prot · GC09110 · 1988-12-31 00:00:00 — Villkoren för svensktjordbruk förefaller i allt högre grad bli beroende av internationellaförhandlingsuppgörelser. Tyvärr blir jordbrukets belydelse urberedskapssynpunkl, när det gäller landskapsbild och ur regionalpolilisksynpunkt, i alllför slor omfallning bortglömd i den allmänna diskussionenkring livsinedelsfrägorna. blir, genom den slora dominans som jordbruket harnär del gäller sysselsättningen, mer beroende av en evenluelll förändradjordbrukspolitik eller jordbruksreglering än nägol annal län. Konsekvenserna avförändrade villkor för jordbruket bör därför i dt tidigt skede ses över när delgäller den golländska lantbruksnäringen. Av regionalpoliliska skäl och för all kunna lillgodosemiljökraven bör särskilda slimulansälgärder sällas in för alt få en lämpliginriklning och omfattning av jordbruksproduktionen pä . SIND-ulredningenAvstamp innehåller mälsältningar pä jordbrukels omräde, men de harsannerligen inte uppnåtts i någon särskilt hög grad. Jag menar att åtgärder börsällas in sä atl de mål som är angivna i Avstamp kan uppnås Prot.1988/89:110 möjligt. 1 samband rned all den parlamenlariskltillsaUa gruppen för översyn av jordbrukspolilikenarbelar, är del enligl min mening angelägel att ', ' del golländska lantbrukels villkorblir föremål för särskill beaklande. Resionalpolilik , , , , . . . , j i j ° krav, herr talman, har jagpreciserat i en molion, vackl i anledning av har tidigare här argumenterat för vårmotion A424 och det krav vi där framförl om forlsall regionalpoliliskl slödtill lurislanläggningar pä , Jag kan i slorl inslämma i vad UllaPellersson har sagt, och jag behöver inte utveckla del särskilt myckel mer. Enkommentar vill jag dock ändå göra. Ulskollel skriver all man föruisäller all förslaget inleinnebär nägon försämring för Golland. Men i nästa mening avslyrker man värmotion. Då skulle jag här gärna vilja ha besked av utskollels talesman: annal säll kommer dessa slödpengar all ulgå? Del är ändå pengar som dengolländska turistnäringen har kalkylerat med och sorn är en förulsällning förmänga planerade projekt. Överläggningen var härmed avslulad. Kammaren övergick lill all fatta beslut i de förevarandeärendena. Mom. 1(regionalpoliliskl slöd lill lurislverksamhd) Ulskotlds hemställan - som slälldes mol reservation 1 avKersti och - bifölls med acklamation. Mom. 3 (lokaliseringsstödels utformning) Utskottets hemslällan - som slälldes mol reservalion 2 avAnders G Högmark m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4 (avskaffande av offertsiödei) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservalion 3 avElver och - bifölls med acklamafion. Mom. 5 (statliga kreditgarantier) Utskotlels hemslällan - som slälldes mol reservalion 4 avElver m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 6 (det fördagsinriktade stödet) Ulskoltets hemställan - som slälldes mol reservalion 5 avKersti och - bifölls med acklamation. Mom. 7 (investeringar i industrilokaler för uthyrning) Utskottets hemslällan - som slälldes mol reservation 6 avKersti och - bifölls med acklamation. Mom. 8(lillfälliga slödomräden) Ulskotlds hemslällan - som slälldes mol reservalion 7 avKersli och - bifölls med acklamafion. Mom. 9 (investeringsslöd lill kvinnodominerade förelag) Utskotlels hemslällan - som ställdes mot reservation 8 avAnna - bifölls med acklamation. Mom. 10 (återinförande av sysselsällningsstödd istödområde C) Utskotlels hemslällan - som slälldes mol reservalion 9 avKersli och - bifölls med acklamafion. Mom. II (slödformen nedsällning av socialavgifter) Utskottets hemslällan - som slälldes mol dels reservalion10 av m.fl., dels reservation 11 av och ,dels reservation 12 av och , dels reservalion13 av , dels reservalion 14 av - biföllsmed acklamation. Mom. 12 (elablering av läkarpraktik i glesbygd) Ulskotlds hemslällan - som ställdes mol reservalion 15av m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 14 (transportstöd i skärgården) Utskottets hemslällan - som ställdes mot reservalion 16 