prot · GC09115 · 1988-12-31 00:00:00 — Välls ulvecklingen där överända och vi får en återgång lill den gamla slagnationspoliiiken, kommer del allvara mycket svårl, för alt inle säga omöjligt, atl fortsätta perestrojkan iresten av . Det är i som ljuset har tänts försl. Del ärdärifrån det skall spridas vidare lill reslen av landel. När man diskuterar svenska möjligheler atl samarbeta medde balliska länderna är del en rad olika konkrela områden som man brukar nämna.En reflektion bör kunna göras även här. Man lalar myckel om miljösamarbete medde balliska länderna. Del är en av de viktigaste sakerna som vi kan satsa påfrän svensk sida. är vårl gemensamma hav och vår gemensammaförbindelselänk. Man bör komma ihåg all rörelsen för större ekonomisksjälvstyrelse och större rätt alt uttrycka politiska och andra uppfattningar påegen hand i de baltiska länderna startade jusl genom en reaktion pä de sloraplaner för forlsall miljöförslöring och fortsatt exploatering, som bl.a. komlill ullryck i etl fosforilprojekt i Eslland. Man måste komma ihåg vad rnan haratl göra med när man för resonemang med baltiska och andra sovjeliskaförelrädare om miljöfrågor. Jag besökte för . med den lettiska miljöministern, som försäkrade att han personligen ansågatl vissa av dessa katastrofala och miljönedsmutsande industrier som etableratsdär under de senasle decennierna egenlligen borde slängas. Oljehamnen iVenlspils och kemiifabriken i , som l.o.m. myndigheterna själva kallarför Tjernobyl, borde egenlligen läggas ner och slängas omgående. MenLettlands miljöminister kan inle, ens om han vill, göra någonting ål saken. I likhel av de stora industriföretagen i justLettland - och del är likadant överallt - kontrolleras nämnda företag av . De är s.k. allunionella förelag, som lyder under departement i . Den lokala delrepubliken och dess myndigheter kan ännu så länge göra ytterst litet för att påverka situationen. Därför är del viktigt atl också vi vid våra konlakler med sovjetiska företrädare vågar säga öppel det som redan sägs helt öppel i 112 l.ex. Kravenpå ekonomiskt självstyre har en oerhörl konkrelinnebörd, bl.a. för möjligheterna all föra en meningsfull miljöpolifik Prot. i debalfiska länderna. Man lalarmyckel om vänörter-för atl la ell annal konkret exempel. ... .. , , ,., -, ,- .. ,-..r . . , . har arkanske hka viktigt som miljöfrågan, inte minst med tanke pa de . möjlighetersom här erbjuds när det gäller alt ålerknyla mänskliga normala " kontakter- vilka har varil avbrutna under myckel lång lid. som jagfick när jag besökte - jag tror atl det finns ganska goda skäl all deladen uppfattningen - är alt del är ganska tråkigt an sä många i lycksbetrakta som del enda land som det är värt all söka Jag lycker alt det kan sägas ocksä i lalarslolatt hisloriska och kulturella band gäller hela - inte minslLettland, där del finns elt oerhört stort intresse för att återuppta gamla ochen gång täta och intima förbindelser med . Under min resa fick jag lillfälle alt något sludera denlettiska jordbrukspolitiken, vilken -och detta kunde man, dessvärre, väntasig-överensstämde med inånga av de föreställningar som finns om vadkollektivjordbruken och ineffektiv drift medför. Del som för den lettiska folkfronten och för mänga inomlandets politiska ledning framstår som hoppet när del gäller atl få i gång enekonomisk ulveckling i landet är alt man får en fungerande landsbygdsutvecklingoch en återgång lill privata små och medelstora jordbruk. Här iror jag allinsalser frän svenska organisationer och myndigheter kan belyda oerhört mycket.Dessutom skulle sådana insatser nog leda till påtagliga resullal på ganska korlsikl. Jordbruks- och landsbygdsutveckling är kanske pä någol sätt nyckeln lillframgång beiräffande de baltiska ländernas möjligheter all ta sig ur denekonomiska och ekologiska misär som dessa länder drivits in i. Sedan tror jag alt det är värt all kommenlera denkonfliktbild som så ofla målas upp - atl här skulle inhemsk befolkning stå mot ryssar i största allmänhet Det