prot · GC09106 · 1988-12-31 00:00:00 — Tyvärr har del i massmedia när del gäller pendeln lillKungsbacka förekommil en rad missuppfaltningar. Det har påståtts atl kommunernaskulle fä punga ul med . Del har ocksä pästätts alt slalenensam har invesleringsansvard för slomnäld. Del är emellertid inle fråga om förkommunerna, ulan det gäller enbarl spåret för pendeltrafikenGöteborg-Kungsbacka. har för sin del aldrig ullalal all slalen ensamhar invesleringsansvard för slomnäld. Vi har ju i enighel gäng pä gång och påflera slällen i della belänkande ullalal bdydelsen av all andra inlressenler änslalen går in för atl medverka lill en tidigareläggning. Del var aldrig någonivekan l.ex. i fråga Om . Den ligger på slomnäld. Del har vidare påslälls all räknal fel pä 100milj. när del gäller kostnaderna. Del är också gripet hell ur luflen. underlagför den bedömning har gjorl. log också upp frågan om combitrafiken ochvagnslast-trafiken. Delta är ganska festligt. I parlimolion föreslåsunder en punkl all SJ:s vagnslasllrafik inte får föras över till combi. Eltannal krav i samma molion, molion nr T215, punklerna 20 och 21, är allcombitrafiken skall utgöra 40 ä av godslrafiken. Om jag ulgärfrån all vagnslasltrafiken förblir oförändrad innebärdella enligl cenlerns förslag atl combitrafiken måsle öka lill över 20 miljonerlon orn . Jag står litet frågande inför hur ni kan komma fram till sådanaförslag och påståenden. Den expertis som kommunikalionsdeparlemeniel anliiadeförra höslen kom fram lill atl en optimistisk bedömning avutvecklingsmöjligheterna var atl del skulle bli 10 miljoner lon combilrafik omlio är. Men klipper till med dubbelt sä myckel utan alt över huvudtaget tänka på vad del egenlligen innebär. Detta belänkande genomsyras av en optimistiskframtidstro på SJ. Vi går vidare vad gäller banavgifterna genom all uttalaoss för atl man skall införa en enhetlig banavgift. Del kommer ett klartpositivt besked till de mindre banorna. Sammanlagd slår en mycket bredmajorilel bakom regeringens förslag, med undantag för några preciseringar ochför all vi pä en punkt begär mer pengar. Med detta, fru lalman, yrkar jag än engång bifall lill utskottets hemställan. 8ELVING () replik: inledde sitt anförande med allsäga all del på våra inlägg läl som om vi ansåg alt ingenting posilivl överhuvud taget händer inom SJ. Jag skall gärna ge det erkännandet att del händermycket och förekommer en hel del positiva aktiviteter. Men det blir ju ofta såi en sådan här debatt alt man inle i första hand lar upp sådant som vi äröverens om ulan i stället frågor där vi har skiljaktiga meningar. Det ärnaturiigi att man koncentrerar sig pä de frågor där man lycker all det händerför lilel eller där del händer fel saker. redovisade en del siffror, bl.a. förinvesteringar i järnvägsvagnar och annat. Dessa investeringar anser jag varapositiva men vi kanske inle bör ägna oss sä mycket ål historieskrivning ochlala om vad som hänl fidigare, vilkel ville göra. När vi fick enny regering och en borgerlig ledning även av kommunikalionsdeparlemeniel,kunde man konsiaiera alt del inle hade beställts en enda ny järnvägsvagn tillSJ på lio år. Vi kan redovisa en hel del sådan historik, men vi får väl alla lapå oss etl vissl ansvar för att det inle hänl så mycket som del borde. Läl ossnu i Slällel se framåt på utvecklingsmöjligheterna. Jag tror också alt SJ nu är på rätt spär. Del sker myckelpositivt.- Men om SJ verkligen skall kunna ulvecklas pä del säll vi vill, måslevi se lill all riksdag och regering ger SJ erforderliga resurser för all kunnaulvecklas. Vär krilik är alt staten ger SJ för lilel av resurser. Vi vill ge slörreresurser, så all SJ kan Ulvecklas snabbare och bli ännu bällre och effeklivare. frågan om upphandlingen av den kominersielll ickelönsamma interregionala persontrafiken. Om man inte anslår mer pengar, jagarman in SJ i det gamla välkända ekorrhjulel. SJ måste då dra in turer. ännufärre som reser. I näsla varv är lönsamheten ännu mindre pä de här Prot.1988/89:106 