avElver m.fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 15 (servicebidrag lill glesbygdsbutiker) Utskottets hemslällan - som ställdes mol reservation 17 avElver m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 18 (höjda beloppsgränser för stöd till förelag iglesbygd) Ulskoilels hemslällan - som slälldes mol dels reservalion18 av och , dels reservalion 19 av Kersli Johanssonoch - bifölls med acklamation. Mom. 19 (högsla belopp för slöd lill IKS) Ulskollels hemställan - som ställdes mot reservalion 20 avKersli och - bifölls med acklamafion. Mom. 20 (äldre arbdslösas fördrädesräll lill IKS) Ulskoilels hemslällan - som slälldes mol reservalion 21 avKersli och - bifölls med acklamation. Mom. 21(landsbygdsulveckling) Utskotlels hemslällan - som slälldes mol reservalion 22 av Kersli och - bifölls med acklamafion. Mom. 25 (anslag lill Regionala ulvecklingsinsalser m.m.) Utskotlels hemslällan - som ställdes mot reservation 27 avLars Ulander m.fl. - bifölls med acklamation. 35 (anslag lill Expertgruppen för forskning omregional utveckling) Utskotlels hemslällan. - som slälldes rnot reservalion 31 av Kersli och - bifölls medacklamafion. Mom. 38 (nyll anslag för Landsbygdsulveckling m.m.) Ulskollels hemslällan - som ställdes mol reservalion 33 avAnna - bifölls med acklamation. Mom. 39 (nytt anslag för infrasiruklurella saisningarinorn stödornrädd) Ulskoltets hemställan - som slälldes mol reservalion 34 avLars-Ove - bifölls med acklamation. Ulskollels hemslällan bifölls. Mom. I(anslag lill Lokaliseringsbidrag m.m.) Ulskollels hemställan - som ställdes mol dels reservationI av m.fl., dels reservalion 3 av Kersli m.fl.,dels reservation 2 av och - bifölls med acklamation. Mom. 2 (anslag lill Regionala ulvecklingsinsalser m.m.) Ulskotlds hemställan - som ställdes mot dels reservalion 6av Kersli m.fl., dels reservation 5 av och med acklamation. 7 § Pä förslag av andre vice lalmannen medgav kammaren allde ärenden som hann debatteras färdigi under återstoden av dagens sammanträdeskulle föreläs lill avgörande i ett sammanhang i början av morgondagens arbelsplenum. 8 § Föredrogs skatteulskollets belänkande 1988/89:SkU30Bilaccis (prop. 1988/89:107). 34KARL-GÖSTA (): Den i producerade lidningenBilsport har i nr 1988 en ston uppslagen inlervju med landelsfinansminister. Enligt tidningsinlervjun är Feldl positiv lill en svensk30-ärsregel, som innebär all veteranfordon slipper skatt i vissa avseenden. Hanuttalade också att det inte lär blifräga om någon slor ekonomisk förlusl för slalen, eftersom det endasl är frågaom elt fälal fordon. Det är ju möjligt att socialdemokraternas förelrädare iskalteulskotlel inte läser den välgjorda och populära lidningen Bilsport, är anmärkningsvärt alt Feldts åsikter inle förmedlas till densocialdemokratiska utskoilsgruppen. uttalar vidare i den akluella tidningsinlervjun altbilenlusiaslerna skulle få besked efler om vilken lösningman har valt från regeringens sida när det gäller hur skallebefrielsen avseendevägirafikskal-len för veleranbilar skall ulformas. Dessulom skulle beskedlämnas angående accisen. Enligt Feldl finns det två alternativ - ell system med enrullande 30-årsgräns eller elt system där man med jämna mellanrum återkommertill med förslag om ändring när del gäller fr.o.m. vilken årsmodellbilar skall räknas som veteranbilar. Varför har socialdemokraterna inte följl upp Feldtsuppfattning i ? Varför har man gäll ifrån löftet lillvderanbilsägarna? Motorinlressd är stort i vårl land. Bland ungdom ärmolorinlresse och motorhobby slora fritidsfrågor. Renovering av äldre bilar ochmotorcyklar intresserar såväl gammal som ung. De återkommande, välbesöktaveteran-bilsulslällningarna ger belägg för del slora inlressel. Eflersom tillgängen pä veteranfordon inom landet inle ärstor, försöker man hitta objekt ulomlands. Dä del mänga gånger är fråga omtyngre fordon kan bilaccisen vid import uppgå lill . En såorimligt hög beskattning hämmar onekligen hos våra ungdomar intresset för attkunna förverkliga en dröm om en veteranbil. Många får inte råd atl skaffa sigen sådan bil på grund av den höga beskattningen. I och har man insett del orimliga i allbeskalla denna lyp av bilar så hårt Vi föreslår all skall följa derasexempel. Vi vill av prakliska skäl införa en rullande 30-årsgräns. Vi vill sänkaaccisen på denna lyp av bilar till ett fasl belopp på ca . Vi villockså befria dessa fordon från väglrafikskall. Med del sagda, herr lalman, yrkar jag bifall lillreservalionerna 4 och 5 i deiia betänkande. 