är alldeles uppenbart en förenklad och delvis vilseledande bild. Den ryska invandringen och även annan invandring som har skell lill de balliska länderna omfattar inle människor som kommer dil och slår sig ned där för gott. Visserligen finns del människor som gör det. Dessa människor rotar sig i många fall på den plats där de slagil sig ned och inser att delever i ett nytt land där det gäller alt identifiera sig rned landets intressen - varesig del handlar om , eller Liiauen. Del finns gott om exempel pä rysktalande medborgare i de balliska republikerna som med krafl och entusiasm ställer upp pä de krav som bl.a. folkfronten i resp. land reser. , för alt ta ell exempel, har alltid varil ell mängnationelll land. Landel hade så mycket som rysklalande . Problemet rent demografiskt här är snarare den stora mängden tillfälliga arbetare, vilka flyllar till något av de balliska länderna och stannar därnågra år för alt sedan åter flytta. Dessa människor bor alltså bara på samma ort. Av naturliga skäl har de mycket svårl all identifiera sig med del land som de har kommil lill, att ta del landets inlressen till sig, all förståvilka problem som egentligen finns och alt inse atl problemen bör lösas i jusl det landet. är myckel påtagligt i jusl , där befolkningssilualionen i övrigt är annorlunda. Där råder nämligen ett slags jämvikt mellan den inhemska befolkningen, som kanske renl av är i minoritet, och inflyttade. 8 protokoll 1988/89:115 relationer tdl de balliska republikerna Den korrekla bilden är snarare alt konflikten gäller ä enasidan alla dem, oavsett språk, som identifierar sig med det land där de bor,med den republik där de befinner sig, och å andra sidan dem som har svärl allgöra detta därför atl de har varil alltför korl lid i landel. Dessutom veldessa människor med sig atl de kornmer att slanna bara på samma plals- man kan säga atl de flyttar runt mellan de olika delarna av Sovjetunionen.Hell nalurligl ulnylljas dessa gruppers osäkerhd och okunnighet av de kraftersom vill ha en återgång lill slagnalionen. De här människorna brukar återfinnasbland de s.k. interfronlerna. Alt påstå atl ryssar skulle slå mot andra eller atlbaltiska nationer skulle slä rnol ryssar är i slora drag ell vilseledandepåslående. Del är viktigt alt den rälla bilden kommer fram, inle minst för atlman skall kunna förslå de krav som bl.a. folkfronterna ställer och som inleenbart handlar om ell återuppväckande av de egna iradilionerna ulan också omall minoriteterna skall ha sina nalionella rälligheler, ulrymme för sill språkosv. - i linje med den mycket toleranta och internationellt sett unikaminorilelspolitik som var utmärkande för de baltiska länderna ålminslone underden korla demokraliska perioden och som fannsfastslagen i den estniska grundlagen. Ja, det här var nägra reflexioner som jag har gjort medanledning av betänkandet. De motioner som väckls har, som sade,behandlals i en positiv anda. En motion handlar om en sorls baltisk anknytningtill . Molionen har väckls av ivä partikamrater till mig. Jaglycker atl man kan se den framlid an där det borde vara naturiigi alt ocksåester och letter -ja, kanske ocksä litauer - pä dl eller annal säll dellar iNordiska rådels verksamhel. Men alt göra några uttalanden här i riksdagenom hur del skall vara är en omöjlighet dels därför att måste taslällning till sädana här saker på egen hand, dels därför att frågan alldelesuppenbart är för tidigt väckt. När det gäller den förändring som har skellmåste en stabilisering fä ske. Beiräffande framlidsvisionen är det inle någotfel alt dd nordiska samarbelel också skall kunna innefatta de länder somkulturellt och historiskt upplevs vara en del av men sorn ligger påandra sidan . I fråga om svensk representation i de baltiska ländernahar arbelel avanceral en del . Den lösning som har uppnåtts meden, skulle jag vilja kalla del, filial lill del svenska konsulatet i Leningradförefaller vara en förnuftig lösning och en bra grund atl bygga vidare på. Vidare finns det motioner om