prot · GC09119 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:119 1 § Föredrogs men bordlades åter Konstitutionsutskottelsbelänkanden /89:KU34 och KU36 belänkanden /89;betänkande 1988/89:JoU19 Arbetsmarknadsutskottetsbetänkanden /89:AU16 och AU20 1988/89;FiU33Tilläggsbudget II inom område (prop. 1988/89:125 delvis), 1988/89:FiU34 Tilläggsbudget II inomcivildepartementets område (prop. 1988/89:125 delvis), 1988/89:FiU35 Oförutsedda utgifter för /90 (prop. 1988/89:100delvis), 1988/89:SkU34 Tullöverenskommelse med (prop.1988/89:127), 1988/89;UbU28Verkställd granskning av Stiftelsen verksamhel ochförvaltning (redog. 1988/89:21) samt 1988/89:UbU29 Anslag påtilläggsbudget II (prop. 1988/89:125 delvis). Kammaren biföll vad utskotten hemställt. 1988/89:NU25Energipolitik (prop. 1988/89:100 delvis), 1988/89;NU30 Slatens vattenfallsverk (prop. 1988/89:100 delvis och 1988/89:125 delvis), 1988/89;NU31 Använt kärnbränsle, m.m.(prop. 1988/89:100 delvis) samt 1988/89:SkU35 Energiskatter (prop. 1988/89:100 delvis). Prot,1988/89:119 Talmannen meddelade att näringsulskoltets betänkanden 25, 30och 31 samt skalteutskollels betänkande 35skulle debatteras i etl sammanhang. 1 (): slällning som en ledandeindustrination har sina rötter i del föregående seklet Med början kring 1860och fram lill hade en ekonomisk lillväxl somsaknade motstycke i världen, Elt falfigt jordbruksland transformerades fill enalltmer välmående induslrinafion. Vid början av 1930-lalel var ell avvärldens rikaste länder, räknal per invånare. Slutet av 1800-lalel var endynamisk epok. Nyaförelag skapades som snabbi kom alt bli dominerande på den inlernalionellamarknaden. Den dynamik som då öppnade för de företag som är Sverigesstörsta exportörer - , SKF, Allas , Alfa , AGA och Sandvikenför att ta några exempel - avspeglade sig också i elt kulturliv vars vitalitet saknademotstycke och i elt intensivt etablerande av samhälleliga institutioner såsomdagstidningar, stadsteatrar, konserlföreningar och folkrörelser. Vårt bärs i mångt och mycket upp av den välfärd i dess vidaste bemärkelse som dågrundlades. Förutsebarheten, rättssamhällets fasla spelregler och entro på rationellt beslutsfattande i politik och i näringsliv har gjort allenskilda aktörers skaparförmåga kunnat ge en välfärd som - trots desenaste 20 årens relafiva nedgång gentemot andra länder - ändå ger oss enlätposilion bland världens länder. Möjlighelen att fatta beslut på lång sikl har också letttill all samhällets resurser kunnal investeras och utnyttjas i en infraslruklursom aldrig hade varit möjligt om inte tron på det förutsebara och rationellavarit förhärskande. Det är i della historiska perspektiv somdagens svenska energipolitik skall ses. Den senaste veckans karusell kringenergibeskattningen visar i en komprimerad form pä hur politiken håller på allförlora varje uns av förutsebarhet och bara blir konsekvensen av elt politisktspel som kan slula hur som helsl. Den fundamenlala osäkerhet som präglar svenskenergipolitik motverkar långsiktiga industriella investeringar. Vi ser della iform av att svenska företag tvingas förlägga större delen av sina investeringarulomlands, eftersom de inte vet om det kommer att finnas el till rimligapriser. Vi ser della i form av investeringsstopp i . Vi ser det i formav den osäkerhet som präglar franiliden för i stort sett alla tänkbaraenergikällor. När godtycket och slumpen styr energipolitiken finns det inlenågol ulrymme för den långsiklighet och mångfald, som har bidragit lill allbygga dagens svenska välfärdsnation. Då får vi ell näringsliv och en energislruktursom formas av tvånget alt på korl sikt kunna leva upp lill de politiskasignaler som är gångbara för dagen. För någraär sedan byggde kommunerna med stallig uppmuntran värme- verk förinhemska bränslen. Det gick inle så bra, eftersom politiken inte kunde hållavad den lovat. Under en fid byggdes del jordvärme. Del isolerades hus medtreglasfönster, vilkel ledde lill freonutsläpp och mögelhus. För några ärsedan var del