prot · GC0996 · 1988-12-31 00:00:00 — Det var någonting om att ingen skulle behöva missa barnomsorgdärför all man behövde . Vad vi vill är all man skall fä fleramöjligheler, därför all våra kommuner ser så olika ul. Jag har ju nämnt tidigareatt skillnaden mellan åltatimmarsdaghem och sextimmarsdaghem är så oerhörtslor, även om de drivs i regi. Om de drivs i föreningsregi blir detnoll kronor. Det är myckel sådanl som gör alt kommunernas barnomsorgsul-budslyrs av statsbidragen. Sedan var det delta med vinstintresset. Alla som arbetar ibarnomsorgen -det är ell utslitet ord, som börjar kräva ell innehåll, lyckerjag-får ju lön för sitt arbete. Skulle detta på något sätt missbrukas, ellervad menar ? Alla de privala initiativen och andra alternativ somjag har talat om kunde ju ingå i kommunens barnomsorgsplan, och kommunen har judel yttersta ansvaret för barnomsorgsplanen. Vad är del som man så föraktfullt kallar förvinstintresse? Det finns ju så många fördelar med de olika alternativen - jaghar sagt det förut, och det förtjänar all upprepas: de efterfrågas, och del harvisat sig att de blir billigare. Därför kan det ur den synpunkten vara bra förkommunen, all man får ell slörre ulbud. Och för arbetstagarna blir det enalternativ arbetsgivare. 118 () replik: Också jag skall försöka mig på pedagogik. Detgäller statsbidraget till barnomsorgen enligt det borgerliga förslagel. per barn från kommunerna och sedan tillför samma belopp viaföräldrarna, dä blir del faktiskt plus minus noll -konstigare än så är delinte. När man lyssnar på skulle man kunna få denföreställningen att socialdemokralerna har varil oerhört ärorika när del gällerstatsbidraget till barnomsorgen, men så är del faktiskt inle. Jag har följtfrågan noga, och gell akt på socialdemokraternas handlingslinje. Den har varillång, krokig och snårig och kantad med de mest obegripliga hinder. För några är sedan, 1983, infördes del ell nyllslalsbidragssystem, som vi frän oppositionen kritiserade på en rad punkter. Detvisade sig inom bara elt år att man på punkt efler punkt som vi hade kritiseratfrån början, tvingades ändra på del ursprungliga förslagel. undrar AnitaPersson varför vi kommer och föreslår ett nytt slalsbidragssystem. Del är välalldeles klart -om vi skall fä dl slalsbidragssystem som fungerar, måste delkomma frän borgerligt häll! När detgäller statsbidraget lill kyrkans verksamhet säger att Prot.1988/89:96 det inte har hänt någoniing sedan sist. Nej, del är ju jusl delvi protesterar 13 april1989 mot - det är därför vi kommer igenmed motionen! ] ~ Första gängen vi diskuterade dettamed biträdande socialministern var han BidragUll barnomsorg ... . . . , , , , , r- 1 princippositiv till att kyrkans barnverksamhet skulle fa statsbrdrag. sade skulle se över det hela och försöka hitta en lösning. bestämdeman sig för alt man inle ville hitta den lösningen. klart allom viljan fanns så visst fanns det möjlighet att ordna del! 119 () replik: Försl lill orn slalsbidragel om den vill starta barnverksamhet. är det ju så all del finns en skillnad mellan och frikyrkorna och andra samfund: har en egenuldebilerings-räll och kan själv la ul skatt av sina medlemmar. Den möjlighetenhar inle de andra samfunden. kan också få statsbidrag. Man fårstatsbidrag om man bildar en ekonomisk förening eller orn föräldrarna bildarett föräldrakooperativ, precis som alla andra alternativa verksamheter fårdet. All ge bidraget direkt lill , som har en egenuldebileringsräll, är alllsä vad vi har emot della. Men den dag när skiljs från staten kan möjligheterna öppnas, för då försvinner ocksåmöjligheten för alt ta ul skall. När det gäller statsbidraget sade jag att det hade variten viss urholkning, och del håller jag fast vid. Del pågår nu överläggningar mellanKommunför-bundel och slalen. Del kommer snarl en kompleUeringsproposition, ochi den får vi se hur långl man har kornmil överens i dessa överläggningar. Päregeringshäll är man hell överens med om all barnomsorgen skallbyggas ul, och vi vel all för att