för steg trappa ner denstatliga täckningsgraden i finansieringen av den kommunala barnomsorgen? 1988/89:144 av (vpk) tillkommunikationsministern om planerna på ett svenskt öppet sjöfartsregister: Redarkapitalet är en starklobbygrupp. Man nöjer sig inte med de 250 milj. kr. som riksdagenbeslutat att rikta till svenska rederier i fjärrfart. Man fortsätter sinkampanj försvensk fiffelflaggning, ett s.k. öppet sjöfartsregister. Inte minst tack vare upplysningsarbeteom konsekvenserna av ett eventuellt öppet svenskt register harriksdagsmajoriteten sagt ifrän att ett sådant är oförenligt med svenskrättsuppfattning. Om det infördes skulle plötsligt den arbetsrättsligalagstiftning som är ett resultat av arbetarrörelsens mångåriga kamp ochaktivitet upphöra att gälla på en rad avgörande områden. Trots riksdagsbeslutet har detstatliga transportrådet presenterat en utredning som går redarkapitalet tillmötes. Ingen sjöfacklig organisation har haft vetskap om utredningens existensförrän den förmedlades på remiss. däremot har deltagit itransporträdets utredande med "faktaunderlag". Det är alltså intesärdeles förvånande att utredningen mynnar ut i det gamla redarkravet på ettöppet register eller att , det norska registret, lyfts fram som ett braexempel för . motivering är en verklig västgötaklimax:Man menar att den svenska handelsflottan - av totalförsvarsskäl - skallupprätthållas med hjälp av fiffelflagg och utländska"lågkostnadsbesättningar"! Jag vill därför fråga kommunikationsministern: Står regeringenfast vid riksdagsbeslutet om att ett öppet register äroförenligt med svensk rättsuppfattning? Har regeringen meddelat transportrådetatt innehållet klart strider mot nämnda parlamentariska beslut? På vems uppdraghar transportrådet gjort utredningen? sanktionerat utredningsuppdraget och i så fall varför? Varför har utredningen intesignerats? Vem eller vilka personer har lett utredningen? 1988/89:145av (vpk) till kommunikationsministern om norska och danska"bekvämlighetsflaggade" fartyg i svensk kustsjöfart: tog regeringen beslut omatt öppna svensk kustsjöfart för norska och danska"bekvämlighetsflaggade"' fartyg. Styrelseordföranden i det största kustfartsrederiet låterhälsa genom massmedia att beslutet "framtvingar ett svenskt öppetregister". Ett liknande uttalande görs av Redareföreningensinformationschef. 1 andra mer hotfulla uttalanden görs gällande att bl.a. SSABnu överväger att anlita NIS- eller för sina malm- ochkoltransporter. De beslut som tog om stöd till svenskarederier betraktas alltså efter regeringsbeslutet som betydelselösa. En annan konsekvens av regeringsbeslutet är attriksdagsmajoritetens klara och kategoriska uttalande mot ettöppet svenskt sjöfartsregister har urholkats i ett enda slag. Det är enhändelse som liknar en tanke att det statliga transportrådet i allians medredarna före regeringsbeslutet kommit fram till att behöverett öppet fartygsregister. Medhänvisning till ovanstående vill jag fråga kommunikationsministern: Vilka är de verkliga motiven bakomregeringsbeslutet? Har regeringenutsatts för påtryckningar frän nägon nation eller lobbygrupp i denna fråga? På vilkalagliga grunder har regeringen befogenheter att, utan hörande,besluta om att tillåta fartyg under norsk och dansk "bekvämlighetsflagg"gä i svensk kustsjöfart? 