ingen konsl atl avveckla kärnkraften, eflersom de förnybaraenergikällorna hade kommil längre - sade rnan - i sin tekniska och kommersiellautveckling än vad man tidigare sade sig ha trott Sedan fattades beslut om atlförlidsavveckla kärnkraft och 1996, oavsett hur den skulle ersättas. Svensk energipolitik beslår av ständigt nyainfall och utspel. Den förlida avvecklingen är etl exempel. Lagen om förbud molall planera kärnkraftverk är elt annat. Den inlerna parfipromemorian om ensnabbutbyggnad av fossilkrafl är ell Iredje. Utfallen mol induslrin för altden skulle ägna sig ål kampanjer mot den slalliga energipolitiken är ellfjärde. Attackerna på fackföreningsrörelsen som opponerar sig molenergipolitiken och för atl man skulle ha skrämts av arbetsgivarna är etlfemle. Utskällningen av statens energiverk för alt man hade prognostiserat enhögre elförbrukning än vad energipolitiken tålde ulgör ell sjätte. De trosvissapåståendena om all konlrollslationen 1990 inle lämnar ulrymme för en omprövningav den förlida avvecklingen är elt sjunde. Påstående efter påslående som gerinfall på infall, som i sin lur leder lill omkastningar av den svenskaenergipolitiken har medförl och medför atl regeringens energipolitik mötsav en näst intill total misstro i det svenska samhällel. Misstron beror jusl påtrosvissa uttalanden som sinsemellan är så pass oförenliga alt ingen som harall la ansvar i verkligheten kan tro på dem. Del finns ell gap mellanenergipolitikens verklighet och teorier framförda från lalarslolen. Densocialdemokratiska energipolifiken håller på all haverera i della gap. För alt över huvud taget kunna upprätlhålla tron på altden förlida avvecklingen är möjlig att genomföra ivingas hoppaspå tunga investeringar i fossila bränslen, i slrid med folkomröslningen ochriksdagens lak för koldioxidutsläpp. Som miljöminister ivingas miljöhänsyn för atl som energiminister kunna slarla den förtida avvecklingen. Gapet mellan verklighetens krav och talarstolens teori larsig många uttryck. För del första gäller det gapet mellan kravbeiräffande koldioxidutsläppen och den planerade utbyggnaden av fossilelproduktion. 1 sina interna pariipromemorior redovisar socialdemokralernaplaner på en utbyggnad av elproduktionen med hjälp av nalurgas, olja och kol.Denna utbyggnad kommer all ge ett nettotillskott av koldioxidulsläpp på avdagens samlade ulsläpp. Del skulle ställa krav på att var tredje bil, buss,lastbil och bål saml vart tredje flygplan måsle ställas åt sidan om vi skall kunnarespektera det tak har fattal beslut om. Det är en sådan ökning av koldioxidutsläppen atl detskulle kräva en oerhört omfattande ytterligare introduktion av naturgas så kan ersätta av oljeanvändningen med nalurgas, under förutsättning altnaturgasen är mindre farlig för växthuseffekten än oljan. En så massivintroduktion av naiurgasen ryms knappasl inom de volymer som är planerade Än mindre ryms de inom de Prot, 1988/89:119 1988/89:119 volymer som är aktuella , Dessaförhoppningar förutsätter dessutom att naturgasen har en lindrigare ~, ochinte värre växthuseffekt än olja och kol. Allt flera uppgifter ger Energipolitik m.m. -j , ,, , , ,. emellertid i dagmisstankar om att naturgasen i själva verket ar farligare for växthuseffekten genomläckage som uppstår under utvinning, distribution Istället för att panikartat kasta oss in i ett naturgasberoende - utan alt kunnata hänsyn till miljöeffekter och ekonomiska och kommersiella villkor -borde vii ge oss tid lill en förnuftig och gradvis introduktion av denna föross nya energikälla. Det finns goda skäl för alt söka introducera naturgasen iSverige, Men det bör ske under former som ger möjlighet atl analyseramiljöeffekterna, som gör det möjhgt alt använda naturgasen för att ersätta oljaoch kol - om naturgasen är mindre farlig för växthuseffekten än dessaenergislag - och som ger oss rimliga kommersiella och ekonomiska villkor.Birgitta Dahls panikartade politik håller på all ge oss ennalurgasin-troduktion under usla ekonomiska och