kommunerna skall klara av delta måslestatsbidragen höjas. Jag är övertygad om alt del kommer elt statsbidragssystemsom kommunerna och vi i kommer att kunna enas om. tycker all daghemmen kan vara öppna sexlimmar, och del är ju enkelt för kommunen, men då utestänger vi en väldig massabarn. Barnen kan vistas i daghemmen sex limmar, alla timmar, tio limmar ellerfyra limmar, precis som föräldrarna önskar. Det är ju jusl flexibililden, alldaghemmen är öppna och skall vara öppna i mer än åtta limmar, som gör delmöjligt all föräldrar som vill arbeia litet längre får en bra och trygg omsorgför sina barn. Med ett sådant öppethållande kan även föräldrar med obekvämarbetstid få sin barnomsorg ordnad. 120 () replik: Uldebileringsräll har faktiskl de borgerligakommunerna också, och de har ändå rätt att ordna barnomsorg. Så del är ingetsärskilt hållbart argumenl all har den rätlen. Inom parentesvill jag säga att jag inte visste att socialdemokralerna hade besiäml sigslutgiltigt i kyrka-stal-frägan, men jag tackar för del beskedet. Detargumenl som för fram är nalurliglvis inte trovärdigt. Föräldrarsom söker verksamhel för sina barn i regi kan inle 122 förslå varför de skall ställas isärställning i förhällande till exempelvis medlemmari muslimska eller katolska församlingar. Jag vidhåller min uppfattning, för jag antar all del ändålar elt lag innan del blir ell faklum att kyrkan skiljs fränstalen. Undertiden borde vi kunna bidra ~~ till atttillgodose barnomsorgsbehovet genom att undanröja de hinder som ° finns försvenska kyrkan. 121 () replik: En del frågor har tydligen inget svar. Jaghar i den här deballen och den tidigare ställt frågan tre eller fyra gångertill och : Vad säger ni socialdemokrater tillföräldrarna lill den halva miljon barn som är mellan tvä och ? Hur vill ni underiälta deras silualion? Hur vill ni hjälpadem att förena arbetsliv med barnomsorg, föräldraskap och personlig utveckling,utöver det viktiga som vi är överens om, nämligen att bygga ul barnomsorgen? Det kommer inget svar. Ni har inget svar alls. Ni har gettupp tanken på sexlimmarsdagen under detta århundrade - del har i varje fallAnna-Greta sagl. Ni har ingenting all säga till de här föräldrarna. Jag skulle vilja påslå att många föräldrar har gjort denerfarenheten alt när man har små barn, även om man har barnomsorg, klarar inlebåda föräldrarna att arbeta heltid. Vi måste hitta former att mera flexibeltanpassa arbetslivet till föräldrarnas behov och lill barnens behov. Det är detta som värdnadsbidragel var länkl all vara ettbidrag till, ett ödmjukl bidrag - vi understryker det - inle lösningen, men eltbidrag. Vi försöker tackla del problemet, men ni försöker såvitt jag förstårbara undfly det. Men problemet går inle att trolla bort. För föräldrarna halv miljon barn är della vikligl, och jag beklagar djupt attsocialdemokralerna har gett upp hoppet om att kunna hjälpa dessa föräldrar. 122 () replik: Jag tror att verkligen harmissuppfattat mig. Jag har aldrig sagt att det är bara sextimmarsdaghem viskall ha, självfallet inle. Daghem som har öppel är säkerligen vadde flesta väljer. Men det måste väl finnas möjligheter för andra alternaliv också,att ha öppet sex eller fyra limmar eller vad del kan vara. Deltidsdaghem som drivs av privata och som kanske vill haen annan inriktning-vi har ju talat om olika inriktningar av pedagogik - får O kr., och del är väldigt orättvist. Det borde vara bällre proportionermellan de olika barnomsorgsformerna. Som del är , blir det kanske dyrare för en kommun allanordna en billigare barnomsorgsform. Så är det ofta med familjedaghemmen. Viskall komma ihåg all kommunerna i vårl land ser väldigt olika ul. Del skall inle vara någol tvång eller styrning, men alla möjligheterskall finnas till anpassning efter de lokala behoven. 