prot · GC0930 · 1988-12-31 00:00:00 — I det härfallet handlar det om en lag, som säger att man inte får parkera hur som helst.Del handlar om ett lagbrott där först en polis, som inte alla gånger harjuridisk utbildning, fattar ett beslut om hur det skall gå. Sedan kan beslutetöverklagas och ärendet, som del har sagts förut, hamnar hos någon notarie.Därefter kan man inte komma längre. Jagtycker att del är helt befogal att man, om man har fällts för ett brott motlagen, oavsett om det är ett stort eller litet brott, skall kunna få det prövatav en riklig domstol. Eftersom inte alla är utbildade jurister, skall man harätt att ta upp ny bevisning. Det borde vara självklart. Delproblem som det här förslaget avser alt stävja finns inte. Det har visat sigatt det finns andi-a lagar som man kan fillämpa för att stävja missbruket medöverklagande av felparkeringsböter. Oavsett om man är bilist eller inle skallman ha rättssäkerheten tryggad. Det är alltså inte fråga om bilismens varaeller inte vara. Jag kan tillägga alt de gröna inte är allmännafiender till bilismen som sådan. Bilen är på många håll ett alldeles utmärkttransportmedel; Men del finns ingen anledning alt ha så många bilar att detfördärvar miljön. Det handlar alltså om all ha lagom mycket och rätttransportmedel och goda transporter över hela landet. I det fallet försökteYngve använda sig av en klyscha och generalisering som det intefinns anledning att upprepa. Med detta vill jag yrkabifall till bägge reservationerna. AnL146 (): Det är inget nytt att det finnsbegränsningar i rätten att föra ett ärende vidare till högre instans. Det harvi i flera olika sammanhang, och det tvingas man också att ha i etträttssamhälle. När man nu drar till med starka ord som rättvisa ochrättssäkerhet, vill jag påminna öm att man har möjlighet alt få sitt ärendebehandlat i fingsrätten. Man har också rriöjlighet att få ärendet behandlat ihovrätten. Rättssäkerheten är alltså tillgodosedd. Det är därför litetmagstarkt att ta fill orden att man förlorar sinrättssäkerhet om dennaförändring görs. AnL 147 iMalmö (m): säger att det även i andra sammanhang råder sammadiskvalificering så till vida att man bara har én chans att i en instans kunnaöverklaga ett ärende. Men varför skall man bygga vidare på det? Varför skallman göra en försämring? Prot.1988/89:30 Trots att jag inle får en ny replik måste jag få ställa enfråga. 23november 1988 säger alt man fortfarande har möjUghet att överklaga.Jag vet Ändrade bestämmelser '"* många hundratusentalsparkeringsböter som döms ut i , omfelparkeringsavgif-"" 8 ""'S en förklaring angående i vilka lägen man enligtWernersson har ter m m chansen alt överklaga. Som jag sadefidigare är det bara ett av de fall där Skulle det vara så, herr talman, att situationen är exakt som den var tidigare, gäller det som jag sadetidigare angående Vad göras skall är allaredan gjort. I herredagsmän, resenicke så fort! AnL 148 (): säger alt det inle är någotnytt när man begränsar de enskilda medborgarnas rätt till domstolsprövning. Detförekommer även på andra områden. Jag tycker, , att detta ärell mycket dåligt försvar för ell dåligt förslag från regeringen. Jag tyckernog att vi kan vara överens om att även felparkerare, det kan vi vara litettill mans vid olika tillfällen, är fullgoda medborgare och borde ha sammamöjligheter och rättigheter all försvara sin uppfattning och sina ståndpunkterinför domstol. Den möjligheten vill inte majoriteten i utskottet vara med om.Det tycker jag verkUgen är att beklaga. AnL 149 (): Det här är alltså ett förslag som går ut påatt förenkla på bekostnad av rättssäkerheten. Vi har inte sagt atträttssäkerheten försvinner helt, men att den försvagas. Det är det som äronödigt och dumt. Därför skall vi inte godta del