prot · GC09104 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:104 1 § Justerades prolokollel för . 2 § Debatt vid remiss av proposition 1988/89:150 Föredrogs proposition 1988/89:150med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för budgetåret 1989/90,m.m. (kompleUeringsproposition). 1 (): Vi har en riksdagsordning som ochregeringen skall arbeta efler. I riksdagsordningen står det alt regeringenskall lämna sina propositioner pä sädana lider all anhopningen av arbete hosriksdagen förebyggs. Budgelen skall lämnas , ochanslagspropositioner skulle i är ha lämnats senasl . Före aprilmånads utgång skall regeringen lämna elt förslag till slutligt reglering avbudgeten. Det vi nu skall göra är att remittera den slutliga regleringen, dvs.kompldleringspropositionen, till finansutskottet. Regeringens hantering av denna fråga motiverar egentligenelt avslagsyrkande på remilleringen och alt kompletteringspropositionen därmedskickas tillbaka till regeringen. behandlade ell betänkande omriksdagens arbetsformer. Då sades det atl budgetarbetet i i alllväsenfiigi skall vara avslutat i , dvs. om några dagar.I kompldleringspropositionen skall redovisas de korrigeringar som den tidigarebudgetprocessen i har givil anledning till eller de förändringar somdet ekonomiska lägel kan ge anledning lill. Vidare gavs elt tillkännagivandetill regeringen om att budgetpropositionen måsle vara mer fullständig än vadsom har varil fallel . För all undersiryka attkompletleringsproposilionen bara skulle behandla övergripandeekonomisk-politiska frågor - och inte vara ell nyll budgddokumenl - beslutaderiksdagen all kompldleringspro-posilionen inle skulle få delas till andraulskoll än finansutskottet. Vad är del vi nu har fält i vårahänder? Ja, inle är det vad har avsett med enkompleUeringsproposition. Del är näslan en helt ny budget. Kompletleringsproposilionen 1980/81 innehöll några förslagfrän två deparlemenl. Förra årels proposition, som kritiserades så hårt redandä, innehöll en rad förslag frän älta departement. har vi framför oss ell Debatt vid remiss av proposition 1988189:150 dokumentsom innehåller ännu fler förslag från tolv departement. Som om detta inteskulle räcka avser regeringen atl ålerkomma senare med en komplettering avkompletleringsproposilionen. Regeringen struntar fullständigt iriksdagsordningens beslämmelser och i vad uttalar. Bakgrunden till uppstramningen av budgetprocessen iriksdagen var inte bara alt skapa rimliga arbetsformer. Del var också behovetav all ledamöter under den allmänna motionstiden skulle kunna la ensamlad slällning lill den ekonomiska politik som regeringen avser atl föraunder del kommande budgetåret. De olika partiernas budgetförslag och ekonomiskapolilik skulle därmed kunna jämföras. Del finns ingenting som motiverar enkompldleringspro-position av den omfattning som har lagts på riksdagensbord. För del första är flera av förslagen hell normala budgetfrågor, som kundeoch skulle ha presenterats i anslagspropositioner senasl för två månader sedan.För det andra har flera av de förslag som regeringen nu lägger fram redanbehandlats i kammaren tidigare i vår. För det iredje har vad gäller de rentekonomiskpolitiska frågorna inget väsentligt nytt hänt som inle var känt närbudgelen lades på bord . Överhettning på arbetsmarknaden och den galopperandeinflalionen fanns . Vi i har varnat för dennasituation, och vi har också presenterat förslag för alt förebygga den situationsom man nu har hamnat i. Men sä sent som motsatte sig ånyo enåtstramning, och han tillade alt höjningar av skattetrycket inte bör användassom ett finanspolitiskt instrument. har hoppjerkan vänt. Det som för tre månader sedanskulle skapa arbelslöshel kallas nu för atl eliminera överefterfrågan. Det somvar högsla visdom om skattehöjningar är nu fel. Attregeringen föreslär fel åtgärder beror på dess inkompetens ochoförmåga all ta itu med grundläggande strukturella problem, dvs.skatterna, den offentliga sektorn, transfereringarna ochsocialförsäkringssystemet. Inga