prot · GC0931 · 1988-12-31 00:00:00 — Vad som styr här är i första hand beslut om att få dennya organisationen i kraft per . Som jag sade i mitt svar utgår man ifrånatt folkbokföringskommitté skall kunna slutföra sill arbete straxefter . Med en rimlig tidsutdräkt för remissförfaranden,propositionsarbete och proposition i vederbörlig lid till dock till sitt förfogande ha som sträcker sigända fram t.o.m. slutet av våren eller början av sommaren 1990.Organisationskommittén skulle med andra ord kunna arbeta i det närmaste ett årefter det att folkbokföringskommitté slutfört sitt arbete enligt de nugällande planerna. Icke förty skall inte jag motsätta mig en bedömning avläget som innebär att det för båda kommittéerna naturligtvis är ett relativtsett pressat tidsprogram. Om lidpunkten för förslag från folkbokföringskommittén Prot.1988/89:31 AnL 104 (): Om tidpunkten för förslag från folkbokföringskommittén Herr talman!Jag tackar statsrådet för dessa kompletterande synpunkter som jag oreserveratinstämmer i. Även om kommittén skulle vara klar , så altövergången kan genomföras , är de anställda inomkyrkobokföringen oroade, därför att de vet fortfarande ingenting. I frågesvarettalar statsrådet om besked . Det kan betyda framåt jul -med en väldigt välvillig tolkning kan det betyda följande är. Så det är ettlitet svävande svar. Personalen är orolig och har börjat se sig om efter andraarbeten, eftersom det inte har givits några klara besked om i vilken omfattningderas tjänster sedan kommer att efterfrågas. Det är egentligen det mestoroande. Lokalfrågorna kan man väl alllid klara provisoriskt under enövergångslid. AnL 105 Statsrådet : Också på denna punkt har jag lätt att förslåHugo Hegelands synpunkter. Det är viktigt att de anställda känner att derassituation och deras önskemål så långt som möjligt beaktas. Detta har ocksåkommit till uttryck i organisationskommitténs arbete. Redan före sommaren i årgick kommittén ut med information till samtliga pastorsämbeten och därmed tillde anställda pä ämbetena om sill uppdrag, sin tidsplanering och sina avsikter istort. Kommittén hade vidare tillfälle att som svar påen skrivelse från ytterligareutveckla sin preliminära bedömning av sysselsättningsutvecklingen i den nyaorganisationen och möjligheterna att tillmötesgå personalens önskemåldärvidlag. Den typen av kommunikation måste naturligtvis fortsättaoch eventuellt intensifieras, allteftersom omställningsperioden fortgår.Kommittén har med detta visat att den känner ansvar också för den oro somtidvis kan uppstå. Man har också hitintills gjort vad man kan för att lindraden. AnL 106 (): Jag tackar statsrådet för denna ytterligarekomplettering. Jag tvivlar inte på att kommittén känner ett ansvar, men därmedär inte sagt alt den också har möjlighet att uppfylla detta ansvar. Kommitténhar ju myckel att arbeta pä, relativt sett. Detta kan ha ettvisst ansvar för, eftersom besluten inte kommit tidigare. Det är glädjande att höra att man ända gått ut med beskedom riktlinjerna. För den enskilde vore det dock ännu viktigare att få konkretabesked om hur fortsättningen blir, om man eventuellt får fortsätta att stäunder länsskalte-myndigheten eller någon annan myndighet. Det enda vi kan ta fasta på nu är,som statsrådet säger, att man verkligen kommer att följa dessa frågor mycketnoggrant och göra allt för att avsluta arbetet i lid. Överläggningenvar härmed avslutad. 