prot · GC0912 · 1988-12-31 00:00:00 — Vihar talat om en skattereduktion på ,, men på andra sidan försöker mankonstruera något slags skattepolitikens perpefuum mobile- maskinen somgenererar sin egen energi, Den har ingen konstruerat inom mekaniken, och jagtror inte att klarar av det inom politiken. 162 (): Jag måste erkänna aff jag i går kände en stor gemenskap med de gamlablocken - både det blå och det röda. Det gällde en fråga som både Kjell-OlofFeldt och paret fog upp. De hade så oerhört rättallesammans. När att oeh folkparfiet lät precis 8Riksdagens protokoll 1988/89:12 somvanligt och atf han hade hört alltihop förut kände jag en stor gemenskap medden socialdemokratiske finansministern. Och när och kontrade med atf minsannockså lät som vanUgt förstod jag precis vad de menade och kände djup sympatiför den åsikten frän det blå blocket. Det är tydligen så aft ingenfing har hänt. Valrörelsen haruppenbarligen infe lärt vare sig , eller - eller Johanssonoch - just någonfing. Den gröna framgången har inte ruskat omdem. "Synvidgan" har ännu infe rört dem. Trots aff de alla varit inblandade i en ekonomisk debatthar de infe sagt ett enda ord om ekonomi. Ordet ekonomi betyder nämligen"läran om huset". Och huset är i detta fall vår jord. Ekonomi äralltså läran om hushållning med jordens knappa resurser. I stället har det som vanligt blivit en konventionell,falsk ekonomisk debatt, en debatt om symboler, en debatt om symboler som börjatleva ett eget liv, alltså en debatt om pengar och hur pengar kan föröka sig.hur pengar kan få barn. Det är i och för sig också intressant, men det harmyckel litet med ekonomi atf göra. Jag hoppas aff vi skall få en ekonomisk debatt- en riktig ekonomisk debatt - också i det här huset. Som hjälpmedel atf förståekonomi kanske vi behöver nya räkenskaper; BNP-begreppet och den dogmatiskatilltron fill s.k. ekonomisk tillväxt är exempel på hur den traditionellaekonomiska s.k. vetenskapen förvränger vår verklighetsuppfattning. För aff förstå de verkliga relationerna i hushållning iproduktion och i konsumfion krävs ett nytt sätt aft beskriva ekonomi: nyametoder med ekologisk och social redovisning. Helt enkelt en redovisning avverkligheten i stället för atf man sfirrar sig blind på redovisning avsymbolerna. Ekonomi och ekologi är tvä sidor av samma mynt. Men mer änså: grunden för ekonomin är det ekologiska systemet. Förutsättningen för allekonomisk verksamhet är faktiskt följande; Sex molekyler av koldioxid somförenar sig med sex molekyler vatten under upptagande av energi från ljus fillen' molekyl druvsocker och sex molekyler syre. Helt enkelt fotosyntesen. Det ärinfe alls pojkarna på börsen som är grunden till vår ekonomi. Infe ensKjell-Olof eller eller eller P.G. ,utan något mycket, mycket djupare och något mycket, mycket mer fantastiskt änså. Ett samhälle som vill leva i välstånd och välfärd måste byggasinnanför de ekologiska ramarna - innanför de ramar som naturen sätter. Byggervi samhället utanför dessa ramar slår vi steg för steg sönderlivsförutsättningarna och därmed möjligheterna för långsiktigt välstånd ochvälfärd. Många beslut som tagits i detta parlamenthotar välstånd och välfärd. På grund av kortsiktigt tänkande och kortsikfigagruppintressen slås skogar, sjöar, hav och människor uf - och därmed den grundpå vilken liv och välstånd byggs. Miljöförstöringen vi upplever, dendioxinförgiftade modersmjölken, de tiotusenfals okontrollerade kemikalierna,det radioaktiva vanvett vi byggt in oss i - allt är ett resultat av politiskabeslut, infe minst ekonomiska och skaffepolitiska beslut. Jakten påekonomisk och materiell tillväxt har skett och sker fortfarande påbekostnad av haven, sjöarna, skogarna och luften vi andas. offrade vi lammoch grisar för atf blidka - offrar vi framtiden för aff blidkavåra egna begär efter materiell fillväxt och ökad varuomsättning och för attblidka de nya , nämligen tillväxtekonomerna. Särimner återuppstod trots att han slaktades varje dag.Framtiden återuppstår infe om den görs