prot · GC0940 · 1988-12-31 00:00:00 — Säpokommitlén har nalur- 2 liglvis avgett ännu starkaresignaler och vill givelvis ha till stånd en Den sittande utredningen är Prot. således utsatt för ettbakgrundstryck, som kan vara ganska svårhanterligt rent mentalt sett fören del av dess medlemmar, och Palmemordet är ju inte '' ,,,,., ,. Eftersombegreppet "effektivitet" har slagit ut begreppet"rättssäkerhet" i så stor omfattning i den svenska lagstiftningeri deseriasle 10-15 åren, finns det all anledning i världen att ge den sittandeutredningen råg i ryggen att försvara rättssäkerhetens, borg med en klartformulerad markering från landels högsta beslutande organ ilagsfiftningsfrågor, dvs. Det räcker inte alllid med stöd fråri detnäst högsta organet, dvs. Av den anledningen yrkar jag bifall till reservationen i mom. 2 ochavslag på utskottets hemställan. AnL89 (): har liksom ell flertal andra länder en lagstiftning, som larsikte på att förhindra och bekämpa internationell terroristverksam-het. En radintemaliohélla konventioner på området ålägger också de undertecknande staternaatt bekämpa den internationella terroristverksam-heten och att samarbeta idetta syfte. Degrundläggande svenska terroristbestämmelserna återfinns i utlänningslagen. I30 § utlänningslagen föreskrivs att en uflänning som kommer till skallavvisas under fömtsättning för det första att han lillhör eller verkar för enorganisafion eller grupp som, med hänsyn till vad som är känt om dessverksamhet, kan befaras utanför sill hemland använda våld, hot eller tvång förpolifiska syften och därvid begå sådana gärningar i riket. Det andra kriterietär all det med hänsyn fill vad som är känt om utlänningens föregåendeverksamhet eller i övrigt föreligger fara för att han här i riket medverkartill sådana handUngar. Omnu beslut angående avvisning eller utvisning av en s.k. presumtiv terroristinte kan verkställas lill följd av att asylrätt föreligger, kan regeringenföreskriva inskränkningar och villkor i fråga om utiänningens vistelseort, byteav bostad och anställning samt anmälningspUkt. Idessa fall, då ett beslut om avvisning eller utvisning av presumtiv terroristinte kan verkställas av. humanitära skäl, gäller vidare spaningslagens regleratt polisen kan besluta om husrannsakan, kroppsvisitation ellerkroppsbe-siklning och att domstol kan tillåta telefonavlyssning.Förutsättningen är all det bedöms vara av betydelse för att ta reda på om denberörda organisationen eller gruppen planlägger eUer förbereder någotterroristdåd. För telefonavlyssning krävs dessutom synnerHga skäl. Någonkonkret brottsmisstanke behöver emellertid inle finnas. Dessatvångsmedel regleras alltså i spaningslagen, vars fortsatta gilfighet kammarennu har att avgöra. Sedanspaningslagen senast behandlades av har ett stort antal terroristdåd begåtts i skilda delar av världen, och i har akfiviteterna legat på ungefär samma nivå som fidigare när det gäller sådana handlingar. Utskottet menaratt såväl förhållandena inom landet som den internationella UtveckUngen tydligt visar alt del alltjämt föreligger risker för alt terrordåd skall drabba vårt land. _ ., , : 103 De skäl som motiverat att förlängtlagstiftningens gilfighet är således enligt utskottets mening alltjämtgällande. Jag yrkar därför bifall lill utskottets hemställan och avslag påreservation 1. I reservation 2 krävs alt lerroristlagsliftningskommiftén,som har all se över terroristlagstiflningen, skall få tilläggsdirektiv medinnebörden att "den lagreglering i fråga om terroristbekämpning someventuellt kan vara påkallad bör inordnas i redan gällande lagstiftning förbrottsbekämpning och anpassas lill rådande rättsprinciper". Kommittén har i uppdrag att överväga och analysera fråganom del är nödvändigt att behålla en särreglering av det slag vi har ellerom och regler i kombinafion med övrigabestämmelser i utlänningslagen skulle kunna vara tillräckliga i sammanhanget.Kommittén har alltså redan i uppgift att göra de överväganden som efterlyses ireservation 