prot · GC0990 · 1988-12-31 00:00:00 — Om jagskall varanågot mindre snäll, påstår jag att han faktiskt har frestat kammarenstålamod med alt återkomma med sina propåer, som alltså inte utanförvaltningskontorets styrelse är suverän att ta ställning lill. Huvudskälet till alt vi inte kan fira den franskarevolutionen eller ha en minneshöglidlighel över den är, , all depolitiska partierna inte är överens om en minneshögtidlighet. Jag är för kanske mera anhängare av evolutionen, en läng fredlig välståndsutveckling.Evolutionen i sammanfaller mycket tydligt och väl med den lid detsocialdemokratiska partiet har verkat i vårt land. Därför kommer slora delarav svenska folkel alt fira hundraårsminnet av det socialdemokratiska partielsfödelse. Även om inle är inblandad i denna fråga kommer det atl blietl betydligt firande i landet. 125 HANS NYHAGE (m): Jag filialer mig alt komma lill kammaren medmina propåer ulan alt fråga om lov. Mina frågor gällde vadCatarina Rönnung själv tycker. Jag frågar alltså: Anser altOlof af Forselles skall ha ersättning även i fortsättningen? Vad anser CatarinaRönnung atl vi har att förlora på att en särskild utredning tillsälts rörandeHelgeandsholmen? 126 BO (vpk): får litet skiftande replikerhär. När det gäller delta med firande av minnen av händelser som har inträffatinom resp. utom landet vill jag erinra om atl vi här i landet faktiskt firarjulhögtiden. Vad jag vet handlar den om händelser som inträffade i ell hellannal land för ett par tusen är sedan. Jag begär inle att vi skall ha någotslags helgdag för all fira den utan alt vi helt modest kanha en liten minneshögfidlighet. talade om att détvar svårt att nå enighel i utskottet. Jag hade en känsla av att det fannsstarka sympatier bäde på socialdemokratiskt och Hberalt håll för att ha enliten minneshögfidlighet. Men man lät de mera kontrarevolutionära krafterna, i formav , bestämma atl vi inte skulle genomföra detta. 127CATARINA RÖNNUNG (s): Del finns andra sätt atl sprida den franskarevolutionens förträffliga idéer än atl anordna en minneshögtidlighet iSveriges riksdag, . Man kan l.ex. verka för att historieämnet i skolanfår ökad tyngd. och jag kanske kan göra en gemensam framstöt. 10 protokoU 1988/89.90 KontroU genom tekniskprovning, m.m. Till Hans Nyhage vill jag säga att det inte är min sak attsom ledamol i göra någon överprövning av deförvaltningsärenden som förvaltningskontorels styrelse är suverän att beslutaom. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 1988/89:NU15 Kontroll genom teknisk provning, m.m. Kontrollgenom teknisk provning, m.m. 128 ALL (m): Jag ser att har gått, och detkanske är litet synd. När man nu skall tala om det som är statt iutveckling, skulle man nämHgen kunna säga att det kanske funnes skäl att skänkaen smula eftertanke åt den idéer, som ju lade grunden förså mycket god utveckling i . Att vi sedan inte behöver fira den iriksdagen är en annan sak. Det är emellertid väl värt att tänka på, ochmöjligen också att fira. Denna i volymhänseende lilla fråga som dettabelänkande handlar om är egentligen en mycket vikfig fråga och något av enmarkering av att vi verkligen lever i ett nytt . Det är alltså frågan omatt nu öppna ännu en dörr för en europeisk utveckling i vilken vårt landdeltar. Det är inte oväsentligt. Jag vill inte precis påstå att jag väntar migatl nationens fäder skall fira detta betänkande med något slagshöglid i . Men det är sannerligen värt en smula eftertanke att Sverigenu antar en lagstiftning som är klart orienterad mot att strömlinjeforma vårtsätt alt vara gentemot , för det är vad del handlar om. Den konvention som nu går att anta, ellerrättare sagt ratificera, innehåller en del av denna strömlinjeformning av vårtland såsom en del av . Den lagstiftning som betänkandet upptar är ettsätt att ge uttryck för vår vilja att vara européer. När det gäller frågor som avser teknisk provning kanskeman skall säga alt del grundläggande med vad vi än må företa oss är att det vigör möts av