prot · GC09115 · 1988-12-31 00:00:00 — "genom all underteckna ett sådanl brev brustit i den Omsorg och noggrannhetsom ålegat henne som statsråd." Jag har yrkal bifall lill denformuleringen. Det är en ganska hård krilik som vi ullalar på den punklen. Komdå inte och säg att jag på något sätt bagatelliserar den här frågan! AndersBjörck räknade upp sekretessbrott och talade om middagar och allt möjligtsådanl som finns med i . Jag bestrider inte att det finnssådana inslag, men del som vi diskulerar är på vilkel säll t,ex.Anna-Greta skall göras ansvarig, om ell sekrelessbrotl har begåtts. Detär sådana frågor som vi diskuterar i dagens betänkande, och det är där som jagpå många punkler har kunnal påvisa all den kritik som ni riklar mol Anna-GretaLeijon i många avseenden inte håller för en granskning. Nusäger ni att jag ägnar mig ål petilesser. Vad jag har gjorl är alt jag hargranskat det som ni kritiserat i era reservationer och omvänt i de två fall därni står för utskoltsmajoritetens uppfattning. Då har jag granskal delta ulifråndet material som vi har tagit fram och därvid funnit att er krifik inte är berättigad.Så har jag påtalat della. Det är ju inte ett försök från min sida, som BertilFiskesjö ville påslå, alt minimera någonfing utan bara att utifrån fakta förafram en relevanl kritik mol dem som har varit inblandade. Det har vi gjort molAnna-Greta . Jag lycker alt vi har gjort del med eftertryck. Vi står jufast vid den kritik som vi kommit fram lill fidigare. Jagkan i och för sig inkassera som ett tillfredsställande resultat av detfortsatta granskningsarbdel , atl de borgerliga i varje fallpå väsenlliga punkler har tvingats refirera från de ståndpunkter som de intogvid den tidpunklen. Det kan vara en ganska fin slutsummering på den härdebalten, lycker jag. Regeringensåtgärder med anledning av mordet på statsminister Anf.37 Tredje vice talman (): Jag lovar, i alla fall preliminärt, alt della skall bli mill sislainlägg i delta ärende, i varje fall . Jag lovar vidare alt jag skallminimera mill anförande, även om jag inle lycker atl det vi diskulerar är någonbagatell. Jag vill vända mig till en gång fill. BoHammar påsiod alt konstitufionsutskottet skulle ha en särskildgranskningsuppgift och en annan . Jag kan försäkra BoHammar alt konstilutionsulskotlels granskning allfid kan ske, oavsett om detär varmt eller kallt, om solen skiner, höstlöven faller eller snön ligger djup.Vi kan samlas för atl genomföra denna granskning när som helst. När vi ärfärdiga med vår granskning är del som tar över, och beslular om hurvårl belänkande skall hanleras. 38 HANS (): Jag har mer eller mindre blivit uppmanad att säga någol i denna debalt.Jag vill hell korl påpeka att den kritik som jag har framförl i denna affär,både i lidskriflsform, i bokform och på åtskilliga andra håll, står fast. Detär vikligl atl kriliken har skell på ett lidigl stadium och all den har skeltkontinuerligt. Jag finner också, efter att noggrant ha lyssnat på debatten , atl den krifik som kommit inle bara från min sida ulan från många Granskning av statsrådens tjänsteutövning m.m. Regeringens åtgärder med anledning av mordet påstatsminister andra håll- både innanför och utanför - har hafl en verkan. Del har i dagvitsordats från olika håll, från företrädare för de olika partierna, altkritiken som framförts har varit mycket hård. Om jag ser på saken i stort anser jag all hela dettaförfarande som har förekommil i konslilutionsulskotlet, men också den deballsom har förevarit, har haft - del sade jag på ett tidigt stadium - envälgörande verkan. Man skall inte se bara på de negativa sidorna. Del är dock alldeles klarl all vad som har förekommil harvaril till skada för mordutredningen, för rättssäkerheten och för vårträttsväsende. Det positiva är alt det i och med alt vi har fått dennagranskning och denna skarpa krilik har skelt etl uppvaknande i alla läger närdel gäller rättsfrågorna. Men vi har långt ifrån kommit fram till deförändringar som behöver göras inom rättsväsendet Del