2. Denna reservation tillför således ingenting när det gäller delpågående arbetet i terroristlagstiflningskommiftén. Kommittén har i uppgift allse över terroristbeslämmelserna mycket snabbt - man skall vara klar under delkommande året med sina överväganden. Då får vi ett fullständigt material ochkan la ställning till de framfida bestämmelserna i lagstiftningen motterrorism. Sedan några kommentarer till del som har sagts om vpk:soch reservationer. Först några ord till Margö : Jag konstaterar att vpk på tio århar reserverat sig eller ställt ett yrkande i kammaren mot spaningslagstiftningen.Jag vet inle vad det är som har hänt och som har förändrat vpk:ssyn på spaningslagsliflningen - om del i den internationella utvecklingen harhänt någonting som gör all del här instrumentet helt plötsligt är obehövligt.Eller har vpk först nu fält upp ögonen för lagstiftningens innebörd? Jag tycker det är märkligt alt man ställer ett sådantyrkande som vpk gjort i ett läge när det har tillsatts en kommitté, som hartill uppgift att se över bestämmelserna och se om det är möjligt all hanteralagstiftningen på ett annat sätt.' Så enkommentar till . vänder sig mot effeklivitetsresonemangef;han tycker aft det klingar falskt och låter illa när man för ett resonemang omen effekfiv lagstiftning på det här området. Från mina utgångspunkter är delsjälvklart all skall vara effektivt i kampen mot terrorism och i detförebyggande arbetet. I det ligger också att ha en lagstiftning, som går alttillämpa och som i möjligaste mån underlättar det förebyggande arbetet motterrorism. Sedan är del en annan sak - det är minst lika viktigt -att lagstiftningen också bör tillgodose högt ställda rältssäkerhetskrav. Mendet är också en uppgift för terroristlagstiftningskommittén; den har att prövaom del är möjligt all förbättra rättssäkerheten när det gäller tillämpningen avbestämmelserna och att göra avvägningar mellan effektivitets- ochrällssäkerhetsas-pekferna. Med del, herr talman, yrkar jag avslag på reservationernaoch bifall till utskottets hemställan. AnL 90MARGO (vpk): Jag måste säga att jag blir generad påLars-Erik vägnar. Han frågade varför vpk först reserverat sig ijustitieutskottet mot spaningslagen. Förklaringen, , är att detär först vi är representerade i justitieutskollet. borde väl kännatill att det är en förutsättning för att man skall kunna avlämna en reservation.Det är först som vi har fått den möjligheten. Sedan hänvisar lill all vi har skrivit underinternationella konventioner som föreskriver terroristbekämpning och attSveriges handlingssätt därmed skulle slå i överensstämmelse med vad man internationelltanser rätt och rikligt. Men , , strider vår handläggning avdessa terroristärenden mot internationella överenskommelser som vi i andrasammanhang har gjort. Bl.a. har vi undertecknat konventioner, som innebär attden som berövats friheten med anledning av brott, misstanke om brott eller avannan anledning än brott skall kunna få saken prövad av domstol utan oskäligtdröjsmål. Så hanterar vi inle terroristlagstiftningen. Handläggningen av dessa terroristärenden strider också mot1966 års om medborgerliga och politiska rättigheter, och denstrider mot , artikel 5 och 6. De rättigheter som jag här harhänvisat till gäller också utlänningar som vistas i vårt land. AnL 91 (): frågade om det har hänt något. Del ärklart att det har! Vi har bl.a. dessa nio kurder. Del är en mycket tydlig saksom har hänt och som man, tycker jag, inte får vara okänslig för - del tror jaginle ens vill atf man skall vara. Därför tycker jag verkligen all delhar hänt någonting som gör att man bör se över dessa lagar och framför alltderas koppling lill utlänningslagen. De kan lika gärna gälla svenskar - annarstycker jag att lagen är diskriminerande. Jag har ingenting emot effektivitet i lagarna. Självfalletskall vi ha effektivitet; det krävs av lagarna att de är effektiva - men aldrignågonsin på bekostnad av rättssäkerheten! Resultatet av hur lagen slår - jagtänker återigen pä