123 () replik: Jag ser inte något större hinder för deföräldrar som vill ha barnomsorg i regi alt få del. Det kan man få genom all bilda en ekonomisk förening eller slarla ett föräldrakooperativ. Prot.1988/89:96 undrar vad vi harför lösning åt dem som vill förena arbete 13 april1989 med föräldraskap. Vi har sagt altför att kunna möjliggöra ett förenande av , .,,, arbele med föräldraskap skall manha daghem eller familjedaghem. sägerockså all det finns en laglig rätt för småbarnsföräldrar all gä ner till sex Själv har jag motionerat i om att den förmånen skulleulslräckas ända lill lolv års ålder. Jag ser det som en väldigt bra och flexibel lösning förföräldrarna all arbeia sex timmars arbetsdag plus all de får en plats ibarnomsorgen. I och med att daghemmet är öppet kan föräldrarnafå in sina barn även om de bara arbetar sex limmar genom all göra arbetstidenlitet olika. Det finns olika valmöjligheter på del sätlel. Timmen är sen, men jag iror att del mesta är sagl ideballen, så jag slutar här. 124 (): beslutade ,med elt enhälligt beslut i kommunstyrelsen, som första kommun i all gedagbarnvärdarna räll till barnomsorg. Man beslutade också all ordnadelta prakliskt på så sätt alt man läl dagbarnvårdarnas egna barn skrivas insom dagbarn i de egna föräldrarnas familjedaghem, i de fall föräldrarna såönskade. Del här beslutet överklagades aldrig och kom därför attvinna laga kraft. /89 fanns pä så vis 500 barn inskrivna somdagbarn hos egna föräldrar, tillsammans med någol fler andra barn i sammafamiljedaghem. Det finns alltså anledning alt säga här att det beslutetoch genomförandel av det motiverar att systemet även forisällningsvis kallasLinköpingsmodellen, som del rätteligen bör hela. I dt senare beslut, som fattades i konsekvens med detförsta, sades all man skulle kunna låla dagbarnvärdarna vara anställda enbartför egna barn. Det beslutet överklagades och kom all undanröjasgenom ett beslut av kammarrätten i . 1988 beslutade kommun att inom ramen för sinbarnomsorg införa samma system, med bara en lilen marginell skillnad, som hade lillämpal i . Del besluiel överklagades och prövades avkammarrätten i , som kom fram lill att delta system genom sinkonstruktion var all betrakta som en del av den kommunala barnomsorgen enligtsocialtjänstlagen och därför var fullt lagligt och korrekt ur alla synpunkter. Ändå har ulskotlsmajoriteten varil beredd alt föreslåatt något slalsbidrag inle skall ulgä för denna barnomsorgsform. Det beslutadesvid den ändring som gjordes att denna barnomsorgsform skulle undantasfrån slalsbidrag. Men det var innan kammarrätten i prövat del beslutman fattade i . Sedankammarrätten nu fastställt all det är en del av den kommunala barnomsorgen,vore del väl rimligt att det också utgick statsbidrag till denna verksamhelpå samma säll som till annan barnomsorgsverksarnhel. ingenlogik i alt man har en lagstiftning som föreskriver hur verksamhet skall 124 bedrivas, men all man sedan integer någol stalsbidrag lill verksamhet som bedrivsinom den ramen. Hela denna fråga har fått en principiell vinkling hossocialdemokralerna. Det är den dogmatiska socialdemokratiska synen päbarnomsorgen och familjepolitiken som gör att man inle vill ge statsbidrag fördenna verksamhet trots all lagstiftningen klart och tydligt sagl att delta ären barnomsorgsform. Denna inställning motverkar möjligheterna all klara fullbehovsläckning fram lill 1991. Annars vore detta, som det är ett stödför de föräldrar som på detta sätt vill ordna sin egen barnomsorg, också enutomordentlig rekryteringsmöjlighet för att skaffa fram dagbarnvårdarper-sonali den svåra personalsituation som råder. Jag skulle vilja fråga de socialdemokrater som deballerarhär : Betyder denna inställning, som kommit lill ultryck i alt man inleär beredd alt bevilja slalsbidrag för denna barnomsorg, all socialdemokralernamenar all dagbarnvärdarna som enda yrkesgrupp i värt land inle skall ha rättlill barnomsorg? Eller betyder det att man har räll lill barnomsorgmen all della i sä fall får bekoslas helt av kommunen? Eller betyder del måsle införa någol syslem där föräldrarna byter barn och på det sättettillgodoser de krav som socialdemokralerna har pä barnomsorgen? Det är faktisktså del kan gå lill. Om en