omöjlig. känns det som om någon eller någotanonymt vill skriva ett avtal med mig som människa, ett avtal i vilket jagförbinder mig atf denne någon eller något skall få skada mina barn, ge minabarn allergier eller cancer. Som ersättning för det skall jag få enmetallicbil, kritvitt papper atf skriva mina tankar på eller mer pengar attkonsumera mer för. de gröna ställer aldrig upp på det avtalet, ochdet är därför jag är miljöpartist. Den konventionella ekonomin är ekologiskt felsfyrande.Skogen i dör på grund av planekonomin. Skogen i dör på grundav marknadsekonomin. Skogen i dör på grund av biandekonomin. Och dettaberor på att man alltför ofta utgår från fyra falska förutsättningar, när manfar politiska beslut; 1. att jordens naturresurserär obegränsade, 2. atf jordenslagrade energi är obegränsad, 3. att naturenstålighet är obegränsad, 4. atf människorsanpassningsförmåga är obegränsad. Vi måste alltså lära oss aft bygga samhället innanför deekologiska ramarna. För atf nå dit behöver vi använda såväl konventionella s.k.marknadsekonomiska styrmedel som regleringar oeh förbud. Exempel på marknadsekonomiska styrmedel är införande avutsläppsskat-fer frän första gram och upp fill gränsvärdena och rejält höjdaenergiskaffer, som kopplas fill sänkta skatter och avgifter på arbete. Detgynnar ett försiktigt hanterande av naturresurser. Exempel på regleringar är stopp för ökad flygtrafik ochinförande av biltullar och bilfria zoner. Det är nödvändigt om vi skall klaraöverlevnadsfrågorna och målen som har satt upp för aff minskakväveoxiderna. Exempel på förbud är ett stopp för klorblekf papper pä densvenska marknaden . Klor hör nämligen inte hemma i ett civiliseratsamhälle. Vi mäste börja diskutera tillväxtensinnehåll. För det är naturligtvis inte så att nollfillväxt i sig är ett mål,eller att all tillväxt är av ondo. Inom en rad områden behöver vi tillväxt:inom kulturen, inom skolan, inom vården men också inom industrisektorn, t.ex.för att fa fram alternafiv energi och ett modernt biologiskt jordbruk. Men tillväxt mätt i bmtfonafionalprodukf, BNP, är ettmycket märkligt begrepp, eftersom det endast utgör mått på omsättningen avbetalda varor och tjänster. Ett företag - och det bör ju kännatill - med aldrig sä stor omsättning kan gå i konkurs. Det gäller också ettland. Och det gäller också vär planet. I BNP-måttet görs ingen skillnad pånärande och tärande verksamhet, ingen skillnad på uppbyggande eller nedbrytandeverksamhet. .Att förbruka ändliga naturresurser räknas som lika positivt somatt bruka förnybara resurser. Jakten påblind ekonomisk tillväxt är fullständigt befängd. övertygadom aft man på 2000-talef kommer aft skratta ät det kvaeksalveri somfinansministrar av oUka kulörer världen över ägnar sig åt: jakt på blindekonomisk tillväxt. Det är sorgligt, fruktansvärt sorgligt, att så många män -för det är ju mest män - företrädande så många organisafioner under så mångahögtidliga sammankomster och under så mycket gravallvar under så många är harkunnat resonera så länge om något så i grunden flummigt som ekonomisk fillväxtmätt i BNP. Jag uppmanar och regeringen att i nästafinansplan diskutera fillväxtens innehåll och inte bara dess omfång. Och jaguppmanar naturligtvis regeringen att skilja på närande och tärande fillväxt. FördelningspoUfiken i vårt land börjar bU alltmerorättvis. I valrörelsen lovade inte bara moderater och folkpartister utan ocksåsocialdemokrater kraffigt sänkta marginalskatter för människor med stora ellerrent av mycket stora inkomster. Enligt Westerbergsliberala teser skall sänkta skatter förhöginkomsttagare leda till aff höginkomsttagaren arbetar mer i lönearbefet. Työvertid ger mer pengar i fickan och därmed ökade möjligheter aft konsumera mer.Och detta är, i Westerbergsliberalernas värld, höjden av lycka. Lönearbeta mer,så ökar fillväxten! Och - när tillväxten ökar - skall smulorna också ramlaner till låginkomsttagarna. Denna tes omfattas numera också av socialdemokraterna. Men resonemanget bygger på en förnedrande