prot · GC0991 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:91 18 Återkallelse av motion Talmannen meddelade att i skrivelseden återkallat den av henne väckta motionen 1988/89:T561 Privatiseringav SJ:s underhållsverkstad i . Talmannenanmälde att han hade avskrivit denna motion. Skrivelsenlades lill handlingarna. 28 Föredrogs och hänvisades 1988/89:Juli fiUjustitieutskottet 38 Förelogs lill avgörande socialförsäkringsutskotlets betänkande 1988/89:SfU13, betänkande 1988/89:KU24 samt näringsulskoltetsbetänkanden /89:NU15 och NU16 (beträffande debatten i dessa ärenden, seprot. Mom. 1 (höjning avfolkpensionens grundbelopp m.m.) Förstbiträddes reservafion 1 av och med 37 röster mot19 för reservation 2 av Margö . 256 ledamöter avstod från alt rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 240 röster mot 37 för reservation 1 av KarinIsraelsson och . 38 ledamöter avstod från att rösta. Mom.2 (basbeloppsberäkning) Utskottetshemställan bifölls med 297 röster mot 19 för det av underöverläggningen framställda yrkandet. 1 ledamot avstod från atl rösta. Mom.3 (pensionsåldern) Utskottetshemställan - som ställdes mol reservation 3 av - bifölls medacklamation. Prot.1988/89:91 Mom. 4 (folkpension till utlänningar) 6 april1989 Utskottets hemställan bifölls med236 röster mot 75 för reservation 4 av m.fl. 1 ledamot avstod frän att rösta. Mom. 5 (villkoren vid växelvård) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 5 avKarin m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 6 (efterlevandeskydd för vuxna) Utskottets hemställan bifölls med 287 röster mot 25 förreservation 6 av Margö . 1 ledamot avstod från att rösla. () anmälde all honavsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Mom. 7 (pensionstillskott vid undantagande frän ATP) Utskottets hemställan bifölls med 162 röster mot 154 förreservation 7 av m.fl. Mom. 10 (15- och 30-årsreglerna inom ATP-systemet) Utskottets hemställan bifölls med 258 röster mot 57 förreservation 8 av m.fl. Mom. 14 (tillgodoräknande av vårdar) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 9 avGullan m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 16 (retroaktiv rätt lill vårdar) Utskottels hemställan bifölls med 195 röster mol 119 förreservation 10 av m.fl. 1 ledamol avstod från atl rösta. Mom. 17 (ATP-poäng av vårdbidrag) Utskottets hemställan bifölls med 252 röster mot 62 förreservation 11 av m.fl. Mom. 18 (pensionsvillkor vid vård av svårt handikappadebarn) Utskottets hemställan bifölls med 269 röster mot 43 förreservation 12 av och . Mom. 19 (övergångsregler för ATP) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 av och - bifölls med acklamation, Mom. 20 (förtidspensionering av handikappade studerandem.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 14 avSigge Godin och - bifölls med acklamation. Mom. 21(förtidspension för egenföretagare) Prot. Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 15av m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 24 (handikappersättning lill blinda) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16av m.fl.- bifölls med acklamation. Mom. 25 (översyn av handikappersätlningsreglerna m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 17 avSigge Godin och - bifölls med acklamation. Mom. 28 (beräkningsgrunden för värdbidrag) Utskottets hemställan bifölls med 273 röster mot 42 förreservation 19 av och . 1 ledamot avstod från altrösta. Mom. 29 (kostnader för pedagogiska leksaker) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 20 avSigge Godin och - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1-11 Ulskottels hemställanbifölls. Mom. 12 () Ulskottels hemställan - som ställdes mot reservation 1 avHans Nyhage och - bifölls med acklamation. 13 (riksbyggnaderna) Utskottets hemstäUan - som ställdes mot reservation 2 avHans Nyhage -bifölls med acklamation. Mom. 14 (minneshöglidlighel) Utskottets hemställan bifölls med 288 röster mot 22 förreservation 3 av . 