22 §Föredrogs och hänvisades Prot. 1988/89:31 Proposition 24 november1988 1988/89:52 till försvarsutskottet 23 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1988/89:Jol2och Jol3 fill jordbruksutskottet 1988/89:Krloch Kr2 till kulturutskollet 1988/89:Sf8till socialförsäkringsutskottet 1988/89:Kr3till kulturutskottet 1988/89:N9till näringsutskoltet 1988/89:Aloch A2 till arbetsmarknadsutskottet 1988/89:Sk27och Sk28 till skatteutskottet 24 § Anmäldes och bordlades medanledning av prop. 1988/89:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /89, m.m. 1988/89:N10 avPer m.fl. (m) 1988/89:N11 av () med anledning av prop. 1988/89:55 om reavinstbeskattningav andelar i handelsbolag, m.m. 1988/89:Sk29 av m.fl. (vpk)1988/89:Sk30 av m.fl. (m) 1988/89:Sk31 av m.fl. (c)1988/89:Sk32 av () 1988/89:Sk33 av ()1988/89:Sk34 av m.fl. (fp) med anledning av revisorers förslag 1988/89:9angående stödet till fiskerinäringen 1988/89:Jol4 av m.fl.(vpk) 1988/89:Jol5 av m.fl. (m) 1988/89:Jol6 av LarsErnestam m.fl. (fp) Prot.1988/89:31 25 § Meddelande om interpellationer ., , ,, ', '. Meddelades att följandeinterpellationer framställts Meddelandeom inter pellationer j -,. 1988/89:77 av i (m) filljusfitieministern om utveckling av folkomröstningsinstitutei: En viktig beståndsdel i vår svenskademokrati är möjligheten för politikerna att i rådgivande folkomröstningarefterhöra medborgarnas åsikter. Lagstiftarnas avsikt med folkomröstningsinstitutet äruppenbarligen att politikerna i en fråga, där del kan förmodas att meningarnabland medborgarna är djupt splittrade, genom folkomröstning skall erhållavägledning. Folkomröstningar är ovanliga i , trots attgrundlagen ger möjlighet till sådana. Under 60-lalet folkomröstade vi avseendemöjligheten att ändra trafiken från vänster till höger på vägarna. I början av80-talet avverkades en folkomröstning angående den framtida energipolitiken. I samband med det senaste valet hölls en kommunalfolkomröstning i . Denna folkomröstning visade att medborgarna hade enåsikt, vilken inle återspeglades bland de etablerade partierna. Det är för demokratins del viktigt att möjligheterna tillfolkomröstningar, både på central och på lokal nivå, utvidgas. De regler vilkanu gäller borde utökas i sä måtto att rhöjligheten till folkomröstningar iframtiden förändras. Detta skulle innebära en vitalisering av demokratin. T.ex.borde möjligheten finnas för en kvalificerad minoritet i riksdag och kommun attkunna besluta om folkomröstning. Samma borde gälla i de fall ett visst antalmedborgare i en kommun klart uttryckt sin vilja om folkomröstning. Folkomröstningar, dvs. pejlingar av medborgarnas åsikter,borde vara en vitalisering ur demokratisk synpunkt. Är statsrådet beredd medverka utvidgning av folkomröstningsmöjligheterna? Om svaret blir positivt, när kan ett förslag förväntas omförändring av nuvarande lagstiftning? 1988/89:78 av () till socialministern omfängelsestraffkommitténs inställning till dödshjälp: Fängelsestraffkommillén har nyligenavlämnat ett slutbetänkande med den något märkliga . 1detta aktstycke finns ett förslag som har väckt förvåning och bestörtning genomatt det kan uppfattas som ett stort steg mot legalisering av s.k. dödshjälp.Dödshjälp med samtycke jämställs där med ringa misshandel. Domstolarna fårmöjlighet att underlåta att straffa den som med samtycke tagit annans liv. är det emellertid möjligt för en domstol att bevilja eftergift när Däremot måste personen i fråga inställa sig inför domstol och dömas.Det betyder alt man redan nu har utrymme för att ta tillbörlig /.. hänsyn till omständigheterna.Fängelsestraffkommillén vill alltså gå ett steg längre,nämligen att man varken skall döma eller straffa någon som med samtycketagit annans liv, och därför föreslås ansvarsfrihet för den här typen av brott. Vad som kallats mord eller dråp kommer omförslaget går igenom att få en annan brottsrubricering. Det