prot · GC09118 · 1988-12-31 00:00:00 — För bilisten har alltsåinle bensinkostnaderna inneburil någon ökad belastningrealt sett, Slulligendiskuteras nu en omfattande skattereform, I del sammanhanget kommernaturligtvis också beskattningen av bensin och kanske också beskattningen avresandet i andra avseenden in i bilden. Men det fär då bedömas i etlhelhetsperspektiv. Vi kan inte här och lösryckt diskutera de olika uppgiftersom kan förekomma om höjda bensinskatter. 70 (): Självfallet skall man ha ett helhetsperspektiv när man diskulerar dehär frågorna. Det var del jag försökle åstadkomma genom min interpellation. Jagtror att många med mig blir oroade när de ser alla de ohkaförslag som diskuleras i olika utredningar. Del enda gemensamma för dem är attalla på något sätt föreslår utökade ekonomiska pålagor på bilismen. Det är justden allmänna, sammanhållna diskussionen jag vill ha. Jagnoterade tacksamt att kommunikationsministern sade att bilen ger ökad frihelför många. Det är vi i varje fall överens om. Jag är inte lika glad över de signalersom jag tyckte kommunikationsministern här gav och som faktiskl ulgjorde etlsvar på min inlerpellalion i så motto atl de visade all kommunikationsministernär beredd att höja koslnaderna för bihsmen, och det även, som han uttrycktedet, om en opinion skulle vara emotdet Menjag kan informera kommunikalionsminislern om atl man hell har gjorl enundersökning av vad svenskarna i allmänhet har för synpunkler på bilismen ochpå kostnaderna för bilismen. Man kunde konstaleraatt en mycket kraftig majorilel - - av samtliga invånare såväl med somutan bil är emot exempelvis moms på bensin, även om den momshöjningen skullebetalas igen genom sänkta inkomstskatter, som ministern var inne på. Det finnsockså en majoritet emot någon form av miljöavgifter eller vad man nu skullekunna kalla det. Enannan intressant sak som SIFO-undersökningen gav vid handen var att omkoslnaderna för bilisterna höjs krafligl säger sig mer än var tredje pensionär ha för avsiktatt sälja sin bil. Även kvinnorna säger i stor utsträckning att de i så falltänker sälja bilen. Fårman för sig att lägga fram förslag om ytterligare skatter och avgifter påbilismen är det - det kan man konstatera - främst två grupper i samhället somkommer att drabbas: kvinnor och pensionärer. Utöver de båda grupperna kommerframför allt de som bor i mer glesbefolkade delar av alt få ännu slörreproblem all klara av sitt bilinnehav, och bilinnehavet är faktiskt nödvändigtför de grupperna. Jagvet att kommunikationsministern gärna ser atl den här debatten inle tar så långtid. Jag tänkte därför avslutningsvis bara nämna att man i SIFO-undersökningenfrågade samtliga även de som inle hade bil - om de ansåg att politiker börgöra det svårare att äga och använda bil. Det var som ansåg det. Jaghoppas atl regeringen tar inlryck av den massiva folkopinionen och all man intekommer atl presentera förslag till ökade skatter och avgifter. Om man inte gördet är jag oroad över alla de negativa konsekvenser som regeringens politik pådel här området kommer atl få för mycket stora befolkningsgrupper i , Anf.71 Kommunikationsminister : Fru talman! Låt mig bara kompletteraden bild som den här raden av opinionssiffror ger med uppgifter från en annanopinionsundersökning, som säger atl en klar majoritet av befolkningen är bereddatt göra uppoffringar om det gagnar miljön. Det är i det perspektivet som jagtror atl man skall diskutera frågan om bilismen och koslnaderna för bilismen. Överläggningenvar härmed avslutad. 14 § Svar påinterpellation 1988/89:233 om verksamheten vid AB har frågat mig vilka inilialiv regeringen är beredd atl taför att förbätlra servicen hos AB och vilka av förslagen iriksrevisionsverkels rapport som bör genomföras. SvenskBilprovnings arbete inom trafik- och miljösäkerhetsområdel är välmotiverat.Enligt beräkningar av både riksrevisionsverkel och är desamlade nyttoeffekterna större än de lotala koslnaderna. Antaletutförda besiktningar har varit belydligt större än de närmastföregående åren. För att ytterligare kunna öka servicen krävs därför betydandeinsatser. Besiktningsprogramoch kontrollmetoder ses löpande över inom , Besluthar också fattats om byggandet av etl flertal nya besiktningsanläggningar,Dessulom kommer slyrelsen för alt ta fram ettunderlag för hur man skall hantera det framtida behovet av besiktningsstationer. Just nu pågår ocksåbyggandet av ett i kommun. Om verksamheten vid AB därförutom hittillsvarande arbetsuppgifter på bilavgasområdd också forsknings-och utvecklingsarbete kommer att drivas. Kötiderna hos bilbesiktningen är meden särskill hög belastning i storstäderna. Stora ansträngningar görs för atlminska den. Personal lånas in från lågbelaslade lill högbelastade anläggningarför all effektivisera användningen av resurser, Dessulom har elt förslaglämnats till trafiksäkerhelsverkel som innebär atl fordon inte skall kallastill kontrollbe-siklning tidigare än 18 månader efter registreringsbesiktning. Delinnebär atl fordonen i genomsnitt är och när den förstabesiktningen görs. All avveckla monopolet, som efterlyser, ochdärigenom splittra det ansvar och de arbetsuppgifter i daghar kan leda lill alt möjlighelen till helhetssyn på trafik- ochmiljösäkerhetsfrågorna minskar och är därför inte akluellt Från den synpunktenär del också vikligl att prioriteringar inom fordonskonlrollen kan skesamordnat och all den betraktas som en helhet. Jag är därför inte beredd alt tainilialiv lill en avveckling av monopol. Riksrevisionsverkels rapporl om den statligafordonskonlrollen är just nu på remiss hos berörda instanser. Jag är därför inte beredd all redovisa några slällningstaganden med anledning avriksrevisionsverkets rapporl. 73JAN (): Jag vill börja med att tackakommunikationsministern för svaret. Sedan vill jag inledningsvis klargöra altjag inte har ifrågasatt nyttan av eller att vi skall ha obligatoriskfordonskontroll. Vad jag, och faktiskt även riksrevisionsverkel, i långastycken ifrågasatt är bl.a. monopol inom helabesiktningsområdet, de alll längre köerna för att få besiktningstider, de långafärdvägarna lill besiklningsslalioner, framför alll i glesbygd, och brislen påkundanpassning i verksamhel. Människor upplever pålagliga problem med att få sittfordon besiktigat. Det gäller i första hand den årliga konirollbesiktningen,även eventuella efterkonlroller, men också kontroll av smärre förändringar påfordonen, bl,a. vid montering av dragkrok m,m. Jag kan berätta all jag i dagsjälv hade en besiklningstid för min bil, dvs, , och den lidenbeställde jag månad. Detta visar att del i varje fall i mittområde. , är svårt att få tid för besiktning, vilket bl,a.hänger samman med atl har monopol och alt man inte harkunnal anpassa sin service till kundernas, bihsternas, efierfrågan. Riksrevisionsverkel har i en nyhgen ulkomnienrevisionsrapport med titeln fordonskontrollen gjorl engenomlysning av verksamhelen vid . Man presenterar en hel deluppseendeväckande uppgifter, eller som det uttrycks i rapporten: "Vidgranskningen har del framkommil flera förhållanden som föranleder behov avförändringar". Vi moderater har länge krävt att del svenskabesiktningssystemet ses över och förändras. Vi har bl.a. föreslagil alt manavvecklar monopol. Man kanmed fördel låta andra än enbarl genomföra konlrollbesiklningar -della givetvis under förulsältning alt de som skall göra dem försl hargodkänts. Ettsådanl syslem fungerar alldeles utmärkt i andra länder, och det skulle det göraäven göra i . Detta syslem har bl.a. införts i Väsllyskland. Redani dag har vi en mängd verksläder, bl.a. märkesverkstäderna, som skulle kunnakomma i fråga som godkända besiktningsanläggningar. Inte minsl organisationenMoiormännens riksförbund har redan en utbredd besiktningsverksamhet somfungerar nog så bra och som vilken annan Svensk Bilprovningsstation som helsl. Fördelarna med ett sådanlsystem som jag skisserar är flera. - Köerna skulle minska, - Människor skulle inle behöva la ledigt från arbetetför att besiktiga sin bil, ulan den kan i stället lämnas och hämtaspå kvällen, - Om någol fel på bilen upptäcks kan del omgåendelagas på samma plats, - De som bor i de glesare delarna av skullefå myckel närmare lill en besiktningsplals. Ivingas många köra tiotalsmil lill besiktningen. - Kontroll av monterad dragkrok m.m. skulle kunna skesamtidigt