prot · GC0989 · 1988-12-31 00:00:00 — Men om nuNordström & inle mäktar med detta borde regeringen genomtransporträdet först och främst ha kunnat påverka Mankunde ocksä ha släppt trafiken fri för andra entreprenörer och lämnat ut dethela på anbud. Detta kunde man ha gjort i så god tid att uppgifterna hadekunnat komma med i turistbroschyrer och prislistor. fanns det trafik mellan och ,men den skedde med en , och erkänner att detvar ett klart misslyckande. Mellan och blev det ingen trafikalls. är nu tagen ur trafik. De inskränkningar som skall ske görinte bara atl antalet passagerare blir mindre ulan också atl myckel färre bilarkan forslas över. Turistorganisationerna vet mycket väl vad detta belyder förluristöar som och . Man harväldigt svårt atl förslå den här negafiva synen - utom när del sägs all deltaskulle ta ekonomiska medel från koncessionstrafiken. Ja, kanske i någon mån,men frågan är om inte totalkalkylen skulle vinna pä detta genom 50 all det blir en ökad omsättning ochell ökai resande, vilket ocksä bidrar lill alt Dessutom frågar man sig om inte del ringa belopp som skulle tasfrän koncessionslrafiken lill dessa tvä linjer kunde utgöra en del avturiststödet lill dessa tvä luristoniräden. Turismen är ju faktiskt dennäst viktigaste näringen för såväl län som . talas det ofta - och med rätla - om betydelsenav färjelrafik österut och kontakterna över . Det vore ändå snopet omökad färjetrafik över inte skulle innefatta våra tvä storasemesleröar. Pä torsdag kommer frågan om Gollandslrafiken all behandlashär i kammaren, och mycket av detta kommer kanske upp igen. Som en avmotionärerna i denna fräga vill jag ta chansen alt betona alt även orn del blirelt uppehåll i år-del är ju försent att göra någonting nu-är det viktigt alt vifär en annan tingens ordning . ställde etl ovanligt slort antal frågor.Interpellationssvaret var ovanligt långt och utförligt, men ända all del lämnar en del övrigt att önska. Jag beklagar atl jagpä della utrymme inle lyckades fånga in alla svar som önskades. ville atl papperen skulle läggas päbordet. Han menade atl denna f.aga annars kommer att kringgärdas av misstro.När jag hör undrar jag i milt stilla sinne om del inle är sä,att han egentligen vill sprida misstro. Av delta skäl vore det naturligtvisväldigt roligt om jag nu kunde lägga upp alla papper pä bordet och därmed fåbekräftat orn delta kunde stilla misstro. Jag betvivlar atl sävore fallet. Elt avtal är en överenskommelse mellan ivä parter, och i enaffärsrelation lägger man inte utan vidare papperen pä bordet. Jag undrar omJerry är beredd att kräva denna totala öppenhet i alla andra affärsrelationerpå företagsmarknaden. Jag har inte så lång bakgrund som kommunikationsminister,men jag har erfarit atl del förelåg en ganska kraftig kritik mol det säll varpåverksamheten tidigare hedrevs, vilkel man kanske skall ha med i bilden när mani dag diskuterar dessa frågor. talade om taxehöjningar, och dessa kan mannaturligtvis bedöma på olika sätt. Jag har noterat alt med ell ärskort resergotlänningen under lägprissäsong för , som normalpriset förgotlänningen är . Normalpriset för en resa med andraklassläg motsvarandesträcka är . Det är klarl att man kan ha synpunkter på priset, men det ärockså en fråga om hur myckel samhället är berett alt lillskjula i sädana härsammanhang. menar alt det närmast är etl svek attstatssekreterargruppen inte fortlöpande följer utvecklingen när det gällersysselsättningen. Jag kan inle hjälpa om härden uppfattningen,all del skulle röra sig om ell sådant löfle. Vi har inte bedömt det som motiveratatt ha en fortlöpande uppföljning, utan denna stalssekreterargrupp kan anses hafullgjort sitt uppdrag i och med att den hade följt vad som hände under självabytet av rederi. Vid kontakter med berörda myndigheter har jag informeratsom alt rederibytel inle föranlett några negativa konsekvenser försysselsättningen Om transportstödet tiU Gotlandstrafiken Gotlandslinjen har totalt 210 