ochmaterialistisk människosyn. Den bygger på att människor ser ökad konsumtionsom det viktigaste i livet. Och kanske är det så att , , och många andra reagerar så: med sänkt skatt så jobbarde mer i lönearbefet, så de får råd att köpa det de inte har fid med aff görasjälva. Sålunda får och råd aft lämna bort sina barn på dagis ocksåpå . De kan köpa mer färdiglagad indusfrimaf. De kan betala någon somhälsar på deras gamla föräldrar, för själva har de infe fid längre när delönearbetar så mycket. De kan lämna bort bilen för tändstiftsbyte, och de kanbyta kylskåp när det blir nya modefärger. Visst ökar tillväxten. Fler får jobb imafindustrin, inom barnomsorgen, inom åldringsvården och inom kylskåpsdivision.Tillväxten ökar och om det vill sig väl, men bara då, kan smulor t.o.m. trillaner till låginkomsttagarna. Själv skulle jag reagera tvärtom. Fick jag sänkt skatt,för det handlar inte bara om sänkt marginalskatt, skulle jag minska minlönearbetstid och fortfarande ha kvar samma konsumtionsstandard. Sedan skullejag ta mitt barn ur dagis och starta ett föräldrakooperativ och själv engageramig i barnomsorgen. Jag skulle köpa mindre industrifillverkad mat, baka brödetsjälv och känna doften av nybakat bröd hemma på måndagsmorgnarna. Jag skulle faöver vården av mina föräldrar . Jag skulle få fid över atfreparera bilen själv. Och sen skulle jag strunta i modefärgerna på kylskåpet. Men vad händer om folk reagerar som jag gör, hellre väljerfri tid än ökad konsumtion? Jo, tillväxten minskar. Men livskvaliteten kanskeökar. solidariskfördelningspolifik, menar , innebär aft man sänker skaften förstför dem som har det sämst. Vi vill därför införa ett höjt grundavdrag, en s.k.skattefri zon. Och vi ställer inte upp på marginalskaffesänkningar förhöginkomsttagare inför nästa budgetår, Fördelningspolitiskt är det ocksåviktigt att fa bort momsen på basmat. Det gynnar låginkomsftagaren, inte barabarnfamiljerna utan också folkpensionärerna och de ca 2 miljonernadeltidsarbetande kvinnor. Friåret skall naturligtvis vara kvar. Också det harmed fördelningspolitik att göra. Människor finns - förmodligen - ingen annansfans än på jorden. Vårtsolsystem är ett bland 200 miljarder solsystem i , Det finnshundra miljarder galaxer. Men människan finns bara på jorden. Och på varjemänniska går det 20 galaxer. Viär alltså ganska små. Och helt beroende av något sä fånigt men ändå fantasfisktsom fotosyntesen, som utgör grunden för all ekonomi oeh allt liv, I dessasammanhang känns ibland den politiska debatten i allmänhet - och den ekonomiskadebatten i synnerhet - fjuttig, mycket högmodig och tämligen ointelligent. Vi människor är egentligen ganska små. Vi har inte rätt aft förbrukaändliga naturresurser i den takt vi gör . Världen har infe råd med 5miljarder svenskar. Vår livsstil är omöjlig i en global skala. Ändå säger deframtidsförbmkande partierna att vi skall ha mer av just denna livsstil! Därförbehövs det en grön revolution. Vi måste skydda den lilla länk som vår tid ochvår generation utgör i den långa kedja som livet utgör. Det borde också deframtidsförbmkande partierna inse. 163 ()replik: Jag har lyssnat på , och jag må säga: han talar som ommiljöparfiet uppfunnit ordet, dvs, det rätta ordet. Men världen har ju funnitslängre än så. Energiskatter,råvaruskatter, miljöavgifter som ekonomiska styrmedel t,ex. finns redan somförslag frän här i . Vihar föreslagit en förnyelseplan som gäller en ny energianvändning ochenergiproduktion. Vi har också länge i vårtparfi talat om atf bruka i stället för aff förbruka. Detär inga nya ord, det viktiga är ju atf på något sätt få en majoritet för detta.Jag tycker inte att sä fill den milda grad skall sära uf sig. Niär vanliga människor ni också, och jag tror atf vi nog infe lever så olika. T.o.m.jag bakar mitt bröd själv, trots atf jag befinner mig i ett sådant moderntsamhälle som vi har. Sedankan vi tala om marknadsekonomi. Jag undrar om vet vad som menasmed marknadsekonomi. Låt oss gå fillbaka fill gamle käre . Det ärnämligen på det