gränser pä kartor, omsärskill samarbele mellan olika delar av elc. Naturligtvis är del braom var och en i den del av landet där vederbörande bor försöker all genom l.ex.vänorissamarbe-le älerknyla gamla konlakler. Om kartor exempelvis kan inte gärna fattabeslut. Men man kan väl ändå konstalera alt det är ganska irriterande alt däoch då i olika sammanhang behöva stöta på kartor där hälflen av de bdydandesläderna i balliska länderna har trollats bort eller där dessa släder harslavals fel eller där gränserna dras pä sådant sätt all ingen känner igen sig.Sådant förekommer ju emellanåt. Men det är verkligen inle frågor som vi här kanta . ställningtill eller fatta beslut om. Man kan dock tycka alt grannländer skulle behandlaspå ett annat sätt. Vad gäller frågan om ekonomiska medel för samarbetet medde balliska länderna sympaliserar jag med lanke, nämligen altmer pengar, givetvis, än de 2 miljoner som redan har anslagils borde kunnaavsättas för detta ändamål. Kanske borde man också för framtiden försöka sedetta i ell vidare perspektiv. Del finns ju medel för svenska polilikerssludier av EG-samarbeld. Därför vore del kanske nalurligl atl också göra slörresaisningar på svenskl samarbele, resor, kontaktverksamhet när del gäller heladel område som vi iradilionelll kallar Ösleuropa - alltså inte bara Baltikum.Till detta finns del anlagligen skäl all ålerkomma. Eflerdessa reflexioner yrkar jag bifall lill ulskoltds hemställan. relationer till de baUiska republikerna 5 § Pä förslag av försle vice talmannen medgav kammarenalt de ärenden som hann debatteras färdigt under återstoden av dagenssammanträde skulle företas till avgörande i ett sammanhang i början avmorgondagens arbetsplenum. 6 § Kammaren beslöt atl ajourneraförhandlingarna till för middagsuppehåll. 7 § Förhandlingarna ålerupplogs under ledningav andre vice talmannen. 8 § relationer till de baltiska republikerna (forls.utrikesutskottets betänkande 21) 77PAR (): De baltiska folkens situation har legat öveross som en mara . utvecklades elt mycket intensivtsamarbete och omfattande kontakter mellan och de baltiska staterna.Faktum är all handeln med enbarl Eslland utgjorde en slörre andelav den svenska ulrikeshandeln än vad handeln med hela Sovjeiunionen gör i dag.Della speglar ganska lydligl den skillnad i relafionerna som har uppslån. Molotov-Ribbenlrop-paklen innebar all de balliska staternatillfördes Sovjelunionens intressesfär, och vi vel alla del konkrela resullaldav della. Man kan alltså med fog säga alt det faktum atl de baltiskarepublikerna ingår i Sovjeiunionen är den enda kvarvarande resten av dennyordning av som försökle införa. Det faklum atl järnridån gick ner över har haflmånga allvarliga konsekvenser. Det innebar, sett från vårl perspektiv, atlkontakterna med tre grannländer i praktiken nästan hell bröts. För de trefolken i innebar det årtionden av förtryck och relationer tdl de baltiska republikerna påfresiningarsaml dessulom en ekonomisk slagnation - kanske rent av kräftgång. Man uppleverdetta mycket lydligl om man, som jag gjorde i förrgår, åker bål mellan Talhnnoch . För ett antal årtionden sedan var situationen i dessa tvåganska jämnslora städer ungefär likartad. är en modernvärldsstad präglad av ell mycket högt materiellt välstånd, dl imponerande utbudav kullurliv och konsumtionsvaror, medan däremol präglas av ellbeklämmande armod. är för del resultatet av avkommunistisk planhushållning. ser vi nya möjligheter öppna sig. Detta är det andrastarka inlryck man får av ett besök i . Det som för bara något årsedan framstod som hell olänkbart har plötsligt blivit möjligt och länkbart.Della är naturligtvis en oerhört glädjande ulveckling. Det är elt led i enprocess som inle bara omfattar de baltiska staterna utan hela ochnästan hela . Del är naturligtvis i stor ulslräckning härda ekonomiskarealiteter som driver fram pereslrojka och glasnost. Del har visat sig alt detgamla kommunistiska systemet i Ösleuropa inte fungerar. Del behövs en nyordning.Det behövs effektivitet och