tillsvidareanställda mol 178 underGotlandsbolagets lid, dvs. 32 personer fler . Vidare har man vallalt i större utsträckning anställa personal på fasta tjänster i slällel för somtidigare pä vikariat. Jag anser alt detta pekar pä att sysselsättningen i van fallinle utvecklats negativt, utan del lyder mera pä en positiv utveckling. Med mina begränsade erfarenheter har jag själv inle nägonmöjlighet alt bedöma hur standarden har ulvecklats - det finns säkerl andra häri kammaren som har erfarenhet och kan vittna om standarden. Transporträdetexemplifierar dock i en rad punkter hur man bedömer att standarden och servicenhar förbättrats: nytt fartyg med hög kapacitet och högre standard harinskaffats, terminalen i har byggts om, förbättringar har genomförtsvid terminalerna i och , etl nytt bokningssys-tem har införts,tidtabellen har anpassats till resenärernas önskemål, vilkel innebär altavgängar från och fastlandet har lidigarelagls, och det har införts rödaavgängar-för atl nämna några av de punkler som transporlrädet redovisat och somJerry är väl medveten om. Jag hoppas alt iransporlrädel i dettaavseende har gjort en rättvisande bedömning, efiersom det naturliglvis ärangeläget att dessa transporter kan ske pä ett i första hand för gotlänningarnatillfredsslällande sätt. Jag är naturligtvis beredd att själv följa utvecklingenoch närmare stifta personlig bekantskap med förhållandena inomGotlandstrafiken. 40JERRY (): När det gäller sysselsättningen pä Gotlandredovisade jag länsarbetsnämndens siffror. Dessa innefattar inte bara personersom direkl sysslar med sjöfart. Rederibytel har ju ocksä fört med sig en mängdindirekta konsekvenser. Kornrnunikationsministerns inlägg i övrigt har inte gettmig nägon anledning alt ändra delsom jag tidigare sade. Ministern gär inteytterligare in pä detta med transportstödet. De uppgifler som han har lämnat isill svar är över huvud tagel mycket förbryllande. Han säger nämligen all delhittills under den nya avtalsperioden har betalats ut 57 milj. kr., samtidigtsom stödbehovet under är uppgick till knappt 40 milj. kr. Hur går dettaihop? Betalar transportrådet ut 17-18 milj. kr. i förskott direkl på det nyaärel sä där utan vidare? Vilken är orsaken till detta? Har intekommunikationsministern nägon kommentar till dessa märkliga omständigheter? Man kan vara mycket orolig för prognosmissar av det slagsom del här faktiskt är fråga om, eftersom dessa kan ge upphov tillkrav från statsmakternas sida på nedskärningar i trafiken. Det innebär attexempelvis det gamla bashamnsalternativet återigen kan aktualiseras. Och detvore olyckligt. Som svar på min femte fräga om det förutom kostnader förfartygsinvesteringar finns kostnader i trafiken sorn är hänförliga till delkostnadsansvar som åvilar staten och som har aktiverats, sägerkommunikationsministern att han "förutsätter" all de kostnader somstaten betalar helt följer del avtal som har ingåtts mellan staten och det nyarederiet. bör naturligtviskommunikationsministern förutsätta. Viktigt är dock om kommunikationsministernhar undersökt att det verkli- gen är så.Nej, det har han tydligen inte. Detta trots att jag har ställt en rak och enkelfräga om dessa omständigheter och all kommunikalionsminislern har hafl gott omtid för atl undersöka förhållandena. frågar jag: När kankommunikationsministern vara klar med sin analys och när kan jag fä besked idenna viktiga fråga? Sä länge kommunikationsministern inte ger besked, får hanfinna sig i all jag och mänga andra har olika former av misstankar. Det kommunikationsministern säger i sill svar beträffandedet farliga godset och inhyrningen av godsfärjan tolkar jag sä att staten har betalat kostnaderna för della farlyg. Om dennatolkning av kommunikationsministerns kryptiska svar är riktig, innebär detfaktiskt ett avsteg från de förutsättningar som gällde när avtalet ingicks. Enav finesserna med atl anlita rederiet var ju nämligenatt trafiken skulle utföras med tvä fartyg, och att statens kostnader skullebaseras på tvä farlyg. utförs trafiken med tre fartyg. Kostnadernahar således ökat pä etl sätt som inte var förutsett i avtalet. Är det irite sä,kommunikationsministern? Om reklamen i satellitsänd kabel-TV Överläggningenvar härmed avslutad. 