kurderna - visar oss tydligt alt vi här är framme ochkladdar på rättssäkerheten. Det får enligt vårt förmenande inte ske. Vi har haft en ceremoni, ochvi har haft uppe de mänskliga rättigheterna. Jag tycker därför inte att man behöverorda mer om detta. Det vi talat om borde vara giltigt även närvi kommer till spaningslagen. AnL 92LARS-ERIK (): Jag skall kanske be Margö omursäkt för all jag sade att vpk inte reserverat sig. Men jag kanändra mig på den punkten och säga alt vpk inte heller här i kammaren under desenaste åren ställt något yrkande om avslag på propositionen om förlängning avspaningslagen. Jag gör därför reflexionen: Vad är del då som helt plötsligthar inträffat och som gör all ni ställer etl sådarit yrkande , när man hartillsalt en terroristlagstiftningskommillé, som skall se över bestämmelsernabåde i utlänningslagen och i den särskilda spaningslagen? Jag tycker att man kanavvakta resultatet av den utredningen innan man ställer ell sådant yrkandei kammaren. Det kan ju tänkas att utredningen ' kommer fram till någonannan typ av regelkomplex eller lagstiftning för att tillgodose de ändamål somterroristbestämmelserna har, nämligen att förhindra och i möjligastemån.förebygga terroristdåd.inom landet. påstår att de svenska bestämmelserna strider mot vårainternationella åtaganden i form av Europakonventioner och FN-lraklat. Hur kanMargö vara säker på det? I de mål som prövats i exempelvisEuropadomstolen har inte blivit fällt. ligger del ytterligare någotmål i , och det ligger också ett mål i FN i de här frågorna, mende har ännu inle avgjorts. Det är därför inte självklart, som Margö Ingvardssonvill göra-gällande, alt våra bestämmelser strider mot våra intemationellaåtaganden: Dettahar också svensk domstol prövat. En ytterligare prövning kommer när HD nu lar upp två mål.som rör just PKK och kommunarres- terna. :::.-:: ->',-. Såbara en kort kommentar till,. Man måste närdet gäller PKK-arna och kommunarreslen ha klart för sig att del här faktiskt rör sig om personer, som egentligen skulle ha utvisats ur men där utvisningsbe- slulel av humanitära skäl inte går att verkställa. Del är alltså egentligenfråga om ett utvisningsbeslut, som inte kan verkställas just av humanitära skäl. Det är då det är möjligt att tillämpa reglerna om särskild,.anmälningsplikt, om bestämmande om vistelseort och om särskilda tvångsmedel enligt spanings- lagstiftningen, i... -, , AnL93 MARGÖ (vpk): Det är möjligt att tycker att han kan avfärda mig omjag påstår alt vårt handUngssätt när det gäller terroristlagstiflningenstrider mot internationella konventioner. Men är det inte enbart jag och vpksom påslår detta. Jag redogjorde- för vad svenska avdelningen avinternationella .juristkommissionen anser och har framfört i en skrivelse tillregeringen och . Det är alltså flera och betydande kraftersom har samma uppfattning. Närdel sedan gäller den av regeringen tillsatta kommittén,för,alt se överterroristlagsliftningen menar all vpk skall-hålla sig lugnt ochvänta på vad utredningen kommer fram till och att det finns möjUgheter attsjälv driva krav i utredningen. En förutsättning för att ett parti skall kunnadriva krav i en utredning är dock att partiet finns representerat iutredningen, och vpk är utestängt från den tillsatta utredningen. Men lilldetta, herr talman, skall jag be att få återkomma i nästa ärende, som också rörterroristlagstiftningen: AnL 94 (): Jag skulle bara vilja säga så här: PKK är känt som enterroristorganisation, menar , och det är tänkbart att del stämpeln på sig. Men hur kan man då över huvud taget ta emot en poHtiskflyktning i ? För vad är en politisk flykfing i mänga sammanhang, om vitittar på de sydamerikaner som kommer hit? Jo, de har stretat emot den regim somsitter i deras land. Var sätter man gränsen för terrorism? AnL95 (): Bedömningarna av om den svenska lagstiftningen strider motinternationell rätt, Margö , måste väl rimligtvis göras av deinternationella organ som har all pröva just den frågan. Jag konstaterar