3 ledamöter avstod från atl rösta. Mom. 1 och 2 (ochlagförslaget) Först biträddes reservation 1 av och med 42 röstermol 38 för reservation 2 av och . ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 236 röster mot 42 för reservation1 av och . Prot.1988/89:91 Mom. 3 (utvecklingen inom EG) 6aprill989 Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 198 röster mot 88 förhemställan i reservation 3 av Per m.fl. 29 ledamöter avstod från atlrösta. Utskottets motivering godkändes med 217 röster mot 38 förden i reservation 4 av och anförda motiveringen. 58ledamöter avstod från atl rösta. och (båda fp) anmälde all de avsett all avstå från att rösta menmarkerats ha röstat ja. Mom. 4 (statens mäl- och provråd) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation5 av och , dels reservation 6 av - bifölls med acklamation. Mom. 5 (mykologiska och mikrobiologiska provningar)Hemställan Utskottets hemställan bifölls. Ulskottels motivering - som ställdes mol dels den ireservation 7 av och anförda motiveringen, delsden i reservation 8 av och anförda motiveringen-godkändes med acklamation. Mom. 6 (riksprovplatssystemel) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avPer m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 8 (ändrad kontrollordning för elektrisk materiel) Ulskottels hemställan bifölls med 275 röster mol 40 förreservation 10 av och . Mom. I(uttalande om fria affärstider) Ulskottels hemställan bifölls med 183 röster mot 130 förreservation 1 av m.fl. Mom. 2 (nedläggning av utredningen om affärstiderna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avHädar m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3 (förbud motöppethållande av varuhus på vissa helgdagar) Utskottetshemställan bifölls med 266 röster mot 37 för reservafion 3 av . 6 ledamöter avstod från att rösta. 48 Meddelande om dagens informationsstund Jagfår meddela att jordbruksminister på regeringensinformationsstund lämnar information om statens delansvar för överskottsarealer. Dennainformation lämnas efter informationen av statsrådet om bidrag fill för enligt tidigaremeddelande här i kammaren. 1988/89:JuU16 Underrättelseskyldighet m.m. närufiänningar är berövade friheten (prop. 1988/89:74). 1988/89:JuU13 Förverkandevid skadegörelse (prop. 1988/89:143). Anf.2 (): Jag vill börja med atl yrka bifall till utskottets hemställan påsamtliga punkler. Del belyder att utskottet enigt har tillstyrkt propositionensförslag om förverkande av föremål som har använts vid skadegörelse och att ettenigt utskott har avstyrkt regeringens proposition när det gäller ändring ipolislagen om rätt för polis atl kroppsvisitera i sådana fall. Jagyrkar också bifall till den reservafion som folkpartisterna i utskottet harställt sig bakom. Den proposition som ligger till grund för det här betänkandet omförverkande vid skadegörelse är så gammal att det nästan börjar luktarättshistoria om den. Den presenterades nämligen för för i dagarnanågot , och avsikten var att lagändringarna skulle träda ikraft . Samtliga dåvarande oppositionsparfier kunde utanvånda ta ställning till förslagen som löpte. Och den 11april hade alla fyra parfierna sagt ett klart nej till förslaget omen sådan ändring i polislagen att polisman skulle ges rätt att kroppsvisiteraför sökande efter föremål "som är ägnade att användas som hjälpmedel vidbrott som innefattar skada på egendom". Den tungt vägande invändning som vi redovisade var attlagförslaget när det gäller kroppsvisitation stod i strid mot regeringsformens2 kap. 6 och 12 88. Från folkpartiels sida skrev vi i vår motion bl.a.:"Kroppsvisilalionen är en av de mest integritetskränkande åtgärder som denenskilde kan utsättas för och grundlagen ställer därför härda krav pä i vilkasammanhang som det får utnyttjas. De fall där undantag frän det grundlagfästaskyddet mot kroppsvisitation måste göras bör enligt vår uppfattninghuvudsakligen inskränkas till atl avse eftersökande av föremal vid brott som ärall anse som allvarligare än klotter." Liknande argument förde de andra partierna fram i