6 8Svar på interpellafion 1988/89:159 om reklamen i satellitsänd kabel-TV har frågat mig om jag avser atlföreslå någon förändring i kabellagen så att den kommer atl omfatta olika typerav satelliter, t.ex. . Frågeställaren anger all bakgrunden till interpellationenär ett beslut av kabelnämnden alt inle vidta några åtgärder med anledning avreklamen i den satellitsända programkanalen . Lagen (1985:677) om lokala kabelsändningar innebär att detkrävs tillstånd av sända i kabelnät till fler än 100bosläder. Tillstånd krävs dock inte för vidaresändning av rundradiosändningar,oavsett om rundradiosändningarna kommer frän marksändare eller från satelliter. Den som har tillstånd till satellitsändning har rätt allvidaresända olika programkanaler från satelliterna. fär emellertidförbjuda forlsati vidaresändning av en programkanal från satellit, om del underlängre lid och i betydande omfattning har förekommit sädan kommersiell reklamsom måste anses riktad särskilt till svenska konsumenter. Elt förbud fårmeddelas endast om det med hänsyn till sändningarnas art och programkanalenskaraktär och inriktning bedöms atl ett förbud för programkanalen är godtagbartfrån yttrandefrihets- och informationsfrihetssynpunkt. fann kabelnämnden efter granskning avsalellilkana-len alt del i kanalen inte hade förekommit kommersiellreklam, som var riktad särskill lill svenska konsumenter, och som hade en sådanomfattning att det gav skäl lill ingripanden. beslut rör elt enskilt ärende och kan integöras lill föremål för en fråga lill elt slaisråd. Samma datum behandlade kabelnämnden ocksä frågan omkabellagens tillämplighet pä sändningar frän satelliten . Om reklamen isatellit-sänd kabel-TV dennasalellil vid tillämpningen av kabellagen skall behandlas som en direktsändandesatellit och inte som en salellil i fasl trafik. Sändningar frän kandärför vidaresändas i kabelnät ulan krav pä lillsländ enligt lagen. Skälet lill all kabelnämndens tolkning fär dennakonsekvens är all sändningar frän direktsändande satelliter betraktas somrundradiosändningar. beslutade vidare alt i en särskild skrivelseunderrätta regeringen orn beslutet. I skrivelsen uttalar nämnden atl det ärtroligt att en stor del av vidaresändningen av programkanaler frän satellitinom en nära framtid inle kommer att regleras av kabellagstiftningen medan enannan del av satellitsändningarna alltjämt kommer att vara lagreglerad. Nämndenfinner det angeläget atl konsekvenserna av en sädan utveckling beaktas i detfortsatta radiorättsliga översynsarbelet. Frågan om kabelsändningslagstiftningens tillämpning påolika slag av satellilsändningar behandlades av radiolagsutredningen ibelänkandel (SOU 1987:63) Vidaresändning av satellilprogram i kabelnät. Utredningenföreslog atl i princip alla slags satellitsändningar skulle omfattas avkabellagens lillsländskrav och därmed av de regler som ställs upp ikabellagstiftningen. Förslaget fick etl blandat mottagande avremissinsianserna. Frän flera borgerliga riksdagspartier uttalades atl de avsägatl utnyttja möjligheten för en minoritet att fördröja behandlingen i tolvmånader om en proposition på grundval av utredningens förslag skulle läggasfram för . Enligt min mening visar det som inträffat attlagstiftningen om lokala kabelsändningar mäsle förändras. De regler som vi iSverige vill skall gälla för vidaresändningar av satellilprogram mäste blitillämpliga oberoende av frän vilken kategori av satelliter programmen sändsul. Etl lämpligt tillfälle all se överkabelsändningslagstiflningen kan vara i samband med det lagsliflningsarbete somkommer alt behövas för att skall kunna tillträda den konvention omgränsöverskridande TV-sändningar som just har anlagils av . 