prot · GC09124 · 1988-12-31 00:00:00 — sade också all bostadskostnaderna inte fåröka för kraftigt Jag är nyfiken på hur myckel de får öka, eflersom GörelThurdin såvill jag förslår kommer all slälla sig bakom en höjning avfaslighelsskatteullagel i samband med skallereformen 1991. Prot.1988/89:124 Anf. 5 () replik: 30 maj1989 Herr lalman! Jag länker i och försig inle diskulera hela skattereformen i Vissa fastighets-taxeringsfrågor, m.m. dag, menjag lyckte alt del var lämpligl all påpeka alt det finns de som ställer sigbakom väldigt stora boendekostnadsökningar. Hur mycket koslnaderna får öka trorjag inle ens moderalerna kan tala om exakl på krona och öre i alla lägen, mendet finner jag inle heller relevanl. Del är naturligtvis målsällningen som ärdel vikliga saml hur slora subventioner man måste gä in med i samband med enreform. När det gäller kommunala avgifier för t.ex. vatten, där jukommunen belaslas med stora kostnader i samband med fritidsboende, kan del blisvårt för kommunen all göra stora skillnader gentemot den permanentboendebefolkningen. Men man måste i alla fall kunna ha nägon typ av avgift som liknarden gamla ulbolaxeringen. Kan man inte klara del i del kommunala skalleutjämningssyslemet,måsle vi ge kommunerna en rimlig chans alt försöka klara det på annat säll. Delär vad vi har velal påpeka. 6 BO () replik: I den reservalion som jag skall presenlera - man presenlerar numera reservationer lill slatliga utredningar iförväg, och det gör också jag - kommer jag att ange vad jag vill att man skallgöra på bosladsskalteområdel, nämligen acceptera den förändring avavdragsräliens värde som uppslår när man sänker marginalskatterna symmetriskt.Bara della kommer jag atl acceplera som en boendekoslnadsökning. Jag är inteberedd alt acceptera momsbreddning och inte heller atl man höjerfaslighels-skatten, vilkel uppenbarligen är. Sedan till de koncenlrerade fritidsboendeområdena. När detgäller den normala laxan för exempelvis vatten kan man inte göra någon differentiering.Det iror jag inle är möjligt. Däremot kan man göra det medanslutningsavgifterna. Men kommunerna kanske lycker att de inte kan locka tillsig fritidsboende om anslutningsavgiften är för hög. Har man gjorl deltaställningstagande, förslår jag dock inte varför vi skall ge dem rällen att haen faslighelsskalt också, som yllerligare, på annat sätt, diskriminerarfrilidsboendet förefaller mig helt fel. Generellt sett är jag mycket besviken på alt ceiilernföreslår yllerligare en ny skall. Ni kommer ju atl bidra lill en ny löneskattpå onsdag, såviit jag förstår. Varför skall ni bidra lill en ny fastighetsskattockså? 7 () replik: Del här med skaller och avgifier har alllidvaril stora fråga, alltså vad man skall kalla olika saker.Huvudsaken är att de får kalla allting avgifter, för då går del alldelesulmärkl. När del gäller alt fastställa hur mycket man kan höjaboendekoslnaderna har jag ålminslone hafl den utgångspunkten i min reservationatl när man sänker skaller lika myckel för människor med liknande inkomster,skall dessa människor kunna bära samma boendekostnadsökning. Del lycker jag ären målsättning som faktiskt är ganska rimlig i samband med en skallereform. Därkommer de boendekoslnadsökningar som vi bidrar med 12 atl hamnapå en hell annan nivå, eflersom vi inle ställer upp på höjd mervärdeskatt säger att kommunerna har lockat till sigfritidsboende. Jag vet inte hur slora kampanjer kommunerna har haft, men delförekommer väl. Det finns de facto väldigt attraktiva områden i det här landetsom många av oss efterfrågar en fritidsbostad i. Så vi kan inte bara säga får skylla sig själv för all man råkar ha sin fritidsbostad i en visskommun. Prot.1988/89:124 . Vissa faslighetslaxeringsfrågor, m.m. Anf.8 (vpk); Utrikespolitiken skall väl rimligen inte skötas avgeneralerna. Bostadspolitiken skall kanske inle skötas av skattepolitiker ochfinansfolk. Se det gärna som en markering från oss att jag står här ilalarstolen i stället för . Del finns klara tendenser lill