atthifintills har inte fällts i de prövningarna. lijgger vissa mål iEuropadomstolen och ell mål, tror jag, också i FN där man kommer att taställning till frågan ytterligare en gång. har också aft prövatvå mål om kommunarresl där man har beviljat prövningstillstånd. Jagtror all defvore fel att så kategoriskt som Margö görpästå att den svenska lagstiftningen strider mot internationell rätt. Så är det faktiskt inte, och så har ! vart fall hitintills inte de internationellaorganen betraktat de svenska bestämmelserna. Synenpå PKK är ju, i varje fall i väldigt många länder, all det i vissa avseendenkan betraktas som en-lerroristorganisalion. Jag vill understryka en gång lillvad som sägs i 30 § utlänningslagen, nämligen att man skall tillhöra ellerverka i en organisation eller grupp som med hänsyn till vad som är känt om dessverksamhet kan befaras utanför sitt hemland använda våld Och hot eller tvångför politiska syften och därvid begå sådana gärningar i riket. Det är alltsåinte fråga om befrielserörelser som slåss i sitt hemland för att uppnådemokrati och självständighet, utan om rörelser som kan befaras begå dåd i formav våld, hot eller tvång utanför sitt hemland och då också i . Det ärkriteriet för att man skall kunna avvisas från på de här grunderna, ochdet är etl viktigt förtydligande till : AnL 96 (): Jag vill avsluta debatten med att jag inle har fåll höra någonting frånLars-Erik som berör kopplingen till utlänningslagen och att den skullevara diskriminerande. Jag anser all den är det. Anser inte attden är del? Dessutomskulle jag vilja fråga: Anser att den här lagen är förenligmed FN:s deklaration omde mänskliga rättigheterna? Jag får nästan denuppfattningen av hans bemötandeav Margö . Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efterdebatten om socialförsäkringsulskoltels betänkande Kammaren övergick till att debattera socialförsäkringsutskottetsbetänkande 6 om tillämpningen av terroristlagstiftningen. AnL 97 (): har man tillfälle att stå här ikammaren och konstatera att en motion t.o.m. har blivit omsatt i verkligheteninnan riksdagsbehandlingen ens är avslutad. Det är därför med stor glädje jagkonstaterar alt terroristkorrimillén faktiskt har påbörjat sitt arbete,del arbete som jag och motionerade om för nästan etl årsedan. 1 övrigt bjuder dock inte denna debatt på någon störreglädje. -Terroristlagsliftningen är ett sorgligt kapitel från början lillslut, inte minst därför att den förutsätter, i likhet med de franskavisumivrarna, att allt ont kommer från utlandet. borde hålla sig medbättre principer för lagstiftningen. Jag hade inte tänkt all här mer beröra lagstiftningen, menjag vill ändå säga riågra ord om kommunarreslen, ett institut som för övrigtSverige är så gott som ensamt om i och som väcker viss internationelluppmärksamhet. Vad den nylillsalla kommittén framför allt bör debatteraär kommunarreslen. 1 morse lyssnade vi till en debatt om mänskliga rättigheteri andra länder här i kammaren. Det kanske vore dags att debattera dem även iSverige. tecken på att här ligger på fel sida om rättssäkerheten ärbl.a. just internationella jurislkommissionens och Amnestys åsikter atf dettainfe riktigt stämmer med de riiänskliga rätfigheterria. Andra tecken är att det nu ligger två anmälningar motSverige i och att frågan även har lagils upp i FN, som vi kundehöra alldeles i den tidigare debatten. En lag som präglas av sådanrättsosäkerhet och diskriminering av utlänningar måste utmönstras snarastmöjligt ur den svenska lagstiftningen. Den skrivelse om regeringens tillämpning av lagstiftningensom lämnats på bord är i magraste laget, för att inte sägaotillständigt tunn. Den ger intryck av att regeringen knappt haft att taställning lill några terrorist-ärenden alls . ärdet uppenbart aft regeringen haft mer möda än så med att hantera misstänktaterrorister. Det är uppenbart att sådana avvisats med stöd av andra paragraferän terroristbestämmelserna. Den parlamentariska insyn i hanteringen avferrorisflagsfiffningen