prot · GC0936 · 1988-12-31 00:00:00 — fler inlägg från vår sida. Men skulle jag vilja säga några ord i uppfostrandesyfte fill med anledning av det som förekom förra gången. Då ställdes jag helt plötsligt inför citat från havsresurspropositionen . Jag hade inle varje ord i den aktuellt för mig. Citaten handlade om att exploatering och utbyggnad av dessa områden är mycket kapitalkrävande och att utvecklingslakten är 50 känslig för konjunktursvängningaroch oljeprisförändringar. Men det var ett citat tillsom var ganska illavarslande. Det är bara det att alldelesmedvetet - för det måste del ju ha varit - hoppade över inledningen, där detslår att detgäller arktiska områden, inte . Jag tycker alt ett så billigt debatlrick diskvalificerarherr.Schlaug, i varje fall för tillfället, för en debatt i den här frågan. Menjag är en generös natur. Jag skulle således vilja inbjuda , och förresten också de övriga i , till . Jag lovar attställa en väldigt professionell expertis till förfogande. För eget bruk, förmin egen allmänbildande utveckling, har jag skaffat mig en jordglob. Den harjag haft stor nytta av. Jag skall visa vad som är skillnadenmellan och , för att vi skall slippa sådana debatter. Men framlill dess tar jag ingen mer debatt. Om de politiska förhållandena i AnL 93 (): Jag är övertygad om att alla gärna kommer tillutrikesdepar-temenlet för all diskutera frågan. Det kan utrikesministern varaförvissad om. Jag skulle också vilja ha ett litet förtydligande när delgäller vetorätten. Gäller vetorätten, som utrikesministern sade den 17november, eller är det så som har sagts ? Är det alltså rikligt attSverige inte har en definitiv vetorätt? Jag skulle även vilja ha ett svar, medtanke , på följande fråga: Är det så, alt och densvenska regeringen anser alt mineralutvinning i någon form i överhuvud taget är att förena med den miljö som finns där? Överläggningenvar härmed avslutad. 22 §Svar på fråga 1988/89:310 om de politiska förhållandena i AnL 94 Utrikesminister : har frågat mig om jag bedömeratt läget för mänskliga rättigheter nu är sådant i all politiska ochfackliga flyktingar om de så önskar utan fara bör kunna återvända dit. har vid upprepade tillfällenkritiserat de brott som begåtts mot de mänskliga rättigheterna i . Undersenare år har vi dock med tillfredsställelse kunnat notera förbättringar pådetta område, framför allt vad gäller respekten för politiska fri- ochrätfigheter. Jag tänker här t.ex. på upphävandet av bannlysningen av vissapolitiker och på genomförandet av fria val fill parlamentetför nästan exakt . Jag tänker också på Turkiels godkännande avindividuell klagorätt till Europeiska kommissionen för mänskliga rättigheteroch på dess anslutning fill såväl FN:s tortyrkonventionsom den europeiska konvenfionen mot tortyr. Ändå återstår mycket all göra. De alltjämt återkommandeuppgifterna om tortyr och annan omänsklig behandling i turkiska fängelser, sombl.a. har återgivils av , ger fortsatt anledning till oro.Förhållandena i de turkiska fängelserna måste förbättras. Om de poHtiska förhållandena i Jag kan inte heller undgå att tänka på de många fångar iturkiska fängelser som just nu hungerstrejkar i protest mot begränsningar bl.a.i tillgången till olika massmedier och i rätfen att ta emot besök av anhöriga.Enligt uppgift är flera av de hungerstrejkande nu så svaga atf de närmar sigett kritiskt tillstånd. Det är givelvis angelägel aft en tillfredsställandelösning kan uppnås, inte bara med utgångspunkten frän humanitära hänsyn utanockså för aft stärka filltron till demokratiseringsprocessen. Här harmyndigheterna ell lungt ansvar. De fackliga fri- och rättigheterna liksom den politiskaföreningsfriheten är fortfarande starkt begränsade. En alldeles nyutkommenILO-rapport noterar visserligen flera framsteg på del fackliga området, mensamtidigt konstateras att många av de grundläggande bristerna består, inteminst i lagstiftningen. Jag tror aft förslår att jag inle kan göranågra utfästelser eller lämna rekommendafioner