42KAJ (): Jag har fäll elt överraskande positivt ochklarläggande svar frän kulturministern på min interpellation. Det tackar jagför. interpellation har jag ställt en fråga lillstatsrådet i etl viktigt ämne. Del är dock ett ämne som är undanskymti debatten i denna kammare. Kan det bero på att frågan till synes är invecklad?Interpellationen föranleddes av del oklara lägel på medieområdet som raderefter kabelnämndens beslut av i är. Beslutet kan innebära atldel inte finns begränsningar för visandet av svensk TV-reklam. Nämnden hadefunnit sig föranläten alt godta en reklamomfattning i som enligt minmening gör reklamregeln meningslös - och om inte meningslös sä i varje fallsvär att tillämpa på elt rimligt sätt. Därigenom kan uppfyllandet av etl av dekulturpolitiska mälen - att motverka kommersialismens negativa verkningar -äventyras. Jag är dock helt införstådd med atl statsrådet inte kan göranågonting äl kabelnämndens beslut. Del filialer inte grundlagen. Del andra beslutet i kabelnämnden innebär atlden nya som kommer att sända ifrån som en direktsändande salellilinle kommer atl omfattas av kabellagens bestämmelser och följaktligen inteheller av koncessions- eller tillslåndssyslemet i övrigt. Sändningarna frånAstra kan därför vidaresändas på kabelnätet utan krav på tillstånd enligt lagen. Planerna på har emellertid varil kända i mer än fyraår, kanske , dvs. långt innan kabellagen trädde i kraft i början av 1986.Astra-satelliten innebär dock inte nägon som helst förändring i tekniskt ellerrättsligt hänseende för satelliter i fasl trafik. Del är osäkert omkabelnämnden har kompetens atl bedöma en sådan teknisk fräga. En konsekvens av kabelnämndens beslut blir alt delknappast går att upprätthålla koncessionssystemet för lokala kabelsändningar.Regler mot våld, pornografi och rashets kommer inle all gälla. Det är verkligenhög tid att regeringen och återtar ansvaret för mediepolitikens mäloch inriktning och med utgångspunkt i syftet med kabellagen rättar till defelaktigheter som har uppkommit. Kabellagen bör således ändras så att ochandra liknande satelliter med säkerhet kommer atl omfattas av lagen.Reklamförbudet bör få en klarare och skarpare utformning, så atl godtyckligrättstillämpning kan undvikas. Del är med stor tillfredsställelse jag kankonstatera all kulturministern är av samma uppfattning. Jag vill understrykaoch citera vad han säger i interpellationssvaret: "Enligt min mening visardel som inträffat" - dvs. beslutet - "atllagstiftningen om lokala kabelsändningar måsle förändras. De regler som vi iSverige vill skall gälla för vidaresändningar av satellitprogram måste blitillämpliga oberoende av frän vilken kategori av satelliter programmen sändsul." Man kan då fräga om en proposition med delta innehåll kanväntas före . Del kanske är tvivelaktigt. Av svaret framgårdock all statsrådet funnit atl ett lämpligare tillfälle atl se överkabelsänd-ningslagsfiftningen kan vara i samband med del lagsliflningsarbetesom kommer alt behövas för atl skall kunna tillträda den konvention omgränsöverskridande TV-sändningar som har antagits av . Avslutningsvis, herr talman, har jag följande angelägnafrågor. När tänker kulturministern för det första tillsälta en sådan utredningeller kommitté? Blir det eller ? 1 vilkenform kommer för det andra utredningsarbetet att bedrivas? Kommer det atl blifräga om en enmansutredning eller en parlamentariskt tillsatt kommitté? Om reklamen i satellitsänd kabel-TV 43Utbildningsminister : Herr talman! Lät mig bara säga elt parord, efiersom jag fick elt par direkta frågor. Någon proposition kommer självfalletinte atl kunna lämnas före . Det som en gång aktualiseradefilläggsdirektiven lill radiolagsutredningen, karaktär, harnu fått något nya förutsättningar mot bakgrund av den konvention somEuroparådet har antagit. Den är ännu inte öppnad för undertecknande. Ettlagstiftningsarbete mäste alllsä följa i anslutning till atl ell sådant sker.Därför är jag inte heller beredd att ge nägra närmare kommentarer omformerna