35BRITTA BJELLE (fp); Skalieulskollels belänkande nr 30 som vi nudeballerar behandlar dels en proposition som innehåller förslag lillförändringar av bilaccisen, dels några motioner från den allmänna motionstiden. Vi i har inte något atl invända molproposilionen. Däremol har vi en reservalion lill belänkandet. Reservationenulgår från mofioner som har väckts under den allmänna motionstiden. Ireservationen föreslår vi tillsammans med moderalerna all regeringen skalllägga fram ell förslag om en rullande 30-ärsgräns för befrielse från vägskallför äldre fordon. Bakgrunden till detta är atl slopadesden ärliga fordonsskatten för motorfordon av årsmodell och äldre. Skälellill skattebefrielsen var att dessa fordon betraktas som veleranbilar ochdärför ulnylljas myckel sällan. Som regel körs dessa bilar endasl korlareperioder eller till och från en uppvisning eller liknande. ägarenslipper all beiala fordonsskalt behöver han inte göra ständiga anmälningar tilllänsslyrelsen för all fä bilen avslälld när den inle används. Eflersom gränsen för skallebefrielse går vid 1950 ärsmodell, blir del alll färre bilar som kommer i åtnjutande av skattefördelen.Därför anser vi all en rullande gräns vore alt föredra. Olika frivilligaorganisationer för veleranbilar har dessulom redan elt rullande schema, därman lar hänsyn till årsmodell. Vi i menar atl del skulle vara en avsevärdfördel om vderanbilsorganisalionernas regler om veleranbilar och statensskatteregler skulle överensstämma. Vidare vill vi slödja och stimulera intressetför veleranbilar, som även har social belydelse. Del blir inle heller någraslörre koslnader eflersom del rör sig om ell mycket begränsat anlal bilar. Jagber därför all få yrka bifall lill förslagel i reservalion nr 5. 36 (); I detta betänkade gällande bilaccis behandlasell centerkrav om nybilsrabatt på av accisen för bilar som uppfyller kravpå miljövänlighel. I motionen föreslås även en annan länkbar modell, nämligenen sänkning av mervärdeskatten på nya bilar. Från har vi under ell flertalår redovisal förslag lill slimulanser för all ulvecklingen mot miljövänligleknik skall kunna påskyndas. Gäng efler annan när vi har redovisal sådana härförslag har röslal emol oss. Irols alll vackerl lal om behovel avmiljöinsatser. Vi är väl medvelna om all del nu pägår ell omfattandeskalleulredningsar-bele och all del l.ex. finns en specielliniljöavgiflsulredning. Jag lycker ändå all del är vikligl all i dellasammanhang belöna en princip som cenlern har hävdal länge men inte har fällgehör för. Man bör nämligen kunna använda skatlesystemd för atl stimulera vissaåtgärder, och man bör kunna differentiera skallesyslemd för all l.ex. Tyvärr har vi fäll alllför lilel gehör för della. Vi tyckerall del är synd all vi inle i della fall har fån slöd i ulskollel för ennybilsrabatl på för atl uppfylla miljöpoliliska mål. Kammaren kommer senare i vär all behandlaenergi- och miljöskaller, som också har behandlals i skalleulskoilet. Jag villdock åter undersiryka den princip cenlern anser vara viklig, om vi skall lalaallvar när del gäller all åstadkomma miljöpoliliska insalser; Vi måsle vägaanvända skaller och avgifier och differentiera dem för all sfimulera. Här färingen medelsarsenal gä förlorad eller sällas ål sidan. Jag villmed della yrka bifall till reservalion 3 i belänkandel. 