prot · GC09120 · 1988-12-31 00:00:00 — Myckel av det som ulskollel föreslår är bra. De 400 milj. kr.som enligl förslagel sparas är inte heller all förakta. Med vår molion vill viframför allt betona vissa fakla och fördjupa förslaget. Vårl samhälle blir ju alllmer kompliceral ochsvårbegripligt för den enskilde - svårare atl överbhcka när lagarnas och förordningarnasantal växer. Även om det är självklart att ett samhälle utvecklas på gott ochont och därvid kräver nya regleringar, måste av bestämmelser ses överoch rensas. Så sker när ungdomslagen, som här har häcklats av alla parlier, nuär på väg att avskaffas - och det verkar vara ett steg i rätt riktning. Viåterkommer säkert med förslag om fler sådana steg. Att ersälta ungdomslagen och dess fyratimmarsarbetsdag medavtalade och särskilda inskolningsplatser med heltidsarbete tror vi kan ge ungdomar,som av olika skäl inle finner elt arbete på annat säll, en utvecklande ochmeningsfull början på förvärvslivet Då gäller del emellertid atl elt brettutbud av platser erbjuds, så alt varje sökande har en möjlighet att finna någotsom känns vettigt och ger honom eller henne tillförsikt inför den oändligtlånga framtiden. Säkerl belyder den första anställningen oerhörl myckel för denunges syn på samhället. Därför vill vi att skrivningen förtydligas medhänvisning till 8 § vad beträffar möjligheten atl även enskilda arbetsgivareskall kunna anställa ungdomar både på avtalad och på särskildinskolnings-plats. Ulbud och mångfald ökar på så säll. Atl arbetsgivaren inteskall kunna utnyttja della till förfång för arbetstagaren kan självfalletkontrolleras genom uppföljning från AMS sida. har föreslagit all högrestalsbidrag än skall 96 kunna utbetalas för arbete påavtalad inskolningsplals, om återstående möjlighelannars är en särskild inskolningsplats. Till skillnad från utskottet stöder videlta förslag. Vi stöder också när den betonarhur vikligl del är med jämställdhet mellan könen då särskildainskolningsplatser erbjuds. Nalurliglvis gäller detta också invandrar- ochflyklingungdomar. I våra två sisla yrkanden i motion 1988/89: A3 framhållervi hur vikligl det är all ungdomar får pröva på att arbeta i ideellaföreningar. Där har man ofla behov av atl anställa arbetskraft, men medlensaknas. Dessa organisationer omfallar så mänga inriktningar att denarbetssökande verkligen får rika valmöjligheter. Det är också viktigt atl visade unga atl del finns idealitet, livets sall, säger , all viinte måsle la belall för varje arbetstimme. Av egen erfarenhet vel jag hur lättdel är atl engagera unga människor för kultur- och nalurbevarande uppgifler ochför samlevnads- och överlevnadsproblem. Solidaritetskänslan har ännu inlekapslats in hos dem som så ofta hos oss garvade vuxna. Éll sådant arbetsfillfällekan ge ungdomarnas liv djup och innehåll förulom mänskliga konlakler över helavärlden och slöd för framtiden. Sådant skapar inre trygghet och måsle molverkaden fruktansvärda tomhet och tristess som anas bakom höga och växandesjälvmordssiffror. Jag kanske inle behöver betona betydelsen av all alla iett fidigl skede av sill liv blir medvetna om hur viktigt del är för etlmänniskovärdigt liv alt ha känsla för miljö och natur och solidaritet med demsom har det sämre slälll och alt ha kunskap om vad vi kan göra ål de därmedsammanhängande problemen. Med inskolningsplalserna får vi ännu en litenmöjlighel all ge en del av våra ungdomar den gåvan. Med deltayrkar jag bifall till reservafionerna 7 och 9 i belänkande AU16. Prot,1988/89:120 75MONICA (): behandlar i dettabetänkande proposition 1988/89:109 om ny inriktning av arbdsmarkriadspolifiskäåtgärder för unga och fem motioner som har väckls med anledning av propositionen,1 betänkandet behandlas också yrkanden om ungdomsåtgärder i fyra motioner frånallmänna motionstiden. Ungdomsproposilioneninnebär i korlhel följande. Ungdomarna får vanlig arbetsförmedhngsservice under treveckor. Målet är arbete pä den reguljära arbelsmarknaden. I vissa fall erbjudsutbildning, om detta bedöms som