kortsiktiga ålgärder av det slag som regeringennu har presenterat kan lösa de problem som brottas med. Del finns både formella ochekonomisk-politiska skäl alt inte behandla kompletleringsproposilionen. Jagavstår dock från att yrka avslag pä remissen till finansutskottet. Men jagkommer atl göra del näsla är om hanteringen då blir lika oförskämd ochinkompetent. Allt nalurliglvis under förutsättning alt regeringen dessförinnaninte har tvingats all avgå. 2 (): de gröna delar regeringensbedömning att det behövs en åtstramning av den svenska ekonomin. Men vi menaralt del här är fel väg att vandra. Regeringen har anvisat en felaklig väg.Människorna är inle beredda att lägga pengar i statens kista. Men enliglSIFO är nio av tio människor beredda atl sänka sin standard för miljön.Åtstramningen måste ha en miljöprofil. val gjorde socialdemokraterna ett stort nummerav att man skulle bli ell miljöparti. Socialdemokraterna har en gyllenechans all bevisa allvaret i sina föresatser. de gröna är beredda att stödja en åtstramning,som framför alll riklar sig mot olika slag av miljöförstöring. Menåtstramningen måste kombineras med miljösatsningar, dvs. satsningar pä SJ,förverkligandet av dubbelspåret pä och miljöhjälp lill . Förslagel om en generell höjning av arbetsgivaravgifternaavvisas av miljöparfiet. Vår allmänna inriklning är all sänka skatterna påarbele och i slällel höja dem på energi, knappa råvaror och miljöutsläpp. Dettaskapar pä sikt ell samhälle i bältre balans med naturen. de gröna säger också nej lill en generellmomshöjning på . Om en åtstramning skall göras av konsumtionen, skall den iförsta hand inriktas mol sådan konsumtion som tär på knappa nalurresurser ochförorenar miljön. Vi är också beredda alt diskulera en differentierad moms ochlägre moms på basmal. Vi avvisar förslaget om all avskaffalivsmedelssubvenlionerna. Förslaget innebär orimliga prishöjningar pä elt avvåra viktigaste baslivsmedel och får också negativa återverkningar pä jordbruket. En slor del av dagens energianvändning orsakar sväramiljöproblem. Del gäller bl.a. utsläpp av svavel och kväve från eldning avfossila bränslen. Utsläppen av koldioxid från dessa bränslen orsakarväxthuseffekten, som allvarligt hotar klimatet på jorden. Användandet avkärnkraft orsakar stora avfallsproblem och spridning av radioaktivitet. För atl klara de uppställda energipoliliska målen krävs enslräng hushållning med energi i alla former. En sådan hushållning befrämjasbäsl av ell högt energipris. de gröna har i motioneratom en omläggning och höjning av energibeskattningen. Vårl förslag skulleinnebära minsl samma älslramningseffekl som regeringen föreslär. Förslagetinnebär bl.a. en övergång till beskattning av energiråvara, införande av skallpå flygbränsle, höjda skattesatser pä bensin och höjd kilomelerskalt. Konsumtionen av alkohol och tobak innebär ell allvarligthol mol folkhälsan och leder också, vad gäller alkohol, till svåra socialaproblem. Enligt vissa beräkningar borde egentligen en liter sprit kosla 400 kr.för alt täcka samhällels sjukvårdskostnader och andra sociala kostnader. Vivill därför ha en slörre höjning än den regeringen föreslår. område som verkligen är överhettat i dagens läge ärreklambranschen. slösas pä reklam. Tidningarna är fullaav helsidesan-nonser och brevlådorna bågnar av all direktreklam. Baradirektreklamen drar energi molsvarande ell halvl kärnkraftverk. degröna har i föreslagit atl som en första ålgärd den nuvarandereklamskatten skall fördubblas. Överhetlningsproblernen är särskill slora i slorsläderna,framför alll i . Särskill bekymmersam är utvecklingen päbyggmarknaden där kostnaderna exploderar. Del byggs mer och mer kontor, medanbostadsbyggandet fär stå lillbaka. de gröna föreslär därför atl ensärskild tidsbegränsad investeringsavgifi på skall införas på opriorileralbyggande i , eventuellt också på annal håll. Om en åtstramning av konsumtionen genomförs börbarnbidragen höjas enligl regeringens förslag. Pä delta sätt kan svaga grupperkompenseras. Vi i de gröna är beredda atl diskulera enåtstramning. Debatt vid remiss av proposition 1988/89:150 Debatt vid remiss av proposition 1988/89:150 Får jag be om slörre tystnad i kammaren. Detta är en hellförfattningsenlig debatt vid remiss av proposition. 