attbostadspolitiken underordnas skalle- och finanspolitiken. Alla dessaulredningar som vi har, RINK, KIS, URF och vad de nu heler, kastar sig överbostaden som främsla mjölkkossan för att finansiera olika skalleomläggningaroch skattesänkningar för framför alll höginkomsttagarna. Från vpk:s sida är vipå del klara med all del inte får vara så. Vi accepterar intehuvuduppläggningen pä det hela. Vi menar all bostaden är en väldigt viktigsocial rättighet, precis som rätlen lill vård och ulbildning. Bostaden är ingenhandelsvara. Bostaden borde inte represenlera något kapital eller belraklas somnågol sparande. Bostaden har en hell annan karaklär. Del styr vår inställningtill fastighelsskallefrågorna, de frågor som alltså direki påverkar de boendeskostnader. Boendet borde enligl vår mening hållas frill från allspekulation, allt skojeri och alll som kan betraktas som något som man kanbeskatta på det sätt som alla skalle- och finanspolitiker tycks vilja göra.Vi menar all boendel i sig egenlligen inte borde beskattas alls på det säll somnu görs. Däri ligger en grundåsikt från oss som faktiskl närmar sig den sommoderalerna har förl fram. Däremol är vi inte överens i övrigt, för vi menaratl om vi sänker skatten på boendet bör vi i stället skärpa beskattningen avspekulations- och realisationsvinster på bostadsrätter. Sociala snedeffeklerav den typ som brukar kallas för flyttskatl får man lösa genom att breddafinansierings- och bostadsbidragssyslemd. Däremot lycker vi alt om man nu skallha en faslighetsskatt bör naturligtvis induslrifaslighelerna finnas med. Vi kaninte förstå att man är så intresserad av alt la ul och dessulom höja en skallpå bostäder men forlfarande hålla induslrifaslighelerna hell utanför. Här finnsen gyllene möjlighet att lösa en del av de finansieringssvårighder som ligger iskaileomläggningspakelet. Vi lycker vidare alt det finns en hel del tänkvärt i depåpekanden som gjorts från centerhäll om en fastighetsskatt ser videl inle på det visel alt vi skall ha både en och en statligfastighetsskatt Men för att markera vår inställning lill den tanke som försfram i cenierreservafionen 11 om en fastighetsskatt kommer vi attavslå i omröstningen på denna punkl. Med detta vill vi alllsä markera alt vi ärintresserade av ell resonemang om all fasligheisskaiien, som enligl vår meningskall ligga på en låg nivå, borde ses som någoniing som går lill kommunerna,eftersom del är kommunerna som har ansvaret för infrastrukturen och som får lapå sig alla dekostnader som blir följden av boendet tycker atl del är logiskt ochfunklionelll rikligt att en fastighetsskall i första hand går lill kommunen ochinle lill staten. En annan huvudtanke i vpk:s polilik på del här områdel ochnär det gäller skatter över huvud tagel är att vi inle gär med på att manbehåller de slora avdragen för räntor. Även om det nu i skatteulredningarna harsagls all man skall begränsa möjligheterna lill avdrag för räntor, menar vi allavdragsrätlen för räntor är del som mesl urholkar den lilla progressivitet somfinns kvar i skattesystemet Enligl vår uppfattning skall avdragsrätlen för räntor överhuvud tagel avskaffas. För att fä rimliga konsekvenser när del gällerbostadspolitiken kan man i ställd bygga ul stödsystemet med räntebidrag ochbostadsbidrag, så all de negativa konsekvenserna, särskilt för dem som har lågainkomster och en "måttlig" ekonomi, på det viset kompenseras genombostadspolitiska stödåtgärder. Vad beträffar skärgårdsproblemet - eller problemel medföljderna av spekulationen, egentligen på Stockholmsbörsen och liknande ställen,som sätter sina spår i attraktiva lägen, framför allt runt våra kuster men ävenuppe i fjällvärlden - har vi faktiskt fått ulskollels majoritet med oss på intebara en allvarlig vädjan ulan etl tillkännagivande till regeringen, allregeringen måste undanröja de oskäliga konsekvenserna av den situation sommånga av de bofasta i dessa områden har hamnal i. Vi menar atl både riksdag ochregering måste ta della på allvar. Vi väljer alltså all