den bäsla vägen för att få arbete. I dagensgoda arbetsmarknadsläge beräknas de allra flesta av ungdomarna att få arbele redani della skede. Näsla steg, efler , blir atlarbetsförmedlingarna erbjuder systematiska arbetssökar- ochvägledningsakfivilder. Individuella handlingsplaner sätts upp för att man såsnart som möjligt skall kunna hilla arbele på den reguljära marknaden. Underförutsättning atl ungdomarna dellar i aktivileterna ulgår utbildningsbidrag.Man beräknar att ännu fler ungdomar har fåll arbele efler delta skede. Den mindre grupp ungdomar som efter anmälanlill arbetsförmedlingen - eller för dem som slutat skolan , före den 1november - inle fått någol arbete, erbjuds arbele i form avinskolningsplals. 7 protokoll 1988/89:120 Inskolningsplatsernaär pä heltid med avtalsenliga löner och löper . Staten betalarhalva lönekostnaden. Inskolningsplatser kommer alt finnas på hela arbelsmarknaden.Hittills har de bara funnits inom den privala seklorn. De avtalade inskolningsplatserna beräknas i slort settläcka behovet. Särskilda inskolningsplalser kommer dock alt inrättas på någraorter där arbelsmarknaden är begränsad, och för etl mindre antal ungdomar medsärskilda behov. Dessa platser skall kunna rekvireras av offentliga arbetsgivareoch slalsbidrag utgår av lönen. Dessulom erhåller arbetsgivaren enersällning på av lönekostnaden som adminislralionsbidrag. Denna ungdomsgaranliomfattar alla ungdomar som fyllt 18 men inle . För ungdomar med vissahandikapp gäller garantin upp fill . Del nya systemet föreslåsträda i kraft . Det beslut vi snart skall fatta här ikammaren innebär alt ungdomslagen avskaffas och ersätts med inskolningsplalser.Jag tror atl alla tidigare talare här uttryckt sin tillfredsställelse över atlså sker. Det vittnar om att vi är på rätt väg. När man i negativa termer talar om ungdomslagen, får maninte glömma den silualion vi befann oss i och hur arbelsmarknaden såg ul förvåra unga när ungdomslagen inrättades. De har onekligen varil bra och hjälptmånga unga alt få jobb. Trols alt vi nu är överens och lycker det är bra allungdomslagen avskaffas har det fogats inle mindre än 13 reservationer tillbetänkandet. Av hänsyn lill kammarens arbete avslår jag från alt gå igenomsamtliga reservafioner, men jag vill i alla fall göra några korla kommenlarer. De tvä första reservationerna av moderala samlingspartietoch centerparfiet lar lill slor del upp arbetsmarknadspolitiken i vidbemärkelse. Denna fråga debatterades här i kammaren så senl som ,och jag anser därför all det inle finns anledning alt pä nytt debattera delområdet I reservafion nr 3 av vänslerparfid kommunisterna föreslåsall en allmän inskolningsgaranti skall införas. Garantin skall gälla för demsom ännu inle kommil in på arbelsmarknaden - i första hand ungdomar, flyktingaroch vissa hemarbelande kvinnor. Jag skulle bra gärna vilja vela vilka kvinnorsom avses. Vad menar man med uttrycket "vissa hemarbelande kvinnor",och vilken urvalsprincip skall gälla? sade atl vi socialdemokrater kanske hadelagil inlryck av vpk:s trägna arbete för en förändring av ungdomslagen. Jag harinte varit i , men jag är inle alls orolig över alt vpk inleskall återkomma med sitt förslag om inskolningsgaranli. Om jag har läst rätthar förslag om ungdomsgaranfi framförls både vid /84 ochriksmötet /85 och kanske någon fler gång. Jag tror säkerl vpk återkommer iden här frågan. När del gäller ersättningen fill de unga under den lid dedellar i aktiviteter för att söka arbele, föreslår i reservation nr5 atl ersättningen bör vara lika med det belopp som ulgår som kontantarbetsmarknadsstöd. Som skäl anger moderalerna all denna aktivitet inte är alljämföra med arbetsmarknadsutbildning, som är likvärdig med ett vanligl arbetepå heltid. Men här gör etl egel anlagande. De påslår attaktiviteter med all söka arbete normalt pågår maximalt fyra limmar per dag.Detta finns inle belagt pånågot sätt, och enligt majoritetens mening finns ingen anledning tillhalvdagsaktiviteter. Vi utgår ifrån att akfiviieler för atl söka