sinamotioner, och alla fyra partierna hade dessutom gott slöd av lagrådet i denuppfattningen. Del var vid de första, diskussionerna i utskottet ocksäuppenbart alt åtminstone vissa socialdemokrater hade så mycket respekt förgrundlagen att de inte mådde riktigt bra inför detta regeringsförslag. Propositionen blev därför remitterad tillkonstitutionsuiskoltei, som funderade ell halvår. Men efter var mandär från samtliga partier -även socialdemokraterna - enig om all förslaget omrätt till kroppsvisitation borde avslås av riksdag. Det kan vara värtall notera atl socialdemokralerna och i KU tyckte atl man kundeöverväga rätl atl visitera väskor och portföljer. Det hedrar centernsrepresentanter i justitieutskottet att de har övergett den senare linjen. Dethedrar knappasl vpk atl man hell har övergett den linje som man hade ikonstitutionsutskottet. Vpk:s ledamöter tycks växla åsikter vid varjesammanträde. Inom tycks det också råda sedvanligsplittring i den här frågan. Därför skulle jag bara/ö«('/://gf vilja pärninnaom alt jag i valrörelsen hörde en miljöpartist som sade att hon var intresseradav all "göra litet ät lagarna", eftersom hon lyckle alt vi, hade sådåliga lagar. Här, min vän frän , finns en chans atl åtminstoneförsöka stoppa ytterligare etl däligl lagförslag. Den chansen missar ni om niröstar med socialdemokraterna. Del råder alltså fullständig parlamentariskenighet i om atl vi inle i strid mot grundlagens bud skall eller kaninföra möjlighet lill kroppsvisitation när det gäller sådan skadegörelse somklotter i normalfallet bedöms vara. Det råder också enighet om att det krävs resoluta åtgärderför alt sätta stopp för klottret. Utskottet har därför i föreliggandebetänkande anvisat en mängd åtgärder som bör komma till stånd. Vi är l.ex.eniga om att polisen borde kunna använda en del av sina fria resurser för atlgöra tämligen kraftfulla insatser temporärt och i förebyggande syfte. Viskriver enhälligt all ägarna lill de skyddsvärda föremålen - eller vagnarna,som det ofta är -säkerl med en bättre övervakning skulle kunna skydda sinegendom. Och vi begär atl regeringen tar upp förhandHngar med handeln när detgäller hantering och försäljning av sprayburkar. I reservation pekar vi, liksom , ocksäpä sädanl som vi mänga gånger tagil upp-om de nuvarande reglerna föråtalsunderlåtelse. om jöurdomslolar för unga och om skyldighet för engärningsman all avhjälpa skador, för atl la några exempel. Socialdemokralernahar, förmodligen för atl rädda något ansikte, föreslå- git allregeringen skall få i uppdrag all lägga fram förslag om s.k. ytligkroppsvisitation. Vad är nu del, herr lalman? Begreppet - om del kan kallas sä- dök plötsligt upp vid utskottsbehandlingen. Vadsocialdemokraterna egentligen menar med det har vi inte fått någon förklaringpä. Del verkar, äriigl talat, mera som ett populistiskt utspel. Jag ser medspänning fram mot hur socialdemokraternas talesman skall lägga ul texten omsitt förslag om s.k. yfiig kroppsvisitation. Det har i den allmänna debattenfatt namnet "tafslag". Del säger något om vad det tycks handla om. Vi har alla, under de år dä den här fråganhar dragits i långbänk av socialdemokralerna, mött en energisk och ganskahögljudd opinion som har krävt hårdare tag mot klottrare - en opinion som dåtycks ha satt slort hopp till just kroppsvisitation.Man skall som lagsfiftaresjälvfallet visa lyhördhet gentemot väljarna. Vi gör det enhälligt genomförverkandepa-ragrafen och genom att anvisa fiera andra metoder alt ingripa molkloitrarna, men den lagstiftande församlingen måste också vara främst när delgäller att slä vakt om grundlagen. blev riksdagsledamöterna i en tidningkollektivt angripna för feghet när de inte ville godta propositionens förslagom kroppsvisitering vid klotter. Jag skulle, herr lalman, vilja säga all det iden här frågan faktiskt har krävts ganska stort mod av samtliga ledamöter iriksdagen, dä de har hållit på grundlagens bud i stället för all ge efler fören väl sä högljudd allmän opinion. 