som denna skrivelse är fill för att ge förefaller nästintill meningslös. Av dessa skäl har vi motionärer föreslagit att denparlamentariska kommitté som just börjat sill arbete skulle få itilläggsdirektiv atf se över hur den parlamentariska insynen kan förbättras. Utskottet avfärdar motionen med att hänvisa dels till KU,dels lill JK och JO samt även till . Sjävfallet kan såväl KU som JK och JO granska statsråd ochmyndigheter i alla ärenden, inte enbart terroristäreriden. Men var ju tankenatt skulle få insyn - därför finns en årlig redogörelse frånregeringen. Uppenbarligen har inte regeringen själv ansett atf den kontroll someventuellt JK, JO och KU utövar fyUer det informationsbehov som har.Återstår då . Där har mina efterforskningar givit vid handenaft någon fortlöpande kontroll av eller insyn i terroristlagstiflningen inteförekommer på styrelsenivå. Uppenbarligen försöker utskotlsmajoriie-ten härföra kammarens ledamöter bakom ljuset. Det finns kort sagt inle särskilt många argument kvar föratt säga nej till tanken att terroristkommiltén bör få i uppdrag att se överden parlamentariska insynen. Jag är t.ex. infe främmande för tanken att detkan ske i former som riiedger en mer förtrolig information från regeringen lillvissa utskott eller att del på andra sätt organiseras sä att det inte blir likauppenbart som att redogörelsen inle i verkligheten är någon redogörelse. Jag beratt få yrka bifall till reservationen. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. AnL 98 MARGÖ (vpk): När regeringen knapphändigt redogör förhandläggningen av lerroristärenden uppstår det lätt misstankar om att inte helasanningen redovisas: Orsaken är att inle får insyn i alla handUngarsom legat lill grund för besluten. Sådana här misstankar har inte uppstått baranär del gällt lerroristärenden utan också när det gällt vapenexporten: För all undanröja ogrundade misstankar behöver denparlamentariska insynen i tillämpningen av terroristlagen avsevärt förbättras.Del är inte lill fyllest med den skrivelse som vi får från regeringen.Vpk delar alltså den uppfattning som förs fram i mofion Sfl av . Utskottels majoritet anser att den insyn som finns i dagär fillräcklig. Man hänvisar lill konstitutionsulskotlets befogenhet attgranska statsrådens tjänsteutövning och i samband därmed la del av handlingar iterroristärenden. Men som bekant tillhör konsfitutionsutskottetde mest arbetstyngda utskotten i . Utskottet har knappast resurser attkontinuerligt granska och följa handläggningen av lerroristärenden. Särskildgranskning förekommer bara då det föreligger en anmälan. När del sedan gäller möjligheterna lill full insyn i ochkontroll av genom de lekmannarepresentanter som sitter istyrelsen kan vi bara påminna om turerna i Holmér- och visade hur insynen fungerar. Avslutningsvis hänvisar ulskoltet till den kommitté somhar tillsatts för atf göra en översyn av terroristbeslämmelserna. Kommitténkan, framhåller utskottet, beröra även andra frågor än de som särskilt nämnts idirektiven. Därmed skulle inte något tillkännagivande behövas om all denparlamentariska insynen måste förbättras. En förutsättning för all ell parti skallkunna driva frågor och bevaka att vissa frågor tas upp i en kommitté är att detpartiet finns representerat i kommittén. Vår regering tillämpar en märkligprincip när det gäller lillsällandet av kommittéer. De partier som visar ellstort engagemang i en fråga som skall utredas får inle delta iutredningsarbetet. Vpk har visat ett stort engagemang när det gällerterroristlagstiflningen. Vi utestängs från den nu tillsalla utredningen. Jagvill passa på och säga alt det inle bara gäller i denna fråga. Samma sak gäUernär en översyn av vapenexporten skall ske. I den frågan har vi visat ell stortintresse. Därmed får vi inle vara med i utredningen. Prot.1988/89:40 Jagvill fråga utskottets talesman, som också tillhörregeringsparfiet: Är dét pånågot sätt opassande att vpk deltar i utredningar ivissa ärenden? Jag menar dåsärskilt översynen av