i enskilda fall. Det ankommer påvar och en aft ufifrån sina egna omständigheter avgöra om och när ettåtervändande kan bli aktuellt. Vad vi från regeringens sida kan göra - och vad vi gör -är aft bevaka utvecklingen och verka för en ökad respekt för de mänskligarättigheterna, inkl. den grundläggande rätten att fritt kunna återvända fillsitt eget land. Som jag redan har påpekat, har dock den turkiskaregeringen vidtagit en rad åtgärder som befäster demokratin och stärkerrespekten för de mänskliga rättigheterna. Jag utgår ifrån all uppfyllersina åtaganden enligt de avtal om mänskliga rättigheter som man har anslutitsig lill. Det är vidare min förhoppning all Turkiels parlament och regeringskall fortsätta och bredda det påbörjade reformarbetet, sä att de mänskligarättigheterna till fullo respekteras och att alla som så önskar kan återvändaoch fritt delta i landets politiska och ekonomiska liv. AnL 95MARIA (): Jag ber att få lacka utrikesministern för ettutföriigt och välkommet svar. Som utrikesministern redogör för i sitt svar, ärsignalerna från om den demokratiska utvecklingen dubbla. Ä ena sidanhar fria parlamentariska val genomförts. Regeringen har deklarerat att Turkielhar återvänt till demokratin. Men å andra sidan fortsätter fängslanden av depolitiskt aktiva. Del lämnas rapporter om att tortyr förekommer i fängelser ochhos polisen. Flyktingar berövas sitt medborgarskap, och polifiskt aktiva iTurkiet berövas sina pass. Amnesty Internafional framhåller i en färsk rapportatf respekten för de mänskliga rättigheterna inle har undergått någongrundläggande förändring i . Utvecklingen i är sålunda på en gång hoppingivandeoch djupt beklämmande. Del är hoppingivande alt notera signalerna frånregeringen om en poUtisk vilja att återvända till demokratin och att respekteramänskliga rättigheter. Men det är djupt beklämmande att del förekommerfängslanden på politiska grunder och tortyr. För litet återvände två politiskaledare till Turkiel, uppmuntrade av de nya politiska signalerna, men dearresterades direkt och fördes fören tre veckors vistelse till polishögkvarter. Enligt deras egnauppgifter förekom tortyr. planerar ytterligare tre fackliga ledarealt återvända till sitt hemland. De heter , Nurettin Yalcin ochNurettin Bediz. De återvänder för att testa regeringens polifiska vilja altrespektera de mänskliga rättigheterna. Utrikesministerns bedömning är både hoppfull, kritisk ochvaksam. Jag förstår självfallet att regeringen inte kan utfärdarekommendationer i enskilda fall, men jag utgår från att regeringen, i likhetmed vad utrikesministern sade, har sin uppmärksamhet fästad pä . har allt intresse av att demokrati och mänskligarättigheter får en chans i . Vi har allt intresse av att del politiskaförtrycket och tortyren blir bannlysta från ett europeiskt broderland. Vi harintresse av, som en bekräftelse på våra förhoppningar, att dessa tre ledarefritt kan återvända till sill land. 1988/89:361 december 1988 Om lämpligheten av att arbetsförmedlingar är medlemmar iföretagarföreningar AnL 96 Utrikesminister : Som redan har framgått av mitt svar, delarjag givetvis förhoppningar. Jag skall inte gå vidare i debattenoch komplettera milt svar på annat sätt än alt jag lovar att se till attfrågan, svaret och den debatt de har föranlett ges den turkiska regeringen tillkänna. Överläggningen var härmed avslutad. 23 § Svar på fråga 1988/89:270 om lämpligheten av attarbetsförmedlingar är medlemmar i företagarföreningar AnL 97 Arbetsmarknadsminister : har frågat mig om jag ärberedd aft medverka till att arbetsförmedlingar ej blir medlemmar iföretagarföreningar. Arbetsförmedlingens främsta uppgift är aft hjälpa dearbetssökande att så fort som möjligt få ett arbete samt att se till att delediga platserna blir tillsatta snabbt. För all nå del målet behöver arbetsförmedlingen i sittarbete ha och utveckla goda relationer med arbetsmarknadens parter och andraorganisationer. Ansvaret för hur arbetsförmedlingen i detalj går till väga föratt nå detta