1988/89:146av () fill statsministern om alternativ till offentlig vård ochomsorg: I dagens har medborgare ivanliga inkomstlägen inte nägra verkliga möjligheter att själva väljaexempelvis vad beträffar vård och omsorg. Räcker de alternativ politikernaanvisar inte till får man vänta. Det är bara de med höga inkomster eller storatillgångar som har råd att välja och kan sHppa vänta. Skatteuttaget är nämligen för de flesta medborgare så högtatt de inte har råd att efterfråga annan värd eller omsorg än den som erbjudsav de offentliga monopol som finansieras av de höga skatterna. Genom attförsäkringslösningar avvisas omöjliggörs valmöjligheter inom ramen för engemensam finansiering. Detta är resultatet av den "funktionssocialism"som enligt statsministern är grund för den politik regeringen bedriver. Denfullföljs ocksä på det lokala planet av exempelvis de nya socialdemokratiskaregimerna i och där skatten höjts kraftigt och enskildaalternativ inom sjukvård och barnomsorg dras in eller motarbetas. Många enskilda människor kommer i kläm. Det gäller familjersom själva skulle vilja ta hand om sina barn eller välja annan omsorgsform änjust den stat och kommun accepterar. Det gäller den som efterfrågar kommunalbarnomsorg när platser inte finns och alternativ saknas. Det gäller den somtvingas stä i kö för en livsavgörande bjärt- och kranskärlsoperation eller fören höftledsoperation som skulle kunna ge'honom eller henne en dräglig fillvaro.Det gäller de föräldrar som exempelvis i Drevdagen vill kunna påverka sinabarns skolgång. I alladessa fall utlämnas medborgarna till de av politiker anvisade När dessa inte fungerar finns ingaalternativ. Till de problem och tragedier som därmed kan uppkomma förfamiljer och enskilda kommer den bristande ekonomiska effektiviteten av etthögt skatteuttag, offentliga monopol och regleringar. Av de resurser somanvisas för vård och omsorg skulle vi i genom brutna monopol och avregleringkunna fä ut betydligt mer. 1 denna kris för välfärdsstaten väljer regeringen att ökaskattetrycket ytteriigare och att slå vakt om politiska monopol ochregleringar. Därmed förvärras krisen. Den socialdemokratiska synen pä förhällandet mellanmedborgare och stat framgår bl.a. av statsministerns anförande i åretsallmänpolitiska debatt. Det moderata förslaget om att sänka skatten med igenomsnitt . per hushåll avvisades med orden: "Redan nästa årskall statens inkomster minska med 20 000 milj. När det gällerfördelningen av inkomsterna från medborgarnas arbetsinsatser går såledesstatens intresse före den enskildes. I fråga om möjligheten att välja fritt sade statsministernatt man inom socialdemokratin diskuterar "hur medborgarnas valfrihet inomden gemensamma sektorn skall öka". Nägon rätt att välja andra alternativän de politiska skall uppenbarligen inte få finnas. Det är uppenbart att det samhällssystem socialdemokraternaförordar har misslyckats på avgörande punkter. Därför krävs ett skifte. Detvälfärdssamhälle vi moderater vill bygga medför en sådan tillväxt av Sverigesresurser att alla får en bättre vård och omsorg med möjlighet att själva välja.Då krävs en politik som syftar till successivt sänkt skatteuttag, stimulans avalternativ till existerande offentliga monopol och avreglering. Mot dennabakgrund vill jag fråga statsministern: Är regeringen beredd att föreläggariksdagen förslag sä att alternativ till offentlig verksamhet när det gällerbarnomsorg, äldreomsorg och sjukvård får verka på lika villkor? Är regeringen beredd att förelägga förslag somsyftar till minskad politisk styrning och minskade regleringar inom vård- ochomsorgssektorn? Är regeringen beredd att förelägga förslag somleder fill ett successivt sänkt skattetryck? 