banorna, och då gör man ytterligare indragningar. Denna utveckling har vi sell , och det är den ulvecklingen vi skall vända. Men det kan \ man integöra själv inom SJ, utan måste vid anslagsgivningen se lill Jornvags raji atl SJ fär resurser atl vända denna utveckling. Det är därför vivill plussa på anslaget för köp av persontrafik. Del är riktigt alt investeringsvolymen ökar kraftigtjämfört med . Del sker därför atl vi inser all man lägförlågli fjol.Förra årel logs visserligen ell ganska stort steg på vägen, rneninvesleringsbehoven ökar hela liden. Del är väl dokumenleral atl del behövsinvesleringar av minsl denna omfattning. SJ och framhåller själva attelt anslag på i slorieksordningen behövs under en intealllför lång lidsperiod. 9 (vpk) replik: Jag har väldigt svårt alt tolka tystnaden frånGeorg och när del gäller sveket mol uppgörelsen förraårel mellan vpk och socialdemokralerna. Är del så alt ni skäms sä mycket överdelta svek, all ni inte ens vill diskulera saken? Eller vel ni inte om alt nibrutit uppgörelsen om bensinskatten, som bl.a. innebar att Blekinge kustbanaskulle tillhöra stomnäld och därmed räddas och ruslas upp. Del är hur enkellsom helsl alt se i de gamla skrifterna från och påden karta som finns där alt Blekinge kustbana enligl socialdemokraternas förstaförslag skulle ulgöra en länsjärnväg, medan karlan kom atl ändras i rättrikining efler uppgörelsen med vpk. Vad skulle vi använda dessabensinskaltepengar lill om del inle skulle bli lio nya friska miljarder? Vadmenar - som har inträtt i kammaren - när hon säger att visst harriksdagen beslutat alt Blekinge kustbana skall tillhöra siomjärnvägsnä-lel, menalt de som inte har förställ atl del inle logs något beslut om atl del skall gåtrafik där inle har hafl hörapparaten pä? är en oförskämdhd, som jagkräver alt och skall rälla till. Om ni inte enskommenterar sveken mol uppgörelsen med vpk kring höjningen av bensinskallen med25 öre, vilken vi gick med på under viss vånda, kan ni lila på atl della ocksåkommer ul i landel. Med de hoppande majorilder som anlagligenförsöker fånga efler sill ekonomisk-poliliska utspel lär väl få våga ge sig ini förhandlingar som kan sluta lika märkligt som den här uppgörelsen. sade i en kommentar: Är del inte en godregel att finansiera det man föreslår? Då säger jag: Är det inte en god regelatl stå för sill ord, för en uppgörelse som l.o.m. förändrar ell dokumenl avden här karaktären, etl dokumenl som så mänga socialdemokrater skruiii över somdel viktigaste trafikpolitiska dokumentet. Del känns sorgesaml all så fä bryr sig om denjärnvägspoliliska debalten. Jag tycker all del är atl bra all kommunikalionsminislern kommit hit. är någol som vi inte var bortskämda med under den förre kommunikationsministerns lid, någol som sländigl upprepades i denna talarstol. Ännu bättre vore om man kunde fä konkreta och rejäla svar, såväl om Blekinge kustbana som om och , De sist nämnda ligger i det område i som är allra värst däran miljömässigt. 3 protokoll 1988/89:106 10HUGO () replik: Jag konstaterar med en viss lillfredsslällelseall kommunikationsministern är med här i kammaren under debatten. Vi är juinle precis bortskämda med att kommunikationsministrarna - den nuvarande ochhans företrädare - är med under de slörre Irafikpolitiska debatterna. Därförvill jag säga välkommen, och jag hoppas all vi skall få en inlressanldiskussion, senare även med kommunikationsministerns medverkan. Jag begärde ordel därför all , så som jaguppfattade del, helt förbigick vår reservalion och värt förslag om i framliden. Del beslut vi i stor enighel fattade sedannär del gällde var enligl min mening bra, men ytterligareinsatser är helt nödvändiga om SJ skall utvecklas till etl effeklivl ochmodernl affärsföretag. Vi i menar att en bolagiserlng, att SJulformas som ett aktiebolag, är hell nödvändig om SJ skall kunna bli ännubättre, ännu effeklivare, och icke minsl ännu modernare, så alt företagelpassar in i del svenska mönstret när del gäller att driva verksamhel. Därförvill