37GÖSTA LYNGA (mp); Del är myckel som hade varil annorlunda omman i lid kunnal förulse och velal inse konsekvenserna av det som verkligenskedde. Dagens exempel gäller bilen, denna enligl mänga oumbärliga del av värvardag. Lål oss för ell ögonblick anta alt man vid seklets början,innan man hade anpassat sig lill bilen, velal om hur mänga döda och lemlästademänniskor den skulle skörda , velat om hur stora och kanskeirreversibla skador denskulle åstadkomma på vår miljö. Givetvis hade man aldrig låtit Prot.1988/89:110 den ulvecklas pä del saltet Man hade då utvecklattransportmedel med sädana egenskaper, sädana haslighder, sådanautsläpp all deras goda ~~ egenskaper inte alllid skulle motverkas av deras olyckligakonsekvenser. slår vi där vi slär. Vi har etl effektivttransportmedel, som vi har gjort till en integrerad del av värt livsmönster,men som orsakar sä myckel skada. Del är ju alldeles nödvändigl atl vi begränsardess inflytande så längl det är möjligt. Då är de ekonomiska styrmedlen denaturliga att använda i värt marknadsekonomiska system. En förbättring av bilens miljöegenskaper har man fält ioch med den katalytiska avgasreningen, men vi måsle komma ihåg alt delta inteär en slutgiltig lösning. I stället för de försurande kväveoxidulsläppen harman fåll den reducerande dikväveoxidgasen, som bidrar till förstöringen avjordens ozonskikt Den enda radikala lösningen på problemel är alt köra bilmindre. Vad vi kan göra här är all ulnyiija skallernas slyrande effekter. Jag yrkar bifall lill reservalion 1, enmiljöparlireservalion, i vilken jag avvisar den sänkning av bilaccisen somföresläs av regeringen. Reservalion 2 grundar sig på en väl moliveradsocialdemokralisk molion, där föreslår att molorslyrkan snarareän viklen skall ulgöra grunden för beräkningen av bilaccis. Bäde när del gällermiljöskadorna och när del gäller allvarliga olyckor är del den högamolorslyrkan hos små sportbilar snarare än bilens vikl som har belydelse. Jagyrkar bifall lill reservalion 2 som avser moment 3. 38 (): Jag hade näslan länkl gä upp i lalarstolenoch enbart yrka bifall lill ulskoltets hemställan och avslag päreservationerna. Jagskall ändå någol kommentera del som har sagls här av deföregående talarna. Del betänkande som är föremål för riksdagensställningstagande är föranlett av regeringens proposition nr 107. Där föresläsatt försäljningsskatt vid imporl skall las ul även för fordon som vid införselär isärlagna, om del kan anlas all fordonen efler importen skalliordningslällas lill fordon av skaitepliktigl slag. Den delen av proposilionenhar inle föranlell några mofioner. Däremol har förslagel om slopande av bilaccisraballen fällmiljöpartisterna alt reagera. Som den minnesgode kommer ihåg beslöl dennakammare beiräffande personbilar av 1987 och modellerall dels höja bilaccisen generelll, dels sälla ned accisen för bilar som redanförsetts med sådan avgasrening som fr.o.m. årsmodell blivit obligaiorisk.Nu föreslär dock regeringen alt både nedsällningen för bilar med avgasreningoch den generella höjningen skall slopas. I sin reservalion föreslär miljöpartietell bibehållande av den generella höjningen, vilken enligl dess förmenandeockså bör lillämpas på nyare bilar. Elt bifall till denna reservalion ansesinte av utskotlsmajoritelen vara motiverat. Det lorde inte heller få deeffekter förväntar sig, dvs. Jag lyckte alt del var dåliga ekonomiska slyrmedel GöstaLyngå presente rade här. Jag kan la ell exempel. Om Slockholm skulle ha samma biliälhd som i kommun, räknal efler yla, hur många 41 Prot.1988/89:110 bilar iror då atl det skulle finnas i Slockholm?Jag vel atl han ime kan svara pä den frågan. Jagkan lala om för honom att det då skulle "17 '. finnas tio bilar i . Den biltäthd vi har där uppe är insel Tvärtom, det skulle vara större problem för oss med en Bilen är faktiskt näslan del enda forlskaffningsmedel vi har När del gäller del andra förslagel från omändrad beräkningsgrund för accis finns det möjligheter all återkomma sä snarlförslag föreligger frän den ulredning som har lill uppgifl all uireda denindirekta beskattningen. Vad sedan beträffar de tre övriga reservalionerna i dellabelänkande, som samlliga är borgerliga, vill jag enbarl hänvisa lill del somhar sagls fidigare. Del här är