för etl beredningsarbete för att kunna lägga fram en sådanproposition. Men jag nolerar-och delta är viktigt - att det är uppenbartfler än , som företrädare för 1988/89:89 , ochjag, som företrädare för socialdemokratin, som tycker att det är viktigt ochnödvändigt med en lagstiftning när det gäller kabel-TV-verksamhelen. När vidiskuterade detta, senast , var det mänga som ansäg och framfördei denna kammare att det bara var lill hinder och bekymmer med varje form avlagstiftning. Där har en europeisk opinion intagit helt andraståndpunkter, och det har jag anledning att vara myckel glad över. 44 (): Jag lackar för detta svar, fast det kanskekunde ha varit mera precist. Det är väl tid nu att sälta i gång med dennarevision av kabel-TV-lagsliftningen. Man kan naturligtvis inle veta närEuropakonventionen ligger pä den bord, men jag hade nogönskat atl få ett litet mer precist svar på när man kan sätta i gång. Såvittjag kan förstå av en proposition när det gäller och televerketsiktar man pä 1992. Jag tycker atl del är läng lid, innan man kan fä i gång ettsådant arbete. 45 Utbildningsminister : Herr talman!För undvikande av varje missförstånd: Självfallet påbörjas inle regeringensberedningsarbete i den stund man trycker på knappen för att datorns skrivareskall presentera propositionen. Frågan gällde när jag förutsägatt delta skulle kunna resultera i en proposition och hur eventuellautredningar skulle se ut. På den punkten är det för tidigt att ge något besked.Men etl länkande förekommer och elt arbete pågår för alt bereda denna fräga. Överläggningen var härmed avslutad. 78 Svar på interpellation 1988/89:153 om skolpolitiken Ann-Calhrine har frågat mig om jagär beredd att vidta sädana älgärder atl den av henne redovisade synen påkunskaper och fostran kan fä genomslag i skolarbetet. Skolan skall självfallet ge eleverna kunskaper ochfärdigheter. Eleverna skall lära sig läsa, skriva och räkna. De skall ocksälära sig viktiga grundläggande fakla om l.ex. den historiska utvecklingen, omhur värt samhälle fungerar och om naturen. Men skolans uppgift är vidare än så. Skolan skall inlebara lära ut kunskaper i bemärkelsen fakta. Eleverna skall lära sig att förståsammanhang, kunna tillämpa sina kunskaper och ytterst ocksä kunna bilda sigegna uppfattningar om och ta ställning i kontroversiella frågor. Skolan har också som mål all ge eleverna en kulturellgrund. De skall lära sig atl förstå och uppskatta kulturella värden. De skallfä förutsättningar för atl ta del i kulturlivet i samhället. Ytterligare en viklig uppgift för skolan är atl geeleverna en social fostran, sä att de lär sig fungera tillsammans med andra. Deskall fä respekt för och lära sigacceptera skillnader i bakgrund och åsikter. Skolan skall fostra dem tillmedborgare i ell demokratiskt samhälle. Allt della och annal därtill är vikliga uppgifter förskolan. Om det skall vara möjligt för skolan alt lyckas nå så högt satta mäl,är det självfallet nödvändigt med ett nära samarbete med föräldrarna. Pä denpunkten är och jag ense. Vi är ocksä ense om att det intefinns någon motsättning mellan målet atl ge kunskaper och färdigheter och andramål för skolan. Jag kan däremot inte dela om alt vi bara skall beskriva skolans uppgift som atl ge kunskaperoch färdigheter. Det bidrar inte till klarhet att ge intryck av att andra målför skolan är av lägre dignitet vars uppnående följer som en bieffekt. Mitt svar på fråga är således nej.Jag är inte beredd alt verka för den syn pä vad som är skolans uppgift som honföreträder. 