konkurrens, och delta kräver i sin tur en öppendebatt för all kunna existera. De baltiska republikerna har blivit något avexperimentfält för de nya impulserna. Det är vikligl all detta kommer atl fåfortsätta och vidareutvecklas. Självfallet måsle vi från svensk horisont göra vad vi kanför alt stödja denna ulveckling. Det är viktigt atl vi, som mänga redan harframhållit, bygger ul våra kontakter med de baltiska republikerna, alt vimedverkar till ordentliga kommunikationer så alt vi fär båt- ochflygförbindelser med dessa nära grannländer, all vi salsar på kulturutbyte samlfrämjar kommersiella kontakter och ökal besöksutbyle i olika former. Vi börjar nu bygga upp konsulära konlakler också med deballiska republikerna. Den melod som vi hiltills har vall, med enfilialverksamhet från generalkonsulatd i , är di bra sleg på vägen,men syflel måste naturligtvis vara att åstadkomma en permanent officiell svensknärvaro i delta område. Vidare måsle vi pä olika sätt visa all vi släller upp försirävandena mol öppenhet och frigörelse i . Del finns anledning att seöver vilka ekonomiska resurser vi skall ha tillgängliga för atl främja detta utbyte.Från svensk sida bör vi också i vårl sätt alt ullala oss och göra politiskamarkeringar visa alt vi har höga förväntningar på ulvecklingen i . Enligl min mening är del viktigt all man i harklarl för sig all och världen i sin helhet har mycket nogaförväntningar pä utvecklingen och atl etl försök all stoppa denna processskulle mölas med en myckel slor besvikelse och kunna få konsekvenser förSovjeiunionen relationer ocksä externt Under mitt besök i kunde jag lyvärrkonstatera atl man kanske är litet besviken på det säll som vi frän Sverigessida har ställt upp, att man skulle välkomna etl mera helhjärtat slöd. Delfinns anledning för oss atl försöka svara upp mot detta. Jag varalltså i under pingsthelgen och kunde delta i det balliska Del är första gången som man från alla tre folkfronterna genom en storkongress försöker samordna sill arbele. Del är faktiskl, enligl vad som sades,första gången som man över huvud taget försöker etablera elt organiseratsamarbete mellan olika grannrepubliker i . Man försöker såledesbryla det mönster som hiltills har funnils och där allling måste samordnascenlrall av ledningen i . är posilivl och stimulerande.Förvänlningarna bland dem som represenlerar folkfronter är väldigt stora, såstora all man naturligtvis också måste uppleva risken för bakslag som någonfingallvarligt. Vi har från sida också i praktiken försökl medverka tillde ökade kontakterna mellan och i del här fallet genom delsamarbetsavlal som i går undertecknades mellan cenlerparliet och den estniskafolkfronten. Inom ramen för del samarbdsavialet kommer vi inom allmedverka till ungdoms- och sludenlutbyle. Vi kommer att arrangera gemensamma.seminarier kring centrala gemensamma frågor, framför allt på miljöområdet Vikommer att försöka hjälpa till med anordnande av de estniska dagar som skallgenomföras här i i hösl, osv. Det är dl av mänga bidrag som behövsför all vi skall få de intensifierade konlakler som vi vill ha mellan Sverigeoch . Delta är vikfigl för all vi skall visa vårt stöd för denpolitiska process som pågår. Det är vikligl därför alt vi har gemensammaproblem all lösa framför allt på miljöområdet. Del är vikligl därför atl viocksä säkert kan få myckel av ekonomiskl och kulturellt utbyte av varandravartefter konlaklerna växer. Del betänkande som vi behandlar i dagär etl uttryck för en positiv vilja hos etl enigt utrikesutskottet all på olikasätt stödja utvecklingen mol starkare kontakter mellan och de balliskarepublikerna, och jag vill yrka bifall fill hemställan i detta betänkande. Prot, 1988/89:115 relationer tiU de baltiska republikerna 78PER (): Vi tycks vara många som kan vittna om färskaupplevelser av . Resandet och kontaklulbytd har tagit ganska ordentligfart, även utan så väldigl mycket stöd i form av cenlrala statliga pengar förändamålet Själv stiftade jag min första bekantskap med Sovjetunionen1984 