kommersiella villkor. Det kanIvinga fram en så dyr infraslruklur all del blir en effektiv spärr mol inhemskaförnybara bränslen. sätt atl inlroducera nalurgas slår i strid medriksdagens lak för koldioxidutsläppen. Detta slår klarl för de ansvariga påVattenfall och i kraffinduslrin i övrigl. Del står klarl för LO:s ledning, SfigMalm har uttryckt det så här: "Mankan inte både tidigarelägga kärnkraflsavvecklingen samiidigi som man säger nejtill vatlenkraftsutbyggnaden och också begränsa koldioxidutsläppen. Det är trebeslut man har fattat som står i strid med varandra," Han säger vidare:"Jo, det är klarl man kan gå ul och säga att vi inte skall ha kärnkraftoch vi skall inte ha vattenkraft och vi skall inle öka koldioxidutsläppen. Mendå skall man i så fall lala om vilka politiska konsekvenser de får påsysselsättning och på annat". Ävenmiljöavgifisuiredningen har pekat på detta förhållande, I sin skrivelse tillkommittén för indirekla skaller skriver man följande: "Densenast fillgängliga energiprognosen pekar mot alt koldioxidutsläppen - vidnuvarande utformning av energi- och miljöpolitiska styrmedel -kommer all ökamed mer än en Iredjedel ", Dd finns ett betydande gap mellan energipolifiken och takför koldioxidulsläpp. Fördet andra skapar panikålgärder för all snabbt få fram nyelproduktionskapacitd ett gap mellan det hon borde vilja uppnå sommiljöminister och det som hon som energiminister kommer atl Ivingas drivaigenom. Avde ca el som skall tillföras genom fossila bränslen, finns det bara tillstånd för , För resten av anläggningarna har inte ens tillstånd inlämnats. Det innebär att energiministern måste hoppas på all miljöminislern skall medverka lill att dessa anläggningar får tillstånd, även om del sker i slrid med krav på ett koldioxidtak, olika miljöintressen och många lokala och kommunala opinio ner. Antingen offrar energiministern miljön eller så tvingas miljöministern 6 offra tillgången på energi. För det tredje finns del dl betydande gap även mellan denkapacitet för elproduktion som och regeringen hoppas på och detframtida elbehovet. Förbrukningen av el ökar nämligen i stadig takt. Under1980-talet har den i snitt ökat med . Det är nu framför allt -tvärtemot vad många lycks tro - i industrin som denna ökning sker. De senastefem åren har industrins elanvändning ökat med medan förbrukningen förelvärmda hushåll har ökat med . Induslrins växande behov av el beror på den tekniskautvecklingen och den internationella konkurrenssituationen. Enkostnadspressande industri som skall kunna överleva måste investera i modernaindustriprocesser - som kräver el -, den måste investera i bältre arbetsmiljö -som kräver el -, den måsle investera i bättre reningsanläggningar - som kräverel. Den måste inveslera på ell sätt som förutsätter god tillgång på elkraft. Den del av svensk industri som del under de senasle årengått bäst för är just den industri som kräver mycket elenergi. Den industrinkommer i verkligheten atl få betydande problem med den framlida tillgången påenergi, som talarstolarnas teori kommer atl ge. bedömer i dagelbehovet i mitten av 1990-lalet till , Slatens energiverk blev i höstasutskällt av det ansvariga statsrådet för sin prognos för mitten av 1990-taletsom pekade på ett behov på mellan 136 och , Båda prognoserna innebärbetydande risker för att vi redan under 1990-lalel, med nu planeradproduktionskapacitet, kommer att få betydande problem med den svenskaelförsörjningen. Ändå får man säga atl båda dessa prognoser präglas av enbetydande lojalitet till och regeringens förhoppningar. En sålåg lillväxl av elförbrukning som dessa prognoser bygger på har vi inte haftunder 1970-och , Med den i 1980-lalels perspektiv mycket måttligatillväxten av finns det en betydande risk för atl vi i förförsta gången kommer alt lida brist på elektricitet. Det är,herr talman, ell betydande gap mellan socialdemokratins förhoppningar ochverklighetens behov av elektricitet. För det fjärde bryter regeringens energipolitik motfolkomröslningen, Trols atl