prot · GC09100 · 1988-12-31 00:00:00 — Vi skall i stället riva hindren och avreglera inom den offentliga sektorn.Det tror jag är den viktigaste insats som vi kan göra på detta område. Överläggningen var härmed avslulad. (Beslul i ärendet skulle fattas vid nästa arbelsplenum.) 19 §Kammaren beslöt atl ärendebehandlingen skulle fortsättas vid . 20 §Meddelande om interpeliationer Meddeladesalt följande inlerpellalioner framställts 1988/89:208 av () lill civilministernom åsiktsregistrering: På förekommen anledning får jagställa följande frågor till civilminister : Harregistrering av politiska åsikter förekommit sedan förbud rnol dellagenomfördes, och om så är fallel vilken är grunden för och omfallningen avdenna regislrering? Finns hemligaföreskrifter beiräffande regislrering av åsikter, och har i sä fall dessaföreskrifter förändrats i mer extensiv rikining? Varför har JKännu inle redovisat sill utredningsuppdrag (, 88-2758) frän förrejustitieminister , rörande frågan om otillåtenåsiktsregistrering m.m. förekommit hos säkerhetspolisen efler är 1969? Villcivilministern medverka lill all förekommande uppgifter om åsiktsregistreringhos säpo förstörs? Har huggningförekommit, och om sä.är fallet hur bedömer civilministern delta och vilkaåtgärder är erforderliga alt vidla? 1988/89:209av () till jordbruksministern om förbud mot införande av främmandeträdslag: Skogen är vikligaslenaturresurs och den skall nyttjas lill en mängd ändamål; producera Irärävara avskilda slag, ge möjlighet lill bärplockning och friluftsliv m.m. Skogsbruket ären mycket långsiktig näring som arbelar med ell mängformigt ekosystem. Del äromöjligl all säga vilken typ av skog som människor kommer atlha mest nylla av. I miljöparfiet de gröna anser vi all det måsle görasmiljökonsekvensanalyser, innan man genomför förändringar i samhället som kanleda till omfattande påverkan på miljön. Tyvärr lillämpas detta sällan iSverige - inte ens i skogsbruket, trots dess långsiktiga karaktär. Iskogsbruket sker utplanlering av främmande trädslag, som l.ex. contorla, trotsatl vi vet myckel lilel om vilka de ekologiska konsekvenserna kan bli. Ulomlands har problemel med inpjantering av contorla visatsig försl efler läng tid. I har man falt problem med insektsangrepp,så att odlingen av contorla blivit beroende av kemiska bekämpningsmedel. I NyaZeeland har contortan orsakat slora problem genom alt vandra in inalurskyddsomräden, vilkel man har fält lösa genom omfattande röjningar. Frånskogsbrukets sida har tidigare hävdals atl contortan inte skulle självföryngrasig. Men del har visat sig att contortan har goda möjligheter all självföryngrasig. Det finns risk för kraftig självspridning av contortan närconlortabeslånden börjar avverkas. Nationalparker och nalurreserval kan drabbasav uppslag av contorla. Förutom utplanlering av contorla sker utplanlering av enrad andra trädslag, som är främmande för våra skogsekosyslem, l.ex. svarlgranen.Svarlgranen kan växa pä svärdränerad mark, och risk finns för all den kan kommaall vandra in i våtmarksområden som är hotade biotoper pä grund avomfattande skogsdikning. Del är inle bara av intresse för naturvården atl främmandeträdslag inle planteras in utan alt del är myckel noga undersökt vilka deekologiska konsekvenserna kan bli. Skogsbruket, med sin karaklär avlångsiklighd, kan också drabbas myckel svårl av ekologiska slörningar. Mednuvarande ulplanteringslakl kommer conlorlaarealen all utgöra avskogsarealen, och dl bakslag kan få mycket slora ekonomiska konsekvenser. är medlem i lUCN. lUCN skriver atl "no alienspecies should be inlroduced inlo a semi-nalural habital unless there areexceptional reasons for doing so, and only when the operation has beencomprehensively invesligaled and carefully planned in advance". Densvenska skogen måsle betraktas som en "semi-nalural habital". Anser minislern atl den svenska utplanleringenav främmande trädslag är förenlig med synen inom lUCN? Anserministern att utplanleringen av främmande trädslag bör fortsälla? 