viset att marknadsekonomi förutsätter decentralisering, annarshar vi inte någon fungerande marknad, och då kan vi infe använda det begreppetsom gjorde här. Ävenfrån har vi drivit denna decentraliseringsfråga under mycket längfid. Den är en del av vår ideologiska inriktning. Vi har gjort det bl.a. föraft skapa en marknadsekonomi som ger en riktig användning av resurseroch den rätta sortens konkurrens, vilket vi nu infe har bl.a. pä energiområdetoch bostadsmarknaden. Det handlar infe om atf ta fram en polifik som styrindividen i varje skeende. Det handlar om aft ta fram en polifik som ser fillatt t.ex. ett bröd som man köper är energisnålt bakat och innehåller en höglivsmedelskvalitet. Sedan tycker jag inte atf man behöver styra mer. Vi mäste utgå ifrån de förutsättningar som finns . Dåmåste vi föra en politik som inte slår sönder för mycket av det samhälle vihar. Vi mäste åstadkomma en förändring med krafter som verkar , t.ex. medekonomiska styrmedel. Ni äralltså inte ensamma om aft vara banbrytande pä detta område. 164BO () replik: sade själv - och det äralldeles korrekt - aff det faktum atf man går över fill fritid och arbetarmindre innebär atf tillväxten minskar. Jag håller med om att BNP-begreppet harsina brister. Det är alldeles uppenbart. Aff mäta sjukvårdskonsumtion som enplusfaktor, exempelvis, kan diskuteras. Men man behöver inte använda tillväxfbasenBNP. Man kan definiera resurstillväxten pä något annat sätt. Det är ändå så, aff om ökar sinlivskvalitet genom aff minska sina arbetsinsatser för aft klara sig självbättre, sä blir det mindre resurser för pensionärerna, för de sjuka som infefår fillgång till nya behandlingsmetoder; det blir mindre möjligheter atfstödja den som vill arbeta och behöver barnomsorg, för atf ta några exempel. Livskvalitet bestäms inte bara av materiell standard. Detinser de flesta människor, och vi talar egentligen alldeles för litet om det.Det gäller fritt val. Det gäller en allmänt positiv andlig miljö. Det gäller engod livsmiljö i andra avseenden, naturmiljö och mycket annat. Men det är ändå sä att pensioner, sjukvård, barnomsorg,miljösatsningar på ett eller annat sätt mäste betalas, genom sparande ocharbete. Även fritt val kosfar. Om man vill välja att vara hemma och fa hand ombarn kostar det bortfall av en lön, oavsett om man definierar lönen somarbetsinsats i fid, pengar eller produktion av vare sig det ena eller detandra. Det är detta som är bekymmersamt för . Denpolitik han och hans parti förespråkar urholkar grunden för det välstånd somfaktiskt ger möjlighet aff klara infe minst miljöproblemen. Enligt den gröna luntan vill ni höja skattetrycket nästaår med 17,2 miljarder. Det innebär aft de svenska hushållen i genomsnitt skallfä höjd skaft med . Bl.a. rör det sig om en kraffig höjning avmarginalskatten för deltidsarbetande. Detta leder till aft arbete och sparande motverkas, justgrunden för välståndet. Det leder alltså till mycket mindre möjligheter attklara det ni framför allt är intresserade av, nämligen miljöförstöringen. Jag tycker aft ni borde revidera er politik och försökainse aft sänkt skaft som gynnar tillväxt i den posifiva meningen är något somockså möjliggör miljöförbättrande åtgärder genom teknisk utveckling. 165KJELL () replik: sade att ochett antal andra personer - som jag infe hann anteckna namnet på, jag kände miginfe riktigt hemma i det gänget - vi var infe grunden fill vår ekonomi. Lät mig säga fill aff jag aldrig harinbillat mig aff jag skulle vara det. Jag hade tänkt börja detta inlägg med aff berömmamiljöparfiet för konsekvens, men jag kan tyvärr inte göra det. Jag hade tänkt säga att är konsekvent, manvill tvinga bort människor ifrån lönearbefe, och man föreslår ett skattesystemsom närmast mäste betecknas som böter på arbete och som jag tycker är pågränsen fill atf införas i . kan jag infe berömma för detta, eftersomBirger sade att man skulle byta uf skatter på arbete, som skullesänkas, mot ufsläppsskafter. satt jag och tittade igenom de handlingar ochalster