än så länge tro på all regeringenockså kommer med del beställda förslagel lill lösning av problemel med deoskäliga konsekvenserna av de höjda fastighetspriserna, bl.a. iskärgårdsområdena, och all vi får se del förslaget i hösl. Men vi vill ocksåsäga alt om del visar sig alt regeringen inte kommer med något bra förslag,finns ju den möjlighet kvar som har anvisats från borgerligl håll, nämligenmoralorid, och det kan vi i så fall i hösl anslula oss till, om somsagt inte får något bättre förslag frän regeringen. Del allmänna moralorid är ingenting som är inriktat på altlösa problemel, utan det lägger en hand över laxeringen och beskattningen iallmänhet, över hela landel. Vi lycker all i första hand regeringen skall fåchansen atl lösa det specialproblem som vi bl.a. tog del av på skärgårdslingelnu . Slulligen vill jag, ulöver all yrka bifall till samtligade reservationer där vpk är med på någol sätt, också yrka bifall tillcenlerreservationen 15. Där kopplar cenlern, som vi lycker på ell ulmärkl säll,skattefrågan till bostadspolitiken och gör den rikliga markeringen allskallefrågan måsle underordnas en social bosladspolilik. 9KJELL () replik: Bara en korl reflexion. Ulrikespolilikenskall inle skötas av en general, sade , när han började sittinlägg, och del skulle vara skälet till all general inte förkommandot i skaltedebatlen här . Jag tycker atl del är litet konsliglresonerat Om yrkesanknylning-en och inle den evenluelll krigiska attitydenskall tillmätas nägon belydelse, tycker jag atl det är svårl all begripa varfördeballen om fastighelslaxeringen skall skötas av arkitekt . 10 BOLUNDGREN (m) replik: Jag avser inle all lägga mig i debatten omyrkeskategorier, utrikespolitik, generaler m.m. Jag tänkte bara säga några ordlill i frågan om moralorium. Såvitt jag förstår är och jag ganska överensom atl man inle skall skärpa bostadsbeskattningen, även om han och jag kan haskilda utgångspunkter. Vi moderater lycker exempelvis alt man skall sebosladsspa-rande, chansen all äga sin boslad, som något posilivl. Vi lycker skall avstå från regleringar, och vi vill sänka skattetrycket, men man kanibland mötas från olika utgångspunkter i en gemensam ståndpunkt, i del härfallet när del gäller bostadsbeskattningen. Vill man inte skärpa bostadsbeskattningen 1990, är detenklaste alt införa ett moralorium. De som är berörda kommer alt lycka att delär ganska positivt, såviit jag förslår. Regeringen blir besviken men frånpolitiska utgångspunkter. I kommer man all bli lättad, förman kommer inte atl kunna hilla några tekniska lösningar, eflersom det är så kraftigaregionala variationer, i vart fall inga lösningar som inte kunde anslå fillårel därefter. Jag skulle ändå vilja föreslå vpk atl om ni inte kan röslaför reservationen -av prestigeskäl eller därför att ni inte vågar fällaregeringen eller någonting i den stilen - avslå då från alt rösla även här! Nihar ändrat er i ett annal avseende. Avslå från all rösla! Om ni röslar förutskottsbelänkandet, har ni definitivt sagt alt ni går emot tanken påoförändrad bostadsskati 1990. Vissa faslighetslaxeringsfrågor, m.m. 1] (vpk) replik: Först della om generaler och arkitekter. Jagmenar inte, vilkel borde ha framgått, alt jag slod och mässade omfasiighelsskattefrågor som arkitekt ulan som ansvarig för vpk:s bostadspolitikhär i . All en kalt från bostadsutskottet uppträder blandskatteutskottets hermeliner är naturligtvis en ovanlig situation, eflersomdebatten annars alltid förs enbarl av folkel från del utskott som har skriviifram ärendel lill kammaren. Till vill jag säga alti frågan om moralorium tycker jag atl jag uttalade mig klart i mitthuvudanförande. Vi har fält majorilel för del yrkande som vi själva har slällti en motion lill . Etl tillkännagivande innebär att regeringen harchans att klara ut hur problemet skall lösas, inte bara att locket läggs på.Precis som represenlanl har pekal på, finns del flera olika säll atlfå till stånd en lösning, och vi har inte stängt dörren för moralorium, om delskulle visa sig atl regeringen inte föreslär nägon annan lösning. 