prot · GC09130 · 1988-12-31 00:00:00 — Merparten av alla fastighetsägare har nämligen i sinahyresavtal garderat sig mot denna typ av kostnadsökningar. har med rätta riktatskarp kritik mot att det av socialdemokraterna och utarbetade förslagettill höjd fastighetsskatt i inte remitterats till lagrådetför granskning. Detta krav framfördes från folkparfiets och vår sida redan vidutskottsbehandlingen, men det avvisades av majoriteten med hänvisning till attdet inte fanns tid för sådan granskning. Det var naturligtvis ett skenargument.Majoritetens tillvägagångssätt är minst sagt anmärkningsvärt, och jag har fullförståelse för indignation. Att här i kammaren nuyrka på återremiss till utskottet för lagrådsgranskning är tyvärr meningslöst,eftersom majoriteten redan avvisat detta. Jag vill även ta upp den särskildainvesteringsskatfen i . Majoriteten kallar förslagetinvesteringsavgift i ett fåfängt försök att dölja vad det handlar om. Med dennaskatt blir det fr.o.m. avsevärt mycket dyrare att bygga nya,moderna och ändamålsenliga arbetsplatser i - 122 med undantag av ochSödertälje - samt i och Den ekonomiska politiken, m.m. kommuner iUppsala län. Många angelägna investeringar, inte minst ur Prot. 1988/89:130arbetsmiljösynpunkt, kommer att skjutas . En rad uttalanden 7juni 1989 , exempelvis av i , visar attden enda alternativa lokalisering som företagen kommer att överväga är en placering,inte på annan plats i vårt land, utan utomlands och då i första hand i någotEG-land. Detta tycks dock inte bekomma socialdemokraterna och . Om man är obekymrad eller kanske rent av okunnig om attinvesteringsskatten på arbetsplatser också är ett hot mot bostadsbyggandet iStockholmsregionen skall jag låta vara osagt. Faktum är dock att många av debostäder som byggs är kombinationsprojekt med bl.a. kontor. Det sker delsgenom att arbetsplatsbyggnafionen i många fall tvingas bära en del avkostnaderna för bostadsbyggandet, dels genom, att den lokaliseras sombullerskydd för bostadsbebyggelsen. Om dessa arbetsplatsprojekf skjuts påframtiden på grund av investeringsskatten, kommer också bostäderna att skjutaspå framtiden. I kommun har man låtit undersöka hur förslagetpåverkar bostadsbyggandet. planerar att bygga ca 1 700 lägenheter underde närmaste tre åren. Endast ca 170 lägenheter är renodladebostadsbyggnadsprojekt. Resterande drygt 1 500 lägenheter ingår i kombineradeprojekt med arbetsplatser/bostäder. Så här ser det ut i kommun efter kommun.Kan inte arbetsplatserna byggas, kan inte heller bostäderna byggas. Med hänsynfill detta var det med förvåning man kunde ta del av yttrandetidigare . Han talade för ett ökat bostadsbyggande och sade attinvesteringsskatfen skulle främja det. I verkligheten råder precis motsattförhållande. Vidare föreslår den röd-gröna koalifionen att detbostadsbyggande i som sker utan att bebyggelsen belastarstatskassan med stora summor i form av statliga subventioner- för närvarandeuppgående till av bruttokapitalkostnaden - skall drabbas avinvesteringsskatt. Den som bygger utan att belasta skattebetalarna med storaräntesubventioner skall tydligen få göra det även , men det skallbli dyrare och oförmånligare. Det är väl detta som majoritetspartierna kallarvalfrihet. Bostadsmarknaden är mycket besvärlig i ,inte minst beroende på brisfen på rörlighet. Många barnfamiljer kan inte få tagpå den större bostad som de behöver när familjen växer. Ungdomar och invandrarehar mycket svårt att över huvud taget få en bostad, Investeringsskatfen kommeratt förvärra denna situafion. Om investeringsskatten drivs igenom här kan dettainte tolkas på annat sätt än att socialdemokraternas och tal omangelägenheten av ett högt bostadsbyggande i bara är tomtprat. Detta är naturligtvis ett trist besked till medborgarna iStockholmsregionen. Det är dock klart och entydigt. Avslutningsvis vill jag säga att jag i dennadebatt om bostadspolitiken med förvåning har kunnat konstatera att det inte finns någon socialdemokrat på talarlistan. Den centerparfist som stod uppsatt