47ANN-CATHRINE (): Jag vill lacka statsrådet för svaret pä mininterpellation. Den föranleddes av alt statsrådet i debatten om skolansutveckling och styrning påstod all den inriktning pä kunskaper och färdighetersom moderaierna gör sig till tals för när del gäller skolan är för snäv. Dettauttalande gjorde mig besviken. Jag hade förväntat mig större insikt hos vår nyeskolminister. Interpellationssvaret gör mig ännu mer besviken ochorolig, inte minst för alla de barn som inte har en omgivning som hjälper dematt fä kunskaper och färdigheter och en ordentlig utbildning. Var skall dessabarn få delta om inte skolan lär dem del? Var skall de få insikten allkunskaper och utbildning är viktigt? Skolministern gör sig skyldig till just det slagsnormgivning som leder till tveksamhet, till att skolan skall ta upp ochombesörja alltmer och lill all alll annat skall anses vara lika viktigt. Skolan skall förvisso la upp mycket. Skolan skall gemedborgarutbildning och göra ungdomarna beredda för vuxenliv ochyrkesverksamhet. Just därför krävs en klar prioritering, tydliga mäl, så atlinle tiden för skolans huvuduppgift åsidosätts och annat än undervisning blirviktigare. Del krävs en grundinställning hos alla i skolan att skolanshuvuduppgift är att ge kunskaper och färdigheter. En skolminister mäste gå ispetsen för den inställningen! Skolan måste fä vara skola! Jag instämmer helt i'atl eleverna skall lära sig förståsammanhang, kunna tillämpa sina kunskaper och ytterst kunna bilda sig egnauppfattningar om och ta ställning i kontroversiella frågor. Eleverna kan dockinte nä dil, om de inte har grundliga kunskaper och goda färdigheter. miljöengagemanget bli effektivt, måste man ha kunskaper i biologi ochkemi, och man måsle kunna läsa ordentligt för att lära sig mer. Kunskaper ochfärdigheter är nödvändiga för atl man skall förslå sammanhang och kunnapåverka. Ytligt tyckande kan bli riskabelt, ja farligt. Självfallet skall skolan ocksä fostra, vilket släs fasl iläroplanen. Samiidigi är målbeskrivningarna så mångtydiga att det har blivitalltmer nödvändigt att slä fast att skolans huvuduppgift är alt ge kunskaperoch färdigheter, sä all delta inle åsidosätts. Många moment och aktiviteter har lagts in i skolansverksamhet för all tillgodose fostran, utan all man egentligen analyserat om deleder dil eller om de över huvud taget hör hemma i skolan. Kunskaper och färdigheter står inle i motsats lillfostran. Del är när undervisningen fungerar väl, när övning och inlärning ägerrum, som fostran också sker. Utan fostran blir det ingen inlärning. Utanordning och reda, utan ell bra arbetsklimat i klassrummet och utan godaarbetsvanor och vettiga umgängesformer i skolan blir det inga kunskaper ochfärdigheter. Det finns inga genvägar till kunskap. Det kräver arbeteoch uthållighet att lära sig nägol. Talar man inte om detta för eleverna, lurarman dem och sviker dem. Alt slå fast att skolans huvuduppgift är alt gekunskaper och färdigheter innebär också alt slå fast alt skolan skall fostra,annars blir det ingen inlärning. När statsrådet kallar detta för en snäv kunskapssyn lederdel till en uppluckring av kunskapsbegreppet som är skadlig - dels därför atlhan ger lärare och elever otydliga signaler, dels därför alt eleverna inte färde kunskaper och färdigheter som de har rätt till. Det finns skäl att betona hemmens ansvar för barnensfostran. Skolans uppgift är alt i samarbete med hemmen stödja eleverna i derasutveckling. Naturliglvis får skolan elt särskilt ansvar om hemmen brister ifostran. Dessa barn behöver mer hjälp än andra. får skolan aldrigdölja atl alla behöver kunskaper och färdigheter för alt kunna fungera på eltbra sätt -både för sin egen skull och för samhällets. Alla barn har rätt alt fäden insikten. Del blir särskilt viktigt om hemmen inte kan förmedla det. Skolanhar elt särskilt ansvar. Vi politiker har ansvaret atl ge skolan förutsättningaralt lösa sin huvuduppgift - att ge alla elever goda kunskaper och färdigheter.Men man gör det inte genom det slags uttalanden som skolministern gjorl. Man gör del genom atl ge lärarna möjlighet all bedriva braundervisning och ge varje elev undervisning efter anlag och intresse, genomklara mål, avreglering, ett statsbidragssystem som följer eleven, frihet attanvända resurserna som man lokalt anser bäst, etl bra betygssystem, tidigareskolstart, frihet att välja skola och att välja i skolan, särskilt på högstadiet.