jag fråga : Utesluter man från socialdemokratins sidamöjlighelen atl göra SJ till ett aktiebolag, eller kan del länkas att ni, somni gjort pä många andra områden, kan luckra upp era doktriner och socialistiskavärderingar för atl även verksamhel av SJ:s lyp skall kunna anta modernaformer? Min andra fråga gäller något som delvis varinne på, nämligen frågan om andra finansieringsformer. Vi kan om vi skall varaärliga konstatera atl de tio miljarder som finns till förfogande förinvesleringar inte räcker så långt med lanke på de ambitioner som harpresenterats från olika partier. Därför tror vi frän atl del ärviktigt att finna andra finansieringsformer. Hur släller sig socialdemokraternalill privat finansiering av olika objekt? Det gladde mig all att var elt objekt där man kunde tänka sig andra än detraditionella finanseringsformerna. Vilka är dessa andra finansieringsformer,? 11ROY () replik; Socialdemokralernas lalesman atl på 10 är är ell överbud, och alt miljöpartietinte har finansierat delta. Det belyder all är myckel dåliglpåläsl. Redan etl är innan kom in i lade vi fram etlförslag till budget som innehöll stora satsningar på järnvägen. Det förslag vinu har lagt fram är finansierat, vartenda öre, del finns inle en krona i vårareservationer som inle är finansierade i värt budgetförslag. Självfallet måsteman la ansvar för ekonomin. säger vidare all miljöpartiels förslaginnebär atl man satsar mer pengar än vad man kan svälja, men del finns lydligenolika bud om della. Jag har lalal med ell anlal järnvägsexperier som har gjorlberäkningar i denna fråga, och jag har leslal förslagen på andra för all se hurde reagerar och om de lycker att del är mer pengar än vad som går all svälja -jag har nämligen själv varit rädd för att vi kanske gär för långl i vårasaisningar. Men jag har inle träffat nägon som säger all del inleskulle gå ihop. Värl förslag ligger ganska väl i linje med vad som verkligenbehövs, om man skall föra överen betydande andel av vägtrafiken till järnväg. Och det är ju en avkärnpunkterna i vår trafikpolitik alt sådana överföringar skall ske bäde pågods- och pä personlrafiksidan. För alt förverkliga dessa idéer måste man satsaså myckel. är inle sä fruktansvärt myckel i sådana härsammanhang. Det är fråga om slora infrastruklurella invesleringar som belalarav sig och blir samhällsekonomiskt lönsamma på lång sikt. I mill inledningsanförande jämförde jag detta med vadsvenska folket lagl ut pä atl köpa nya bilar bara under del senaste årel, alllsä40 miljarder kronor. Dä kanske man kan förstå alt inle ärsä myckel som del låter. Vi i anser atl del krävs en nytrafikpolitik med hänsyn till den katastrofala utveckling som sker i påmiljöområdet. Skogarna hotas och marken fördärvas genom försurning på grund avavgaserna från bilismen. Har man den inställningen verkarinte 65 miljarder vara för myckel. Kanske kan beloppen tvärtom komma alt blislörre när vi väl lärl oss all göra bra saisningar på järnvägsområdet. Exempletvästkustbanan visar verkligen i blixtbelysning vad socialdemokralernas ochregeringens trafikpolitik gär ul på. Här är del alllsä fråga om elt dubbelspårmellan och som är oerhört angelägel och oerhört lönsamtsamhällsekonomiskt, men socialdemokraterna och regeringen vägrar skjula lillde fä miljoner som det handlar om i det här fallel. 12RUNE () replik; Alt bemöla fyra debattörer på tre minuler är inle lätt. Jag förslår alt , med del begrepp som han harom pengar, anser alt drygl 400 miljoner bara är några få kronor. Del stämmerhell överens med resonemang om de 65 miljarderna. Till vill jag säga alt jag tror atl ett heltenigl utskott pä fyra eller fem slällen slår fasl nödvändigheten av alt sökadelfinansieringar utanför budgeten för alt tidigarelägga nödvändigajärnvägsprojekt. När det gäller eller delen Göterborg-Kungsbackaär del tre parlier som inle slår fasl vid vad utskottet har gått samman om ifråga om fyra eller fem andra avsnitt i belänkandel. I vad sedan gällerbolagiseringen antyder vi: Låt SJ nu få arbetsro