här förslaget, och därför yrkarjag bifall till båda reservationerna. AnL 150 (): Del här förslaget försämrar inle förmedborgarna utan förbättrar snarare möjligheterna för medborgarna att få sinafall behandlade i domstolar. Det innebär alltså att domstolarna kan arbeta medde svårare och mer komplicerade fallen. Som jag sagt finns också möjligheter attöverklaga. Och felparke-rarna har självfallet möjlighet att försvara sin rätt idomstol, om det finns särskilda skäl till det. Om ni har läst förslaget ipropositionen ordentligt, så har ni också sett att den möjligheten fortfarandefinns. AnL 151 i (m): Man kan ibland lyckas göra svart till vitt,och den prestationen stod faktiskt för . MenarYngve på fullt allvar att detta innebär en förbättring Jag har läst den här propositionen fram och tillbaka, ]35 upp och ner. Men jag kan inte finnaatt förslaget skulle innebära större rättssäkerhet om jag råkarparkera min bil på ett sätt som myndigheterna Prot. anser vara fel men som jaganser vara rätt. På vilket sätt innebär denna proposition alt minsituation förbättras? Det hade varit välgörande med ~. ] någon form avförklaring. AnL152 (): ter, m.m. Jag blir förvånad över sätt att resonera, när hantydligen med stort allvar gör gällande att den här proposifionen skulle stärkarättssäkerheten för felparkerare. Jag konstaterar att av all den text som finnsi betänkandet framgår det tydligt och klart att förslaget innebär begränsningari förhållande till vad som gäller . kan jag bara änen gång yrka bifall till våra två reservationer. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut i ärendet skullefattas vid nästa arbetsplenum.) 17§ Anmäldes och bordlades 1988/89:52 om vissapersonalfrågor inom försvaret m. m. 18§ Anmäldes och bordlades Motionerna med anledning avriksdagens revisorers förs. 1988/89:6 om personalresurserna vid skogsstyrelsenoch för skogsvårdsstyrelsernas myndighetsuppgifter 1988/89:Jol2 av LarsErnestam m. fl. (fp) 1988/89:Jol3 av m.fl. (m) medanledning av prop. 1988/89:18 om TV-avgiften 1988/89:Krl av ChariotteCederschlöld (m) 1988/89:Kr2 av m.fl. (m) medanledning av prop. 1988/89:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgetenför /89, m.m. 1988/89 :Sf8 av () 1988/89:Kr3av m. fl. (m) 1988/89:N9 av m. fl. () 1988/89:Al avBörje m.fl. (c) 1988/89:A2 av m.fl. (m) medanledning av prop. 1988/89:53 om ändringar i arvs- och gåvoskattelagstiftningenavseende beskattningens territoriella omfattning, m. m. 1988/89:Sk27 av BrittaBjelle m.fl. (fp) 1988/89:Sk28 av m.fl. (m) 1988/89:30 19 §Meddelande om interpellation ~ "7" ! Meddelades alt följande interpellation framställts Meddelande om inter pellation J -,-, L 1988/89:76 av () till arbetsmarknadsministern om arbetsmarknadssituationen iVästernorrland: är det län som drabbats hårdastav utflyttningen under 1980-lalet. har länet förlorat mer än 7 600personer. En mycket allvarlig förändring har skett i och med att intekustregionen och inle ens länets traditionella tillväxlzon /Timrålängre förmår tjäna som broms för utflödet från övriga delar av länet.Befolkningsstrukturen fortsätter att utvecklas i ogynnsam riktning dånetloutflyttningen domineras av ungdomar. Prognosen 1995 är 256 000 invånare.Det innebär en minskning med ca 4 400 personer jämfört med . är folkmängden enligt vissa prognoser nere i 253 000 invånare,dvs. en minskning med ytterligare 2 500 personer. Denytterst dystra bilden av befolkningsutvecklingen i är enallvarlig fråga på lång sikt. Stora regionalpoUtiska insatser kommer att krävasför alt länet skaU kunna fungera tillfredsställande. För dagen tornar dessutomorosmoln upp sig som måste bekämpas med fasthet och snabbhet för att inle skapaen flyttlassvåg av 60-lalsmodell. Några exempel på akutaproblem för dagen: Telii lägger ner, och 750 personer blir arbetslösa, däribland ett stortantal kvinnor i övre medelåldern. Kiseltillverkningen iLjungaverk dras ner och försvinner . Hagrafi har akuta svårigheter att klara miljökraven. iHärnösand har fått en nådatid - hur länge vet ingen för dagen. 