mål vilar i första hand på länsarbetsnämnden. Jag kan bara understryka värdet av attden lokala arbetsförmedlingen har bra samverkansformer med bl.a.företagarföreningar, men jag anser alt detta kan ske med minst lika gottresultat ulan att man för den skull är medlem. AnL 98KARL-ERIK (vpk): Jag får lacka arbetsmarknadsministern för svaret. Jag delar uppfattningen alt en organisation somarbetsförmedlingen kan ha ell gott samarbete med en företagarförening ulan atfvara medlem. Men inom länsarbetsnämnden i erbjuds man ellersöker man nu Omlämpligheten av att arbetsförmedlingar är medlemmar i företagarföreningar medlemskapi lokala företagarföreningar. Mofivet för ell sådant medlemskap anges vara attdet är lill gagn för de arbetslösa. Frågan är hur del kan vara till gagn för dearbetslösa, när arbetsförmedlingen kan ha utbyte och relationer medföretagarföreningarna på annat sätt. Detsom skrämmer mig är vad som slår i stadgarna för företagarföreningar. om "genomförande av gemensamma försäljnings- och reklamålgärder samtövriga arrangemang". Finns det pengar för att utföra reklamåfgärder, ochvar kommer detta in för en arbetsförmedling? skall också "företräda enskilda medlemmars intressengentemot hyresvärd, myndigheter - ". Arbetsförmedlingen är ju enmyndighet, som alltså är eller blir medlem. Denenda möjligheten att komma ur föreningen är att man gör sig så omöjlig all manblir utesluten. Jagtycker att det här är en avart, som måste bort från arbetsmarknaden ocharbetsförmedlingarna. De senare skall fillhandagå en grupp i samhället somgenom sin arbetslöshet har det mycket svårt. Fortsätter det här, mister dearbetslösa förtroendet för arbetsförmedlingen. Det är skamfilat ide vanliga människornas ögon. Av egen erfarenhet vet jag hur det fungerar närman vänder sig lill en arbetsförmedling. Det sägs ofta att enda sättet allfortsätta alt vara arbetslös är att gä fiU arbetsförmedlingen - den kan ju inteförmedla några arbeten. dessutom med i sådana härorganisationer, tror jag att den får ännu sämre rykte. Med anledning av det senare inlägget vill jag säga all jag tycker attKarl-Erik här sprider en uppfattning som det inte finns fog för.Arbetsförmedlingens roll är myckel svår, och när man som enskild individ kommerlill en arbetsförmedling är man i många stycken oskyddad som människa. Men jagtycker alt arbetsförmedlingsverksamheten är myckel bra för enskilda människor.Jag tror inte alt den blir särskilt mycket sämre, om något enstaka kontor ärmedlem i en företagarförening. Jag tycker dock inte heller, som jag sadeinledningsvis, att del skulle vara till gagn för arbetsförmedlingens verksamhetom den är medlem. Jag tycker aft kontakten med arbetsgivarna på orten kanupprätthållas på annat sätt. Vidare är arbetsförmedlingskontorel inle någonmyndighet, utan del är länsarbetsnämnden som har den funktionen. När del gällerall tillse hur kontoret sköter sig i olika avseenden är det länsarbetsnämndenoch ytterst arbetsmarknadsstyrelsen-arbetsmarknadsverket som har ansvaret. Jagtycker dock inte att man skall fortsätta all föra den uppfattningen vidare altarbetsförmedlingsverksamheten inle är till gagn för de enskilda människorna -det är den. AnL 100 (vpk): Det var inte min mening att sprida denna uppfattning. Jag försökte geullryck för en verkUghet som finns ute i samhället. Jag kommer givetvis inteatt sprida uppfattningen fill dem som söker arbete. Det är absolut inte minavsikt. Jag har själv gått arbetslös och vet hur det kan vara. Det förhållandet attarbetsförmedlingar blir medlemmar i företagarför- eningar, med stadgarutformade på det sätt som jag angivit, kan inte ligga i linje med en myndighetsuppgifter. Myndigheterna måste ha inriktningen att vara till gagn för dearbetslösa. Jag tror alt arbetsförmedlingen och länsarbetsnämnden har bättreuppgifter att lägga sina pengar på än att gä in i organisationer med sådana härstadgar, som föreskriver att medlemmarna skall sprida reklam osv. Överläggningenvar härmed avslutad. 