fram lill 1992, så fär vi sevad som händer. Vi får se hur har skött sig. Den utvärdering somdå skall ske kommer atl visa hur del blir . Jag noterar atl inle pä något sätt kundebemöla mina päslåenden om cenlern och kombitrafiken, om cenlern och de 40miljarderna osv. Jag delar uppfattning när del gäller delallmänna resonemanget om saisningar på järnvägen och på miljön. Däremol harElving kompldl fel i fråga om salsningen på slräckan Boden-Haparanda.På finska sidan har man nämligen redan lagl ner personirafiken lill Kemi. Delgår inle alt köra genomgående irafik. Om inte känner lill delkan jag lala om atl man inle har samma spårvidd i som vi har i Sverige.Det är alltså ett litet problem som bör las med i bilden, innan man lägger nermycken möda på all diskulera della i en deball. Ja, , att tala om svek är naturligtvis allgä ul med orikliga uppgifler. Jag lalar om trovärdighet. Vad gällerBlekinge kustbana noterar jag att den forlfarande finns kvar i prot.1988/89:106 siomnätel. Transporirådel flyttar inte någon bana ur stomnälet.Del gör inte 28 april1989 heller . Del ärregeringen som fattar de beslulen, och någon [ flyttning av Blekinge kustbana ur slomnäld har inlediskuterats i regeringen. * Blekinge kustbana finns fortfarandemed i banverkels prövning i fråga om investeringsprojektsom skall redovisas för regeringen . alllsäinle alt, som har gjort, gä ut och påslå att SJ genom all släppaifrån sig några få godskunder för över fraklen lill 31 000 långlradare, när delbara finns 28 000 långlradare i landel. Del är trovärdighet del! 13 () replik: Jag nolerar med viss lillfredsslällelse atlRune log tillbaka sill uttalande alt vi inle skulle ha finansieratvåra förslag. Han har lydligen insett nu all vi alllid gör del. När del gäller och 400 milj. kr. på tre årvill jag säga följande. Men hänsyn lill den enorma samhällsekonomiska belydelsesom har för denna del av och med hänsyn lill dentrafikmängd som del är fråga om och de koslnader del skulle medföra om alldenna irafik, så som den gör , ivingas gä på landsväg även ifortsättningen - dä tvingas man ju i stället alt bygga ut vägen - är delta enfullt rimlig summa. Den kommer alt betalas igen om. Del är inlenågol lättsinne - del kan jag försäkra. Det vel säkerl , det ärbara fråga om debatt-teknik. 400 miljoner har vi ju inle i vår privalakassakisia - det kan förefalla mycket. Men när del gäller sådana härinfrastruklurella invesleringar är del inte så stora pengar som man skullekunna tro. Jämför med motorvägen pä E 6! Jämför med och andraväginvesleringar! Koslnaderna ligger på ungefär samma nivå. Del handlar omhundratals miljoner så fort man skall göra någoniing. Och här gäller del ju såalt säga en molorväg på järnvägen. Sedan vill jag ta upp frågan om SJ. Jag tycker också attSJ är pä offensiven. Det händer väldigl myckel posilivl inom SJ nu - man ärväldigt framåt. Men kom ihåg att vi har genomfört väglrafikmodellen! De storabrisierna ligger ju på . Om man inle har en infrastruktur, dvs. om maninle har banor som duger all köra på, då hjälper del inle vad SJ än pä.Då har SJ ingen chans. Del är lill banorna pengarna skall gå i förslå hand. Virnäsle alllsä bygga upp en infraslruklur som gör del möjligl all stoppa denmiljökatastrof som är på väg atl bli etl faklum och som kommer att utplåna del av svenskl näringsliv, om alll bara får fortgå. Begriper RuneJohansson vad del belyder om skogarna dör i ? Del är de fakliski päväg atl göra. Marken förändras kemiskt av de avgasutsläpp som vägtrafiken gerupphov till. De tvättar ur näringsämnen och löser ul giffiga metaller. Sedanväxer ingenting ulom vissa grässorler. Vi får en ofruklbar släpp. Vad är detför ekonomi i del? Nej det är dags alt inse all del är dags att i grundenändra trafikpolitiken. Man måste inveslera i de miljövänliga, energieffeklivaoch spårbundna transporterna. Man måste investera medvetet och rejält. Dä är 65miljarder ungefär vad vi kan klara av och vad som faktiskt krävs. 