som bilägaren har bilen inlämnad för åtgärden. - Kostnaderna och därmed avgifterna skulle sjunka pågrund av den utökade konkurrensen. Listan över fördelar med ett nytt, avmonopoliseratbesiktningssystem skulle kunna göras mycket längre. Dess värre blev jag någol besviken över kommunikationsministerns svarpå min interpellation. Det andas inte det minsta kritik mol det nuvarandesystemet. Enligt kommunikationsministern fungerar besiktningen i slorlselt bra, och det finns inte någon anledning all förändra något när det gällerden inriklningen. Om bara bygger någon ytterligareanläggning i blir alll frid och fröjd. Jagtycker all kommunikationsministern skall lala litet med några av de människorrunt om i som köar för att få en besiktning av sina bilar genomförd.Del kommer garanterat att ge minislern en annan bild av verkligheten. Tyvärrivingas jag konstalera alt den socialdemokratiska regeringen på detta område,liksom på så många andra, inte är beredd att pröva nya vägari syfte altförbätlra servicen för invånarna i . Del är beklagligl. 74Kommunikationsminister : Fru talman! Jag har svårt atl se att enavmonopolisering skulle innebära en ökad glesbygdsservice, Verksamhden gårnaturligtvis med förlust i glesbygden, men tack vare sammanhållen organisationkan klara en hygglig service också i glesbygden meduppbyggnad av stationer som i och för sig utifrån förelagsekonomiskaulgångspunkler naturligtvis inte är motiverade. Jag utgår ifrån att om delfinns andra inlressenler som vill etablera sig på detta område, är deintresserade av atl verksamheten i någon män skall gå ihop. Jagär väl medveten om atl det råder problem i Det är ell stortbekymmer för , Men inte heller detta är en följd 1988/89:118 avmonopolet, utan del är en rad andra omständigheter som förorsakar köproblemen i Som bekant är delinte bara inom Om verksamheten vid AB som manbrottas med personalbrist och sådana problem. Jag noterar att SvenskBilprovning åtnjuter stort förtroende hos allmänhelen. Jag har i varje fallinle fått någon bekräftelse på alt del skulle föreligga något stort utbrett missnöjehos svenska bilägare med sätt alt arbeta, Självfallel kan en ochannan - så är del alltid - hysa ett brislande förtroende, men renl allmänt settär förlroendel för hyggligt. Jaghar också frågat efter hur det är i andra länder. Jag har fått elt enda exempeldär man försökt sig på en viss avmonopolisering, nämligen . Menenligt uppgift föreligger det inte någon utvärdering av den verksamheten. Delär nog därför lilel för tidigt atl lyfla fram som elt lysandeexempel. Anf.75 (): Kommunikationsministern säger all problemen med de långa väntetidernaoch köerna inte är orsakade av monopolet, och han nämner problemel med all fåpersonal. Del är hell rikligt all det finns sådana problem vidbilprovningsstationerna. Men på detta område, liksöm på så många andra områden,där del är det offentiiga som är arbelsgivare, är det ju inle denomständigheten att del rent allmänl råder arbetskraftsbrist som gör alt justden offentliga arbetsgivaren har svårt all få personal. har offentligaarbelsgivare myckel svårare alt få tag på personal än vad exempelvis privataarbetsgivare har, vilkel hänger samman med systemet, de små möjligheterna altkunna påverka sin arbetssituation m.m. Men jag avser inte att förlägga dendebalten här. Detär inte bara brist på personal som är det stora problemet. Om man ser tillbakatill , finner man alt den genomgående trenden vid SvenskBilprovning har varit all köerna blivit längre och längre . Ibörjan av 1980-talel var inte brist på personal något slorl problem ens inom offentlig verksamhel. Det finns således andra orsaker till de långa köerna. som köerna är långa fill , är belägg ningsgraden vid de olika bilprovningsslafionerna myckel låg. Detta kan man också se hos andra delar av den offentliga verksamhelen. Om hade varil konkurrensulsall eller hade fungerat på en fri marknad inom något annat område, skulle ett sådanl förelag inle ha haft någon en chans all överleva, utan då skulle de företag som kunde använda sina resurser på det bästa sättet kunna fortsätta med sin verksamhet. Om man släppte litet på monopolet skulle få finnas kvar också , men vi anser att även andra aklörer bör kunna vara med och la hand om delar av eller hela besiktningsverksamhelen efler del all de kontrollerats. Då skulle man uppnå en mängd andra fördelar, bl.a. bättre kundanpassning och serviceinriktning. Jag skulle inle ha behövt vänta på att få en fid för besiktning. kan jag vara glad över all personalen på den stationen var vänlig och inte tvingade mig att betala en 72 högre avgifl, en s.k, förseningsavgift, på grund avatl jag inle kunde hälla mig inom den sfipuleradefiden, Vissl finns det fördelar med , Prot. men släpp framalternafiv och lål människorna själva bedöma dessa fördelar, vilkel de kan göra omde har möjlighel all gå lill andra som erbjuder samma T '. j ö 6 j Om verksamheten Vid form av service, . ... , , , , , ,,.. ,, ,, ABSvensk Bilprov- Del ar riktigt atl denprivata besiktningsverksamhelen i inte Men densvenska besiktningsverksamhelen är utvärderad av riksrevisionsverkel, och denulvärderingen visar atl det krävs många förändringar för alt verksamheten vidSvensk skall fungera bättre. Överläggningenvar härmed avslutad. 76 FÖRSTE VICE TALMANNEN; Pågrund av att kommunikationsministern är förhindrad all besvara ytterligareinierpellafioner , uppskjuts återstående interpellationsdebalter fill ettannal fillfälle. 16§ Föredrogs och hänvisades 1988/89: Fi96 - Fi 107till finansutskottet 17§ Föredrogs men bordlades åter Skalleulskottelsbelänkanden /89:SkU34 och SkU35 Justitieutskottetsbetänkanden /89:JuU21 och JuU23 Utbildningsutskottetsbelänkanden /89;UbU13, UbU15, UbU19 och UbU28-UbU30Näringsutskotlets betänkanden /89:NU25, NU30 och NU31 18§ Anmäldes och bordlades Konslitutionsulskoliels betänkanden 1988/89:KU34Sekretesskyddel för uppgifler i tillsynsärenden m.m. 1988/89:KU36 Uppskov till1989/med behandlingen av vissa ärenden 1988/89:LU35 Uppskov medbehandlingen av vissa ärenden /89:LU36 Bidrag till en stiftelse förutvecklandet av god redovisningssed 1988/89:LU37 Ulsökningsavgifter 1988/89:JoU19 Ändring ibilavgaslagen (1986:1386), m.m, Arbetsmarknadsutskottetsbetänkanden /89:AU16 Åtgärder för ungdomar 1988/89;AU20 Regionalaskyddsombud 19 § Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framslällls 1988/89:664av () till utbildningsministern om ägarkonstruktionen i enframtida tredje TV-kanal; Kulturministern är involverad i diskussioner om denframlida ägarkonstruktionen i en framtida tredje TV-kanal, Diskussionen försuppenbariigen med ett bestämt företag, nämligen , Medanledning av detta fakliska förhållande vill jag fråga kullurminislernföljande; 1, Är de diskussioner som förs med Nordisk TelevisionAB avsedda all redovisas för ? 2, Har kullurminislern regeringens uppdrag atlgenomföra dessa diskussioner, eller rör del sig om prival konsultverksamhetinom statsrådets ansvarsområde? 3, Innebär dessa diskussioner att regeringen avser alllämna förslag om en tredje TV-kanal, i vilkel ingår förslag om vilkenägargrup-pering som skall gynnas med ansvarel för denna TV-kanal? 1988/89:665av () till utbildningsministern om StiftelsenVästerbotlensmusiken; Stiftelsen har storaekonomiska bekymmer. När slalen överlämnade ansvarel förelågdess värre inte en fullständig ekonomisk bild av verksamheten, ulan givna ramarspräcktes tämligen omgående på grund av de nya avtal som kom till stånd inommusikområdet. Överläggningarmellan , kommun och departementet harförekommit, i vilka relevanta fakta har redovisats. Min fråga är: Är statsrådet beredd all medverka till attekonomiska medel tillförs Västerbotlensmusiken för atl säkra dess fortsattaexistens? 20 § Kammaren åtskildeskl. 1988/89:118 (Siffrornaavser sida i protokollet) Förste vice talmannen 73 , ,kommunikationsminister 65, 67, 69, 71 , () 60, 63, 64 , (vpk) 20,23, 29, 36, 39 , , miljö- ochenergiminister 15,21,25,28,34,38,41,42,43,45 , (vpk) 49,51 , () 18,24, 27, 31, 36 , () 32, 37 Feldl, ,finansminister 4, 9, 12, 14 , () 40,42 , () 16, 23,26 Hulterström, ,socialminister 53, 55, 57, 59 , () 6, 10,13 , () 54,57 , () 47,50, 52 , , statsråd59, 62, 64, 65 Lööw, , slalsråd46, 49, 51, 52 , () 58 , ()33, 38 , () 66, 68,70, 72 Skånberg, () 19,25 Stenmarck, Per (m) 43, 46 , () 7, 11,13 76 gotab 89197, 1989