kärnkraflen skulle avvecklas med hänsyn tillvälfärd och sysselsättning sker nu en avveckhng i en takt som inle lar hänsynlill välfärd och sysselsättning. har vi i , enligtkomplelleringspropositionen, att se fram mot en tillväxt som lillhör denvästiiga industrivärldens lägsta, Krafligl sligande elpriser på ,brist på el och kostnader på 30 miljarder för alt avveckla 2 reaktorer,samiidigi med betydande krav på investeringar i ny energistruktur, kommer inleatt förbättra framtida ekonomiska utsikter. Det kommer alt drabba vårförmåga atl leva upp till garanterade pensioner, att föra till sjukvården denya resurser som behövs eller att säkra löntagarnas reallöneulveckhng. En utslagning av den elintensiva induslrin i t,ex.Västernorrland kommer all myckel hårt drabba sysselsättningen i denna del avvårl land, liksom uteblivna eller exporterade investeringar kommer atl drabbasysselsällningen och välfärden i dess helhel. Prot.1988/89:119 för demokrali ochinflytande har beräknal kostnaderna för den 23maj 1989 totala.omställning som blirnödvändig på grund av kärnkraflsavvecklingen tillmellan 115 och . Del är ett omoraliskt slöseri med resursoch välfärd som bara ett mycket rikt välfärdsland kan kosla på sig, och som iden fattiga världen måsle te sig direkt omoraliskt. Omoralen framstår ännutydligare eflersom vi i en växande utsträckning kommer alt göra anspråk påsådana energiresurser som den Iredje världen bättre skulle kunna använda,som vi illojall kommer alt medverka till växande koldioxidutsläpp. Folkomröstningen sade mycket klart ifrån altkärnkraften skulle användas i avvaktan på framväxten av fönybara inhemskabränslen. sker i ställd avvecklingen med hjälp av importerade fossilabränslen, i direkt strid med folkomröstningens resultat Gapet mellan folkomröstningen och den faktiskt fördapolitiken är av en sådan omfattning och ger sådana konsekvenser för miljöpohtikoch för vårt näringslivs utveckling att den borde motivera socialdemokratin alti den politiska hederlighetens namn självmant underställa denna nya polilik enny folkomröstning. För del femle finns det ett betydande gapmellan den energibeskattning som regeringen låtit utreda, en ulredning varsresultat socialdemokratiska ledamöler i utredningen justerade, ochden energibeskattning som man nu i dagarna vill genomföra fillsammans medcenlern här i . Den höjda elskallen föregriper inte bara kommandeberedningsarbete och beslut om den framtida energibeskattningen. Den står ocksåi en direki motsatsställning lill de principer som hitintills legal till grundför della utredningsarbete. För det sjätte finns det ell uppenbarl gap mellan del somkontrollstationen 1990 skall utröna och energiministerns fullständiga oviljaatl la hänsyn lill vad kontrollstationen kan komma att utvisa. Del ansvarigaslalsrådel har myckel klarl sagl ifrån all oavsett vad kontrollstationen gerför besked skall kärnkraflsavvecklingen fortsätta i den takt som ärbeslutad. Klarare än så kan ingen beskriva vad gapet mellanverkligheten och talarstolarnas teori gäller. Det är därför inle underligt altden energipolitik som står för möts av en omfattande misslro ihela del svenska samhället Den misstron möter henne även inom socialdemokrafin.Birgitta har förmodligen slörre slöd för sin energipolitik än så länge häri kammaren än bland del svenska folkel, i svenskl näringsliv och i den svenskafackföreningsrörelsen. Paradoxalt nog kommer detta stöd henne lill del inte såmyckel från det egna.partiet utan från andra parlier. Vad Slig lycker om den förtidakärnkraftsavvecklingen, det vet vi. Vad anser om förenhgheten mellande olika mål som har uppställt, del vel vi också. Vi vel ocksåmycket klarl vad fackförbund som Metall, Gruv, Fabriks ochPappersinduslriarbelarförbun-det anser om den nu förda energipolitiken. Och jagvet inte om det ens finns socialdemokratiska förelrädare häri kammaren idag-Åke Wiclorsson eller Lennarl Pellersson - som är beredda atl gå upp italarstolen och direki säga; Ja, jag tror atl energipolitik ärrealislisk