12 BOLUNDGREN (m) rephk: Regeringen har hafl chansen under lång lidmen har inte gjorl någoniing. Vi har lalal om det här i under mer änetl år, och ändå har regeringen inle gjorl något. De flesta av oss hadeförväntat sig förslag lill vårriksdagen, för alt stilla människornas oro, omman nu hade hafl för avsikl att göra någoniing. Dessulom avskräckererfarenheterna från fastighelslaxeringen 1988. Teknikenkan vara ointressant, för genom etl riksdagsbeslut om moratori- Prot.1988/89:124 um garanterar vi atl det faktiskt inte blir någonhöjning av bostadsbeskattningen.På grund av det parlamentariska lägel behöver vpk-ledamölerna inte ens rösla päen borgerlig reservation, tillsammans med - vi skall inle glömmadella - ulan ni kan avslå och ändå händer del som ni fakliski vill åstadkomma. Sedan vill jag säga lill atl vi har inie densilualionen i värl parti alt vi är elifisliska, dvs. alt en person svarar fören viss polilisk fråga. Jag har nalurliglvis alllid konlakl medbosladspoliiikerna och andra i gruppen för ell brell samråd om moderatasamlingsparliels politik. 13 () rephk: Dagens debatt gällerfaktiskl fastighetstaxeringen. Om det är olämpligl atl en general sköterulrikespoliliken, har jag svårl alt förslå vad del finns för logik i alt enarkitekt sköter fastighetstaxeringen. Men självfallel har jag inle den minslaavsikl all lägga mig i hur vpk väljer sina lalare här. är hjärtligtvälkommen i deballen. 14JAN STRÖMDAHL (vpk) replik: Jag tackar för dd. Del jag vill trycka på är del jag försökle framföra ibörjan av milt första inlägg, nämligen risken med de tendenser som finns i denpolitiska diskussionen, all man sätter skattefrågorna försl och sedan fårbosläder och andra områden la smällarna. Delta är det allvarliga medfokuseringen på skatteulredningarna. Till vill jag bara ålerigen säga atlmöjlighelen all få en lösning forlfarande finns. Regeringen får chansen genomall gör ell tillkännagivande. Del är inle konstigare än så. 15 (): Det finns etl växande medvetande ommiljön och om behovet av att leva så ekologiskt som möjligt. Särskill när detgäller boendel är människor beredda atl göra slora insalser förenergibesparandd. Sådana insatser är vikliga, eflersom del slora energibehovsom ulvecklats innebär elt av dagens största problem. Antingen energinproduceras i kärnkraftverk eller med förbränning av fossila bränslen, finnsbiverkningar som påverkar vår miljö. De förnybara energikällorna kan än sålänge endast läcka en mindre del av del behov som byggls upp, och slulsalsen äralt den bäsla kilowattimmen är den sparade kilowattimmen. Del kan vara svårl för en villaägare all inse all del pålång sikl lönar sig all inslallera energisparande apparatur, även om del ärsamhällsekonomiskl lönsamt. Vi menar därför atl del vore rimligt om statenåtminstone hjälpte lill genom all avslå från fastighelsbeskallning på sådanaförbällringar av en faslighel som är ekologiskt moiiverade. 1 reservalion 7, som är byggd på en miljöparlimolion, harvi tillsammans med cenlern yrkat alt sådana installationer skall gynnasskattemässigt. Vi menar också, i likhel med cenlern, all själva deenergisparande insalserna skall vara avdragsgilla i deklarationen. Jag yrkardärför bifall till reservalionerna 7 och 8. I fråga om laxering av hus i attraktiva fritidsområdenuppslår ell särskill besväriigi problem för ortsbor som har sin näring inomfiske eller lanlbruk och som bebott sina gårdar och inte harnågon som helst plan på atl sälja gården. Det är orättvist all dessa människorplötsligt skall få höjd skatt på sina hem bara därför alt det i samma områdenfinns attraktiva lägen för fritidshus och huspriserna i del sammanhängd skjulili höjden. Jag menar all man borde la hänsyn lill det faklum all delfinns tvä olika marknader för varje fastighet i sådana områden, en som hänförsig till fritidshus eller tomter för sådana och en som hänför sig lill huselsfunklion som boslad för ortsbor. De ivå marknaderna har olika