arbete somregel skall pågå på , och det är då också rimligt all man kan fåersällning i form av utbildningsbidrag. Låt mig avslulningsvis kommentera miljöparfids mofion1988/89; A3 som lett fram lill reservalionerna nr 7 och 9. I mofionen betonasvikten av alt ideella föreningar får möjlighet att anställa ungdomar på bådeavtalade och särskilda inskolningsplatser, och alt ungdomarna bör ges godamöjligheler alt ägna sig äl miljö- och naturvårdande insatser. Men man sägerockså atl ideella organisationer har behov av arbetskraft men inte råd attbetala avtalsenliga löner. Jag förstår inle alls delta. Inskolningsplatser - avtaladeoch särskilda - är uteslutande till för att stärka ungdomarnas ställning och gedem förulsältning för etl arbele pä den reguljära arbelsmarknaden. Vi kan intebörja la hänsyn till arbetsgivarens ekonomiska ställning. Detta är en vikligprincip, och jag anser all å det bestämdaste bör avvisa miljöpartietsförslag. Med detta, herr lalman, ber jag att fä yrka bifall tillutskottels hemslällan i betänkande nr 16 i sin helhel och avslag på samlligareservationer. 76LARS-OVE (vpk) replik; behöver naturligtvis inle varaängslig över alt vpk inte skall komma tillbaka med bra förslag. Men det somoroar mig är att regeringspartiet och andra har så lång slarlsträcka i sintankeverksamhet när del gäller atl komma fram till alt vårl förslag är bra. Denna garanti skall, som vi säger i vår motion, gälla fördem som har liten arbetslivserfarenhet Vi vill inte ha några särlösningar förungdomar som bara skall gälla för dem. Men del finns många ungdomar, framför allli en lågkonjunklur, som har en liten arbetslivserfarenhet och behöver komma inpå arbetsmarknaden. Men detta gäller även för flykfingar, och också kvinnor somhillills har arbelat hemma kan omfattas av denna inskolningsgaranti. Vi i vpk anser atl det inte är alldeles lyckligt allinföra en lag speciellt för en grupp, och del är därför vi har med enuppräkning av andra grupper som kan tänkas omfattas av en allmäninskolningsgaranti. Jag vill alt , som avvisar förslaget, ocksåskall berälla för mig vad som skulle vara bällre. Man säger i betänkandet atlman har rika erfarenheter av hur man skall göra i en lågkonjunktur. Maninrättar "olika typer av löne- och andra koslnadssubveniioner för altunderlätta för företag och förvallningar atl behålla anställd personal ochstimulera dem atl tidigarelägga nyrekryteringar". Är del en bällre väg atl man över skattesystemet, med momsoch andra inkomstskatter, belalar för olika ålgärder, dvs. subventionerar dem?Vårl förslag innebär egenthgen all förelagen skall vara för en form avsamhällsplanering. Det råder en anarki i del ekonomiska system som vi har idet här landel. borde kunna fatta etl beslut om en lag enligt vilkenman skall planera även för en kommande lågkonjunktur. kan kanske berätta för mig vad som är detfina med att komma så här senl med förslag om lönesubvenlioner som skallfinansieras över skattsedeln, utan att man vel atl detta fungerar. Det kanskefinns någon finess som jag inte har förstått. Prot.1988/89:120 Anf. 77 () replik: 24 maj1989 Herr lalman! nöjde sigmed all kritisera den reservation ~s ~, 7. från oss moderaler som handlade omKAS. Vi vill alllsä se en ersättning till Åtgärderförung- , , , , , ,., , , , .... , de arbetssökande ungdomarna som ärlika med det belopp som utgår i form av KAS,medan utskottet anser atl slödel skall ske i form av bidrag molsvarandedet som lämnas vid arbetsmarknadsutbildning. hon ossför all göra elt egel anlagande, men jag måsle säga all det har också Utskottet har utgått ifrån, dvs. gjorl ell antagande, all del här skall varafråga om heltid. Vi har å vår sida gjort en rimlighelsbedömning som byggerpå den proposition som regeringen har skrivii. Del är den gängse seden här motionerar i anslutning lill en proposition och vad som står i den.Eftersom del inte står någoniing om i del här sammanhanget, har vi intehafl någon anledning att ulgä från del, ulan vi har alltså gjort enrimlighelsbedömning. Sedan följer vi givelvis upp våra motioner medreservation, mot den här bakgrunden. Inle heller utskottet har således haft någonfing annal attbygga på än etl eget anlagande. 