1988/89:210 av Chariolte () lillsocialministern om barnfamiljernas ekonomi; Svenska barns tillvaro slyrs avreglerna för föräldraförsäkring, kommunala daghem och annan kommunalbarnomsorg. Den som anpassar sig till syslemel gynnas. Den familj somlever efter sina behov och vägrar följa den politiska styrningen missgynnas.Den som lyckas planera sitt barnafödande inom de politiskt angivnalidsgränserna får en betydligt tryggare ekonomi än de som glömmer herrarCarlsson, och under kärleksakten. Det finns t.o.m. exempel påall barn aborlerats på grund av atl konceplionsdagen inle släml medregelsyslemet, dvs. parterna har förbisett reglerna. är vad det kan kosla atl i sängkammareninte ta hänsyn lill regler. Del är skillnaden mellan högslaföräldrapenning och garanlinivån - en ekonomisk skillnad som är avgörande förde allra flesla familjer när del gäller levnadsslandard och möjlighel attbehälla sin boslad l.ex. Skulle familjen hinna fä tre barn innan kvinnan hunnitetablera sig på arbetsmarknaden kan skillnaden bli . När familjerna har små ekonomiska marginaler och livel ärhårt styrt av samhällels regelsystem ökar riskerna för abort på grund av regleroch bortfallande inkomst. Andra europeiska länder har familjepolitiska systemsom inte gör familjens ekonomiska situation hell beroende av vilken dagkärleksakten ägt rum. Genom all familjen fär slörre ekonomiska resurser ju flerfamiljemedlemmar den beslår av, får familjen också slörre möjligheler alt laemol en ny medlem. , , och hardelningssystem vid beskattningen. Av EG;s 320 miljoner människor lever sannolikt enmajoritet under ekonomiska förhållanden som bejakar fler familjemedlemmaroavsett liden för nedkomslen. Därtill kommer ell generellt lägre skattetrycksom l.ex. ger samma låga marginalskatt för den ensamstående som för familjenmed det dubbla i årsinkomst. gäller även vid förhållandevis högainkomster, där man i hamnar på dubbelt så höga marginalskatter, kring75 %. Förutom familjehänsynen vid beskattningen finns i andraländer barnbidrag, skatteavdrag och föräldraförsäkring. En belgisk, holländskeller västtysk förälder fär genom föräldraförsäkringen av inkomstbortfallet.I får man . Ersättningen i och Slorbrilannien ligger päsamma nivå som i . ger däremol längre ledighet. Vissaländer ger generösa konlantstöd för atl möjliggöra kortare arbetstid. Detviktiga är alt systemen har flera komponenter än i . Skatlehänsynen las till dess barnen är i 18-20-ärsäldern.Risken för aborter av ekonomiska skäl är sannolikt lägre när stödet lillbarnfamiljerna består av flera komponenter. En jämförelse av slödel lillbarnfamiljerna i procent av disponibel inkomst visar alt här, liksom ide flesta tabeller, halkat ner till en av boltenplaceringarna. Det kan inle vara rimligt atl ha sådana regler som kanförstöra en familjs ekonomi fullständigt om konceplionsdagen och därmednedkomslen inträffar vid "fel" tidpunkt. Är statsrådet beredd medverka tillsådana ålgärder inom familjestödssy-slemet som minskar risken för de fatalaekonomiska konsekvenser som föräldraförsäkringen nu kan leda till? 1988/89:211 av () tillsocialministern om Statens hundskola i : Ledarhundsverksamheten vid i som började har alltsedan dess ökal i omfattning.Allt fler synskadade efterfrågar ledarhundar. lär ca 260 hundarvara utplacerade hos synskadade personer. För all på dl tillfredsställande sällklara remonlering-en - ålerväxlen - krävs 50 hundar . Detta anlal näsdock ej, utan dl tretliolal hundar anses vara elt bra