är alldeles klart atl allldet som har förevarit måsle leda lill en självrannsakan. Det måste skeförbättringar, förstärkningar och förnyelse inom rättsväsendet, någol somomöjliggör en upprepning av del som har skett. Del finns enligl min mening förutsättningar för en sådanpositiv ulveckling, men vägen är lång. Jag tror inle atl del finns något partisom i dessa frågor kan säga alt det är bättre än de andra parfierna. Allapartier har problem med frågor av detta slag. Rättsfrågorna ochrätlssäkerhelsfrågorna har inle en fillräckligl stor plals inom de polifiskapartierna. Där måsle alla komma med en ordentlig självkritik. Det är lyvärr så,alt man pä åtskilliga håll, trots allt, ser dessa frågor som andrahandsfrågor. Jag vill avsluta med atl relatera något av vad jag skrev isomras. Jag talade då om att man borde reparera skadorna. Del gäller alt nu såsnabbt som möjligt söka reparera de skador som har åstadkommits. Dengenomlysning som sker av hela denna rältsaffär har trots allt hafl det goda medsig att det nu borde finnas förutsättningar för att driva en framsynträttspolitik. Den juridiska kompetensen i regeringsarbdet och iförvaltningen måste förstärkas. Kontrollen och insynen i övrigl måsteförbättras och skärpas inom rättsväsendet Det gäller alt utse personer med storsjälvständighet och integritet i olika kontrollfunktioner, vare sig det gällerJO, JK, KU, säpo, eller någol annat kontrollorgan. En rad undersökningar visar att tilltron tillrättsväsendet inte är tillräckligt stor hos allmänhelen. Rättssäkerheten ochrättstryggheten är omisfiiga värden som dess värre alllför ofta underskattas avpolitiker. Rättssäkerheten skall inte bara ge den enskilde formella rältigheterutan också reella möjligheter atl tillvarata sin räll. Delta är förutsällningenför atl principen om allas likhet inför lagen skall få en verklig innebörd. Rättssäkerheten förulsälter med andra ord atl det ocksåfinns rätlstrygg-het. har man i stället lalal om materiellrättssäkerhet. Jag anser all det blir klarare och mer adekvat alt användabegreppet rättstrygghet. Idetta anförande instämde Lennarl (). 39ANDRE VICE TALMANNEN: Sedan de under avsnittet Regeringens ålgärder medanledning av mordel på slalsminisler anmälda talarna nu hafl ordelövergår kammaren lill alt debattera avsnittet Utlänningsärenden. 40INGELA (); Det finns mycket alt säga om regeringens sättalt sköta utlänningsärenden. Ett enigt konstitutionsutskott tvingas återigenkritisera regeringen för de långa handläggningsfiderna. Atl fly från sitt landmåste vara en plåga - all sedan oroligt tvingas vänta passivt i flera är påbesked om ifall man får stanna i det land där man sökt asyl, måsle varafruktansvärt sade invandrarministern i en utfrågning ikonsfitulionsulskoiiel: "Min målsättning är alt man inom loppet av tvämånader från del all en aslyansökan är inlämnad skall avgöra ärendet iinvandrarverket och atl del skall la högst inom regeringskansliet.Eflersom lägel är så pressande, för all inle säga krisartat, måsle ålgärdervidlas myckel snarl." Utskottet uttalade att"de nuvarande förhållandena i asylärenden kan inle accepteras" och"yllerligare ålgärder erfordras". får ulskollel ålerigenkonstatera, atl läget är ofillfredsställande, inte minsl inomregeringskansliet, där väntefiderna ökat och är uppe i merän i genomsnitt. Utskottet har dessulom fält informalion om all ddfinns exempel på ärenden som regeringen tagit närmare på sig attavgöra. har också klagat på all regeringenstruntat i all la fram den praxissamling som man lovade ta fram i samband medall nya riktlinjer för flyklingpoliliken antogs av sedan.Om minislern har bestämt sig för all, trots alt många efterlyst en sådandokumentation av praxis, inle åsladkomma en sådan, så borde han ha rapporteratdetta till . har han inte gjorl. Regeringen har också hafl i uppdrag alt särskill följaförvarstagandet av barn. I förra årels granskning, liksom i årels granskning,har vi i folkparfiet slällt frågan: Hur många asylsökande barn togs ? Men de uppgifterna existerar