24 § Svar på fråga1988/89:287 om regionalpolitiska kommittén har frågat mig om regeringen är beredd att förlängautredningstiden för regionalpolitiska kommitténs arbete. , som tillsattes , har tilluppgift att göra en bred översyn och utvärdering av den fördaregionalpolitiken och lämna förslag som ytterligare kan bredda och effektiviserade regionalpolitiska insatserna . Regeringentillmäter regionalpolitiken en myckel stor betydelse. Det är därför angelägelatt så snabbt som möjligt få fram kommitténs förslag så att regeringen, eftersedvanlig remissbehandling av ell utredningsbetänkande, kan lägga fram förslagtill om regionalpolitikens framtida inriktning. Jaghar träffat kommitténs ordförande för att orientera mig omutredningsarbetet. Han sade då bl.a. att det enligt hans mening är fulltmöjligt all genomföra utredningsuppdraget inom den utsatta utredningstiden,som är . Motdenna bakgrund är jag inle beredd alt föreslå regeringen att förlängautredningstiden. AnL102 (): Jag ber attfå tacka statsrådet för svaret på min fråga. har all studera och lägga fram förslag till nya stödformer förregionalpolitiken. Skatteutjämningsfrägorna och andra skattefrågor skallstuderas, och kontakt skall las med de skalteutredningar som pågår. Återföringav vatlenkraftsmedel skall studeras, liksom hur utbildnings- ochforskningsfrågorna kan påverka den regionala utvecklingen och vilka regionalasatsningar vi kan göra i , om vi vill närma oss EG. Utredningenhar alltså mängder av uppgifter som kräver bearbetningar i olika grupper. Jag är bekymrad inför att denna utredning håller pä alt hamna i sammasituation som utredning, nämligen att inle kunna komma med någrakonkreta förslag. Istort sett vid varje sammanträde har utredningsgrupperna begärt förlängdarbetstid innan de kan lämna sina svar till utredningskommitlén, ochordföranden, som citerade, har sagt att vi får träffas i januariför atf sorlera ut en mängd frågor, som vi aldrig hinner bearbeta förframläggande av förslag. Om arbetsförmedlingen Slink In i Vi i medverkade fill att denna utredning komtill stånd, och vi känner också ett visst ansvar för att del skall bli ett braresultat. Det är faktiskt så, statsrådet, att den anvisade utredningstidenkommer att innebära en mycket stor risk för att resultatet blir mycket dåligt.Då skulle vi vara i samma situation som 1984, och del är varken regeringeneller betjänt av. Överläggningen var härmed avslutad. 25§ Svar på fråga 1988/89:288 om arbetsförmedlingen Siink-ln i har frågat mig om regeringenavser aft förnya anslagen till den särskilda Helsingborgsförmedlingen Slink-Inefter . Slink-In startades som ell särskiltprojekt. Projektet startades från början för att med otradilionella metoderintressera kvinnor för arbete i verkstadsindustrin. med ett antal verkstadsmaskiner för atf göra det möjligt för kvinnor attprova på vad verkstadstekniskt arbete innebär. Företagen fick möjligheter atthyra utställningsyla och bedriva rekryteringsarbete bland besökarna påSlink-In. Slink-In beviljades särskilda projektmedel avarbetsmarknadsdepartementet och . Projektmedlen skulle räcka ettår och har förbrukats. Under inflytande av del ökande trycket från danskarbetskraft vidgades emellerfid uppgifterna under projektets gång, och Slink-Infungerar nu även som informationscentral och arbetsförmedling för den danskaarbetskraft som söker jobb här i landet. Verksamheten drivs nu genom anslagfrån arbetsmarknadsmyndigheterna i länet, och ansvaret för den fortsatta verksamhetenligger på dessa och . AnL 104 (): Jag tackar arbetsmarknadsministern försvaret, som inte var alldeles tillfredsställande. På Slink-In i ären platsförmedlare och en beredskapsarbetare verksamma. i århar man haft en genomströmning av 5 000 danskar. Av dessa har drygt 500 fållarbete i . Detta sker i när vi behöver arbetskraft utifrån, ochdetta behov kommer sannolikt all ytterligare intensifieras. Det ärotillfredsställande all de som sysslar med detta och som gör del på ellutomordentligt bra sätt inle skall kunna planera sin