78 () rephk; Jag vill svara att etl braförslag, som ger ungdomarna något ulöver allmän arbetslivserfarenhet - somungdomarna ändå får fillräckligl av under senare anställningar -, blir inlesämre av atl det fyller ännu en uppgift. De båda uppgifterna stärker ju varandra. De unga fär envikfig erfarenhet, och den erfarenheten får de hos de ideella organisafionerna,som i sin lur kan hjälpa ännu flera. Del är ell underbarl samarbete där, ochdet är verkligen synd att företrädarna för de övriga partierna inte kan se allsamhället vinner på detta. Om ni kunde se del, skulle ni inle bara blankt avslåvårl förslag, av slentrian. 79 () replik: Myckel korl lill : Denföreslagna garantin är väldigl omfattande. Just nu står vi i begrepp all fallabeslul som gäller 18-19-åringar, och där tror jag inte atl hemmafruar m.fl.finns med i bilden, så jag vidhåller mitt tidigare förslag lill beslut. Sedan är del rikfigt som säger all iproposilionen slår del ingenfing om hel- eller halvtid. Då lycker jag all delär litet hårt av atl dra slutsatsen alt del skall vara halvfid. I dagens arbetsmarknadsläge, när förelagen behöver myckelarbetskraft, finns det all anledning för arbetsförmedlingarna atl lägga upp ettvetfigt program för ungdomarna och ta kontakter med olika förelag och allungdomarna får vara sysselsatta med att besöka förelag och försöka få eninblick i vad det innebär att arbeta där under en hel dag. Som jag sade förul,är det inle klarl alt del är fråga om någon halvdagssyssla. Avslulningsvisnågra ord till om detta alt få se någoniing Jag var yrkesverksam när ungdomslagen trädde i krafl, och 100 jag har haft omkring mig underårens lopp många ungdomar, som fick prova på arbelslivet lack vareungdomslagen. Jag vel också alt vad de här ungdomarna behöver och vad de mångagånger sätter i främsta rummet är alt få tjäna pengar. De har gått i skolan imånga år, och de har många idéer om vad de vill göra, men för atl kunnaförverkliga dessa behöver de ha pengar. Så jag tycker inte atl vi skall tro påatl ungdomarna är beredda all jobba så väldigl myckel ideellt. Anf.80 () replik: Del har visal sig, när man har överbeskyddal unga människor,alt del har drabbat dem negativt. Många är de i vårt samhälle som har reageratpå all det faktiskl inte är så ovanligt atl del varit mera lönsamt att intearbeta än att arbeta. Jag har själv exempel från min hemkommun på atl del harförekommit, och det upprör folk i gemen. Om nu arbetsgivarna gärna vill ha arbetskraft ochungdomarna gärna vill ha jobb, då tror jag all del ordnar sig dem emellan. Meni så fall bör del finnas elt incitament som gör att ungdomarna vill ha ettheltidsjobb som ger helfidslön, gentemot att uppbära KAS, dvs. atl mantarsnäppet upp, ett steg uppåt. Del måsle vara mera lockande alt byla upp sigfill en helfidslön än all gå med KAS. Man kan väl se positivt på vårt förslag. 81 (vpk) replik: De flickor som är och som skulle få en garanti på sexmånaders arbetslivserfarenhet kan vid nästa lågkonjunklur om två, tre, fyra,fem, sex eller kanske vara jusl hemmafruarna som skulle ha behövtmöjlighelen till en garanti all komma ut i arbetslivet De beslul vi fattar behöver väl inte vara så förfärligt kortsiktiga, . Sedanförstår jag atl inte kan svara på min fråga. Jag tror att manegentligen skulle vilja införa en allmän inskolningsgaranti, en form avplanering i arbetsmarknadspolitiken, som garanterade människor att de intebehövde vara arbetslösa, men atl man inle har orkat med del. Jag får väl göraen så snäll tolkning i alla fall. Mendet kan ju också vara så all man är ganska cynisk, går den nyliberala vägen ochinriktar sig på "tvåtredjedelssamhället", nämligen den övre delen avmedelklassen, och låler de människor vara som inle orkar in på den hårdaarbelsmarknaden. Del kan också vara del som ligger bakom, men jag hoppas allarbetarrörelsens iradilioner påverkar åtminstone