14HUGO () replik: Prot. Jag vill gärna upprepa vad jag sade tidigare, all del beslul om 28april 1989 omoreanisationavSJsomvi fattade var ett bra beslut. att detkommer att vara lill slor nytta och till gagn för SJ när det gäller atl omstöpa SJlill etl modernl och framgängsrikl förelag på trafikpolitikens Område.Men det fanns en brist i samband med beslutet; man gick inte tillräckligtlångl och accepterade bolagiserlng av SJ. Del är del som jag har velal pekapä, , och jag ställer frågan: Hur ser ni på detta? Hur ser nisocialdemokrater på detta? Är ni fortfarande ideologiskt bundna av atlinle kunna länka er all statlig verksamhel l.ex. område kanutövas inom aktiebolagsformen? Det skullevara intressant att i ett ytteriigare inlägg av få reda pähans principiella inslällning. säger: Läl oss pröva denorganisation som SJ har , så fär vi se hur den ulvecklas . Men hurser och socialdemokraterna pä möjlighelen att i ett senareläge driva SJ inom aktiebolagsform? Vilken principiell inställning har i den frågan? 15 () replik: Låt mig försl la upp en sak som jag inle hannta upp i min förra replik. ägnade sig ät en del sifferexercis och logdå uppgifler från vår partimotion som gäller invesleringar i den lolalainfrastrukturen. Han räknade ut att vi ville salsa 60 miljarder på atlhårdbelägga grusvägar. Ja, del hör i och för sig inle ihop med den härdebatten, men del är ju sä, , atl 500 miljoner under entioårsperiod, dvs. 500 000 000 x 10, blir 5 miljarder - inle 50 miljarder. Ivarje fall i matematikens värld är nollorna vikliga, även om de slår på slutet. När del gäller de lolala investeringsramarna vill jag sägaatl vissl är det möjligt atl inveslera i slorieksordningen 40 miljarder kronor.Rune vill här i deballen påvisa all det över huvud tagel inte finnsfysiska förutsättningar all klara av det. Men vissl gör det del! Det finns etlbehov som är ganska klarl dokumenterat av bl.a. SJ. De invesleringar sombehöver göras gäller kostnader i denna storleksordning. Som ochandra här har sagt är det ju genom alt sörja för en bra infrastruktur som viger SJ förutsättningar all bli bra. måste fä resurser all bygga uppinfrastrukturen, och sä får i sin tur SJ som trafikföretag förutsättningar allbli bra, ge bra service, god komfort, snabba resor osv. När det gäller är vi inle renl allmäntprincipiellt molstånda- ' re lill alt söka delfinansiering, extern finansieringosv. Men del skall inle gå till som i det här fallet, där man från statens sidaställer upp diktat och egentligen ger sig på utpressning mol de berördakommunerna. Om del finns ett lokall intresse för att tidigarelägga ell projekloch man går in och förskotlerar pengar, presenlerar elt avtal som visar atlparterna är överens, då kan vi länka oss den här lypen av finansiering. Men härhandlar man pä rakt motsatt säll och säger: Skall del bli någonting av så måsteni vara med Och betala en tredjedel. Så får det inte gå till, speciellt inte påden här typen av bana. Prot.1988/89:106 Det handlar ju inle bara om atl få möjlighet att bedrivapendellägslrafik 28 april1989 mellan och ,utan del gäller i lika hög grad - och del är ,., kanske ännu viktigare-att bygga ut kapaciteten förbi.a.godstrafiken mellan Den trafiken passerar ju genom della Jag lycker atl jusl i det här fallel är ansvarel statens och skallsä vara. 16 (vpk) replik: När känner sig riktigt trängdbrukar del gå till som del gjorde när han försökle svara pä min fråga omsveket. Del blir någol som kan kallas för överslag, och del är ju synd. Jaghade väntat mig alt liden skulle medge etl rejält och hederligt svar. Om inle vet alt det kom lill stånd enuppgörelse mellan vpk och socialdemokralerna om bensinskatten, måtte han inleha följt massmedia under de tvä, som den ganska hetsigadiskussionen om bensinskatten fördes. Jag tror nog alt han vel. Ocksä RuneJohansson var väl inblandad pä etl hörn, om jag inle minns alldeles fel. Uppgörelsen avsäg bl.a. alt vi för denna 25-öring skullegarantera bäde att det fanns ett siomjärnvägsnäl och all detsjälvfallel fanns irafik pä banan. Vi går ju inte in i en förhandling