som miljöparfiet har presenterat. Jag måste säga atf jag blev nära nogparalyserad. säger aff vi skall fa ner vår arbetsfid till30 fimmar. Den enskilde skall ha rätt aff arbeta , och man föreslårett skattesystem som direkt bestraffar heltidsarbete. Följden kan infe bli annat än att vi fär en sänkning i dens.k. formella ekonomin på sett på litet sikt. I gröna luntan-alternativbudgeten har man räknat upp allaavgifter som vi har på miljön fill mycket höga belopp, men man räknar medaff vi skall fortsätta med samma volymer, vi skall släppa uf lika mycket skitför aff budgeten skall gå ihop. Vi mäste också ha lika hög energiförbrukningför aff det skall gä ihop. Men en konsekvens av aft av den formella ekonominomvandlas fill en informell blir ett enormt bortfall i inkomstskaft,socialavgifter och mervärdeskaft. När miljöparfiet kvittar momsen pä maten mot höjd moms påvissa andra lyxvaror eller vad det kan vara, glömmer man redovisa etttiotal miljarder som förloras genom atf stora delar av den formella ekonominförsvinner. Jag kunde lämna mina barn på dagis även , sade BirgerSchlaug. .lag tror det blir besvärligt. Jag har tre barn i snabb följd. Denäldsta är 30, och den yngsta är 25. Jag tror det skulle bli kinkigt. 166BIRGER () replik: Låt mig börja med . Ja visst, det ärmånga som vill införa ufsläppsskafter . Det är väl bra. Det kanske t.o.m.finns en majoritet i denna församling för detta. Höjda energiskaffer och sänkta arbetsgivaravgifter ärvikfigt, och det vet jag att också ivrar för. Det skall de ha en elogeför, även om vi vill gå längre. Men det gäller att också strunta iintressegrupperna och aft lägga ordentligt höjda avgifter också pä konstkväveoch bekämpningsmedel. Det handlar inte om att ta hänsyn fill vissa speciellaintressegrupper, utan aff driva en ideologiskt rak polifik. Marknadsekonominär bra, säger cenferrepresentanferna. Ja, det är väl rikfigt underförutsättning att man inte glömmer bort att det på marknaden fattas en viktigintressent och atf det finns en marknad. Samfidigt accepterar centernmedlemskap i . Vad leder EG till? Jo, att de mulfinafionella företagenglufsar i sig ännu mer av näringslivet. Makfen kommer aft flyttas till några fåstyrelserum. Då får vi en blå planekonomi som är långt, långt borta från enfungerande marknadsekonomi. BoLundgren talade mycket om skattetrycket som skulle öka med 17 miljarder kronorenligt miljöpartiefs förslag. Ja,rent formellt är det så. Vi ökar t .ex. med därför aff vilägger på en utsläppsskatf. Men dessa pengar gär tillbaka i form avsubvenfioner och stöd fiU ny teknik för företagen. Det är alltså en hårdstyrning till en bättre och miljövänligare teknik. Skattetrycketökar helt riktigt med ytterligare 3 miljarder, därför att vi lägger skaft ochavgifter på konstkväve och bekämpningsmedel. Men pengarna går tillbaka i formav ett arealbidrag fill lantbrukarna. Visstär det sant aff skaftetrycket ökar, formellt, men det gäller aft hålla reda påvart pengarna går. Aftställa om ett samhälle i grön riktning är nämUgen infe så lätt. var i sitt första inlägg inne på ett ganska saftigt angrepp pämiljöparfiet. Han frågade: Vad kostar momsen på basmat? Vi har sagt atf detkostar 8 miljarder, som vi far in pä moms på andra varor så att vi får igenpengarna. Hansade vidare att det är bra med tillväxt så aff folk får råd aft köpa nya bilar,nya prylar och kylskåp, för de drar mindre energi. Men säger man pä det sättetär man litet snäv i sitt tänkande. Har han nägon aning om hur mycket energi ochmiljöförstöring det kostar att fillverka en bil? Det handlar inte bara omTorslandaverken, utan också om alla underleverantörer. Det är inte alls säkertaff det är miljövänligt att snabbt byta ut en bilpark eller en kylskåpspark. Såenkelt är det inte. Sedantror jag det var som i sitt inledningsanförande talade om detta medsvamp- och bärplockare som skulle få skattefrihet. Men det är inte människormed marginalskatter på eller som gär ut och lever på atf plocka svampoch bär. De kanske gör det för sitt eget höga nöjes skull. De som kan tjäna pädetta är ungdomar, och de tjänar pä om vi inför en skattefri zon på . 