har dessutom strukit sig. Den röd-gröna majoriteten vill inte diskutera en av de viktigaste frågorna som rör vår huvudstadsregion, nämligen bostadsfrågorna mot bakgrund av det ekonomiska förslaget i kompletteringspropositionen 123 Den ekonomiska politiken, m.m. Det är naturligtvis symptomatiskt och beklämmande,men jag kan i viss mån förstå att den röd-gröna koalifionen infe vill delta idenna debatt. Det är nämligen svårt för dem att föra den. Jag kan förstå det,men det är minst sagt beklagligt. Med det anförda ber jag att få yrka bifalltill de moderata reservationerna. Under detta anförande övertog förstevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. I anförandet instämde , ,, och (alla m). 62YLVA (): sällar sig allt fler fristående ekonomiskabedömare till uppfattning om socialdemokraternas och centernsekonomiska paket. Omdömena är samstämmiga - det är helt felaktiga åtgärder. När det gäller , som jag tänkerkoncentrera mig på i detta anförande, bygger åtgärderna på helt felaktigaförutsättningar. För huvuddelen av företagen föreligger alls ingen överhettningsom motiverar en särskild ekonomisk åtstramning, trots att man talar så mycketom överhettning. I finns 35 000 företag. 31 000 av dem harfärre än 20 anställda och svarar för av sysselsättningen. har fler än 200 anställda. genomfördes i en undersökning avSmåföretagens och . Den visade klart attkapacitets-utnyttjandet är lägre här än riksgenomsnittet. Den visade också attlönekostnaderna här stigit mindre än riksgenomsnittet. avföretagen har ökat antalet sysselsatta . 1 landefs övrigatätorter är motsvarande siffra och i och ännu högre. I en debattartikel i i november förra åretredovisade docent , , skrämmande uppgifter omsvensk högteknologi i kris: * 1987 hade sysselsättningen ihögteknologisk indusfri sjunkit fill en nivå inte haft . * BlandOECD-länderna är högteknologins andel av exporten . I vårtland är den hälften så stor. * 1987 hadeunderskottet i vår handel med högteknologi vuxit med 1,5 miljarder. * har enenda region som är specialiserad på högteknologisk industri - län.Under senare år har sysselsättningen minskat inom denna industri. Hur kan socialdemokrater ochcenterpartister kalla detta överhettning i ? vill de utvecklingsfientliga ytterligare läggastraffskatter på för att hindra en normal och för alla positivförädling av de förutsättningar som finnsi huvudstaden. Ni tror väl ändå inte att era förslag förmår t.ex. attflytta ut sin nya utvecklingsenhet fill eller , elleratt en strypning av deras verksamhet förmår avskedade civilingenjörer att lösapersonalkrisen i vården i ? Nej, resultatet blir det som Ericssonschef gav uttryck för i radio efter det attkompletteringsproposifionen kommit: går vi ut och söker 2 000 civilingenjöreri , och . Ett annat populärt debattgrepp från ochsocialdemokraterna är att tala om att suger ut den övriga delenav landet på utbildad arbetskraft. Detta är inte sant. redovisadede befolkningssiffror som gäller för länet. Jag skall inte dra dem igen. Menjag måste ändå fråga de värsta fienderna till huvudstadens utveckling: Tänkerni förbjuda stockholmarna att föda barn? Eller skall vi inte ta emotflykfingar i det här området? I en region som denna byggs naturligt en ganska stor andeloffentliga byggnader. Enligt uppgifter från planerasunder 1990 byggnader till ett värde av mellan 3 och 4 miljarder.Investeringsskatten innebär alltså kostnadsfördyringar på detta område förinvånarna med 300-400 milj. kr. Fastighetsskatten skall näst infill fördubblas iStockholmsregionen. Detta innebär en ny beskattningsprincip, nämligen attspecialbeskatta personer som bor i visst geografiskt område. Lagrådets yttrande över en sådan innovation har man intevågat inhämta. Jag anser att detta är en upprörande orättvis behandling avvissa svenska medborgare, nämligen dem som bor i . Betyder dådetta att vi i fortsättningen skall räkna med att norrlänningar kan komma attdrabbas av fördubblade arvsskatter, att göteborgare kan tvingas betala högresprit- och tobaksskatter