dagbarnvårdare ser lill mina barn och jag somdagbarnvårdare ser till vederbörandes barn, är del slatsbidragsberätli-gat ochfullt korrekt enligt socialdemokraternas syn. Är del så vi skall skapa mångfaldoch flexibilitet i barnomsorgen? Om del belyder all man inom ramen för den kommunalabarnomsorgen inle har rätt alt ta befattning med omvårdnaden av sina egna barn,hur skall man i sä fall se pä den personal som inom ramen fördaghemsverksamheten har sina egna barn inskrivna pä det daghem där man själv ärverksam och arbetar? Är del också oförenligt med socialdemokraternas synsätt?För del är ingen skillnad mellan all vara anställd som dagbarnvårdare eller sombarnomsorgspersonal i någon annan omsorgsform vad gäller dessa villkor. Del är ell rimligi krav all få ett svar på hursocialdemokraterna länker sig att della skall motiveras. Vad är det för skältill att man inle kan acceptera all ge slalsbidrag även till dennabarnomsorgsform? Det lagakraftvunna beslutet i innebär alltså alt mannu enligl lagens mening har rätt att ordna denna form av barnomsorg, dvs. attdagbarnvårdare inom ramen för barnomsorgen själv kan vårda sina egna barn. Somen slutsats av della kan man dra all del skulle kunna vara möjligt all ocksåvårda bara egna barn. Del är della som föreslagils i en av de reservafioner somligger pä kammarens bord. Det innebär egenlligen bara en tillämpning av delbeslul eller det system som kammarrätten har godkänt, en tillämpning som i ochför sig bara handlar om hur kommunerna själva skall ha rätt all rekrylerapersonal eller placera in barn inom sin egen organisation. Jag vill med anledning av vad jag här framförl yrka bifalltill reservationerna 9 och 10. Jag vill därtill kort gå över till det nuvarandeslatsbidragssysiemels fördelning vad gäller familjedaghem och daghem.Brullokostnadsskillnaden mellan familjehem och daghem är mellan 15 och 20 000kr. Sedan statsbidraget räknats av är skillnaden för den enskilda kommunenendasl 3 000 ä . Delta ger ingel bra incitament för kommunerna allanvända familjedag- Prot.1988/89:96 hemsverksamheten som en del i sin organisation. 13 april1989 organisera daghem än familjedaghem. ~~ ~ Av denna anledning vill jag yrkabifall även till reservalion 2, och i övrigl Bidragtillbarnomsorg .... l. , bifalltill övriga reservationer bakom vilka cenlern ställt sig. 125 () replik; Jag är mycket förvånad över Stockholmskammarrätts beslut, att man anser att det är en likvärdig barnomsorgsverksamhetnär man passar sina egna barn i hemmet. Man måste skilja på de olika verksamhetsformerna.Dagbarnvärdarna gör en myckel fin insats, inle tu tal om det. Men dessa slällerupp, dels därför alt de vill ta hand om sina egna barn, dels också därför attde vill ta hand om andras barn i hemmiljö. När det gäller förskollärare som lar med del egna barnettill del daghem där de själva arbetar, så menar jag alt de flesta förskollärareanser att deras egna barn inte skall vara vid samma daghem. Där bedriver man enhell annan verksamhet än i familjedaghemmen och använder en hell annanpedagogik. Det är problem för en hel del förskollärare att ha sina egna barndär, eflersom de inle fungerar som mamma utan vill ha en helt annan pedagogik. Familjedaghemmen ställer upp med sina egna hem pä dl hellannat säll. För att barnen skall få en bra pedagogik bör de gä ideltidsförskola eller i en öppen förskola. Detta har vi klargjort i slatsbidragsbeslämmelserna. Vihar klargjort vad som menas med dagbarnvårdare. Det har aldrig funnits någotslalsbidrag lill dagbarnvårdares egna barn, och det har inle varil tal om delförrän , när ni inle längre får igenom värdnadsbidragel och när ni sett allfolk inle ställer upp pä det, utan vill ha en barnomsorg i ställd ochvill ha föräldraförsäkringen. har ni kommit med all vi skall ge dem som är hemma ochtar hand om sina egna barn betalt som dagbarnvårdare om de också lar hand omandras barn. är sä generöst all man vill ge betalt till alla, varesig de tar hand om andras barn eller bara sina egna. Så långt har inle ni gått,i