inte. Hur skall man då kunna följafillämpningen av bestämmelsen att barn endast får tas i förvar om synnerligaskäl föreligger? Särskill märkligl är del att regeringen även struntat i della åtagande,efter all 1987 ha kunnat konstatera genom en sfickprovsundersökning atthundratals barn logs i förvar . Glädjande nog kan vikonstatera all även socialdemokralerna och siöder kravel attregeringen skall föra en sådan statistik. Vi får hoppas att den nyainvandrarministern lar ät sig denna kritik och inte som den tidigare ministernavråder från atl ställa sådana krav på slafisfik och antyder att kravet grundasendast på pur nyfikenhet. Den tidigare invandrarminislern visade också en myckelkallsinnig inslällning lill de ensamma asylsökande barnen. Han konstateradeatt hans "ulgångspunkl är och har varit all barn så långt möjligl skallkunna vislas hos sina föräldrar. De ensamma barnen har inga föräldrarhär." Och så frågar han: "Hurudan är deras föräldrakontakt? Var finnsderas föräldrar?" Jag ställer mig frågan: Vilka föräldrar vill skicka iväg sina barn över halva jordklotet fill en kultur som de inte känner till? Får de sedan reda på hur deras barn har behandlats iSverige-ja, då måste de lida sjufall värre. Jag har hafl tillfälle alt undersnarl elt år följa etl kollekliv med iranska barn i Göleborg. De bor i eltlitet f.d. hotell i cenlrala stan med pojkprostilution, kvinnoproslitution ochknarkförsäljning inpå Granskning av statsrådens tjänsteutövning Prot.1988/89:115 knutarna. Jag skulle inte vilja atl mina barn skulle tillbringasina tonår i de kvarteren. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m.m. Dessutom har de här barnen i vissa fall fått vänta närmareett år- eller mer än etl år - innan den första utredningen gjorts av polisen.Massmedia har visal hur oroliga barnen blivit av denna längdragna väntan. Dehar svårt att koncentrera sig i skolan och har mardrömmar . Etl årär en lång fid för l.ex. har visserligen många fått besked omall de får slanna i , men fortfarande väntar barn på besked. Jag laladei går kväll med en person ur kolleklivets personal - för övrigt en lärare somengagerat sig på sin frifid för barnen. Han berättade att två 16-åriga pojkar ikollektivet, som varil där , fortfarande vänlar på besked. Varjedag när de kommer hem från skolan filtar de efter etl brunt kuvert som skall gebesked -och bUr de besvikna. Denna situafion är omänsklig, inte minstmed lanke på att de andra lolv barnen i kolleklivet har fäll besked - ochpositiva sådana - all de får stanna här i landet. Trols denna situation säger : "Jag harsvårl alt se atl de ensamma barnen skulle ha varil i slörre behov av snabbabesked än andra barn." Jag menar all barn måsle prioriteras, och i förstahand de ensamma barnen. Utskollel uttalar sig också för beslut på etl tidigtstadium, som kan vara vägledande för bedömning i andra enskilda ärenden. Elt par av anmälningarna i årels granskning har gällt palestinskaasylsökande. Del ena fallet, som gäller , har anmälts av ErlingBager. utvisades av säkerhetsskäl efler i . Enligt Samisadvokat och närslående svenska vänner har ljugit till en början, för hanIrodde atl han då lättare skulle få slanna kvar i . Han var närhan kom. hade han levt under flyktingliknande förhållanden. Del ärinte ovanligt att barn i denna situation får rådet all ljuga för att på delvisel ha större möjligheter att få asyl. Det har även personalen på kollektivetför de iranska barnen intygat. Men de svenska myndigheterna tolkar dettasnarare så, att vederbörande saknar skäl för alt stanna här. Och i Samis falllar man hans fantasier på allvar och menar att han är farlig för säkerheten ilandet. När del gäller har utskottet inle haft möjlighet atlvärdera de påståenden som ligger till grund för utvisningen. Vi vel inle vilkakällorna är, och därmed inte om de är trovärdiga eller om det är fråga om renlskvaller. Däremot är det märkligt alt man kan utvisa PLO-sympalisörer lillLibanon. Regeringen gjorde dessulom bedömningen atl svensk polis inle kundeeskortera