gamla motioner som återkommer är efler är. Kanni inle göra ett uppehåll elt år åtminstone med dessa motioner? Det äregenlligen samma argumenlalion som förs frän båda håll. Ingenting nytt harkommit fram i dessa frågor, som skulle kunna medföra all vi ändrade våruppfattning. frågar oss socialdemokratiska ledamöleri ulskollel varför vi inte läser den här akluella molortidningen - vad denheter kommer jag inle ihåg. Det var i alla fall en molorlidning, därfinansministern hade gjorl elt uttalande som gick i samma rikining somKarl-Gösta uppfattning. Jag tänker personligen inle agera springpojkeål . Jag skulle rekommendera honom alt ställa en fräga lillfinansministern eller interpellera, så alt han får en bredare debatt, om dellanu är en så viklig sak som han vill göra gällande. Jag skulle vilja slippa argumentera med all rekommendera honom alt läsa s. 10 i belänkandel och la inlryck av vadvi från ulskollsmajoritelen säger där. 39 (); För all det skall bli räll i prolokollelyrkar jag bifall även lill reservation 1, min egen reservation. Jag kan, med användande av aritmetik,förstå all del skulle finnas ungefär lio bilar i Slockholm i del lägel. Jag kandela den dröm som man har om all sä verkligen skulle vara fallet. Vi äremellertid långt därifrån. Det finns många bilar i . Del finns ocksåmånga bilar över hela världen. Del är den totala effekien av dem som ärallvarlig. Det är alldeles givet all bilen har en annan och mycket vikiigarefunklion i . Del erkänner vi också inom vårl parli. Vi har ocksävelat kompensera glesbygden för sådana nackdelar som kommer av en högre skallpå fordonen. Men vi måste vara överens om atl bilen, sådan den nu är, inte ärnågot bra forlskaffningsmedel, även om den blivit en nödvändig del av vårtsamhälle. Vi hoppas atl annan leknik skall utvecklas, bältre lyper av bilar,som vi kan se litet mera posilivl pä. 40 (): Till kan jag inte låta bli altsäga all del är en väldig nonchalans han visar när han anser alt etl ärende som varil uppe flera 42 gånger inte är värl all debattera. Bakgrunden till den reservalion som vi lämnat, som vibl.a. kommit med även , är ju atl man 1985 beslöl alt bilar avårsmodell och tidigare inte behövde betala fordonsskatt Del skedde för allmänniskor med veleranbilar skulle slippa vända sig lill länsslyrelsen om och omigen när de ville la ut sina bilar i samband med utställningar och sedanavslälla dem igen. Tanken var att underlätta för dessa fordonsägare. Sedan har det gått och färre och färre bilarälnjuler denna befrielse. Men de är ju forlfarande veteranbilar, när de är 30är gamla och mer. De deltar i tävlingar och utställningar på samma säll sombilar av årsmodell och äldre. Bilar av en senare årsklass kan dock inlevara med på samma premisser, eflersom man inle har infört en rullande gräns förvderanbilarna. Jag tycker alt så länge socialdemokraterna inte kan lämna enförklaring till varför man inle kan acceplera en rullande gräns för veleranbilarmed gemensamma skalleregler, sä länge måste man fakliski i riksdag fåta upp dessa frågor till diskussion. Jag kommer att göra det ända tillssocialdemokraterna förslär all del finns ell värde med all ha veleranbilar ochen rullande gräns. 41 (): Jag kan konsiaiera all idenna inlervju hafl inställningen atl han skulle se positivt pä en förändringav beskattningen. Men lyvärr delas hans uppfallning i delta avseende inte avden socialdemokratiska utskoilsgruppen. är ju också, somförelrädare för gruppen, väldigt ogin emol ell slorl anlal aktiva ungdomar, somvill ägna sig äl verksamhden atl bygga orn bilar. De har svårl all få lag idessa bilar i . När de skall imporlera dem blir del mycket dyrt. Som jagsade kan del kosla 15 000 lill . i accis, utöver bilinköpet somockså kan vara kostsamt. Det hindrar ell slorl antal ungdomar all ägna sig äldenna verksamhel. För all vinna lid vill jag i övriglinslämma i vad sade om vägirafikskatlen på veleranbilar. Delborde vara en rullande 30-årsgräns. Den skulle vara myckel enkel och praktiskatt genomföra, en förenkling i ett annars kompliceral skattesystem. 