än andra och att gotlänningar får högre reavinstskatt?Ni tycker att detta låter orimligt. Det tycker jag också, men det är precis detsom drabbar invånare med det röd-gröna förslaget. Den ursprungliga höjningen av arbetsgivaravgiften kallasnu i den center-socialdemokratiska tappningen för"arbefsmiljöavgift". Sanningen är ju att den benämningen är renakosmetikan. Den dras in på exakt samma sätt som den vanliga arbetsgivaravgiften- den som var emot när kompletteringsproposifionen kom. För ,som jag nämnt tidigare, innebär avgiften en kostnadsökning på ca 75 milj. kr.För i innebär det en ökning av personalkostnadernamed 60 milj. kr. I går påtalade att det i förslaget inte finnsen rad av analys av vilka konsekvenser arbefsmiljöavgiften får för denoffentliga sektorn. Jag kan ge ett exempel. har drygt97 000 anställda. Vårdsektorn i drabbas alltså avpersonalfördyringar på ungefär 180 milj. kr. Totalt kommer nästa årmed alla nya skatter och pålagor att få ökade kostnader med 366 milj. kr. Dåhar jag inte räknat med vad länets kommuner kommer att få betala. Hur tror nisom fillhör majoriteten att vi här i regionen skall klara personalproblemenbeträffande vården, vårdköerna och dessutom i kommunerna, med destraffskafter ni lägger på oss? Till alltdetta kommer de höjda energiskatterna, som drabbar både Den ekonomiska politiken, m.m. Denekonomiska politiken, m.m. offentlig och privatsektor och dessutom driver upp de redan höga boendekostnaderna iStorstockholm. Länetsstörsta kommun, , har undantagifs de speciella Stock-holmsskatterna.Det är en händelse som ser ut som en tanke, mot bakgrund av att det var därsocialdemokraterna förlorade makten i valet . Men ni socialdemokratertror väl ändå inte på allvar att invånare skulle kunna förbliopåverkade, när hela länefs arbetsmarknad och näringslivet i övrigt drabbas avhårda pålagor? Mankan bara konstatera att socialdemokraterna och nu har gjort framgångsrikaförsök att såga av den gren de själva sitter på. De grundar sina förslag påfelakfiga förutsättningar och tror att diskriminering och straffskatter påStorstockholms näringsliv gynnar landsorten och skapar en bra regionalpolitik. Denavundsjuka och missunnsamhet som präglar straffskatterna på huvudstadsregionenkommer emellertid att få en klart förutsebar effekt. Lågkonjunkturen kommer attpåskyndas, och det går sämre för näringslivet i vår region. De som drabbasförst då är landsorten. Med en lätt fravesfi skulle man kunna säga: När mannyser i får de lunginflammation i . Jag yrkar bifall fill de reservationer som folkparfiet harundertecknat. Idetta anförande instämde , och (allafp). 63 (vpk): från socialdemokraterna ville anteckna sig påtalarlistan för denna debatt. Eftersom han blev satt i strykklass, får väl jagförsöka försvara något av denna röd-gröna koalition just när det gäller dessaavsnitt, även om jag skulle vilja beteckna koalitionen som rosa-grön i övrigt. Detfinns trots allt några inslag i den aktuella ekonomiska politiken som ärposifiva. Jag menar att detta är en sådan bit. Det är alltså någraavkylnings-medel som träffar huvudsakligen rätt, som slår mot spekulafion ochöverhettning i den trots allt dominerande storstadsregionen här i landet ochsom inte slår mot vanliga löntagare och/eller bostadshyresgäster. Det gällerbåde investeringsavgiften, som det finns en ganska bred majoritet bakom, ochden särskilda fasfighetsskatten för kontor och liknande iSfockholm-Uppsala-området. Investeringsavgiftenför det s.k. övriga byggandet i överhettade områden har föreslagits av vpk,och två gånger tidigare under detta . Under loppethar både LO, och Hyresgäströrelsen ställt liknande krav. För migvar det inte så förvånande att även socialdemokraterna i , tredjegången giUt, hoppade på detta tåg, särskilt som man infe fick igenom en del avsina andra förslag, som inte träffade lika bra som dessa enligt vårt förmenandegör. Frånvpk:s sida ställer vi oss alltså bakom dessa förslag i stort. I reservafion nr2 till utskottets betänkande 36 håller vi dock fast vid