innebär, enligt minuppfattning, en försvagning av värnet för livets och människovärdets helgd ochen eftergift för godtycket. Det innebär också i praktiken ett ställningstagandei dödshjälpsfrågan, och inte bara i påföljdsfrågan som fängelsestraffkommitténvill göra gällande. Vad som gör frågan särskilt allvariig är att förslagetdirekt drabbar de svårast handikappade. De tillhör en av de grupper i allasamhällen, också i det svenska, som ihärdigt har att kämpa för den egnatilltron till sitt människovärde, men framför allt för samhällets tilltro. Detfinns en uppenbar risk att en försvagning av attityder gentemot dödshjälpöppnar fältet för en farlig attityd i samhället till handikappade och svaga somatt de skulle utgöra en andra sortens människor. De handikappades organisationer, som bäst kan bedömaverkningarna av fängelsestraffkommitténs förslag, anser att det innebär enförsvagning av den solidaritet med handikappade som är en förutsättning för attde skall kunna hävda sitt likaberättigande i samhället. Med hänvisning till ovanstående vill jag fillsocialministern ställa följande fråga: Vilken förståelse och vilket stödkan de handikappade påräkna för sina, enligt min uppfattning, tungt vägandeskäl gentemot den uppluckring av försvaret för människovärdet som förslaget omansvarsfrihet för dödshjälp vid samtycke skulle innebära? 26 §Meddelande om frågor Meddelades all följande frågorframställts 1988/89:286 av () tilljordbruksministern om skogsvårdsavgiften: Skogsvårdsavgiften har stigit från0,9 %c av skogsbruksvärdet 1979 till 8,0 %c 1986, eller från 16 milj. kr.1111425. betalar nu 21,6 milj. kr. i skogsvårdsavgift och får 1,8milj. fillbaka i "bidrag" = . Förhållandel är likadant inomhela Södra Skogsägarnas område. Uppgifterna visar att det inte finns mångarimliga proportioner mellan den avgift som ett läns skogsägare betalar och denåterbetalning som kan komma i fråga i form av "bidrag" för olikaåtgärder. Med anledning av detta vill jag fråga jordbruksministern: Är jordbruksministern villig attavskaffa eller i varje fall drastiskt sänka skogsvårdsavgiften? 1988/89:31 1988/89:287 av () till arbetsmarknadsministern om regional-24 november1988 politiska kommittén: Meddelande om frågor Regionalpolitiska kommitténhar nu arbetat . En översyn av de regionalpoUtiska frågornainnebär att många frågor spänner över hela det politiska fältet. Kommittén hari uppdrag att utöver översynen av de regionalpolifiska stöden även studeraskalteutjämningsfrågor, kommunikationsfrågor, EG och regionalpolitiken,utbildnings- och forskningsfrågor m.m. Denutredning som lämnade sitt betänkande 1984 gjorde en grundlig analys avproblemen, men några konkreta förslag presenterades aldrig. Nuvarandeutredningsarbete, som skall vara klart , ser ut alt hamna i sammasituation om inte utredningstiden förlängs. En förlängning av utredningstidenmed några månader skulle ge större förutsättningar för kommittén alt komma medkonkreta förslag till en förbättrad regionalpolitik. Medhänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till arbetsmarknadsministern: Ärregeringen beredd att förlänga utredningstiden för regionalpolitiska )mmittén<; arbete? 1988/89:288 av Kjell-ArneWelin (fp) till arbetsmarknadsministern om arbetsförmedlingen Slink-In iHelsingborg: I finns en särskild arbetsförmedlingsom heter Slink-In, avsedd för att svenska företag skall få dansk arbetskraft.Denna förmedling har anslag t.o.m. . Förhållandet att manpå förmedlingen bara har anslag försvårar arbetet. I anledning härav vill jagfråga arbetsmarknadsministern: Avserregeringen all förnya arbetsförmedlingen Slink-In:s anslag? 27§ Kammaren åtskildes .