42BRUNO POROMAA (s); Jag skulle vilja rekommendera Gösla Lyngå allkomma med andra förslag än dem han har presenterat. Om han nu skall börjamed en kompensafion till gleshygdsborna så uppfattas della som elt slagsnådegåvor. Det vill de definitivt inle vara med pä. Men Gösla Lyngå skall ocksåvara medvelen om all i de biltäta regionerna bor de mest välbärgade människorna.En slor del har råd alt ha bil oavsett vad det kostar. lycker attdet är en väldig nonchalans när jag inle gör en djupdykning i argumentationenöver de motioner som har behandlals otaliga gånger förul. Jag lycker att del ären väldig nonchalans frän opposilionsparliernas sida all ålerkomma medsamma mofioner. Det enda man gör med dem är alt ändra datum och eventuellt haandra undertecknare . När det gäller jämförelserna mellan den norska och densvenska accisen är det bara halva sanningen som framförs. Man kan inle görasädana jämförel- ser somgörs här i debalten. Accisen för de norska personbilarna är väsenlligl myckethögre än för de svenska. När det gäller vägirafikskatlen för veleranbilar vill jagsäga all skälen lill vär ståndpunkt har förstärkls under senare lid, eftersomKIS ocksä kommer all se över meloden alt ersälla fordonsskatten på vissalällare fordon med höjd bensinskatt Av den anledningen har skälen till ettavslag stärkts. Del har påpekats för mig atl jag under milt förstaanförande inte yrkade bifall lill ulskotlds hemslällan och avslag påreservafionerna. Om jag inle gjorde del då, gör jag del . 43 (): Till vill jag säga alt vi vissthar förslag pä konstruktioner som skulle kompensera glesbygden för de högrekostnaderna. Del gäller inle bara bilaccisen ulan också bensin och annal somverkligen är myckel dyrare i glesbygden. Vi vill att folk skall kunna bo iglesbygden. Vi skall ha en levande bygd trots att den är gles. Men om det nukoslar mer, då skall väl slalen kunna subventionera ulan alt del betraktas somnådegåvor? Del är en del av det system vi har all samhällel lar ansvar försådana områden som inte direki kan bära sina egna koslnader. Del kostar olikamycket att bo på olika slällen, och det skall väl staten kunna ta hand om utanatl kallar del för nådegåvor. Det är inle den saken del är frågaom. 44 (); Man kan lycka att den fråga som jag tar upp,nämligen om skattebefrielse för veteranbilar, inle är någon särskill slorfråga. Men för dem del berör är det väldigl angeläget. Ägaren lill en vderanbilfrän 1950 behöver inle avslälla och anmäla sin bil hos länsstyrelsenallteftersom han deltar i utställningar eller vderanlävlingar eller vad del kanvara. Men den som har en bil, som räknas som vderanbil men är av årsmodell1951, den personen mäsle anlita länsslyrelsen slup i kvarten. Detta är kostsamtför staten. Jag kan faktiskt inle förstå vad socialdemokralerna menarnär de inte anser att det som räknas som veteranbil, alltså gamlabilar och äldre, inte skall kunna behandlas på etl likvärdigt sätt. Det ärdetta frågan handlar om, och där har socialdemokralerna inte gett något svar. 45KARL-GÖSTA (); Jag konstaterar atl , som kommerfrån ell glesbygdslän med stora avstånd, tydligen lycker det är bra all vi nuskall växla väglrafikskall lill bensinskall, vilket gör att bensinpriset sligermed ungefär en 50-öring. Den uppfaltningen delar tydligen . Ikombinalion med försämrade bilavdrag drabbar det i stor ulslräckning denbefolkning som företräder i riksdag, liksom detmissgynnar veteranbilsägare. Sedan lycker jag all del kan bli en ansenlig raballering,, om man fastställer en schablonaccis på . Del haringen belydelse vilken brulloaccis man har i . I är del en ndtoaccispå . är del väsentliga, och del skulle kunnainnebära en raballering för svenska ungdomar pä upp lill . 46BRUNO POROMAA (s): Den uppfattning framför här harinte päverkal mig pä någol sätt. Gösla Lyngå har en gäng i tiden boll i deregioner som jag kommer ifrän. Jag tror alt om han hade slannal kvar där hadehans uppfallning i mänga saker säkerligen inle ändrals i så mälto all han hadeblivit miljöpartist.