3 (): Den politik som förts av densocialdemokratiska regeringen har medfört all rättstrygghetenhar urholkats kraftigt i värt land. Den höga brottsligheten, bristen påpoliser, halvtidsfrigivningen och de alll svagare reaktionerna på brott frånsamhällets sida har lett oss in i en upp-och-nedvänd värld, där det finns flerlås pä den skötsammes dörr än på brottslingens. För atl i nägon män försöka reda upp det man har ställttill med har regeringen nu sett sig tvungen atl lägga fram etl förslag, somslär i strid med rättssäkerheten. Förslaget i regeringens proposition 1987/88:143 om en istort sett urskillningslös möjlighet lill kroppsvisitation mol människor sominte ens misstänks för brott är ingenting annat än en desperat åtgärd frän enregering som helt förlorat greppet om kriminalpolitiken. Förutom atl förslaget är ineffektivt stär del i strid medden svenska grundlagen. Grundlagsslridigheten är för övrigt samtliga partieröverens om säväl i konsfitutionsutskottet som i justitieutskottet, så denfrågan tänker jag inte gå närmare in på. Jag skall i stället uppehålla mig något vid deförhållanden som är den direkta anledningen till att den här propositionen harlagts fram, nämligen den kraftiga ökningen av vandalisering i form av klotter. Klotter och liknande vandalisering har under de senasteåren blivil en utbredd företeelse i vårt land. Storstadsregionerna har därviddrabbats i särskilt hög grad. De kostnader som vandaliseringen åsamkarsamhället och de enskilda människorna är betydande. Delta gäller även vid eninlernationell jämförelse. För () innebärvandaliseringen särskilt stora problem. Det är då främst pendeltåg,tunnelbaneläg och slationer som drabbas. Kostnaderna för vandaliseringen inom SL har fyrdubblatssedan år 1977. räknar SL med en kostnad pä ca 40 milj. kr., varavminst 25 milj. kr. avser enbart klottret i . Allmänheten drabbas främst genom störningar ikollektivtrafiken, eftersom nedklottrade låg och tunnelbanevagnar mäste tas urtrafik för alt rengöras. För många människor känns del ocksä förödmjukande allbehöva åka i vagnar som är nedkladdade med färg eller där sätena ärsönderskurna. Många av SL:s trafikanter har dessutom fält sina kläderförstörda. Vandaliseringen har utan tvivel lett lill förslummadresmiljö för trafikanterna och sämre arbelsmiljö för SL:s personal. Det är i huvudsak ungdomar i tonåren som gör sig skyldigatill klottret. Den färg som används är till övervägande del stulen. Exempelviskan nämnas atl en färgaffär i vid eii inbrott fick 200 sprejburkar stulna. Vid ett inbrott i en bilfirma stals ungefär 600burkar. När en känd klottrare greps för inle så länge sedan fann polisen 62burkar med sprejfärg i hans bostad. Klottret har med andra ord ofta samband med annanbrottslighet. Mänga av de mest aktiva kloitrarna är gravt kriminellt belastadeäven i andra avseenden. För dessa personer är klottret bara en liten del avbrottsligheten. Om effektiva älgärder vidtas mot ungdomsbrottsligheten somhelhet, kommer detta följaktligen också alt leda till en minskning av klottretoch annan vandalisering. Atl klotter och annan vandalisering ökatkraftigt är ett resultat av en slapphänt politik molbrottsligheten som helhet och dä i synnerhet ungdomsbrottsligheten. En av de främsta orsakerna lill atl brottsligheten numeraligger pä en mycket hög nivå i vårt land är den kraftiga försämring av polisensresurser som har ägt rum sedan socialdemokralerna återkom lill makten 1982.Denna försämring har lett lill minskad upptäcktsrisk och därmed också minskadbestraffningsrisk, vilket i sin tur ökat benägenheten att begå brott. Brislenpå poliser har fält förödande konsekvenser för i synnerhet många ungalagöverträdare, eftersom dessa ulan hinder kunnat fortsätta all begå brott,varigenom de slutligen fastnat i allvarlig kriminalitet. Jag fär återkomma lill frågan om polisens resurser näranslagen lill polisen kommer upp till behandling. Jag vill bara här understrykaviklen av alt polisen snabbt får ökade resurser. kan ske bl.a. genom atlpoliskåren tillförs 600 