verksamhet längre fram änlill , trots att verksamheten i den form som den har i dagonekligen behövs. Arbetsmarknadsministern säger att det är länsarbetsnämndenoch som förfogar över de anslag som Slink-In skall haför att kunna fungera. Det är riktigt, men kan myckelväl framföra synpunkter på om denna verksamhet bör finnas kvar eller ej. Jagförmodar all del fortlöpande finns en kommunikation mellan AMS ochdepartementet. Jag skulle vilja att arbetsmarknadsministern på ett bättresätt än vad som skett talar om huruvida verksamheten bör finnas kvar eller ej. AnL 105 Arbetsmarknadsminister : Herr talman!Del här är en verksamhet som länsarbetsnämnden har ett ansvar för. Under dentid som verksamheten förändrades från att vara ett projekt för kvinnor iindustrin lill en arbetsförmedlingsverksamhet för arbetssökande från självfallet varit med och analyserat förändringen avverksamheten och också ställt sig bakom att verksamheten skall fä finnas kvarfram lill . Huruvida verksamheten skall finnas kvar efter årsskifteteller ej är en fråga som skall bedömas av länsarbetsnämnden. Regeringen har julagt fram förslag om anslag för atf göra det möjligt för danska medborgare altsöka arbete i på samma villkor som annan nordisk arbetskraft, t.ex.arbetskraft från . Det gäller del s.k. sökandebidraget. Härigenom har juregeringen talat om att den tycker att verksamheten är bra. sedan organiserar denna verksamhet, genom Slink-In iHelsingborg eller på annat sätt, är en fråga för arbetsmarknadsverket ochlänsarbetsnämnden. AnL 106 (): i har jubegärt anslag för att bedriva Slink-In-verksamheten i även under1989. Man har också begärt att liknande verksamhet skall bedrivas i ,varvid den danska samarbelspartnern skall befinna sig i . När detgäller finns samarbelspartnern i . Jag tror atf det harbegärts att det skall bli två tjänster på vartdera kontoret.Slink-In-förmedlingarna betjänar då inte bara utanonekligen hela , eftersom praktiskt tagel alla som placeras blirplacerade utanför . Därför bör naturligtvis anslagen varacentrala. AnL 107 Arbetsmarknadsminister : Herr talman!Även om den danska arbetskraften, tack och lov, kan få arbete runt om i Sverigeoch inte enbart i eller , är det fråga om ettverksamhetsansvar för länsarbetsnämnden i på samma sätt som det är ettlänsarbetsnämndsansvar för arbets-nämnd, när det kommerarbetskraft från till via . Det samarbete som harstartats mellan och sköts naturligtvis praktiskt avlänsarbetsnämnden. Om länsarbetsnämnden har begärt extra förstärkning, är deten fråga som och arbetsmarknadsverket får ta ställninglill. Någon öppen kanal, så atf säga, för att hämta pengar påarbetsmarknadsdepartementet finns inle. Det här är en fråga för prioriteringarinom verket. AnL 108 (): Del kan ju inte vara förbjudet förarbetsmarknadsdepartementet atf ha synpunkter på hur man använder de anslagsom departementet onekligen ställer lill förfogande förarbetsmarknadsstyrelsen, som sedan fördelar pengarna till länsarbetsnämnderna.Tycker man aft den här typen av Om arbetsförmedlingen Slink In i Prot.1988/89:36 verksamhet skall finnas kvar, måste det vara rimligt attarbetsmarknadssty- 1 december1988 relsen underrättas om-atf den bör finnas kvar. I annat fall kan mankanske _..,,,, , misstänka alt den inte ansesböra vara kvar i den form som den har. , AnL 109 ArbetsmarknadsministerINGELA : Jag tror alt det vore mycket olyckligt om departementet, ,i varje enskilt fall gick in och talade om hur och var man skall bedrivaenskild verksamhet. Vår uppgift är att bestämma princijjerna :;Och ställa medeltill förfogande. Huruvida verksamheten skall bedrivas i den éna eller den andraarbetsförmedlingens regi är en fråga för länsarbetsnämnden - i delta fall förlänsarbetsnämnden i - och för arbetsmarknadsverket som myndighet alt taställning till. Jag tycker att det är en bra verksamhet och är övertygad om altlänsarbetsnämnden och arbetsmarknadsverket kommer att bedriva den så länge denfungerar bra. - AnL 110 (): Det här var en utomordentligt bra avslutning från sidanär del gäller denna verksamhet. Kanske kan det verka positivt förverksamhetens fortlevnad. Jag tackar för detta. Överläggningen var härmed avslutad. 