prislägen, ochför varje orl skulle man kunna härleda elt förhållande mellan de två värdena. Mitt särskilda yttrande innebär all beskaltning skullegrundas på de så erhållna, olika fastighetspriserna för ortsbor och för ägareav fritidshus. Del är på del viset jag skulle vilja lösa problemet.Cenierreservafionen 11, vilken jag också yrkar bifall lill, innebär ell annalsätt all lösa problemel med nivåerna på beskattningen av fritidshus ochpermanenlhus. Slulligen yrkar jag bifall lill reservation 10, sominnebär uppskov med användandet av de nya laxeringsvärdena tills den nya inkomsiskatlerefor-mengör del lättare atl svälja det beska piller som den höjda fastighetsskattenutgör. Tiden under vilken det här moralorid i så fall skall gälla skulleutnyttjas lill att ulforma bättre regler för framlida fastighetstaxeringar. Vissa faslighetslaxeringsfrågor, m.m. Anf.16 (); Del belänkande som vi nu behandlar är ju föranlett avproposition nr 137, där del föreslås vissa förändringar av förhållandevis ringaomfattning i reglerna för fastighetstaxering. Del har under den allmänna motionstiden väckls etl ganskastort antal motioner med anknytning till faslighdslaxering och faslighelsskaltDet är ju dessa senare som har ägnats det största inlressel här . I proposilionen föreslås, som jag ser del, en del ganskahanlerliga frågor. Det föreslås att arbetsperioden för särskild taxeringsnämndunder ärel före den allmänna fastighetstaxeringen avslutas i ställetför . Under taxeringsåret föreslås däremot en förlängning avgranskningsperioden från nuvarande till . Förslagen hartillkommit mot bakgrund av de erfarenheter som skatteförvaltningen fick under1988 års allmänna faslighelslaxering. Antalet fastighetstaxerings-nämnder harju kraftigt nedbringats, från ungefär 2 500 till något över 300. års allmänna faslighelslaxering gjordes delvissa förändringar i beslutsordningen i fasiighelslaxeringsnämnden. Ordförandenfick exempelvis befogenhet all ensam beslula i de fall då taxeringen skeddeulan avvikelse frän den allmänna faslighelsdeklaralionen. föreslås detalltså atl ordföranden ensam skall få falla beslul som innefattar avvikelsefrån deklaralionen, om taxeringsvärdet till följd av beslutet kommer atlavvika med högst . från del värde som skulle ha beslutats om delämnade uppgifterna hade följts. Även de av länsskattemyndigheten förordnadeledamöterna föreslås få en ulökad befogenhet skall dock, framhålls del,lillämpas restriktivt. Slutligen redovisas i proposilionen vissa förenklingar imäimelo- 2 proiokoU 1988/89:124 Vissa fastigheis-taxeringsfrågor, -m.m. derna försmåhus som ett resultat av arbelel inom byggsiandardiseringen, BST. Förslagen från den allmänna motionstiden spänner över vidafält inom fastighetstaxeringen, från smärre justeringar lill ell förslag om slopandeav fastighetstaxeringen. Utskottet konstaterar all fastighelslaxeringen forlfarandeframstår som ell så värdefullt underlag för bedömningen av många skattefrågorall den inle kan avvaras och all den också utanförbeskaltningsomrädd har betydelse i olika hänseenden. I flera motioner tas frågan upp om fasfighelstaxeringensinverkan på beskattningen och specielll farhågor för en orimlig höjning avfastighetsskatten för sådana som bor i fritidshus i attraktiva lägen. Somnämnts har ulskottd uppvaktats av skärgårdsbefolkningen, ochflera av kammarens ledamöler har också fått synpunkler vid ell skärgårdstingsom avhölls . Utskottet har också förståelse för att vissafastighetsägare kan känna en viss oro, men menar atl del ännu är för lidigl atlbedöma utfallet av den stundande fastighetstaxeringen. Vid en omprövning avreglerna bör man också kunna ta hänsyn lill innehållet i den kommandeskattereformen. Därför boren omprövning av beskattningsreglerna, föranledda av1990 års faslighelslaxering, anslå lills remissbehandlingen avutredningsförslagen har slutförts. Ulskollel ulgår dock ifrån alt regeringen kommer att läggafram förslag till erforderliga ändringar, så att oskäliga effekler kan undvikasav de höjda