administrativa tjänster utöver de 600 polisaspirantersom i budgetpropositionen föreslås börja sin utbildning under kommande budgetår.Ett stort anlal polismän skulle dä genast frigöras för rena polisuppgifter,vilkel skulle leda till att vi redan lill sommaren kunde fä ut fler poliser pägator och torg. Vi skulle da ocksä kunna få en snabb ökning av antalettunnelbanepoliser, vilka utan tvivel har en viktig uppgift att fylla när detgäller alt förhindra exempelvis klotter och annan vandalisering. Utländskaerfarenheter visar att det finns elt samband mellan den polisiära övervakningenav etl lunnelbane- system ochden grad av vandalisering som tunnelbanans stationer och vagnar drabbas av. Somexempel kan nämnas Metro, som är i det närmaste hell fri från klotter ochannan förstörelse, men där man å andra sidan regelbundet möter uniformeradepoliser i vagnar och på stationer. Det finns emellertid en svårighet för polisen när delgäller arbetet med de allra yngsta brottslingarna. Trots atl mänga ungdomar iåldern numera gör sig skyldiga till exempelvis stöld, misshandel ochskadegörelse, bl.a. klotter, ärdet inte tillätet för polisen alt registreralagöverträdare under . När sädana personer begår upprepade brott saknas därföruppgifler om deras tidigare brott, brottskamraler, förhörsledare, föräldrar ochkontaktmän. Delta försvårar polisens arbete och minskar möjligheterna lilleffektiv brottsbekämpning. Del är därför väsentligt atl polisen ges laglig möjlighetatl registrera ungdomar under 15 är, som har varil inblandade i brottsligverksamhet. När del gäller unga lagöverträdare är del ocksä angelägetalt förundersökningen bedrivs snabbt. En lagreglerad tidsgräns förförundersökningsförfarandet beträffande unga bör därför uppställas.Målsättningen bör vara alt förundersökningen skall vara avslutad inom en månadfrån brottet, om gärningsmannen är under 21 är. En annan lagstiftningsfråga som bör övervägas är atl inomde sociala myndigheternas ram införa möjligheter atl i fråga om ungdomar sombegått brott vidta åtgärder även mol den unges vilja, t.ex. förbud atl vistas iviss miljö eller föreläggande om urinprov för kontroll av alt t.ex. etltidigare narkotikamissbruk inte fortsätter. Det är också viktigt alt del skapas fungerandeungdomsvårdsskolor eller s.k. 8 12-hem, som dessa numera kallas, eftersom deregleras i 12 8 lagen med särskilda bestämmelser om värd av unga. Detta har vikrävt frän moderal sida , men de övriga partierna har inlelyssnat . Det måste finnas 8 12-hem, som kan ta hand om de värstaungdomsbrottslingarna och vid behov hålla dem inlåsta. Den unges vistelse på låsbar enhet bör förlängas tilllängre tid än de som gäller enligt huvudregeln . Därigenomförhindras alt de unga avviker, innan man hunnit motivera dem lill ordnadlivsföring. Belräffande ungdomar över 15 är som dömts av domstol förbrott bör en särlösning införas. Det är lämpligt all dessa ungdomar i vissafall kan omhändertas på särskilda ungdomsvårdsskolor som ligger under . En snabbi arbetande parlamentarisk kommission börlillsäitas för alt lämna förslag om hur § 12-hemmen bäst skall fungera. När del gäller unga lagöverträdare bör man nalurligtvis imöjligaste mån undvika rent straffrättsliga påföljder. innebär emellertidinle alt de ungas gärningar kan lämnas hell ulan reaktion från samhällets sida.Reaktionen är i stället myckel viklig när del gäller ungdomar. För del förslåsvarar dessa för en stor del av brottsligheten. För del andra har ungamänniskor i allmänhet outvecklade rättsbegrepp, varför det är nödvändigt altsamhället ger klara normer och konsekventa handlingsmönster. De unga måslesnabbt fä en reaktion frän samhällets sida när de har begått ett brott. även omdet är fråga om en mindre förseelse. Ungdomarna är medvetna om allde har gjort fel och väntar pä en reaktion. Uteblir denna, eller visarsamhället en överdrivet förstående attityd lill den unges beteende, fortsätterden unge att begå brott och riskerar att hamna i ännu allvarligarekriminalitet. Möjligheterna till