del socialdemokratiska partietoch del i sin lur regeringen lill alt ta etl vidare och mer solidariskl greppkring den här frågan och komma fram lill garantin som vi har föreslagit. Anf.82 () replik: Herr lalman! Bara en kort replik för attundanröja ett fullständigt missförstånd. Jag förstår inle alls vad med att ungdomarna inte skulle få betalt. De skall naturligtvis få betaltpå de villkor som gäller för inskolningsplatser, och de ideella föreningarnaskulle också betala enhgt de villkor som gäller. När de unga sedan slutar eflerden korla tiden hos en sådan organisation, lar de med sig någoniing som dekanske inle skulle få på en annan arbetsplats och är på del sättet psykisktbällre ruslade. Å tgärder för ungdomar 83YLVA (vpk): Det är ganska spännande atl sitta här ochlyssna till debalten. har talat om det vakuum som18-19-åringar levde i 1983. Jag var själv en av de här 1819-åringarna 1983.Något vakuum märkte jag inte precis. Däremot var det en storungdomsarbetslöshet. Ungefär hälften av de arbetslösa 18-19-åringarna hade dåberedskapsjobb. Arbetslöshet är aldrig någoniing roligt ulan tvärlom någoniingsom alltid måste bekämpas. Alt vara arbelslös kan vara myckel nedbrytande ochleda både till urusel självkänsla och - ännu värre - utslagning, så det äringel atl försvara. Men när ungdomslagen kom till infördes ocksä en ny princip,för ungdomarna under blev omyndigförklarade i vissa avseenden. Vi ansågsplölsligl inle ha någon som helst räll alt försörja oss, för på fyra timmarsarbele kan man inle försörja sig. säger all ungdomslagen hjälpl många ungdomarut på arbelsmarknaden. Del är inte min erfarenhet, men det är möjligt atl honhar rätt. När vi blev förhindrade att försörja oss, tvingades många lämna sinalägenheler. Ungdomar som hade flyttal hemifrån ivingades flytta hem igen tillsina föräldrar, för de kunde inte försörja sig. , med stor ungdomsarbetslöshet,kombinerad med att del fanns en "ungdomspuckel" där de flesla var 18eller , var det etl läge där del var möjligl alt införa ungdomslagenoch också vidla andra åtgärder som i praktiken höjde myndighetsåldern. Som har sagl, var vi i vpk motståndaretill ungdomslagen när den infördes. Vi har också motsatt oss andra särlösningarsom är diskriminerande på det sätt som ungdomslagen är. Därför välkomnar vi nuförslagel lill inskolningsplalser, vilket innebär all också 1819-äringar skallha rätt till försörjning och ha rätt all leva ett myndigt liv, såsom man bordefå göra när man har blivit och borde vara myndig. Vi vill också gå längre än man gör i förslagel ominskolningsplatserna, men det har redan pratat om, så jagtänker inle beröra del. Jag yrkarbifall till vpk:s reservation. 84KJELL-ARNE (): När hävdar att jag har sagtall ungdomarna levde i dl vakuum, är detta faktiskt inte sanl. Jag sade altungdomarnas silualion på arbetsmarknaden kunde liknas vid etl vakuum. Del är inte alldeles riktigt - som säger -att dessa 1819-åringar fick beredskapsarbete i någon särskill slor omfattning.Beredskapsarbetena räckte ju alls inte till för alla de ungdomar under 25 årsom var berättigade till elt beredskapsarbete. Det var till följd av detta somungdomslagen infördes. Man skulle garanlera 18-19-åringarna en visssysselsällning. Vad jag därutöver har sagt om ungdomslagen överensstämmer islorl sett till alla delar med vad här presenterade som sinuppfallning. Del råder inle några delade meningar oss emellan när del gällerjusl den frågan. 85YLVA (vpk): Jag polemiserade egentiigen inte, och jag berom ursäkt om jag hörde fel beträffande vakuumet. Däremol sade jag inte atl allahade rätt till beredskapsarbete, utan alt ungefär hälflen av de arbetslösa1819-åringarna hade beredskapsjobb medan ungefär hälften inle hade det Så varlägel. Överläggningenvar härmed avslulad. Kammarenövergick till att fatta beslut i ärendet. Mom. 1(förutsättningarna för ungdomars inträde på arbetsmarknaden) Utskottets hemslällan - som slälldes mot reservation 1 avAnders G Högmark m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 2 (inriktning av insatserna för arbete och utbildningål ungdomar) Utskottets hemslällan - som ställdes mot reservalion 2 av BörjeHörnlund och Kersli - bifölls med acklamation. Mom. 5 (allmän inskolningsgaranti) Utskottets hemslällan bifölls med 293 rösler mot 20 förreservation 3 av . 