att vi tror att manborde ha satt denna investeringsavgift till , som alla fre partierna föreslog i sina motioner.Vi menar också att man borde ha tänkt sig denna avgift inte bara iStorstockholmsområdet utan även i de andra storstadsområdena här i landet, iGöteborgs- och Malmöområdef. I fråga om detta får vi, litet oväntat, stöd i denborgerliga reservationen. Vi tycker också att investeringsavgiften borde hagällt även byggande av industribyggnader, vilket majoriteten inte anser. Jagtror faktiskt att man även från centerparfiet hade ställt sig bakom dennareservation om man inte hade sett detta som en bit i den större uppgörelsen.Dessutom påpekar i det särskilda yttrandet nr 4 som är fogattill finansutskottets betänkande 30 att vi i vpk menar att den fillfälligafastighetsskatten borde ha gällt även industribyggnader. Men detta är enstörre principiell fråga, och därför har vi i vpk inte framfört detta i enreservation. Vi får återkomma till detta. Vi tror inte att det kan dröjasärskilt länge förrän man förstår att om man skall ha en fastighetsskatt skallden infe i första hand slå mot boende utan mot fastigheter som ingår i ett företagande,i en affärsverksamhet. Då är det mycket rimligare att en fastighetsskatt utgåri första hand på kontors- och industribyggnader. Viser ändå de förslag som skall fatta beslut om som ettgenombrott för en princip. Och om det visar sig att dessa infe ärverkningsfulla är det ju möjligt att ändra denna procentsiffra genom ett besluthär i . Om det visar sig att överhettningen fortsätter eller förstärksi andra delar av landet, när man nu försöker hålla igen den i , är detmöjligt att ändra den geografiska giltigheten. Om det visar sig att industrinsövervinster fortsätter, går det att utöka kategorin byggnader. Att ändra ochanpassa efter konjunkturen gäller även i fråga om gilfighetstiden. Investeringsavgiften och fastighetsskatten i har nuframställts av bl.a. här i kammaren som ett dråpslag mot den kärahuvudstaden och dess befolkning. Han påstår att företagen kommer att flyttaseller läggas ned och att hyrorna kommer att stiga. Jag kan emellerfid delvishänvisa till samma källa som , nämligen prognoserför denna regions utveckling, där det pekas på att det under de närmaste årenplaneras arbetsplatsbyggen, framför allt kontor, i en omfattning som är dubbeltså stor som den som skulle motsvara en rimlig befolkningsutveckling och så attsäga ett behov av utveckling av arbetstillfällen. Mankan också se hur fastighetspriserna har utvecklats. De är ju helt vansinniga.Att över huvud taget tala om att en 10-procenfig investeringsavgift skullepåverka hyrorna i något betydande avseende är helt orimligt med tanke på attdessa priser helt sätts utifrån en marknadsekonomisk grundval, därfasfighetspriserna helt enkelt är ganska okänsliga för sådana i sammanhangetganska små ingrepp. Skulle nu fastighetspriserna tvingas ned litet på grund avdetta är ju det fakfiskt en fördel. Byggkostnadernaär också en del av problematiken som vi måste se över. Det är något somregeringens enmansutredare, , nu skall fitta närmare påfram . Men vi vet att byggkostnaderna har utvecklats på ett heltoacceptabelt sätt, vilket drabbar hela landet. I fråga om detta håller jag medKnut BilUng. Men delvis beror detta på den enorma Denekonomiska politiken, m.m. Prot.1988/89:130 överhettning som just byggandet i Storstockholmsregionenrepresenterar. 7 juni1989 Man skulle kunna kalla det förGlobensyndromet. Det drabbar hela landefs Den ekonomiska politiken, m.m. byggande,byggkostnader och därmed bostadskostnader. En avkylning i detta sammanhang äralltså något som vi stockholmare och våra bostadslösa ungdomar verkligen önskaross, och som vi skulle må bra av. Att denna investeringsavgift emellerfid inte i första handär avsedd för att dra in pengar till statskassan utan för att förhindra ettbyggande, tycker jag inte utgör något svårt problem. Vi kan jämföra detta medde tankar som finns i fråga om bilavgifter och miljöavgifter. De är ett sättatt förhindra en ökning