konsumenters, industriers och användares förtroende. Metoden är underordnad. Så länge den metod som vi lagstiftare kananvisa för alt ge konsumenter trygghet vad avser produkters och tjänsterssäkerhet, så är vårt uppdrag fyllt. Låt oss inte tvivla på alt den lagstiftningsom nu läggs fram syftar just till att åstadkomma förtroende hos konsumenteroch användare. Jag tycker att det ackrediteringssystem som lagsfiftningen nuknäsätter som en del av svensk teknisk provning är just en åtgärd som skallmötas med förtroende och som syftar till förtroende. Ackreditering är ettsystem som innebär att de som får uppdraget att fullgöra provningar har möttlagstiftarens eller regeringens förtroende. Med detta skulle man egentligeninte behöva uppehålla sig så mycket mer vid denna fråga, nämligen frågan om ackrediteringssyslemetslagstiftade ställning i vår svenska provningslagsfift- Prot. Jag skulle snararevilja uppehålla mig något vid den reservation som är T ~ avlämnadav vpk:s och mp:s företrädare i utskottet, nämligen av del skälet att ., ° . . ... . j , . ... o mskprovning, m.m. den innehåller just dentyp av argument som enligt mm mening ar sa ' beklagliga i detta slag avärenden. Det är alldeles uppenbart att den text som vpk:s och mp:s företrädarehar i reservationen syftar fill att inge något slags föreställning om atlEuropa har en annan hållning till säkerhets- och provningsfrågor än vad visvenskar har. Jag tycker del är såväl uppseendeväckande som beklagligt ochklandervärt atl dessa båda partier låter uttrycka att den här lagstiftningen,den här anpassningen till den europeiska utvecklingen, skulle kunna leda tillelt försämrat hälso- och miljöskydd i Svenge. Det ankommer enligt min mening påvpk:s och mp:s företrädare att här i kammaren ge oss bevis för på vilkagrunder ni vägar utslunga dessa anklagelser mol den europeiska gemenskapenssträvanden atl åstadkomma en inre marknad och villkoren för den. Det ärrimligt att ni gör det, och det är också ett krav. Jag skall därefter med några ord uppehålla mig vid den fråga som hardelat borgerligheten, nämligen frågan om i vilken grad vi skall anpassa osstill utvecklingen inom EG. har valt all föreslå ett återhållande ihela lagstiftningsfrågan i avvaktan på EG:sslåndpunklstagan-de, medan vi harsagt att man skall observera och följa utvecklingen inom EG. Grunden för vårtställningstagande är nämligen all båda de metoder som anvisas,sektorsöverenskommelser och ackrediteringssystem, syftar fill samma sak ochmycket väl kan leva i samma system. Det är sannolikt att EG kommer alt användabåda systemen. Mot den bakgrunden och framför allt med tanke på behovet av attkunna organisera den svenska tekniska provningen har vi sagl oss atl det ärbättre alt komma i gång med detta system som är användbart för framfiden ochsom möjliggör för regeringen att planera. Vi har därför valt alt föreslå allutvecklingen inom EG skall observeras. Man får inte rusa iväg och hamna i felläger. Folkparfiet har valt en annan väg. Med detta, herr talman,yrkar jag bifall till reservation 3. Låtmig lill slut säga några ord om riksprovplatssystemel, reservafion 9. Vi anseratt konkurrens även i detta väsentliga avseende är en garanti förkonsumenterna. Del är en konkurrens som ger många parter tillfälle att delta iden viktiga provningsprocessen under tillsyn och under ansvar. Det är också engaranti för att provningen hålls tillgänglig fill rimliga priser och hållsfillgängUg under konkurrens, som i alla andra sammanhang garanterar konsumentenen bättre produkt än en monopolprodukt. Med dettayrkar jag bifall till reservation 9. Anf.129 (): Jag kan instämma med när han säger att ett vikfigt inslag i den västeuropeiska integrationsprocessen är arbetel med att avskaffa tekniska handelshinder. Om t.ex. provning och kontroll av produk ter måste upprepas i varje land dit de säljs försvåras nämligen handeln och varorna blir dyrare för konsumenterna. Därför är det betydelsefullt all man i 147 Kontroll genom tekniskprovning, m.m. störstamöjliga