åtalsunderlåtelse bör därför göras merrestriktiva. Det bör vidare införas en särskild form av jourdomstolar för unga,så atl reaktionen på den brottsliga gärningen kan komma snabbt. Den som klottrar gör sig vanligen skyldigtill skadegörelse enligt 12 kap. 1 8 . Straffet är böter ellerfängelse . Ansvar för grov skadegörelse enligt 3 8 sammakapitel kan komma i fråga om - som del heter i paragrafen - av gärningen kommitsynnerlig fara för någons liv eller hälsa eller skadan drabbat sak av storkulturell eller ekonomisk betydelse eller om skadan eljest är synnerligenkännbar. Straffet för grov skadegörelse är fängelse i högst . Enligt gällande räll torde klotter endast sällan vara atlbedöma som grov skadegörelse, vilket knappasl står i överensstämmelse med denallmänna rättsuppfattningen. Klottret drabbar det allmänna och enskildamänniskor med stora kostnader, störningar och olägenheter. Del bör därför görasen lagändring sä att en stor del av de gärningar som del här är fräga om kanhänföras till grov skadegörelse i stället för lill normalbroitei. Därmed skulleockså göras en nödvändig markering från lagstiftarens sida som skulle få lillföljd atl de myndigheter och andra organ som är berörda av brotlsbekämpan-deälgärder skulle ägna ökad uppmärksamhet äl klottret. Eftersom exempelvis förberedelse till grov skadegörelse, lillskillnad från förberedelse lill normalbroitei, är straffbar bör en sådanlagändring dessutom innebära fördelar pä del straffprocessuella området, såatt l.ex. tvångsmedel som anhållande, häktning, husrannsakan ochkroppsvisitation kan användas i ett tidigare skede än för närvarande.Lagändringen bör vidare innebära atl den som vid kroppsvisitation påträffas medsprejburkar e.d. inte, såsom enligt förslaget i regeringens proposition, ulanvidare åtgärd kommer att släppas. I stället kommer vederbörande i allmänhet attfå medfölja till förhör. Det bör ankomma på regeringen att närmare överväga dentekniska utformningen av 12 kap. 3 8 och återkomma lillriksdagen med förslag. Vid dessa överväganden bör särskilt prövas tanken att idetta lagrum, såsom en omständighet att beakta vid bedömandet huruvida brottetär grovt, införa det rekvisitel att gärningen varit ägnad att väcka anstöt. har den socialdemokratiska gruppen i justitieutskottetföreslagit införande av en ny form av kroppsvisitation - en ytligkroppsvisitation, som man kallar del. Del förslaget, som för övrigt erhållitmajoritet i utskoltel, är en symbol för del sammanbrott som drabbatsocialdemokratisk kriminalpo-Hfik. Hur skall man kunna uppnå något resultat med en åtgärd somvisserligen kallas kroppsvisitation, men som inte är något annat än bara ellytligt tafsande pä den person som utsatts för åtgärden? Vad skall en polismanförresten göra om han vid en sädan åtgärd tycker sig känna en burk, som kanvara en sprejburk, eller en penna, som kan vara en färgpenna innanför Han får ju inle lilla efler, eftersom någon sådanlagändring inte föreslås av utskottsmajorileten. Jag mäste erkänna all jag inle trodde mina öron när jagförsta gången hörde förslaget om en sädan här tafslag som man nu vill införa.En åtgärd enligt den föreslagna lafslagen skulle hell sakna effektivitet. Lagenskulle inte heller överensstämma ett dugg bättre med grundlagen än detursprungliga regeringsförslaget. Det är fortfarande fråga om en betydandeintegritetskränkning mol en människa som inle är misstänkt för brott. Det moderata förslaget om ändring av 12 kap. 3 §brottsbalken, som jag här har redogjort för, innebär däremot atl polisen hell ienlighet med grundlagen och ges räll att göra en fullständigoch effektiv kroppsvisitation i de fall nägon är misstänkt för brott. Ochåtgärden kan inte man mycket speciella skäl vidtas mot en person som inte ärmisstänkt för brott. Del moderata förslag som jag har redogjortför bygger på en kombination av rättssäkerhet och effektivitet som ger ossmöjlighet all få bukt med inle bara klotter utan också medungdomsbrottsligheten som helhet. Jag yrkar bifall fill utskottets hemställan.