40 § Kammaren beslöt atf ajournera förhandlingarna till för middagsuppehåll. 41§ Förhandlingarna återupptogs kl, 19,00 under ledning av talmannen. 42 § Allmänpolitisk debatt(forts.) Anf.167 () replik: påstod att vi i centerparfiet gynnade en viss grupp. Hansade infe vilken, men jag förstod vilken grupp han menade, nämligenjordbrukarna. Jag vill hävda bestämt atf vi i inte gynnar någonsärskild grupp. Däremot gynnar vi med våra förslag miljövänlig teknik och småföretag och de grupper av människor som kan behöva samhällets hjälp. Samhälletbehöver fakfiskt alla! Menjag vill klart deklarera atf vi anser aft behöver ett eget jordbruk. är det faktiskt bara jordbruket som näring som har miljöavgifter. Vi harställt oss bakom dessa avgifter och också höjningarna av dem, som beslutades ivåras. Om vi följer miljöpartiefs förslag och höjer miljöavgifterna förjordbruket med kommer man aff fa ut dubbelt så mycket frånjordbrukarna som de har i nettoinkomster. Dä kommer man att slå utjordbruket. Vi kan höja avgifterna väldigt mycket om vi inte vill ha någotjordbruk kvar. Men en bra jordbrukspolitik går, anser jag, uf på att vi skallha kvar ett livskraftigt jordbruk - men miljövänligt. Sedanvill jag säga, aff handelsgödsel infe är något gift. Det kan man inte kalla detför! Jagvill fa upp en fråga till, nämligen medlemskap i , har klartdeklarerat aft vi inte anser aft kan bU medlem i EG. På den här punktenär det precis som tidigare: läser och hör det han vill läsa ochhöra och ingenting annat - eller också läser han för litet. Vi har klartdeklarerat denna vår uppfattning både här i och i artiklar. Däremottycker vi att det är mycket viktigt atf se till aft småföretag här i landet,som gör produkter som innebär atf andra länder kan använda sig av miljövänligteknik, har tillstånd atf sälja de produkterna, aft de har transporttillståndoeh aff de har möjlighet atf träffa handelsavtal inom . Affåstadkomma samordning inom och påverka varandra i en bra miljövänligriktning kan väl infe vara någonfing som en människa som ser till världensbästa kan tycka är fel på något sätt - utan det är faktiskt nödvändigt. Vilever infe i en isolerad värld och vi vill inte göra det heller. Vill vi gynnamiljövänlig teknik och medverka till atf den införs nägon annansfans i världen,dä måste vi faktiskt ha handelsavtal - jag hoppas således atf vi slipperåtminstone det påhoppet ! 168 BO ()replik: medgav aff skattetrycket skulle höjas med 17miljarder kronor om skulle fä igenom sin politik. Visserligenskall det användas till ökade utgifter. Men faktum kvarstår, hushållenfår skatteskärpning med i genomsnitt 5 000 per hushåll med den politik som miljöparfietförespråkar. Det leder till atf arbete och sparande motverkas. Det har vi redandiskuterat. Det är också syftet. sade ju atf man eftersträvarmindre lönearbete. Människor skulle kunna gä ned till hälften eller trefjärdedelar i arbetstid. Se på konsekvenserna av ensådan politik. De svenska landstingen, som man kansäga mycket om, är för sina inkomster beroende av framför allt landstingsskatt,som utgår främst på lönearbete. De är beroende av sjukförsäkringsavgifter, somutgår direkt pä lönearbefe. Det innebär, aff om man skulle få en sänkning avden genomsnittliga arbetstiden - och miljöparfiet och gå längre - kommer de svenska landstingen aff berövas ungefär en fjärdedelav sina inkomster. vill jag fråga : Vilka områden inomsjukvården är det som skall dras ned för aft man skall klara sig med de till reducerade inkomsterna? Vilka patienter är det som skall drabbas? Det ärnämligen effekten av aft minska lönearbefet! Dessutom: om kvantiteten av arbetet skall minska, hurskall man kunna lösa bristen på personal inom vård oeh barnomsorg? 169 () replik: fog upp det som jag frågade omfidigare, nämligen hur man kan få in lika mycket pengar om den formellaekonomin minskar . Jag fick ingen fråga på den punkten, så jaginstämmer gärna i det han sade.