av biltrafiken eller en ökning av miljöstörningarna ochinte i första hand ett sätt att få in pengar. Men trots allt finns det inte såväldigt många medel att ta fill, utan sådana här delvis marknadsmässiga knepmåste tas till för att förhindra sådant som är till skada för regionen. Sedanfår man försöka använda de pengar som kommer in till så nyttiga ändamål sommöjligt -investeringsavgifter som stöd för bostadsbyggande och bil- och miljöavgiftersom ett stöd för utbyggnad av kollektivtrafiken. vill jag säga några ord om bostadsminisferns ochden övriga regeringens förslag om att in skulle godkännahyreshöjningar till följd av den eventuella skattereform som skall införas. Idetta sammanhang är och jag överens för en gångs skull, och detfinns en majoritet i för att man infe i förväg skall godkänna dennaprincip. Jag tror att det är mycket viktigt att påpeka detta , infe minst motbakgrund av enmansufredning. Denna utredning har redan nuvisat att man kan se på principen om den s.k. neutraUteten på många olika sätt.Det är alltså bra att vi kan vara överens om att man inte i förväg skall uttalanågon princip om hur de boende skall betala eventuella framtida skattereformer. 64 (); Ekonomin är överhettad, det är dagens falareöverens om. Vi har kanske beskrivit tecknen och symtomen på litet olika sätt.Jag skulle vilja peka på den stora löneglidningen och de snabba prisökningarnasom har lett fill en hög inflafionstakt, stora och ökande skulder för mångahushåll, svårigheter att finna arbetskraft och ökande underskott ibytesbalansen. Överhettningen märks mest i storstadsområdena, bl.a. i form avett febrilt byggande av kontor, vägar och broar. Priser och kostnader har ökat ännu mer inom byggsektorn äninom andra sektorer, vilket märks i de heta storstadsområdena. Det har blivitså dyrt att bygga bostäder, fru talman, att en del allmännyttiga bostadsföretagväntar med att bygga nya bostäder. Det är särskilt svårt att anställa folk istorstadsområdena. Det drabbar bl.a. sjukvården, , barnomsorgen ochkollektivtrafiken. Det är också svårt att behålla dem som redan är anställda.De stora företagen har råd att bjuda över. Därmed är det både en personalkrisoch en ekonomisk kris inom vård, omsorg och kollektivtrafik, och köerna ökar.Många småföretag drabbas hårt av personalbrist och löneglidningar. Det finns andra överheftningssymtom som jag gärna villpåpeka. Som de 128 flesta märker är också trafiken iStockholm överhettad, bilavgaserna ökar. och detotala skadliga luftufsläppen ökar. Det är skadligt för hälsan för dem som boroch arbetar i . Men det påskyndar också växthuseffekten ochuttunningen av ozonskiktet. Så det har alltså också globala verkningar. Änvärre är det i . För att ta ett exempel kan jag nämna att Volvofortsätter att vräka ut kolväten från sin billackering med en meningslösmetalliclackering. Man måste fråga sig, fru talman: Hur mycket pengar skallVolvo tjäna innan man anser sig ha råd att fa ansvar för sina utsläpp, och hurlänge skall myndigheterna bara sitta och fitta? Utsläppen från trafik ochindustri i storstadsområdena skadar alltså både lokalf och globalt. En fortsatt utbyggnad av de heta storstadsregionernaskadar hälsa och välbefinnande både för dem som redan bor och arbetar där ochför dem som flyttar dit. Alla förlorar, såvitt jag kan se. Men det finns de somi alla fall kortsikfigt rent ekonomiskt tjänar på en fortsatt utbyggnad. Jagtycker att de ledamöter och andra som lyssnar själva kan tänka efter vad detkan vara för grupper som tjänar. Jag vill ändå hävda att de som anser sig tjänapå detta och själva bor mitt i avgaserna, mitt i bullret och stressen faktisktförlorar också totalt sett, om de räknar med sin hälsa och sin familjs hälsaoch livskvalitet. Men det verkar som om de inte förstår det. De allra flestabehöver dock inte räkna och fundera. Jag påstår att de förlorar på en fortsattutbyggnad av områden som redan är överhettade. Därför finns det alltså ingenanledning för majoriteten av , och andra heta områdensinvånare att klaga över