utvisade direki till ulan atl man måste använda sig avsyriska myndigheter för atl verkställa den beslut. AmnestyInlernalional redogör för mängder av övergrepp mol palestinier, ulförda avAmalmilisen. I utskottsbelänkandet redovisas alt en viktig informationskällavid bedömning av skilda länder är just Amnesty. Varför lyssnar man inte lillAmnesty i det här fallel? De palestinska asylsökandes ärenden har genomgående myckellånga handläggningsfider, inte minsl på regeringsnivån. Jag förstår atl del kan vara svåra avvägningar, men del är inle acceptabelt att folk får vänla , ochi vissa fall , innan de får besked. Undersökningar visar att långa väntetider ger upphov till ångest och djupa depressioner, som också kan leda 60 fill fysisk skada. Ofta handlar detom unga pojkar , som haft svåra uppväxtförhållandenoch sedan skall utsättas för denna långa pina och ovisshet i väntan på besked.De blir skadade för livet. Mångahar reagerat mot utvisning av palestinier och även personer från andra länder.Men regeringen lar mycket litet inlryck och gör myckel sällan någrauppföljningar, även när man kan befara all de utvisade kan råka ut förförföljelse i det egna landet. har vid etl flertal tillfällenkrifiserat regeringen för delta. För att ge möjlighel fill säkrare bedömningari framtiden bör stickprov göras när del gäller utvisningar. JOhar i elt anlal fall av direktavvisning granskat asyllagsfiftningenstillämpning och funnil att polis och invandrarverk har handlat olagligt. Brollhar begåtts mot grundlagen, och i princip faller hanteringen under brollsbalkensbestämmelse om myndighetsmissbruk. JO drar också slulsalsen att den olagligapraxisen var förankrad i vart fall i invandrarverkets ledning och kanske ännuhögre upp, dvs. Invandrarministernförnekade bestämt vid utfrågningen atl så varit fallel, ochkonstitufionsutskottet har inle heller kunnal finna belägg för detta påstående.Men någon mer ingående ulredning har vi inle kunnat göra på grund av fidsbrisl.Utskottet har gjort en summarisk granskning av 87 avvisningsärenden under 1987och 1988 och därvid funnit alt regeringen bifallit överklagande i 35 fall.Regeringen har således varit fullt medveten om att både poUsen ochinvandrarverket handlat felakfigt i en mängd fall. 126 fall har regeringendessulom ulöver beslutet riklat krifik mot polisen och i 8 fall molinvandrarverket. Detär ju märkligl, minst sagl, atl regeringen gång på gång konstaterar alt felbegås - felaktig lillämpning av grundlagen - men inle ser fill all regeringensbeslut bildar praxis för invandrarverket och polisen. Regeringen är skyldig attse lill all myndighetsmissbruk inle förekommer, och del har man inle gjorl påell effektivt sätt i del här fallet. Jag yrkar bifall fillreservafionerna 11, 13 och 15. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m.m. 41 (): Frågan om regeringens handläggning av utlänningsärenden har återkommiti många granskningsbetänkanden de senasle åren. Första gången vi hade den härdebatten var , och i vissa fall känner man igendiskussionen; samma problem berörs som vid det tillfället. I1979/betänkande sade utskottet att del är vikligl att arbetsmarknadsdepartementethar fillräckliga resurser för handläggning av ufiännings-ärendena. Vi sadeockså att del över huvud taget är av den slörsla belydelse att handläggningenöver hela fältet, med lanke på alla inblandade myndigheter, inte tar för långtid i anspråk och att högl ställda rällssäkerhelskrav uppfylls. Detta är nogsådant som är lika angelägel som då. Vi framhöll också hur angelägel dethär är från de enskilda människornas synpunkt. Cenlern har också understrukit atldel rör sig om del första mottagandet av våra invandrare och flykfingar. Del ärviktigt att del hela sker på ell riktigl sätt, eftersom de första intryckenkanske blir bestående under den fortsatta verksamheten i vårt land. Då vi måsteavvisa någon är det också vikfigl atl avvisandet sker på ett korrekt sätt ochinnan vederbörande helt har hunnit rota sig i del svenska samhällel. Granskning av