ochuppträder som idioter. säger all Blekinge kustbana forlfarandetillhör slomnäld, vilkel slär alt läsa i belänkandel. Ja, kartan är sig precislik. Hur kan del då komma sig, , all när del är regeringen, ochendasl regeringen - lyvärr inte - som har rätt atl beslula om att enbanas status skall förändras, låter regeringen och transporirådel börjaförhandla med länsirafikmyndighder, länet och kommunerna om att sälja ul elleröverlämna banan. Vad skall man med en bana till, som behöver rustas upp för 300milj. om den skall kunna fungera? Detta var det första sveket. Det andra sveket handlar om Norrlandstrafiken. Jag hargång på gång läst propositionen och betänkandet, där socialdemokralernagaranterar - och hela majoritet instämmer utan invändningar - atlNorrlandslrafi-ken skall specialbehandlas, och man skall särskill värna omnattågen till och från övre . vet vi ju all man har börjal alldra in turer, såväl nattliga som dagliga turer. Är del all värna omNorrlandstrafiken i enlighet med den överenskommelse som vpk träffade medsocialdemokralerna? Del lycker jag faktiskt inle. Jag kan inle finna nägonförmildrande omständighet i della, i synnerhet inle när jag lar del avargumentationen i texten. Jag skulle vilja ha klarare besked också om Blekingekustbana. Avser regeringen all inom korl fatta elt beslut om atl Blekingekustbana skall bli en länsjärnväg? Vad vänlar man i så fall på? Del är väl likabra att dödsstöten kommer snabbi, när man ändå inle är beredd atl med etl endaöre bidra till en rejäl upprustning. 17 () replik: Jag avser inle all fortsätta denna polemik, eflersom medde ballörerna inle har någon yllerligare replikräll. Låt mig bara för klarhetens 38 skulle läsa innantilli parlimolion undertecknad av : bör undersöka möjligheterna atl genom samverkan medkommuner och landsting och enskilda företag åstadkomma delfinansiering för atlfinansiera invesleringar av långsiktig karaklär. - Del är just det uppdrag sombanverkel har fått av ulskollsmajoritelen, ingenting annat. säger atl vi inle gör någoniing förNorrland. Utskollel är enigl - i varje fall en slor majorilel - om en mycketpositiv skrivning när det gäller ulveckling av snabbtåg mellan Slockholm ochSundsvall. Vi bedömer alt det är en riklig insats som kommer all fä slorbelydelse för kommunerna och för . lalade om finansiering. Jag har tittat litetpä hur ni i vill finansiera en del av era utgifter. en kraftig bensinskallehöjning. Del kan vara elt riktigltillvägagångssätt, men ni gör del felet att ni räknar pengarna . Niräknar med inläklerna från den irafik som vi har, som ni villfå bort en stor del av billrafiken. Hur skall då dessa pengar, som ni redan harräknal in, räcka lill? Pä punkl efter punkt visar det sig alt era idéer inlefungerar. Slutligen vill jag påstå att det, trots denstora satsning som vi nu gör, finns myckel slora investeringsbehov när detgäller järnvägsnätet, vilkel ocksä f.d. kommunikafionsminisler Hulterströmskriver i budgetpropositionen. Men del är en ganska vanlig företeelse att enfackminister fär pruta pä sina anslagsäskanden. Om man vill ha en ekonomi ibalans, uppslår denna situation. Men jag vågar ändå påstå alt detta är denstörsta satsning som någonsin har gjorts när det gäller järnvägsseklorn. Därmed är deballen avslulad för min del. Jagavser inle all förlänga den ytterligare. Förste vice talmannen anmälde att , , och anhållit att lill protokollet fåantecknat att de inte ägde räll till ytterligare repliker. Vi slär inför stora och spännande utmaningarpå trafikpolitikens område. Trafikpolitiken är en viktig integrerad del avhela samhällsutvecklingen, och den är en avgörande faktor när det gällernärings- och regionalpolitiken. Trafikpolitiken griper in på en rad andraområden. När vi diskuterar trafikpolitik krävs del en samhällssyn utifrån ettsamhällsbyggar-perspekliv. I dagens deball är frågan begränsad lill järnvägslrafiken.Jag vill dä slå fast att regeringens ambition är alt järnvägstrafiken skallöka. Del gäller såväl person- som godslrafiken.