4 (): Som har sagls tidigare är den proposition somnu har kommit räll omfattande. Det kommer alt bli ganska arbelssaml atl hanteraden under den månad som är kvar av sessionen. Del är nalurliglvis anmärkningsvärlall regeringen utnyttjar sin möjlighet att lägga fram en sådan här lungproposition den sisla länkbara dagen. Del är också anmärkningsvärt allregeringen inle kan lillmölesgå önskemål om alt fä proposilionen igod lid. Del är möjligl alt del finns delar i proposilionen somutskotten kan skjuta lill hösten. Man får se om del är nödvändigt alt alladelar las upp under vårsessionen. När del gäller proposifionens innehåll menar jag alt omregeringen bedömer att vissa åtgärder är nödvändiga måste den kunna framläggasädana förslag för . Jag anser därför, herr talman, all man börremittera proposilionen lill finansutskolld. 5 (): Jagskall inle kommenlera den reviderade finansplanen isak, även om del vore frestande, ulan uppehålla mig vid behandlingsgängen. När regeringen lade fram sin budgetproposition i januarikallade vi moderaler den för Feldis ofullbordade. Trols alt del i grundlagen ärföreskrivd atl förslag beiräffande utgifter och inkomster för nästkommandebudgetår skall presenteras i budgetförslaget , sade regeringen påpunkt efler punkl all man skulle ålerkomma med närmare besked och direklaanslagsförslag resp. skatteföreskrifler i kompletleringsproposilionen. När vi nu får della dokumenl kan vi konsiaiera alt detinte är någon kompleUeringsproposition i gängse mening. Det är en budget,minibudget, som betydligt mer förtjänar den beteckningen än det förslag somfanns . Delta skapar problem för oppositionen. Vi är enliglgrundlagen tillhållna all lägga fram våra förslag . Del är den endatidpunkt vi har, om inte regeringen kommer med en proposition som vi kananknyta motioner till. Del betyder således atl man kräver av oppositionen attvi skall presenlera våra budgdaliernaliv , medan regeringen skallkunna tjuvhälla på sitt fram lill . Vad del här kan betyda skall jag illustrera medskattefrågan. Det råder inget tvivel om all grundlagen föreskriver atlregeringen skall lägga fram förslag lill inkomstskatt ibudgetförslaget , eftersom del rör inkomsterna för del kommandebudgetåret. Denna fråga nämnde regeringen emellertid inte. Vi moderaler ladefram elt förslag till skalleskala. Folkparliel valde atl, som man sade, avvaklalill kompletleringsproposilionen eftersom del då borde komma förslag fränregeringen. Men del kom inget sådant förslag. Därmed är man såvitt jag förstårförhindrad all lägga fram ell eget alternaliv. Man fär vänta och se omregeringen någon gäng kommer med ett sådant förslag. Detta är absolutinte i enlighet med de föreskrifter som finns. Vi fär nu problem i med atl behandla den härminibudgeten. Kompletleringspropositionen skall ju vara en liten korrigeringoch en summering av del arbele som har bedrivits med anslagsfrågoroch skattefrågor. får vi således en ny budgel där man l.o.m. återkommer medanslagsförslag beträffande sådana saker som redan har behandlats i riksdagen,l.ex. Vi har inte ens fåll se allt. En stor del av deskaltehöjningar som kommer härrör från löneskatten. Det förslagel måsle lavägen över lagrådet. Därmed kommer den proposilionen inle förrän fram i maj.Effekien av denna skatt finns inte ens inräknad i de ekonomiska beräkningarna ikompletleringsproposilionen, som trots allt utger sig för alt vara detslutliga förslaget till budgel för näsla budgetår. Det finns nu ett förslag om atl denna proposition skallremitteras lill finansutskottet. Jag talade med lalmannen om della i går ochsade all sä som kompletleringspropositionen ser ul är det orimligt all de mångainblandade utskotten inte själva får behandla den, bereda den och lägga frambelänkanden för