utsträckning kan åstadkomma ömsesidiga godlaganden av provnings- ochkonlrollresultat. I den proposition som vi nu behandlar föreslås etl systemmed ackreditering av laboratorier, ett syslem som man bedömer skall fåväsenllig betydelse i det västeuropeiska samarbetet pä provnings- ochkonlrollområdel. Ja, herr talman, man bedömer alltså alt det skall fålbetydelsemen man vet inte ännu om så blir fallet. Exakt vilken modell för tekniskprovning som blir den internationellt mest gångbara är än sä länge oklart, ochdet är faktiskt inle alls säkerl att den modell som regeringen nu föreslår kommerall gälla i det övriga . Med hänsyn lill kravet på svensk anpassning till denkommande västeuropeiska ordningen för provning och certifiering borde delsvenska beslutet uppskjutas till dess att EG:s beslut är helt klart. Det ärockså nägot som , och har vädjat om vid en uppvaktning hos näijingsutskottet. Enligt folkpartiels mening vore det klokastatt vänta med beslutet om hur den tekniska provningen skall organiseras och skjutaupp beslutet tills situationen klarnat och vi verkligen vet vilken modell somblir den mest gångbara. Del finns ingen som helst anledning att forcera frametl beslut och atl ha så bråttom atl man kanske|l.o.m. sätter upp snubbeltrådför sig själv. Något nationellt ackrediteringssystem av den typ som föreslås ipropositionen behövs inte i , såvida inte en anpassning lill ettframtida EG-beslut kräver det. Om nu EG skulle komma fram lill altsektoröverenskommelsesystem skulle åstadkomma ömsesidigt erkännande' då voredel ju en ren överloppsgärning att införa etl nationellt ackrediteringssystem.Del skulle bara skapa extra byråkrati och ställa till besvär samt medföra ökadekostnader, utan att bidra till en förbättring av systemet. Folkpartiel föreslår därför, herr talman,.jatl beslutet omhur den tekniska provningen skall organiseras skjuls upp till dess atlsituationen klarnat när det gäller vilken modell för teknisk provning som blirden mest gångbara internationellt sett. Varför skall absolut besluta omen organisation före det atl EG beslutar om en organisationsom kan komma att bli en annan än den av vär regering nu föreslagna? Jag tycker att detta är fullständigtsnurrigt. Motiveringen atl ändra och föreslå ett system med ackreditering avlaboratorier är ju just atl få till stånd ett system på provnings- ochkonlrollområdel som slår i samklang med det västeuropeiska samarbetet. Då skallman väl ändå inle ha så bråttom att man inle ger sig lid att vänta på vad EGslutligt anser sig vilja ha för modell. Det finns inga skäl som lalar emot atlvi väntar lill hösten med atl fatta detta beslut för del. Det nu föreslagna systemet kan komma atl avvika frän denpolicy pä området som EG kommer alt fastställa. Risken finnsalltså alt nu binder ris ål egen rygg. Det svenska systemet förprovning och kontroll bör så längt som möjligt överensstämma med den ordningsom tillämpas inom EG. Föreskrivande myndigheter i skall inle utfärdaföreskrifter för provnings- och kontrollförfarandet som i hög grad avviker frånvad som gäller inom EG. Av den anledningen är det fullständigtonödigt atl införa elt syslem som kan komma att behöva ändras inom en snarframlid. Det blir förelag och i slutändan konsumenter som fårbetala för denna flåsiga brådska. Jag yrkar bifall tillfolkparlireservationerna i detta betänkande. Kontroll genom tekniskprovning, m.m. 130PAUL LESTANDER (vpk): Jag vill först börja med att yrka bifall tillreservationerna 2,4, 6, 8 och 10 som är fogade till detta betänkande. Jag övergår sedan till att något kommentera i denna debatt. nöjer sig inte med alt vpk och miljöpartietkommer med argument för sina ståndpunkter. vill ha bevis. Redaninnan vi kommit med våra argument, förklarar han alt vårt uppträdande ärklandervärt. Det är inte ens vad vi kommer att säga som han angriper, utan attvi över huvud laget har haft ståndpunkter. Detta är en mycket häpnadsväckandeutgångspunkt i en debatt. All produktion, all mänsklig användning av verktyg,började