statsrådens tjänsteutövning Vad som har hänl är ju också alt del harblivit en väsentligt ökad tillströmning av invandrare och flyktingar. Man harökat resurserna, men ändå måste vi i betänkandet konstatera att handläggningslidernahar blivit längre. Det är inte tillfredsställande och tvärtemol de uttalandensom har gjorls. Ändå är vi även beredda atl ge bådemyndigheter och regering möjlighet alt än en gång pröva en ny organisation föratt nedbringa handläggningsfiderna. En annan sak som diskuterades när vi i närmasi föregåendegranskningsbe-tänkande hade denna fråga uppe gällde barn i förvar. Den gångenvar vi Ivungna att reservera oss, men finns det en enhällig skrivning.Även på denna punkl kan jag konstalera all del kommer att vidtas ålgärder,varvid utgångspunkten självfallel måste vara den atl man inte skall ta barn iförvar. En annan fråga som cenlern särskilt har tagit upp ochtillsammans med andra partier reserverat sig i gäller uppföljningen. Del harframhållits hur svårl det är atl följa upp ulvisningsbeslulen. Vi konstaterarall uppföljning av ulvisningsbeslut har skell i några fall, då det harframkommit uppgifter om att någon har råkat illa ut. I reservation 13 skrivervi all uppföljning borde sfickprovsmässigt ske vid fler tillfällen. I synnerhetär det viktigt när del gäller länder där del finns anledning all tro attrepressalier eller andra åtgärder kan vidlas mot en återvändande person. Enligtvår åsikl bör regeringen se lill all utrikesförvaltningarna blir mer aktiva.Del här måsle också gälla i andra fall än de spektakulära fallen. De senare kankanske till följd av sin aktualitet behandlas på elt speciellt säll. Men dettakan inte vara normgivande för hur ulvisningsbeslut skall följas upp och hur människorskall hanleras. Samma åtgärder bör tillämpas i alla utvisningsfall. När dd gäller praxissamlingen reserverade vi oss vid etltidigare tillfälle, men står vi inte bakom reservafionen. Slutligenskall jag kommenlera detta något. skall vi ju fä en nyorganisation. Det sfipuleras klart atl handläggningsfiderna skall bh kortare änför närvarande. Normall skall handläggningen ta någon eller några veckor.Huvuddelen av fallen skall av lokalt, och inget ärende skall, stipulerasdet klarl, la mer än . I samband härmed får vi en ny organisation närdel gäller handläggningstider, barn i förvar och den praxis som myndigheternahar alt tillämpa. är berett all slälla sig bakom dennaorganisation, och konsfitufionsutskottet är också berett att på nytt granskahandläggningen. Jag ber alt få yrka bifall till reservalion 13. 42ROLF L (vpk): Jag kan inslämma i mycket av det som IngelaMårtensson och har sagt beiräffande de s.k. utlänningsärendena.Det är i princip frågor som konlinuerligl har granskats avkonslilutionsulskotlet under hela 1980-talel. Konslilufionsutskottel hargranskal regeringens sätt att hantera frågorna. Skälen kan vara olika. Det kanfinnas svåra missförhållanden på del här området, och det kan också bero påall frågorna är verkligt svåra alt handlägga. Jag tror atl det rör sig om enkombinalion av båda sakerna. Del är svåra frågor, eflersom del ofla rör sig omenskilda och inle sällan mycket iragiska människoöden, där man måste la hänsyntill just del unika i varje människoöde som man ser lill att allablir behandlade Manmåste alltså göra generella bedömningar. Frågorna är också svåra därför atl deti många fall rör sig om svåråtkomlig och osäker information somställningstagandena skall grundas på. Det är vikligl all handläggningen avärendena går snabbi, av skäl som bl.a. berörde. Vederbörandeskall inte behöva leva i ovisshet om det framtida ödet. Del är ocksä viktigtatl ärendena hanteras grundligt och utförligt, så att det inte blir någradåliga eller felaktiga beslul, som får genomgripande konsekvenser förflykiingarnas fortsatta öde. Det är alltså vuxna män och kvinnor, hksom också ensammabarn, som på grund av hot mot liv och lem och hälsa har måst lämna sillhemland, därför all de har fel ras, fel religion eller fel uppfallning i