kammaren. Del hänvisas till all vi på förslag avkonstitutionsutskottet fattade beslul om en sammanhållen behandling, och däskall allling remitteras lill finansutskottet. Detta kan inle ha varilavsikten. Det är hell omöjligl alt man faktiskt skulle vilja röra tillbehandlingen så alt man remitterar allt som finns i åretskompletleringspro-posilion lill finansutskottet. får sedanskicka ut proposilionen för yttranden till snart sagt alla utskott.De avger sina yttranden med avvikande meningar. Under stor lidspress får visedan in dem till finansutskottet, som bara rent formellt skall byta namn pä deavvikande meningarna och vidarebefodra dessa, som får anses vara kompetentabedömningar från specialutskotlen lill kammaren. Vi kommer dessutom att få en myckel konstig bild den sislaarbetsdagen på sessionen. Då kan vi se fram emot en deball som kan bli hur långsom helst. Försl har vi finansulskotld, sedan partiledarna och sedan kansketolv utskoUsrundor kring mycket väsentliga frågor. Ingen har väl egenlligenlänkl sig all del skall se ut pä det visel. Jag menar all denna ordning dessutom stridermol en annan föreskrift i grundlagen, som säger att vissa ärenden skallbehandlas av vissa utskott. Det kan där klarl utläsas att frågor om partistödskall behandlas av , frågor som rör arbetsmarknadspolitikavarbetsmark-nadsulskollel, frågor om skolan av ulbildningsulskoltel osv. Dä ärdel fel atl gä pä denna linje, som vi nu ivingas lill genom kompldteringsproposilionenskonstruktion. kan man lösa detta genom alt finansutskolld överlämnarförslag till de utskott där de egentligen hör hemma för beredning och förslaglill kammaren. Del kan då sägas strida mot den bestämmelse som antogs för eltår sedan. Jag menar ändå alt del är den rimliga vägen all gä fram. Som ledamotav finansutskolld kommer jag, sedan propositionen av formella skäl harremitterats dit, atl föreslå atl olika delar överlämnas för ställningstagande i Debatt vid remiss av proposition 1988/89:150 Debatt vid remiss av proposition 1988/89:150 Då kan också dessa ärenden behandlas tidigare än den sistaarbetsdagen, , dä vi skall ha vår sluideball. Del kommer dock all blimyckel besväriigi ändå. Den brådska som norniali bara brukar präglafinansulskoUds arbele, kommer dä all gälla för samtliga. Jag kan alltså godtadenna remiss till finansutskolld, men jag förutskickar all jag där kommer allarbeia för alt dela upp kompletleringsproposilionen på här nämnl salt. 6 HANS (vpk): Den politiska taktiken atlinte lägga fram alla sina,förslag kritiserade vi redan förra årel,när regeringen höll inne sill skalteförslag ända fram till valrörelsen, ochdelvis även till efler valrörelsen, medan samtliga andra partier var tvingadealt bekänna färg och därmed finansiera sina skalleförslag.Regeringen kunde sedan ha dessa förslag ofinansierade, som en komplettering. Jag måste hålla med när han kritiserar ocksåmängden av förslag, eflersom vi som. oppositionsparti ofla fär uppleva alt delsker en myckel hård gallring bland de yrkanden som vi ställer i samband medkompletleringsproposilionen. Vissa yrkanden anses som bekanl inle höra dil. Delär sväri all hälla igen på förslagen när regeringen kommer med säviitomfallande förslag pä så många områden. Vi från vpk har insett problemenmed finansutskottet och dess slällning som överutskott, som del brukar kallas ifolkmun. Vi länker försöka underlätta arbelel på så sätt atl vi skriver enmotion på varje ulskoltsomräde, sä all del skall bli län all remittera ochbehandla förslagen. Dä får vi något slags ordning i papperen, sä alt vi kommerhem . Annars måsle jag nog göra reflexionen alt denna våldsammaprocedurde-balt som har uppstått är lilel förvånande, De borgerliga tvekade juinle att kalla in en urtima riksdag för all hälla förhandlingar ommomshöjningar. De som minns det vel alt vi satt här mitt ochdiskulerade momshöjningar. Del, om något, var väl panikåtgärder. Jag tolkarsituationen som atl del politiska utrymmet till höger nu har ätits upp avsocialdemokratin, alt det börjar