1 ledamot avsiod från all rösla. Mom. 7 (anvisningstiden) Utskottets hemslällan bifölls med 258 rösler mot 57 förreservalion 4 av m.fl. Mom. 8 (ekonomiskl stöd vid jobb-sökaraktiviteter) Utskottets hemställan - som slälldes mol reservation 5 avAnders G Högmark m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 9 (regional avgränsning av avtaladeinskolningsplatser) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avAnders G Högmark m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 10 och 11 (stalsbidrag till avtaladeinskolningsplatser, m.m.) Utskottets hemslällan - som ställdes mot reservalion 7 avAnna av - bifölls med acklamation. Mom. 12 (särskilda inskolningsplatser hos enskildaarbetsgivare) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservalion8 av m.fl., dels reservation 9 av -bifölls med acklamation. Mom. 14 (statsbidraget till de särskildainskolningsplatserna) Utskollels hemställan - som ställdes mol reservalion 10 avAnders G Högmark m.fl. - bifölls.med acklamation. Prot,1988/89:120 Mom. 17 (utvärdering av reformen) Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mol 39 förreservation 11 av och , Mom. 18 (ålgärder för ungdomar i åldern ) Ulskoltets hemslällan bifölls med 275 rösler mol 39 förreservation 12 av och , 2 ledamöter avsiod frånatt rösta. Mom. 22 (medelsanvisning för inskolningsplalser) Utskottets hemslällan - som slälldes mot reservation 13 av och - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 11 § På förslag av andre vice talmannen medgav kammarenatt de ärenden som hann debatteras färdigt under återstoden av dagenssammanträde skulle företas till avgörande i ett sammanhang i början avmorgondagens arbetsplenum. Förstevice lalmannen övertog ledningen av kammarens förhandUngar. 1988/89:AU20Regionala skyddsombud (prop. 1988/89:125 delvis). 86 (): Moderalerna i utskottet är ensamma motionäreroch ensamma reservanter i della belänkande vad angår avsnittet Regionalaskyddsombud i tilläggsbudget II, Viifrågasätter närmast två ling. Vi anser alt systemet med regionala skyddsombudbör ses över, innan beslut fattas om en förändring. Det är en naturlighantering vid behov av förändringar. Vi anser vidare atl del finns anledningalt se över arbetsmiljöfondens möjligheter atl klara framlidens ekonomiskaåtaganden liksom den fördelning av medel som sker ur fonden tillorganisafionerna för olika typer av arbelsmiljöproblem. Fonden skall ju ocksåräcka fill utbildning i MBL och ge medel fill arbetsmiljöinslitulel. Systemet med regionala skyddsombud i dess nuvarandeomfattning och form har av erfarenhet bakom sig. De regionalaskyddsombudens huvuduppgift är atl akfivera del lokala skyddsarbetet påarbetsställen där skyddskommitté saknas. Medel för verksamheten hämtas frånarbetsgivarnas arbetarskyddsavgifter, som bygger upp arbetsmiljöfonden. Regeringen meddelar nu en ny ordning för fillsällande avregionala skyddsombud. En facklig organisation skall i fortsättningen få utsedem, utan det medgivande avyrkesinspektionen som sker . Utskottet framhåller all yrkesinspekfionensprövning varil myckel fids- och resurskrävande. Ändå sägs prövningen vara avrent formell karaktär. Vad yrkesinspektionen haft alt göra har varit altkonstatera att skyddskommitté saknas och alt förhållandena på arbetsställetpåkallal att regionalt skyddsombud utses. Förbryllandei detta sammanhang är alt uppgifter om antalet arbetsställen som berörs avverksamheten varierar starkt. Skillnaden mellan yrkesinspektionens uppgifteroch de fackliga organisationernas är så slor som mellan 96 000 och 164 000.Detta är inle bara förbryllande ulan också intressant, eflersom del finns enkoppling mellan dessa siffror och de medel som ulgår ur fonden fill de olikafackliga organisationerna.