sannolikt med att en hane grep tag i en gren och använde den i kampenom en hona. Ur detta ursprungliga, mycket primitiva användande av verktyg harfötts egenproduktionen av hantverksprodukter för att senare med denindustriella revolutionen övergå i den mera industrialiserade produktionen avverktyg, malerial, varor etc. Ur produktionen, ur behoven av atl få säkerhet ianvändningen av maskiner, få säkerhet och bra produkter, har fölls visskonsumentkontroll, viss kontroll av maskinprovning och viss kontroll i olikaandra avseenden. Man kan kontrollera utifrån ergonomiska synpunkter ochhållfasthetssyn-punkter. Men delta har varil en process, där denöppna debatten och diskussionen om olika varors fördelar, nackdelar och bristervuxit fram: metod är att, ulan alt förklara på vadförtroendet skall vila, bara tala om att nu måste vi skapa förtroende. Detförtroendet skall vi skapa genom alt privatisera konlrollapparaten. Vi skallockså skapa det förtroendet genom alt ackreditera t.o.m. företagens egnalaboratorier lill provnings-anstalter. Kan vara så godtrogen allhan tror att en sådan kontroll alldeles spontant, alldeles ulan invändningar,väcker elt odelat förtroende? Jag vill inte påstå atl del jag har framfört är bevis pånågot. Men det är tungt vägande argument mot en ändring av måttsystem,måttregler och kontrollregler, bara för atl göra en vara lättare säljbar iolika delar, lättare utbytbar mot pengar. Det är ändå det vikfigaste. Jag vill Ocksä hävda att det finns många andra skäl ochandra vikfiga exempel pä hur varorna har växt fram i . Arbetarskyddet iSverige, arbetarskyddet i vid mening även när det gäller jordbruket ochindustri-arbetsplatserna, har växt fram på grund av erfarenheter och kunskaper,som man vunnil genom misstag och dyrköpta erfarenheter om tingensofullkomlighet och svagheter. Del finns de som har blivil skadade för livet pägrund av bristningar i bultar, brister i system och fel i tekniska syslem. Manhar krävt och sä småningom fått förändringar. Detta har växt fram KontroUgenom tekniskprovning, m.m. genom en lång och ihärdigprocess. Det lönar sig inte med vältaliga och demagogiska krav på obetingatförtroende, om man ändå vet att man med detta försöker uppluckraprovningssystemet. Det enda skälet till en uppluckring är atl man vill ha enlättare trafik, en lättare försäljning, en utbytbar försäljning mellan olikazoner. Anf.131 () replik! anförande blev just en bekräftelse på det jag villeantyda i mitt inlägg, nämligen att vpk:s företrädare tillåter sig att medåberopande av ett antal angelägna målsättningar för provningar, testningar,säkerhetskontroller osv. göra gällande att det system som är på vägatl anta, eller de tankar som ligger inom EG-harmoniseringen, skulle innebäraen indikation om bristande intresse för arbetarskydd och konsumenterssäkerhet. Del är demagogi. Det är atl missbruka ordet i denna talarstol. Detfinns ingen grund i någon lagstiftning, i någon tanke i Europaharmoniseringeneller i den lagstiftning vi nu arbetar med, som skulle antyda atl man inle villsäkra konsumentens och arbetarens trygghet. , kom hit fram ochmedge atl detta var ett övergrepp mot den fria talerätten i denna kammare. Vimoderater och alla andra partier här i arbetar för att uppnå trygghet för konsumenten och arbetaren i hans miljö. Kom inte och anklaga oss för atl vilja åsidosätta den principen när vi föreslår ett system för den säkerhet som är anpassad till harmoniseringen i . Det är att förgripa sig mot talerätten. Anf.132 (vpk) replik: Del är intressant att studera förmåga att hetsa upp sigoch kräva att folk skall göra deklarationer om hur de har förgripit sig moltalerätten och utnyttjat rätten att lalali denna kammare. Om man föreslår elt system som innebär alt t.o.m.företagens egna laboratorier skall kunna ackrediteras för teknisk provning ochmätning, och då menar atl konsumenten, arbetaren och användaren skall kunnakänna trygghet i ett sådant system, samma trygghet som i ett syslem som harvuxit fram eller