resultat. Inom totalförsvaret ökar intresset för bevakningshundar,bl.a. Behovet av slatliga Ijänstehundar kan antas öka. Nyaanvändningsområden utanför polisområdet tillkommer. Bland dessa kan nämnasanvändandet av hund för alt lokalisera och konstatera mögelskador i byggnader,rötangrepp på skogsbestånd, i ledningsstolpar m.m. Tullen och polisen har stor nylla av narkotikahundarna. Medden erfarenhet som vunnits beträffande narkolikahundarnas effektivitet i sökandetefler narkofika borde uppfödningen och ulbildningen av dessa öka i avsevärdgrad. Hundens förmåga atl nå resultat i narkolikaspaning lycks varavida överlägsen andra spaningsmetoder. I samband med jordbävningen i användes som bekanläven svenska hundar för att i ruinerna lokalisera instängda människor. Enligtuppgifter i massmedia och från myndighetshåll var de svenska hundarna mycketeffektiva i sill arbete. Del är positivt alt kunna konstatera atlanvändningsmöjligheterna för hundar ökar och atl såväl uppfödningen somutbildningen av dem är framgångsrik. Med hänvisning till ovanstående ber jag alt lillstatsrådet få slälla följande frågor: Avser regeringenöka utnylljandet av den kunskap och erfarenhet som återfinns i hundskolan iSollefteå? Vilka åtgärderavser slalsrådel vidla för all effektivisera narkolikaspa-ningen genomanvändande av s.k. knarkhundar? Hur skall hundskolansforskningsresultat kunna fä en internationell spridning i akt och mening alläven ulanför våra gränser la till vara gjorda erfarenheter? 1988/89:212 av () lillarbetsmarknadsministern om EG:s likalönedirekliv: EG:s likalönedirekliv går längre änden svenska jämslälldhelslagens förbud mol lönediskriminering. EnligtEG-direktivet förutsätts arbetsvärdering. En arbetstagare inom EG kan vidnationell domstol kräva lika lön för likvärdigt arbete. När jämställdhdsombudsmännen från de nordiska ländernamöttes i detta är enades man om att lika lön förkvinnor och män är den i särklass viktigaste jämställdhetsfrågan. De nordiska kvinnorna har i genomsnitt lägre lönerän männen. Gapet är större ju högre upp i Ijänslehierarkin man kommer. Denavgörande orsaken lill löneskillnaderna är den starkt könsdeladearbetsmarknaden. Som exempel kan nämnas alt av undersköterskorna ochsjukvårdsbiträdena, av klasslärarna, av förskollärarna, avvårdbiträdena i äldreomsorgen och av landets sjuksköterskor är kvinnor. 700 könsdiskrimineringsärenden har inkommit lill JämOsedan 1980. Av dessa har , 34 fall, gäll vidare lill arbetsdomstolen. Avdessa 34 fall har 9 vunnit bifall. Den svenska jämslälldhetslagen håller inte måltet vidjämförelse med EG;s regler. En svensk anpassning till EG-direktivet skulle ihög grad kunna påverka vår ojämställda arbetsmarknad till förmån för kvinnornaoch jämställdheten. Men det är naturligtvis även en kostnadsfråga. Del finnsell påtagligt samband mellan löner och tillväxt. Avser slalsrådel all laEG-direktivet till hjälp för att förbättra jämställdheten? 21 §Kammaren åtskildes . 1988/89:100 (Siffrornaavser sida i protokollet) Förstevice talmannen 41, 63 ,Eriing (fp) 9, 43, 51 Castberger,() 32, 34, 63, 68, 69, 71, 72, 73 ,, miljö- och energiminister 31, 33, 35 ,() 6, 21, 42, 50 De ,() 101, 109 ,() 103, 109, 122, 127, 129 ,() 78, 92, 96, 99 Falkmer,() 100, 107, 108, 111 ,Per (mp) 34, 35 Goés, () 33, 34 ,() 64, 68 ,() 112, 119 ,() 13, 41, 49 ,Inga-Briu (s) 124, 127, 129 Lestander,(vpk) 81, 83, 114, 123 ,Mals (s) 107, 110 ,() 33 ,() 76, 91, 96, 99, 121, 125, 128 ,() 84, 93, 97, 99, 106, 107, 115, 119, 120 ,() 28, 31 ,(vpk) 36, 104, 110, 111 ,() 48, 53, 66, 69, 70, 71, 72 ,() 117, 120 ,() 26, 47 Skånberg,() 22, 31, 46, 53, 70, 72, 73, 123, 126, 128 Strömdahl,(vpk) 17, 22, 45, 52, 65 ,Per (m) 74, 82, 83, 90, 95, 98, 112, 121, 126, 127, 129 ,() 86, 94, 97