bli trängt med de egna borgeriiga politiskaförslagen och att det därför är tacksamt alt attackera procedurer och andrafrågor än själva politiken. Vpk:s upprördhet över förslagen i kompletteringspropositionenrör inte sä mycket själva proceduren som innehållet, dvs. fördelningspolitiken.När det gäller frågan om behovel av en åtstramning måste vi för vår del sägaalt förslagen hell saknar trovärdighet. Man är beredd alt ä ena sidan släppa framen ökad konsumtion hos höginkomsttagare med omfattandemarginaiskalle-sänkningar och å andra sidan slå lill med åtstramningar genom enhöjd moms, som drabbar den breda massan, dem med de små inkomsterna. Del bordege varje tänkande politiker insikt om att detta lill slora delar är enluftproposition. 7 (): Del var bäde överraskande och spännande all vi nu är mittuppe i en slor deball om den ekonomiska politiken, om förfaliningsfrägorna och omriksdagens arbetsformer. Jag har numera sällan tillfälle all äntra riksdagenstalarstol och lycker atl del var trivsamt att få denna oväntade chans atl tala.Lika ovänlat som angenämt, som prästen sade när han kom till himlen. sade: Ingenting motiverar enkompleUeringsproposition av ell sådant här slag. Men den diskussion vi nu harhaft visar att en majoritet av ledamöter anser all det nu behövs enåtstramning. Vid närmare eftertanke, , kan man väl inte säga attingenting motiverar en sådan här kompleUeringsproposition. haren partivän som vid elt tillfälle blev hårt trängd i en debatt. Han förstod deloch sade dä: Det är klart att jag överdriver, men inte sä mycket att jag menarmotsatsen till vad jag säger. Jag förmodar alt del är samma med BirgitFriggebo. Vi är mitt uppe i en försöksverksamhet för atl få enbältre hantering av budgeten. Del är en slor och viktig fråga. Densocialdemokratiska riksdagsgruppen engagerade sig för all vi skulle komma framlill nya former för att få en mer sammanhållen, bältre och snabbare behandlingav budgeten. Vi kom inte sä långt genom beslut , men vifick i alla fall fill stånd den försöksverksamhet som vi nu prövar. Personligenlycker jag att om norrmännen kan klara av sin budgel pä tvä månader,borde väl vi i i stort sell kunna klara av regeringens januaribudget påtre . Därefler skulle man kunna la itu med en kompletteringsproposition.Fördelen med della skulle vara all när regeringen skriver kompletleringsproposilionen,vel den i slorl sett vad som har hänl med januaribud-gelen. Den försöksverksamhet vi nu är inne i har naturligtvishafl sina problem. Jag vel att utbildningsutskottet, som är ett arbdslyngtutskott, inle har hafl möjlighel alt klara de lidsgränser vi har försökl prövanu . Del finns också andra problem och bekymmer. Men bara för all vii en försöksverksamhet kan råka ut för olika problem skall vi inle ge uppmälsätlningen alt försöka fä en mer sammanhållen och bättre behandling avbudgeten. Mot den bakgrunden har den socialdemokratiska riksdagsgruppennyligen lill lalmannen lämnat ett förslag som innebär att vi med öppna ögonskall kunna låta vårriksdagen fortsätta fram lill . Vi vill medandra ord la borl gränsen , som ändå är sä svår atl hålla och somalllid leder till atl kompletteringspropositionen behandlas med stor forcering.Vi har en hektisk slutdebatt, och del känns mänga gånger som att vi forcerar islutet, medan vi lar ganska god tid på oss i början av vårsessionen. Jag tror alt vi kan arbeia oss fram till en ordning där viresolut börjar ta itu med januaribudgelen och i stort sett kanklara av den processen . Sedan kommer kompletleringsproposilionen, ochman arbelar med den fram lill . Det är kanske, ur egensynpunkt, den viktigaste enskilda effekiivitdsreformen som skulle kunnaförbättra våra arbetsförhållanden och ytterligare höja kvaliteten i del arbelevi utför. Jag tycker dock, inom parentes sagt. att vi internationellt sett harhygglig kvalilel . Men, herr talman, nu har vi fått ell förslag som geross mycket att brollas med. har problem, och har möjligheler.Lät oss nu i god anda och med golt humör la itu med detta. Debatt