under Tjernenkovs tid. Del var en deprimerande upplevelse. Alt resa lillBaltikum var bara inte all tänka på. Men var del öppel,i del här fallel till Eslland. I detta land som har varit så dolt för oss sålänge berättar nu kriliska processgrupper för oss, ofta i kontakter med degröna rörelserna, alt de anser att pressfrihet råder i landel. Del finnsingenting de kan vilja säga som de inte kan säga, enligt deras egna uppgifler.I praktiken håller ett flerpartisystem på att ulvecklas, även om del kan dröjaett tag innan del blir formaliserat Och gröna riksdagsledamöter finns nu inlebara i denna riksdag utan också i delslalsparlamenl i flera av de baltiskarepublikerna och inte minst i Sovjelunionens Högsta i . Det har förekommit elt slort utbyte med de balliskaländerna. Och vi har fåll många erfarenheler av miljösiluafionen, inle minst iBaltikum, som är fruktansvärd. En av våra konlakler har alt möjliggöra förförelrädare för samlliga baltiska länders gröna rörelser alt della i den grönakongressen i , där de gjorde elt myckel uppmärksammatuttalande, som i sin helhet finns fogat lill betänkandet såsom ett särskillyllrande. relationer ull de baltiska republikerna läsa uppnågra rader ur delta. Där sägs bl.a. följande: "Den ekologiska, politiska och ekonomiska ochsärskill demografiska silualionen i de balliska slalerna närmar sig enkalaslrof, vilkel hotar den fortsalla existensen av de balliskanationerna." Vilken är orsaken till atl man från de baltiska ländernamålar upp en sä dysler bild trots den frigörelse som pägår? Vad är det somtrots frigörelsen har gjorl atl del inte fungerar? Vad är del som gör all dessarepresenlanler i sill ullalande betonar atl de vill vända uppmärksamheten moldel faktum all perestrojkan i inte har förhindrat all denna ekologiska,demografiska och ekonomiska katastrof ulvecklas? Del räcker alllsä inle med endemokratisering. Demokrati i och för sig i Sovjeiunionen som helhet räckerinte för alt garanlera en positiv ulveckling i de balliska länderna. Del ärcentralstyret frän , totalitärt eller demokratiskt, den exploatering somsker inom cenlralslyret och den svårighet som del innebär för de balliskaländerna att slyra sig själva, som är en grundorsak enligt vittnesmålen från deballiska gröna själva. Del är en myckel inlressanl erfarenhd alt del finns någotannat än frågan om en demokrali eller diktatur som är av intresse om man villrädda miljön och skapa en situation som är kvalitativt högtstående. Det handlarorn att slyra sig själv och all ha maklcenlra nära sig. Del handlar faktiskt omatt ha kontroll över produktionsmedlen i närmiljön. Del behöver inle på gammaldagsmarxistiskt sätt innebära atl staten skall äga produktionsmedlen. Menkontrollen skall vara regionall förankrad. Del var intressant atl höra liberalen plädera för all eslniska, Idliska och litauiska företag inte skallbehöva slyras från , utan atl de skall styras frän . Del ärverkligen en ulveckling sorn vi från svensk sida pä alla säll bör slödja. Delfinns ju långtgående program hos flera av de baltiska folkfronterna, hos degröna rörelserna, och en av de mera kända etiketterna är den organisation iEslland, som verkar för ekonomiskt självstyrelse. Den vill ha en egenfinanspolitik, t.o.m. en egen valuta och en egen centralbank och få fullkontroll över sin ekonomi. Delta stöder vi. Och det tycks vara fullkomligenighel i denna riksdag om atl man skall stödja de baltiska folkenssjälvstyrelse också när del gäller en självständig ekonomi. Då måste jag slälla en fråga. På vilka grundvalar är delegenlligen, vilket jag är ganska nyfiken på, som moderater, folkparlisler,socialdemokrater och centerpartister siöder balternas ekonomiska frigörelse ochinle bara den polifiska? Vilka framlidsvisioner och vilka grundvärderingar harde? Siöder de verkligen alla små folks rätt till självbestämmande och derasmöjlighet atl ha sin egen ekonomiska polilik, sin egen cenlralbank och sin egenvaluta? Tycker ni all del är bra generelll, alt det är en allmän princip somskall gälla