taxeringsvärden som skall tillämpas fr.o.m. beskattningsåret 1990.Detta föreslår vi alltså atl regeringen ges till känna. Moralorid, som del har lalals om, löser ju inte problemetutan skjuter del bara elt år framåt i tiden. Nägra motionärer har tagit upp frågan om någon form avräll till avdrag för energibesparande åtgärder, så atl dylika åtgärder inteskulle påverka taxeringsvärdet Utskottsmajoriteten har den uppfaltningen atldetta skulle försvåra standardbedömningen och försämra värderingen. Slöd lillenergibesparande åtgärder och konvertering lill inhemska energikällor bördärför ges i en annan form än genom åtgärder vid beskattningen. Mina egnaerfarenheter från tidigare verksamhet säger mig atl energibesparande åtgärder,med eller ulan statligt slöd, ofla är myckel lönsamma invesleringar. Flertalet av de yrkanden som har framställts angåendebostadsbeskattningens ulformning i övrigl både i motioner och här harell så nära samband med de skatteutredningar som inom korl skall presenterasatl utskollel avslyrker förslag om all nu föregripa utredningsresultaten. Med vad jag nu har anfört yrkar jag bifalltill utskottets hemställan och avslag på samtliga reservationer. 17KJELL () replik: Jag lyssnade uppmärksami på alt om möjligl spåra någon ansats lill besked om hur det skall bli för allade människor som är oroliga. Han avvisade tanken på ett moralorium med attsäga atl problemel bara skjuls på framliden. Okej, lål oss acceplera del och låtoss få de mera långsiktiga linjerna. Det skulle inle skada om vi fick besked. Jag skulle också vilja ha en liten kommentar till desynpunkter som jag framförde beiräffande den allmänna fastighetstaxeringen. Denger ell inlryck av en exakthd som inle finns. Jag har fäll ell anlal brev ochpäringningar från människor som har ifrågasatt laxeringsvärdd. Några har självalaxerat etl bostadsbestånd som har varit ganska enkell. Man har med andra ordanvänl sunt förnuft och uppskattat värdena. När man sedan har ställt upp debefinlliga laxeringsvärdena i en tabell och de värden som man själv kommit framlill i en annan, efler att ha värderat bostadsförmånen pä etl rimligt sätt, hardel ibland visal sig finnas en hårresande skillnad mellan de olika värdena.Sven-Erik Alkenäs får ursäkta, alla kryssen på kupongen i all ära, jag trorfaktiskl all de enklare metoderna ger ell bältre resullal. Det skulle varaintressant all få vela hur ni ser på den här saken. Vissa faslighetslaxeringsfrågor, m.m. 18 BOLUNDGREN (m) replik; Det är rikligl all elt moralorium inte lösernågra problem. Å andra sidan innebär det en möjlighet alt få en bällre lösningpå ell problem. Dessulom blir det möjligt all samordna förändringar med denstora skatteomläggning som äger rum . För vår del har viredovisat - till skillnad från flerlalel övriga partier, jag skall inte sägaalla, eftersom jag inle är riktigl säker - vad vi anser. framgick juockså av mitt inledningsanförande. Schablonintäkten bör enligt vår mening ändras, så allskalteullagd inle ökar ens i de regioner som får krafligalaxeringsvärdeshöjningar. Fasligheisskaiien, som på sikl skall slopas, fårinle öka lill följd a\' faslighdslaxeringen. Förmögenhetsskatt och arv- ochgåvoskatt skall förändras på så sätt alt det inle blir skatteökningar somföljd. Sedan skulle jag vilja fråga en endasak, eftersom ni inle kan acceplera moralorium ulan vill all regeringen skalllägga fram förslag som syflar lill all undanröja oskäliga effekler a\' fastighelslaxeringen1990. Jag skulle vilja ha svar på en enda fråga i den här deballen; Vad ärskäliga effekler av fastighelslaxeringen 1990? 19 () replik: tog upp förändringar närdel gäller förtroendemannasidan. Han nämnde atl andra än ordföranden skulle fåfalla enmansbeslul i nämnd i samband med faslighdslaxeringen. Vi har tagit upp de här problemen, eftersom del är oerhörlvikligl all komma ihåg att förtroendemannainflylandd måste finnas på sådana härnivåer. Annars blir del ibland svårl all få vela l.ex. vilka effekler det blirav fastighetstaxeringen.