efiskafrågor. Jag tänker då på värnpliklsvägrare och krigsvägrare. De kan också ha enfelaklig polifisk uppfattning. Vi måsle komma ihåg atl den absolut övervägandedelen av de här människorna finns i sina grannländer, ofta fattiga länder. Enlilen del av den slora flyktingströmmen kommer hil lill . Del ärvikligl, och del är vår officiella politik, atl de skall bemötas generöst. Dethar invandrarminist-rar och förelrädare för politiska parlier och ideellaorganisafioner - och så senl som beträffande del förra granskningsbelänkandetell enigt konslilufionsulskoll- uttalat. Människorna skall behandlas enligtlagen, och de skall behandlas lika. Det är om detta som kritiken har handlat.Men del har också handlat om den renl humanitära och den känslomässiga sidan avproblemet. Del är svårt att koppla borl denna. Jag tycker att det bra atl denfinns med i bilden, eflersom det rör sig om människor av kött och blod. Det ärmänniskor vilkas namn vi känner till. är det vänner och anhöriga som ärflyktingar och som är föremål för s.k. handläggning. En stående rubrik i granskningsbetänkandena ärhandläggningsliden. Alt gå i ovisshet om huruvida man kommer att bli accepteradsom flykting och får stanna i det relafivt trygga är påfrestande. Denupplevelsen kommer ovanpå de påfresiningar som man har hafl.Konfrontationer med de svenska myndigheterna associeras lill tidigarekonfrontationer och trauma-fiska upplevelser med myndigheter i hemlandet och påandra ställen. Konslitutionsutskoltet konstaterade i årels granskning atthandläggningstiderna trols förbättringar var alltför länga och att regeringenmed nödvändighet måsle vidta åtgärder för atl nedbringa handläggningsfiderna. har en hel del sådana ålgärder föreslagils. KU har isin granskning konstaterat att handläggningstiderna faktiskt har ökal jämförtmed vad KU konstaterade vid förra årets granskning. Det finns exempel påväntefider på nära . Handläggningsliderna har alltså inle, som utlovats,minskal utan i stället ökat i många fall. Del sägs att personalförstärkningar ochorganisationsförändringar skall få genomslag lill hösten. Del är möjligt, mensamma sak har sagls . Del finns anledning för KU atl ålerkomma i frågan omhandläggningstiderna. Visst skall man vara optimistisk - det är en bragrundinställning. Men samma påpekanden har gjorls så tidigare altjag anser all skepsis är en mer befogad och realistisk inslällning än optimism.Vi får se hur det ser ut när KU granskar regeringen i fråga om dessahandläggningslider. Beiräffande regeringens praxis i övrigl inställer sigflera frågor. Vpk har vid flera granskningstillfällen lagil upp frågan om depalestinska flyklingarna Granskning av statsrådens tjänsteutövning Granskning av statsrådens tjänsteutövning som grupp.Vi anser all en hel del lyder på alt palesfinier dels behandlas som grupp, dvs.inte lagenligt såsom enskilda individer, dels får en mindre generös behandlingän andra kategorier flykfingar. Långa handläggningsfider har ocksåkonslaterals. Det här beror på många saker, exempelvis alt situafionen iVäslasien är komplicerad och snabbi förändras. Många grupper inom exempelvissamma paraplyorganisation är i fejd med varandra eller under tillfälligvapenvila som ganska snabbi kan övergå till öppna strider. Det är därför svårtatl göra korrekta bedömningar. Jag tror att dd finns en polifiskt grundad fördomsfullhetmot palestinier. Den kan också vara grundad på sympatier för staten ochpå misstänksamhet mot palestiniernas slrävan att själva få beslämma i sitt egetland. Säkerhetspolisens bedömningar är inblandade. Det är svårl att få tillgångtill dem och svårt alt bedöma värdet av dem. Likaså är det svårt alt offentligtdiskutera dem, och det är en stor brist. Myckel hastigt och ovänlat kan ärenden om palesfinierssiluafion belysas. Det skedde senast i närheten av denna lokal.Jag skall inle särskilt utförligt kommentera fallet med Yassin, men det belyserpå ett konkret sätt uppgifter om tortyr, risk för förföljelser och risk förbestraffningar efler fattade utvisningsbeslut.