vid remiss av proposition 1988/89:150 Debatt vid remiss av proposition 1988/89:150 Anf.8 (): lyckte att det var sä trevligt häritalarstolen att jag inle kunde neka honom möjlighelen att återkomma. Han sade alt del nu behövs en äistramning, vilket skullevara motiveringen till denna omfattande kompleUeringsproposition. Men ikompletteringspropositionen finns det många förslag som inle har det bitierstamed ekonomi all göra, och i den mån de har det leder förslagen verkligen intedirekt till åtstramning. Del läggs bl.a. fram dl förslag om en krafliguppräkning av partistödet. Pä vilket sätt bidrar det till åtstramning? Delläggs fram förslag om hanteringen av Tele-X. Vad har del med åtstramning atl göra?Det läggs fram förslag om forskningsprogram inom EG. Vad har det medåtstramning atl göra? Nej, del är verkligen ell missbruk av inslrumenldkompleUeringsproposition när regeringen kommer dragande med dessa förslag nu.Dessa förslag har faktiskt enligt riksdagsordningen inte dt dugg ifinansutskottet att göra. Det var den poängen jag försökle framhålla. försökle göra gällande all delta är dlinslag i en försöksverk-samhel. Jag irodde all vibedrev en viss försöksverksamhet med arbetsformerna i . Men del här ärlydligen regeringens försöksverksamhel. Regeringen försöker introducera en nyordning som innebär atl regeringen inle lägger fram sitt budgetförslag när denenligt grundlagen skall göra del utan väntar tills efter det att oppositionspartiernahar visat sina kort och fält sina förslag avslagna i kammaren, och även lillefler del alt andra anslagsfrågor har behandlats. Sedan kommer regeringen, islutet av april, och föreslår atl skall la upp vissaanslagsfrågor lill behandling igen och ändra pä det hela. Det kan inle varanågon särskill vettig uppläggning. Den tvåslegsprocess som kan inle vara något att eftersträva. Är det på det saltet han tänkersig en försöksverksamhel kan jag direki säga att det inle är någol sommoderaterna vill gä in pä. Sedan tar upp tanken atl skallfortsätta lill . Med denna tidsutdräki kunde kanske fåfler tillfällen atl stå i lalarstolen. Men anledningen lill alt det föreskrivsatl behandling skall vara avklarad om intesynnerliga skäl talar däremol är faktiskt atl de allra flesla förslag somriksdagen fattar beslul om, bl.a. hela budgelen, träder i krafl den 1 juli.Delta är rimligt, eflersom skrivelser skall gå lill departementen,departementen skall utfärda regleringsbrev, tillämpningsföreskrifter skallutfärdas, osv. Därför är del rimligi med innan olika beslämmelser,lagar och anslagsfrågor som vi har reglerat i träder i krafl. Men omdenna lid krymps försämras demokratin ytterligare. Omställningstiden från detatt beslut fattas tills de skall verkställas är ändå korl. Jag kan därför lovaJan att vi moderaler inle kommer atl medverka till enförsöksverksamhet som innebär atl förlängs till . 9BIRGIT (); Av prolokollel kommer alt framgå atl jag sadeall del inle finns något som motiverar en kompletleringsproposiiion av denomfallning som den som har lagls fram. Om verkligen länkerefler och lillar på de förslag som läggs fram tror jag inle atlhan kan komma fram lill någon annan slutsats än den som jag har kommit framtill. Vad är det som motiverar att regeringen nu och inte eller ijanuari föreslär atl . skall utgå lill forskningssamarbete mellanSverige och ? Vad är del som motiverar all förslag om trygghetsåtgärderför de statsanställda nu läggs fram? Vad är det som motiverar altforskningsprojekt pä alla möjliga områden, bl.a. om livskvalitet, läggs framjusl nu? säger också all det finns behov av åtstramning.Tanken är bl.a. all man skall dra in pä livsmedelssubvenlionerna och ge pengartill barnfamiljerna. Men det har ingenting med åtstramning all göra. Dennafråga behandlade vi i . Alla, ulom socialdemokraterna,var förberedda atl fatta beslul om delta dä. talade om motsägelser och atl jag harmotsagt mig själv. Finns det någon som motsäger sig själv? sadeKjell-Olof atl man inte fär använda skallehöjningar i finanspolitiken.