alla fall inte . Det skulle bli en utomordentlig kostnadskrävande reform,mycket dyrare än det värdnadsbidrag ni tidigare talade om. 126 () replik: Jag är för min del inle alls förvånad överkammarrättens i beslut. Del handlar ju om barnomsorg ordnad på precissamma sätt som all annan barnomsorg, dvs. man får stå i kö för att fä in sittbarn, man får beiala avgift för alt man har fått in sitt barn i barnomsorgen,man anställs som dagbarnvårdare och har ersättning på samma sätt som alla andradagbarnvårdare och får därmed också uppfylla samma skyldigheter som alla andradagbarnvårdare. Om kommunerna väljer att placera barnen i den egnaförälderns familje daghem är mera fråga om hur kommunen vill fördela arbetet och hur kommunen själv vill organisera sin verksamhel. Del kan aldrig vara en statlig uppgift all ålägga kommunerna skyldighet att anställa vissa personer för vissa 126 uppgifter. Del skulle varahorribelt om man skulle föreskriva det genom Vem ifrågasätter sjukvårdspersonalens rätt att få vårda sina egnaanhöriga inom ramen för sjukvården? Det är lika orimligt att ifrågasättaanhörigas rätt att få vårda sina egna barn inom ramen för barnomsorgen. Jag ärdärför inte elt dugg förvånad. håller barnomsorgen i de fleslakommuner på all integreras på så sätt att familjedaghemsverksamhet och daghemsverksamhetär former som går in i varandra. Man skiftar personal, och man använder sig avsamma personal inom både familjedaghems- och daghemsverksamheten. Snarl kommerändå ingen att kunna skilja vad som är det ena eller del andra i de nya former somnu kommer att ordnas med områdesanknulna verksamheter där barnetständigt får vistas i samma miljö som det bor i och där föräldrarnaförhoppningsvis också kan arbeta inom samma område. 127 () replik: Del sisla var myckel intressant alt höra,nämligen ätt man skulle ha dagbarnvärdarna inne i verksamheten pä elt sådantsätt att man inte kan skilja pä vilken funktion den ena eller den andra har. Såär det emellertid inle alls. Man låler i stället dagbarnvårdare ochfamiljedagbarnvårdare få en viss del av den pedagogiska verksamheten. Detförekommer visst samarbele mellan deltidsförskolor, daghem och familjedaghem.Del sker dock inte på ett sådant sätt att man inte skulle kunna skilja pä deolika rollerna. Jag ser mycket posilivl pä denna samverkan som gör all manl.ex. kan lösa vissa problem i vikariesilualioner. Del är dock en stor skillnadpå daghemsverksamhet och familjedaghemsverksamhet. Del är myckel slor skillnadpå grund av de olika pedagogiska idéer som råder inom dessa verksamhetsområden. 128 () replik: Jag känner lill exempel där man har kommitbetydligt längre än det som beskrev, och där man faktisktanvänder sig av personalen som vikarier i varandras olika roller. Man använderfamiljedaghemspersonal eller dagbarnvårdare i daghemmen, och daghemspersonalengår in och tar över när dagbarnvärdarna blir sjuka eller behöver avlösning pädl annat sätt. Denna ulveckling är på gång i många kommuner, även om mani vissa kommuner har kommit längre. Med den utvecklingen kommer vi snart all haen verksamhel som är integrerad, men som bedrivs i olika typer av lokaler. Detkan ibland vara fråga om speciella daghemslokaler och ibland egna hen. som dåanvänds för barnomsorgsverksamhet. Skillnaden på lokaler kommer pä litet siktalt bli den enda skillnaden mellan den ena barnomsorgsformen och den andra. Jagmenar därför all man har en dogmafisk inställning fill denna problematik ifrånsocialdemokraternas sida. 129MARIANNE (): Med anledning av all ulskotlsmajoriteten haravslagit förslagen i vår familjepolitiska molion - bl.a. när del gäller del somRoland log upp här tidigare - vill jag fortsätta att belysa den frågan. Jag villbörja med alt kommentera det som sade om Prot.1988/89:96 dagbarnvärdarna. Jag blev mycket förvånad och faktiskt ocksålitet uppbragt och arg, eftersom jag tyckte atthon andades en föraktfull inställning till en Hon talar om dagbarnvårdare såsom varande de som är hemma ochtar hand om sina egna barn och enbart