och förnuftig. Är ni beredda att göra det, Wictorsson ochPettersson? behöver en ny energipolitik. Denmåsle bygga på följande grund. En god lillgängpå elektricitet är bra och väsentlig för välfärdssamhällets fortsattautveckling. God tillgång på el ger en effektiv energianvändning och godamöjligheter lill energihushållning. Elektricilelen kommer att behövas för enforlsall utveckling av del svenska samhället. Det släller krav på en bibehållenoch gradvis ulökad elproduktion. Taket förkoldioxidutsläppen måsle vara slyrande för den framlida energipolitiken. Folkomröstningensbeslul måsle ligga till grund för energipolitiken. Det innebär alt kärnkraftenskall användas så alt vi får tid och råd all se vad den tekniska ulvecklingenger oss för möjligheler under de kommande decennierna, så atl kärnkraftenavvecklas under hänsyn lill välfärd och sysselsällning. Riksdagenuttalade all det inle finns någonting som talar emol allkärnkraftsreaktorerna har en livslängd pä , och inte , vilkel värdengrundläggande förutsättningen för tidigare energipolifiska beslut Del måste varaden tekniska livslängden som skall vara slyrande för hur länge kärnkraftenskall användas. Vi behöver enenergibeskattning som bygger på att energi inte skall straffbeskattas utan påatl del är föroreningarna som skall beskallas och motverkas. Min kollegaKarl-Gösta kommer att yllerligare ulveckla della senare i debalten. Delsläller krav på alt energiskall in i momssystemet, samtligapunktskatter las borl, koldioxidskattoch miljöavgifter för svavel och även för kväve införs, bensinskattenstår kvar som en trafikskatl och koldioxidskatt samt atl ennollmoms på värme och ånga används. Nya energislagskall bedömas efter sina kommersiella meriter. Med den energibeskatlning som vivill införa kommer inhemska bränslen alt få del lällare att göra sig gällande.Vindkraften kommer all kunna spela en visserligen marginell men likvälmeningsfull roll. Hushållningen med energi kommer alt sfimuleras på etlrafionellt sätt liksom produklionen och distributionen av energi. I enlighet medatt taket för koldioxidutsläppen bör vara ett styrande mäl för energipolitikenkrävs en betydande återhållsamhet med investeringar i kol- och oljeeldadeanläggningar för elproduktion. Vi har i del betänkande som diskuterasdireki gått emot vissa sådana anläggningar. Naturgasen börges en försiktig och gradvis introduktion i det svenska energisystemet Det börske i en takt som gör det möjligt för oss att noga analysera miljökonsekvenseroch införa naturgasen under ekonomiska och kommersiella villkor som är acceptablaoch rimliga, Prismekanismenmåste gälla för energisystemet Vi accepierar inte administrativt regleradeprishöjningar, som enbarl kommer att ge fel signaler om ulbud och efierfrågan, Energisystemet bör ges enså marknadsinriklad ulformning som möjligt, sä alt mänga aktörer kan agera och mobilisera de energilillgångar som finns ivårt samhälle och också bidra till den hushållning som kan genomföras. Del är mol bakgrund aven sådan energipolitik, som vi i moderata samlingspartiet slår bakom och som vitror kommer att kunna gynna den svenska miljöpolitiken och svenskt näringslivsfortsatta ulveckling och därmed den svenska välfärden, som jag ber all få yrkabifall lill de reservationer som moderala reservanler slår bakom i debetänkanden som är aktuella för denna debalt. 2HÄDAR (): Det har funnitsanledning för mig att från denna talarstol fäsla uppmärksamheten på den brislpå sammanhang som präglar regeringens energipolitik. Del finns anledning förmig att återkomma lill det temat också . En orsak är att socialdemokralin,som jag förslår det, har övergett de antaganden som låg bakom linje 2 ochbrutit mol de värderingar som förenade oss som en gång arbetade gemensamt förlinje 2. Linje 2:s grundfilosofi gick ul på att man skulle satsahårt på att utveckla miljövänliga alternaliv lill elproduktion ikärnkraftsanläggningar och alt man skulle satsa på ekonomiskl moliveradhushållning med energi. Linje 2 innebar atl man, när