århundraden av erfarenheter, facklig kamp,konsumenldebalter och konsumentinsatser, skulle jag naturHgtvis kunna vända pådet hela och säga att detta är ett övergrepp mol tron på folks förmåga atttänka själva.Nic kan ju själv förklara varför han blir så väldigtupprörd i del här sammanhanget. Med förtroende låter jag komma medsina teser. Utifrån en mera dialektisk debattmetod, där var och en för framsina teser och det slutligen blir en syntes av debatten, är det viktigt attbåda sidors synpunkter kommer fram. Det är egentligen grunden för demokratin.Att antyda atl någon inte bör få använda sin talerätt här i kammaren måste varanågot som inte menar allvar med. 133 ()replik: Av del senaste inlägget bliridel alldeles uppenbart alt på det provningssystem' som föresläs har sin grund i atl han troratl företag inte kan agera hederligt. PaulLestander menar tydligen att om ett företag ackrediteras av behörigamyndigheter att företa tester, innebär den omständigheten att det rör sig ometl företag, att det inte är att Hta på. Längre än till den punkten tjänar detinte någonfing till att diskutera. Anf.1.14 (vpk) replik: Jag talar faktiskt inte i termer av hederlighet och ohederlighet. NicGrönvall krävde i sitt inledningsanförande att vi först och främst skulle kännaförtroende eller bygga upp ett sådant. Det var egna ord. Jagdelar inte denna något blåögda syn på hur företag arbetar. De riksprovplatseroch det mätsystem som vi tidigare haft har växt fram ur en erfarenhet, ur enkunskap och delvis ur en facklig kamp. Jag har mycket större tilltro fill dettasystem. Anf.135 (): sade att nyckelordet är förtroende. Förtroende är intenågonting som kan kommenderas fram. Dessutom anser alt han kanslälla krav på hur jag skall använda den taletid som jag har antecknat mig för.Jag anser att han icke har den rätten. Möjligtvis skulle jag kunna ställa ettkrav också på , nämligen att han bör använda orden enligt gängsespråkbruk. Som exempel kan nämnas att är den världsdel som börjar vidUralbergen och slutar vid . Om jag minns rätt innefattar 38stater. talar uppenbarligen om den Europeiska gemenskapen, EG. Jaganser det möjligen vara min rätt att ställa krav på att man använder de begreppsom hör hemma i debatten. denna fid föra en seriös debatt om kontroll genom teknisk provningter sig inte särskilt inspirerande, men vi sitter väl inte här i kammaren föratt ha roHgt, utan snarare för att vi har till uppgift att ta ansvar förframfida livsvillkor och livskvalitet. De beslut som vi kommer att fatta är reella, om än inte formella beslut om EG-harmonisering. För attbereda vägen för en integrerad EG-marknad utan handelshinder skall denproduktkontroll som vi hittiUs haft här i landet stegvis uttunnas och ersättasmed en delvis annan metod. Det finns inte fid och möjlighet att gå in påtekniska detaljer. Det räcker med att konstatera att det ackrediteringssystemsom här föreslås syftar till att minska den oparfiska kontroll som tidigarestegvis introducerats genom införandet av riksprovplatser och riksmälplat-ser.Dessa skall nu alltmer ersättas med företagens egen självkontroll. Givetvisutgår väl alla ifrån att de flesta företag agerar hederligt, liksom vi utgårifrån att de flesta medborgare är hederliga. Ändå anser vi att det ibland finnsbehov av kontroll och av poliser. Enligtmin mening är dock den allra viktigaste frågan i del här sammanhanget: Vilkentyp av samhälle kommer att gynnas i och med EG-harmoniseringen? EG-anhängarnadrömmer om ett EG-samhälle med högre effektivitet och högre produktivitet. Defrågar sig aldrig om den högre produktiviteten möjligtvis betyder att enständigt ökad mängd råvaror i en allt högre hastighet kommer att vandra vägenfrån råvarukällan fill sophögen. Vi miljöparfister befarar att detta blirföljden av den satsning på ökad internationalisering av produktion och handelsom EG-harmoniseringen KontroUgenom tekniskprovning, m.m. KontroU genom tekniskprovning, m.m. All erfarenhet pekar på att detta bäddar för energi- och