1988/89:147av () till utrikesministern om naturgasutvinningen iAfghanistan, m.m.: lämnade den 15februari, men fortfarande sitter Najibullah kvar som quislingregering. Gerillanarbetar nu för att avlägsna denna regering och uttalar att detta kan ske inomett antal månader. Därefter skall en ny ledning utses. Arbetet med detta pågår. När förhoppningsvis inom en snar framtidåterfår sin nationella självständighet är det av stor vikt att vi agerar föratt den afghanska nationen så snabbt som möjligt klarar sig utan alltför storskuldsättning till främmande länder. Detbästa sättet för en nation att klara av detta är kontroll av de egnanaturtillgångarna och utnyttjande av dessa för landets utveckling - både i formav importinkomster och utnyttjande av resurser inom landet. Ifallet är det naturgasen i norra som sedan 1960-taletvarit den största exploaterade naturtillgången och exportartikeln. Dessvärre har kontrollen sedan utvinningen och exporten av naturgasen började (tillde södra delarna av ) legat i händerna på . Gasmätarnaligger pä den sovjetiska sidan av den sovjetisk-afghanska gränsen. Enbartsovjetisk personal har avläst gasmätarna. Förutomatt detta inneburit en osäkerhet om det är de verkliga exportsiffrorna somredovisats, ligger de priser de afghanska regeringarna tvingats acceptera långtunder världsmarknadspriset och det pris tar ut vid export avsovjetisk naturgas till . Dessutomhar högst av den utvunna naturgasen använts inom , vilket ärett oacceptabelt förhållande. Behovet av att använda naturgasen inom landet ärstort. Bristen på elektricitet, som kan framställas med hjälp av naturgas, ärskriande. Förnärvarande produceras elektricitet på en del platser med hjälp av vattenkraft,vilket ger en ojämn elproduktion. Tillgången pä vatten till generatorerna ärojämnt fördelad och beroende av hur stor snömängd som faller ibergen. Elektricitetimporteras även från (dit den afghanska naturgasenexporteras) till staden norra . NärAfghanistan blir självständigt måste dessa förhållanden ändras om Afghanistanmed säkerhet skall kunna kontrollera naturgasexporten och dra fördel avnaturgasen för landets utveckling, och inte som huvudsakligen användanaturgasen som betalningsmedel för import från samt för attbetala av statsskulden till . Denafghanska statsskulden till ökades från 1,265 miljarder dollar1978 till 1986. En ökning pä ca 850 miljoner dollar.Huvudsakligen verkar statsskulden ha ökat på grund av import av materiel tillKabulregimens väpnade styrkor. Efter invasionen har importen av flygplan,fordon och från ökat kraftigt. Enligttidigare avtal mellan dåvarande kungariket och ,skulle ha byggt en naturgasledning från norra tillhuvudstaden . Påvåren 1978 lade en FN-expert i fram ett förslag om att dra engasledning till och om hur naturgasen skulle kunna användas för attelektrifiera de delar av landet där det var behov av detta. Varkendet sovjetiska åtagandet att bygga en gasledning eller FN-förslaget harmaterialiserats. efter att FN-förslaget lades fram i genomfördedet afghanska en militärkupp, och förslaget har aldrig merhörts av. I stället skrev det kommunistiska revolutionsrådet under nya avtal omökad naturgasexport till för förmånligt pris i jämförelse med detdå gällande världsmarknadspriset. Prot.1988/89:72 Med hänvisning till det anfördavill jag fråga: 23februari1989 , v . . . .. ,.. ,.,, , ., Ämnar regeringen vidta några åtgärder for att stödja en framtida Meddelandeom frågor självständig och representativ afghansk regering att fäkontroll över Ämnarregeringen arbeta för att avkrävs krigsskadestånd tillAfghanistan för att bl.a. avhjälpa den afghanska statsskulden, men också föråteruppbyggnad av landet? 