balter och andra folk. kanske t.o.m. svenskar? Del är inleinlressanl bara för den svenska deballen, ulan intressant är också vad som äravsiklen med er baltiska politik. Vad är er målsättning? Vad är er vision? Vadär det ni är ute efter? Det bäsla är all ni inle är ute efler något ulan atldel är fräga om elt solidariskt stöd för de baltiska folken på deras egnavillkor. Men om dd är fräga om ell solidariskl stöd för de balliska folken päderas egna villkor, hur kan ni då förmena oss svenskar den rätten som ni slåssför för balternas skull? Om inle balternas företag skall styras från , varförskall svenska företag slyras från ? Jag är verkligen seriöst nyfiken.Jag skulle vara hemskt glad för någol lilel försök lill förklaring av hur mankan få det all gä ihop all man ä ena sidan slrävar efler atl baltiska företaginte skall slyras frän utan skall styras frän , , Vilniusosv., medan man å andra sidan vill främja en utveckling som gör all de svenskaföretagen slyrs frän , , osv. Jag fattar intelogiken. Jag begriper inte hur man får dd att gå ihop. Jag är mycket nyfiken pånågon sorls förklaring. Vi skall gå med i slora rörliga arbdsmarknad -och jag tycker att det är fantastiskt positivt atl människor får röra sig fritt- men balterna får här slöd för all de vill hälla vissa folkgrupper ule. Allrörlig arbdskrafl kommer inhoppande och jobbar dt lag, som någon tidigarelalare var inne på, är inle bra för balterna, men för är det jältebra.Det är precis vad vi vill - mer av del! Jag har väldigl svårl för atl förslå vad del här handlarom. Del handlar inte bara om den svenska EG-debatten. Det går inte att nu barasäga att vill göra alla debatter lill EG-debalter, för det handlarockså om avsikterna för . Om del skall vara nägon konsekvens i det här,finns del anledning misstänka alt syflel med del passionerade stödet förbalternas frigörelse inte bara är all de nu skall skaffa sig en grundläggande,ekologiski och ekonomiskt hållbar självständighet, utan all de skall ryckasloss ur den ena unionen för atl lotsas in i den andra unionen. Är det möjligensä man har länkl sig, all man skall slärka det ena blocket genom atl försvagadel andra? mäsle väl uppfattas som fruktansvärda beskyllningar,men jag gör inga beskyllningar, utan jag bara frågar. Jag filosoferar här ochförsöker uireda vad del är för sorls länkar som kan ligga bakom denna i varjefall ylligl sell lolala kollision mellan ivå olika sorlers polilik som förs härav fyra av parlier - nalionell frigörelse för vissa, för dem somtillhör den östliga unionen, och nationell underkastelse för andra, för dem somskall motas in i den västliga unionen. Del är en ganska märklig molsällning som det skulle varaytterligt intressant alt få förklarad. Och, som sagl, jag tror att det ärganska viktigt för de balliska folken också. Dd är väldigl viktigt för dem ochviktigt för balansen i alt de kan lita på all del slöd de fär fränSverige verkligen helhjärtat är etl slöd för deras egna frigörelseslrävandenoch all det inte ligger någol annal bakom. Del skulle vara ganska bra att få del klargjort, tror jag,både för vår egen deball och för det slöd som ju balterna uppskattar och somlycks vara lolall enhälligl. Annars kan deras motståndare börja misstänka atlhär är det någon sorls eflerslänlrare från det gamla som är uleefter atl underiälta etl sönderfall av den ena stormakten i syfte alt stärkaden andra stormakten. Det kan faktiskt uppstå ganska allvarliga balansproblem. Del innebär nog så allvarliga balansproblem all det växerfram en supermakt, som är centraliserad och som har till syfle atl skaffa sigen egen armé i Väsleuropa, medan dd råder upplösningslendenser i Ösleuropa. Delär nog besväriigi i sig självl, och det blir inle mindre besväriigi om Sverigeför egen del söker sig västerut, men det blir ännu mer besvärligt om man Prot, 1988/89:115 relalioner Idl de baltiska republikerna relationer tdl de baltiska republikerna misslänkeralt del finns slrävanden att föra över områden från den östliga delen till denvästliga delen.