man nått resullal i dessaavseenden, funnil vägar alt producera el på ell miljövänligl riktigl sätt ochkommil till rätta med en onödigl hög förbrukning av elenergi genom alt manfunnil meloder för atl minska behovet av el inom hushåll och industri, skulleinleda en avveckling av kärnkraflen. Den skulle sedan vara genomförd till år2010. Målen har inle uppnålts. Det beror till stor del på densocialdemokratiska senfärdigheten när det har gällt att komma i gång med allutveckla alternativ och metoder för effektiv energihushållning. Det är med djupbeklagan man måste konstatera alt bioenergin, och de olika försök som görsatl på ett effektivt sätt tillvara ta den, t.ex. i form av nya energiskogar,alltjämt bara befinner sig i början av utvecklingsstadiet Del är myckel litet somhar kommit i gång. Missade erfarenheter kan man inte heller la igen genom allsnabbt salsa myckel mer pengar på dessa områden. Varje process lar nämligen sintid. Del måsle ske planering och utveckling, och resultaten måsle fram så atlerfarenheter skall kunna göras innan nästa steg tas. Mycket kunde ha gjorls sominte har blivit gjort, och myckel tid har förrunnit utan all nödvändigaerfarenheler vunnits. Delsamma gäller vindenergin. Det var länge sedan Sverigefick de två första slora vindkraftverken i Maglarp och på . I slortsell är det alll som har lillkommit i fråga om vindkraft. I andra länder hardel skelt en utveckling, och rrian har prövat både slora och små vindkraftverk.Man behöver inte gå längre än till för all se all del där vimlar av småvindkraftverk. Deras lolala bidrag till energiförsörjningen kanske inte ärstort, men effekien totalt av alt enskilda människor, kommuner, organisafioner,m.fl. är med och salsar, är uttryck för att man där försöker hitta vägar tillenergiproduktion som inte förstör miljön. Samma anmärkning mot senfärdighet kan jag rikla motbristen på åtgärder när del gäller att minska elkonsumtionen, dvs.hushållningsåtgärder. Regeringen har lämnal linje 2 och slagilarmkrok med Prot. 1988/89:119 Det kan naturligtvis glädja härnärvarande representanter för del parliel. Såvitt jag förstår ärdel miljöparfiets inställning i frågan hur avvecklingen skall genomföras somspelar den största rollen för statsrådet när hon lägger fram sina förslag.Hon bryr sig däremot inle alls om vad som sägs från svensk industri. Hon tarinle hänsyn till de argumenl som kommer från del hållet Och hon är likakallsinnig lill de synpunkter som i denna fråga riktar tillregeringen. Hon fäsler vid sina bedömningar inte heller avseende vid detekniska och ekonomiska experter som finns både innanför och utanförstatsförvaltningen. kan man, trols frågans allvar, få näslanskrattretande kommentarer från experterna. Jag har l.ex. läst att en högtjänsteman i har sagt all myckel beror på induslrins beleende omman skall kunna minska energiförbrukningen; Om de framlida invesleringarnagörs ulomlands ökar inle elförbrukningen lika mycket som annars. När man inom förvaltningarna börjar fundera på om interegeringens energipoliliska mål förulsälter all man flyttar ut delar av svenskindustri, då är det allvarligt. En energipolitik, som är på väg alt få sådana effekter -som resulterar i all svensk industri, i större ulslräckning än vad som annarsskulle vara motiverat, bygger ut sin tillverkning utanför landet - bidrar intetill en tolall selt bältre miljö, men man minskar arbetstillfällena, minskarkraften i den svenska industrin, och minskar kraften i den svenska ekonomin.Såvitt jag förslår inslämmer dessa tjänstemän inte i regeringens energipolitik,de drar bara de nalurliga konsekvenserna av vart den är på väg. Inte heller lyssnar regeringen och slalsrådel på sinaegna partimedlemmar. Vi är nämligen medvetna om att del djupl inne isocialdemokratins led finns de som är mycket kritiska till den energipolitiksom regeringen förordar. Att regeringen struntar i majoriteten och oppositionenbehöver jag väl knappast tillägga. Jag fick en rapporl från en kommillé som hararbelal i med energipolifiken.