31 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1988/89:477 av () till socialministern omförbättrat bilstöd till handikappade: Efter många års väntan på ettförslag beträffande ett förbättrat bilstöd till de handikappade, fick riksdageni början av 1988 fatta beslut om ett sådant. Trots atl förslaget inte täckte inalla områden och därmed inte kunde ge alla som behövde hjälp med bilstöd, såvar ändå glädjen stor över att vi ändå kunde förbättra detsamma. Många ansökningar har inkommit till försäkringskassornarunt om i landet, vilket har inneburit att redan efter några månadersbehandlingar räcker inte pengarna till för de ansökningar som beviljas. Dettainnebär givetvis en besvikelse för dem som får sin ansökan beviljad med enpähängslapp om att "... Du kan därför inte få något bidrag utbetalatförrän mer pengar har ställts till förfogande ..." Jag villdärför fråga socialministern: Vilka åtgärder avser regeringenvidta för att lösa den uppkomna situationen beträffande de av regeringenanslagna pengarna till bilstöd? 1988/89:478 av () tillförsvarsministern om : och regeringen har vidtidigare tillfällen uttalat att statsmakten har ett särskilt ansvar vad gälleratt tillförsäkra en rimlig beläggning samt att varvetshuvudinriktning skall vara bl.a. produktion av örlogsfartyg för den svenskamarinen. Medhänvisning till ovanstående frågar jag försvarsministern: Vilka åtgärder är regeringen nuberedd att vidta sä att kompetens, kunnande och kapacitet kan bibehållas ochutvecklas vid så att tidigare gjorda uttalanden kan stå fast? 1988/89:479av Per () lill utrikesministern om svensk protest mot brott motmänskliga rättigheter i : Trots diplomatiska markeringar motden odemokrafiska Khomeinirege-ringen i från bl.a. sida tycksövergreppen mot de mänskliga rättigheterna i landet fortsätta med oförminskadstyrka. Mordhotet mot författaren är ju bara toppen av ett isberg.Mycket värre är mord som genomförs på oliktänkande, inte minst påkvinnor som på minsta sätt försöker bryta sig ur de tvångströjor regimen harpålagt dem. Eftersom de gröna har haftgoda kontakter till den i verksamma iranska motståndsrörelsen motKhomeiniregimen, vill jag ställa följande fråga till utrikesministern: På vilket sätt är utrikesministernberedd att ytterligare stärka protest mot Khomeiniregimens brott motmänskliga rättigheter och stödja den iranska rörelsen för frihet och demokrati? 1988/89:480av () till statsministern om utsläppen av kväveoxider: "Jag kan försäkra BirgerSchlaug att regeringen inte kommer att tveka att föreslå de åtgärder som ärnödvändiga för att klara mälet." Denna försäkran gav iSveriges riksdag i samband med en interpellationsdebatt. Denna försäkran är naturligtvis en polifisk sensafioneftersom mälet som åsyftas är det s.k. kväveoxidmålet - som innebär attkväveoxiderna skall minska års utsläppsmängd.Naturvårdsverket har, enligt TT, hävdat att detta mål är "mer avlägset äntidigare" eftersom utsläppen från bilismen ökar. Regeringen har alltså nu pä sig att vända helautvecklingen. Den försäkran regeringen har meddelat innebär en kraftig gröninriktning pä hela samhällsbygget. Hur planerar regeringen att samhällsbygget skallförändras? 1988/89:481 av Totn () till finansministern omtullbevakningen för en planerad färjelinje mellan och : försökeren redare i starta en färjelinje lill i . Det har intevarit möjligt att starta trafiken, eftersom inte har lyckats lösabevakningsfrågan. Tullbevakningen i mäste skötas från ochför att klara de planerade två dagliga anlöpen räknar tullen i medatt det behövs tio tjänster -nägot som man ej klarar i dagens budget. är norra ett område där andra statligamyndigheter på olika sätt försökt bidra till näringslivets utveckling. Eftersom det inte ärtillfredsställande att ett privat initiativ pä detta sätt bromsas av en statligmyndighet vill jag fräga finansministern vilka åtgärder han är beredd att vidtaför att möjliggöra privata initiafiv av ovan nämnt slag. 1988/89:72 32 §Kammaren åtskildes .