26 § Svar på fråga 1988/89:215 om ändrade låneregler förangelägna bostadsprojekt AnL 111 Bosladsminister : har frågat mig om jagarberedd att med hjälp av redan tillgänglig erfarenhet snabbt se över delåneregler som utgör det sista men oöverstigliga hindret för angelägnabostadsprojekt. Som har noterat i sin fråga har jag iskilda sammanhang aviserat en genomgripande genomlysning och översyn avboendekostnaderna. Därvid kommer också räntesubventionernas effekter -inteminst fördelningspolitiskt - att analyseras. Direktiv för översynen utarbetas inombosladsdeparte-' mentet. Översynen skall genomföras så, att förslag kan lämnasunder . AnL 112 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Som jagskrev i min fråga tycker jag alt initiativet var bra, särskilt därför att ; man seröver de fördelningspolitiska effekterna. Trots all vi pumpar in mycketpengar i byggforskningen vet vi oerhört litet om efterfrågan på nyabosläder i de olika inkomstlägena. Man kunde kanske få reda på det I börjanav var det många som flyttade mellan andra- och tredjehandslägenheter under väntan i bostadskön. upplever jag samma 58 sak, men från åskådarplats, när jagser hur min dotter och hennes jämnåriga flyttarrunt utan att kunna slå sig till ro i ett eget hem. Mendet finns en väsentlig skillnad. Sverigeser inte likadant uti dag som på1960-talel. Samhällsproblemen är faktiskt bra mycket svårare. Jag ställde minfråga, eftersom jag är verkligt oroad över den attityd som håller på all växafram inom den yngre generationen. Man tycker fortfarande att det är självklartatt den som är frisk och har ett arbete skall bidra till att inte de sämre lottadeställs utanför samhället. Men ungdomarna uppfattar det faktiskt som attdetta inte är tillräckligt för deras del. De utestängs från någonting såelementärt sorn en egen bostad. När de får klart för sig att den som har arbeteoch är någorlunda socialt välanpassad inte räknas till vad bostadsförmedlarnakallar kvalificerad grupp, vänder sig missnöjet mot de sämst ställda och desvagaste i samhället. Del måste lill rejäla lag emot bostadsbristen, och det snart, för vikan inte tillåta all sådana här motsättningar mellan olika grupper i samhälletpermanentas. Imin hemkommun, , finns det drygt hundratalet lägenheterfärdigprojekterade och upphandlade, men del hela kommer inte i gång, därför attschablonbeloppen för statlig belåning ligger långt under de verkligakostnaderna. Nuundrar jag om statsrådet kan tänka sig att med hjälp av utredningen omöverkoslnader i , en utredning som jag vet finns pådepartementet, försöka lösa den knuten. Bortsettfrån alla regleringar har vi också en tung byråkrati. Kommunerna går i borgenför de statliga lånen. De får bevilja byggnadslov och fastsfällabyggnadsplaner. Vore det då inte rimligt att de också tog över länsbostadsnämndernasroll? Då slapp vi kostnaderna för det dubbelarbetet. Omändrade låneregler för angelägna.bosiads-projekt AnL 113 BosladsministerULF LÖNNQVIST: Jag delar naturligtvis uppfattning att del ärmycket olyckligt om inle unga människors behov av bostäder kan läckas. Delfinns, enligt min mening, bara en väg ur delta och det är en kraftig ökning avnyproduktionen av bostäder. Men det är också nödvändigt att kommunerna i sinplanering av bostadsbyggandet ser lill alt det blir en sådan fördelning av debosfäder som byggs att de speciella krav som ungdomar har kan tillgodoses, kravsom ofta innebär att man söm sin första bostad vill ha en något mindre lägenhetän den som man kanske sedermera önskar. Regeringenhar också, som väl vet, lagt fram en rad förslag för attunderlätta särskilt för ungdomar att få tag i bostad, underlätta för ungdomaratt la sig över de hinder som ofta finns när det gäller att ta sig innågonslans där andra redan finns, dvs. i delta fall vuxna. De åtgärderna harfolkpartiet motsatt sig.