råvaruslöseri -del blir givetvis mycket transporterande fram och tillbaka. Om riksdagengodkänner utskottets förslag, kommer morgondagens beslut att gynna de sloramultinationella företagen, och i motsvarande mån missgynna de mindre företagensom inte har en chans att ställa upp med ackrediterade provningsanläggningar. Vi kan se framför oss ell där och Boveri kommer alt avgöra vad som är god konsumentkvalitet på elomrädet,blir tongivande på kemiområdet och och när det gällermediciner. Utskottsmajorileten föreställer sig alt denna ökade produktivitet ärnödvändig för vär välfärd och atl de upplysta konsumenterna kommer all görasina rätta, fria val på en fri marknad. tror att detta delvis ärvackra drömmar. Konsumenten kommer att vara slagen lill slant i monopolens,oligopolens och giganternas värld - iden värld som den integrerade marknadenkommer att erbjuda. När det gäller socialdemokraternas inställning till enharmoniserande lagstiftning, varav dagens förslag är en liten del, så finns detord som påsken påminde oss om, nämligen "Fader förlåt dem, ty de veta ickevad de göra". Det finns inte någonting som tyder på alt socialdemokratinhar förställ vad internationalisering, storskalighet och ökad makt ät demultinationella och transnationella bolagen kommer att medföra i form avproblem och risker. Det är ställt utom allt tvivel att den ökande självkontrollsom dagens beslut om ackrediterade laboratorier kommer alll leda till gynnarmulliföretagen och i motsvarande mån missgynnar de mindre förelagen. Vi miljöpartister vill naturligtvis inte i och! för sigupprätthälla handelshinder bara för deras egen skull. Det finns inte någonanledning alt förhindra en standardisering av elektriska stickproppar enbartför alt förhindra att de passar eluttagen i flera länder. Storskaligheten skallbekämpas med andra medel. Å andra sidan finns det ännu mindre skäl att gåstorskaligheten till mötes när den kräver att säkerhetsnormer skall urholkas,atl gränsvärden skall höjas och all kontrollen av farliga verksamheter skallläggas i företagens egna händer. ideologi talar för småskalighet,decentralisering och lokalt självbestämmande. Ju längre bort från den enskildesom besluten fattas,, desto större risker för att det fattas skadliga beslututan att man har någon kunskap om de resursmässiga och ekologiskakonsekvenserna, vilka ligger alltför längt bort från beslutsfattaren. IDennaideologi vill vi tillämpa även på det nationella planet. Vi vill inte alt detnationella självbestämmandet skall uppges när det gäller viktigaangelägenheter som påverkar den enskildes väl och ve. Normer och provning ärsådana viktiga angelägenheter. Vi är desto mer oroliga, eftersom allti tyder på alt enhänsynslös marknadsliberalism tycks ta överhanden inom EG-området med desstypiska exploatering av både människor och miljö. Därför finns det allanledning alt varna för de små stegens tyrarini. Varje steg verkar litet ochofarligt, men resultatet kan bli förödande.! Därför vill vi miljöpartister stämmai bäcken. Tyvärr harriksdagen redan tagit ett sådant litet steg mot försämrad Kontroll genom tekniskprovning, m.m. produktkontroll.Man har beslutat att den obligatoriska S-märkningen på Prot. 1988/89:90elmaterial avsedd alt anslutas fill elnätet skall tas bort, elt beslut som 5april 1989 säkerligen gläder vissa slora tillverkare inom EG, t.ex. ,, , etc, men som minskar trygghetskänslan för svenskakonsumenter. Efiersom beslutet just har fatlats har vi inte yrkat på dessomedelbara upphävande men väl på att man , efter det att beslutetträtt i kraft, startar en utredning som följer upp konsekvenserna av atlS-märkningen gjorts frivillig. Vi miljöpartister har med tillfredsställelse noterat detsystem med riksprovplatser som på socialdemokratiskt initiativ har byggts uppoch som gjort en klar boskillnad mellan leverantörens intressen och denoparfiska kontrollen. Vi är inga beundrare av kärnkraften, men vi medger gärnaatt detta system verksamt bidragit till säkerheten i svenska kärnkraftverk.