7500 jobb riskeras i länet om inte kärnkraftsavvecklingen kan på ettförnuftigt sätt. Västernorrlandhar landels sämsta vägar. Stora delar av vägnätet i inlandet måste stängas avför lung trafik under vårarna, och därmed förorsakas problem att få fram råvaratill länets pappers- och massaindustri. E 4 genom har landetssämsta E 4-standard. Ökade väganslag måste till för att inte flera av debelagda vägarna skall överföras till gmsvägsslandard. SJhotar med alt överföra även sträckan till länstrafiknätet. Regeringengjorde snabba och effekfiva insatser i både och och i synnerhet lider inte enbart, som Uddevallaoch , av strukturomvandlingsproblem. Trots att är del länsom drabbats hårdast av utflyttningen så har länet inle fått dearbetsmarknadspolitiska insatser som erfordrats. Utredningar visar attVästernorrland är det län som fått minst av arbetsmarknadspolitiska insatserunder senare år. har blivit ett krislän i skymundan. Regeringenhar inte lyssnat på de signaler som år kommit från länet.Västernorrland är i behov av både stöd för strukturomvandlingregionalpolitiska satsningar för utveckling på läng sikt. Västernorriandslän är i första hand beroende av ett snabbt krispakel för att överbrygga deakuta problemen vid i och Kema i . I andra handkrävs långsiktiga insatser inom kommunikationer, utbildning och forskning samtändrade skatteregler på energiområdet. Medhänvisning fill det utomordentligt allvarliga lägel vill jag ställa följandefrågor till ministern för arbetsmarknads- och regionalpolitiska frågor: Är regeringen beredd att omgående skapa ettVästernorrlandspaket för att i första hand lindra nedläggningarna vid iSundsvall och kiselfillverkning-en i ? ' Ärregeringen beredd att fillskjuta extra medel till förbättring av kommunikationernai och till , fill snabbtåg , förbättrade vägari länet samt utbyggda telekommunikationer? Ärregeringen beredd att öka utbyggnadstakten för induslrihögskolan iVästernorrland? 20 § Meddelandeom fråga Meddelades att följandefråga framställts 1988/89:285av () till kommunikationsministern om en ny storhamn i : SJ-chefen har aktualiserat frågan om en ny slorhamnbelägen någonstans meUan och . Denna tanke är minst sagtsvårförståelig. är nämligen överkapacitet hamnarnas stora problem.Dessutom är den kuststräcka som SJ-chefen pekat ut miljömässigt mycket känsUg. Min fråga fillkommunikafionsministern är därför: Hur ställer sig kommunikationsministern fill eneventuell framtida ny storhamn i ? 21 §Kammaren åtskildes . 1988/89:30 (Siffrornaavserslda i protokollet) Talmannen 3, 97 , , i () 103, 110 , () 128,129 , () 90,94, 95, 98, 99, 100 , , i (m) 127, 129, 130, 134, 135, 136 , () 118,125 , () 132,134, 136, 137 , ()106, 108, 109, 112 Ciszuk, () 104 , (vpk) 13,25, 31 Clarkson, () 6, 20,29 , () 83, 92 , () 42, 47,49, 53, 56 , () 8, 22,30 Evermo Palmerlund, () 104 Furubjelke, () 64,67, 69 , Per (mp) 51, 54,56, 57, 58, 70, 72 Godin, () 116, 124 , () 40, 45,48, 62, 66, 68, 72, 106, 107, 109, 111, 112 , ()121, 125 , Bo (vpk) 96 , () 38,46, 49, 51, 54, 56 Hulterström, ,kommunikationsminister 16, 26, 32 , () 36,45, 48, 51, 53, 55, 57, 58, 66, 69, 71 Jennehag, (vpk) 105,108 , ()73 , () 60,66, 68, 72 , GuUan (m) 114,123 Måbrink, (vpk) 50,51 , () 74, 81 , () 100 , ()85, 92, 94, 96, 97, 99, 100 , () 77, 79,82, 87, 93, 95, 96 Orring, () 75, 80,82 , () 3, 18,28, 133, 135, 136 Pohanka, () 120 Roxbergh, () 109,111 , () 130 , () 79,81 Vestlund, () 102 , () 133,135, 136 , ()11, 23, 31 140 gotab Stockholm1988 16361