åtstramningsåtgärderna. Vad kan man då göra för att hejda den dåliga utvecklingenoch vända den så att det blir bra för människors hälsa och välstånd och förmiljö globalf och lokalf på kort och på lång sikt? Vi i miljöparfiet tycker skall stoppa kontors- och industriutbyggnader inom de överhettadestorstadsområdena genom att införa en investeringsavgift på . Som JanStrömdahl sade är det tredje gången som vi nu föreslår detta. Vi tycker att manskall stoppa byggandet av nya trafikleder, som kommer att ytterligare ökabiltrafiken och avgasutsläppen. Vi tycker att man skall bygga om en del av dekontor som har varit bostäder fill att bli bostäder igen. Vi tycker att manskall erbjuda de äldre människor som själva tycker att de bor i för storabostäder att flytta fill mindre, där de kan trivas och där de kan känna igensig. Vi tycker att man skall dela de stora våningar som därmed blir lediga tillflera smålägenheter. Vi tycker att man skall använda de frigjordabyggresurserna till renovering och nybyggnad av bostäder, framför allt mindrebostäder, för äldre och ungdomar. Och vi tycker att man skall sluta att tala ommiljöavgifter och i stället införa dem, så att miljöpolitiken äntligen blirhandlingskraftig. Vi tycker att man skall stoppa byggande av kolkraftverket i Värtanoch andra onödiga miljöförstörande byggobjekt. Vi tycker inte att man skall ökaöverhettningen just i genom fortsatt utbyggnad av . Däremot kan vi i inte stödja förslaget om enextra fasfighets-skatt. I bostadsutskottet var jag, fru talman, beredd att sägaja till en kombination av en investeringsavgift som en huvudkomponent och enextra fastighetsskatt som ett komplement för att bidra till en bred lösning. valde man i finansutskottet att sänka investeringsavgiftentill och föreslå en extra fastighetsskatt, som ökar fastighetsskaften med80 %. Den ekonomiska politiken, m.m. 9 protokoll 1988/89:130-133 Den ekonomiska politiken, m.m. Sådan skaft drabbar retroaktivt och drabbar många småföretag hårt. Jagmåste således yrka bifall till vår reservation 22 och alla övriga reservationeri finansutskottets betänkanden 30 och 36 som miljöpartister står bakom. Många har, fru talman, önskat oss alla en trevlig sommar.Vi står inför ett sommarlov som är enastående långt. Jag har infe varit ledigså länge sedan jag började skolan. Det finns möjligheter att under detta sommarlovlära sig mycket om saker som vi har missat, t.ex. om miljön. Många av Sverigesinvånare har förstått att man måste fa krafttag. För oss som skall fatta beslutom miljön kan det vara lägligt att läsa på litet under detta, som jag hoppas,härliga sommarlov. 65 (); Det paket som vi nu behandlar är ett av de meranmärkningsvärda som den här kammaren har inbjudits att fatta beslut om. Viskall fatta beslut om någonting som kallas åtstramning, trots att få tror attdessa åtgärder får någon som helst effekt när det gäller att förbättra balanseni svensk ekonomi. Vi ställs inför förslag till tvångssparande, som enbartdrabbar dem som saknar marginaler att avstå pengar att spara och som lämnarnolltaxerare skadeslösa. Vi erbjuds att fatta beslut om en arbetsmiljöavgift,som inte innebär någon stimulans för bättre arbetsmiljö utan bara blir en nyskaft. Vi ställs inför förslag fill extra fastighetsskatt och investeringsavgiftpå godtyckligt utvalda kommuner, som inte kommer att hjälpa någon glesbygd,knappast heller att strama åt, men däremot i värsta fall att skrämmainvesterare så att de börjar snegla på andra länder än . Inte ens om man accepterar den märkliga logik som liggerbakom dessa straffskaffer på ett antal godtyckligt utvalda kommuner kan man fåekvationen att stämma. Jag vill betona att detta inte bara är en Stockholmsdebatteller en debatt som gäller extremt heta områden. Det här är till mycket stordel en principfråga, där bristen på logik i politiskt tänkande visar sig på ettganska hisnande sätt i många fall. En av de kommuner som berörs är kommun. Uppsalacentrum är för all del ett expansivt område, ett av de mest expansiva iSverige.