av ekonomiska skäl också tar hand omandras barn. Så är dock inte fallet. Alla dagbarnvårdare har inte egna barn,utan de bedriver sin verksamhet som elt yrke. De släller dessutom lokal tillförfogande i stor utsträckning i och med att de tar hand om barnen i sina egnahem. Dessutom uppfattar jag all inle heller harföljt med vad som händer på nivå när det gäller pedagogiken i dessarbetsformer. använder man sig av en myckel bra arbetsform när man blanddagmammorna arbetar tillsammans i dl arbetslag. På sä vis kan man dela uppbarnen. Man kan låta de små barnen som behöver sova göra det hos en dagmamma.Någon annan dagmamma kan då ta med sig de litet större barnen och åka iväg ochbada eller bedriva någon annan aktivitet där man inte klarar av all ha helagruppen med sig . Det här är någoniing som man utvecklar. Det är förmodligenockså något som man kommer att få utveckla enormt om man skulle uppnå den fullautbyggnaden som socialdemokraterna sä vackert har talat om, där man endaslundantar dagmammornas barn i rätten att erhålla dag-barnvård. Det ärmycket märkligl att man talar om en full utbyggnad av barnomsorgen. Manundantar tydligen när det gäller slalsbidrag dem som är anställda inom kommunalbarnomsorg som dagmammor. Deras barn får således inle rätten alt delta i denfulla utbyggnaden, utan de skall undantas när del gäller statsbidrag. Jaglycker all del är myckel konsligt och alt del visar på en märklig syn på barn. har även tagit upp frågan om kostnaden. Denskulle bli så enormt stor enligl sätt att bedriva barnomsorg. Vårbarnomsorg omfattar alla barn. Det har socialdemokraterna också sagt all derasbarnomsorg gör. Den koslnadsmässiga skillnaden mellan att ha barn hos dagmammaeller i dagis behöver jag kanske inte bevisa. Jag tror dock inle all det koslarmera i värt fall. Vpk förvånar mig också med sin inställning att man intekan ställa upp och låta dagmammornas barn ingå i fråga om slalsbidragel.Anledningen lill att man tog upp delta var att man behövde dagmammor i glesbygdsade vpk. Hur skall dessa dagmammor, om de är heltidsanställda, hitta plats försina barn? Är det rimligt all de skall köra barnen flera mil - på glesbygdenkanske det inle är så lält med dagmammor - för att få plats? De kanske vill hadem pä dagis medan de själva arbetar som dagmammor. Jag vill uppmana socialdemokraterna och vpk all lill dessatt beslutet skall fattas i kammaren, verkligen diskulera del här medpartigrupperna och fundera över om del inle är rimligt alt den yrkeskär som detfaktiskt är frågan om behandlas på samma sätt som vi har behandlatandra yrkesgrupper. Jag uppmanar således socialdemokraterna och vpk alt la sigen funderare på del här och verkligen diskulera logiken i det sätt som vi nuhar resonerat på. Härmed yrkar jag bifall till vårareservationer. 130 (): Jag har inte någon föraktfull inslällninglill dagbarnvårdare. De gör en myckel bra insats inom sitt område. Det var delförsta jag sade i min inlägg lill , sådana påhopp skall man inteha i den här kammaren. 131 (): Bara genom att undanta en grupp barn frånrätten alt få omfallas av den kommunala barnomsorgen har man hanterat enyrkeskår annorlunda än vad man har gjort tidigare. Jag vidhåller mill påståendeatt jag tyckte all var föraktfull gentemot dagbarnvårdarkåren. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendel skulle fattas vid näsla arbelsplenum.) 15 § Kammaren beslöt att ärendebehandlingen skullefortsättas vid arbetsplenum . 16§ Meddelande om interpellation Meddeladesalt följande interpellation framställts 1988/89:197 av () lill finansministernom bankinspektionens rekommendafioner: Bankinspektionen har lill uppgiflalt vara tillsynsmyndighet för huvudsakligen banker och andra kreditinstitut. I inspektionens befogenheter ingår att meddela lillstånd,att utfärda förbud vilket kan förenas med vite samt att göra rekommendafioner.Frågor rörande tillstånd och förbud kan överklagas hos regeringen, men däremotinte en rekommendation. Bankinspektionens handlande harkritiserats frän flera håll.