terroristlagsliftningen. Jag yrkar bifall till reservationen isocialförsäkringsutskottets betänkande 6. AnL 99 (): I detta ärende, söm delvis hänger,-samman meddet föregående, redovisar regeringen i en skrivelse hur terroristbestämmelsernahar tillämpats under tiden augusti 1987-juni 1988. Av redogörelsen framgår ättinga beslut om utvisning har meddelats . Inte heller harnågon avvisning skett med stöd av utlänningslagen: Jag tycker inte att manbehöver ifrågasätta rikligheten av regeringens skrivelse på denna punkt. I betänkandet konstaterar utskottet också alt den i tvåmotioner begärda översynen av terroristbestämmelserna har kommit till stånd.Kommittén har haft sitt första sammanträde. Uppdraget skaU utföras av enparlamentarisk kommitté, vars direktiv är mycket vida. Dessa redovisas delvisi betänkandet. Jag viU bara peka på att kommittén även skall analysera fråganöm dét är nödvändigt att behålla en särreglering av del slag som finns . Margö och har här berörtreservationen om parlamentarisk insyn vid tillämpningen av terroristbeslämmelserna. Vi kan konstatera att insyn i och kontroll av fillämpningen av dessabestämmelser ingalunda saknas . Statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning granskas av konsfitutionsutskottet enligt regeringsformen. Utskottet har rätt att ta del av såväl protokoll som handlingar i ett ärende. Konstitutionsutskottet-har också granskat både tillämpningen av terrorist- bestärrimelserna och handläggningen av enskilda ärenden. Del sker alltså en kontroll från sida. Dessutom har såväl regeringen som JK och JO fullamöjligheter fill insyn i den handläggning som sker hos myndigheterna.Rikspolisstyrelsen har allra störst befattning med terroristärenden. Som bekantfinns i styrelser representanter för olika partier. TillMaria vill jag säga all det naturligtvis föreligger en skyldighet förpartiernas representanter all följa upp dessa ärenden, som är av oerhörtkänslig karaktär.' *' -' Vi kan konstatera att möjUgheter till full parlamentariskkontroll av och insyn i dessa ärenden finns på olika nivåer. -:., '-'' Direkfiven för den utredning som'skall se över terroristbestämmelserna är mycket vida. Det är i fråga om direktiven som det finns= en tvist inom utskottet. Den utredning som filisatts har alltså rätt att ta upp även andra frågor än de som direkt anges i direkfiven. Jag är övertygad om all också detta med kontroll och insyn kommer alt prövas av kommittén. Jag är övertygad om all ledamöterna ser tiU att denna fråga- kommer upp på dagordningen: ' Méd detta, herr talmän, yrkar jag bifall till utskottetshemställan. AnL 100MARGO (vpk) repUk: Herr talman! Om socialdemokraterna, precis somBörje sade, tycker att insynen i tillämpningen avterrorisllagstiftningen är tillräcklig . måste det föreligga enmycket stor risk för att utredningen inte gör någon översyn av bur-insynen förriksdagen skall förbättras. Jag har här på punkt efter punkt visat att insyneninte är tillräcklig. Konstitutionsutskottetkan inte följa tillämpningen av terroristiagstiftning-en kontinuerligt. Detfinns ingen som helst möjlighet till del. Lekmannare-presentanferna i styrelsenför får inle full insyn, del vet vi. Vpk är utestängt frånden kommitté som skall göra denna'översyn. hoppade helt och hållet över min fråga om varför vpk inte har fått vara med i denna kommitté. Det är möjligt att det är så känsUgt att inte ens vill.ge svar på frågan. Jag vill ha ett svar på varförvpk inte får vara med iöversynen av terroristlagstiflningen. Vpk har visat ettstort intresse i denna fråga. Vi är oerhört intresserade av att få vara med i utredningen och driva våra krav och förslag. Vad är anledningen till att vi är utestängda? . Prot.1988/89:40 7/ .AnL 101 () replik: . . ' -Herr talman! Debatten handlar egentligen-om den skrivelse som utgör redogörelsen från regeringen för hur man har hanterat terroristlagstiftningt en. Det är det reservationen handlar om också. Reservationen innehåller kritik mot denna skrivelse som är undermålig.