prot · GC0930 · 1988-12-31 00:00:00 — AnL 33 ()replik: Mycket kort vill jag säga: Jag inser att jag inte är något föredöme förBertil Måbrink. Jag är mycket väl medveten om vilka föredömen som han brukar hai sådana här sammanhang, och jag är glad att jag inte tillhör de föredömena. Omvänt kan jag säga attBertil Måbrink inle är något föredöme för mig. Beträffandeutvecklingen i och kan jag ärligt och uppriktigt säga:Del finns ingenting som rymmer så många spännande inslag och som hela den friavärlden har så mycket att hoppas på som detta. Vi ser de första tendensernafill en konstruktiv uppluckring av det komriiunistis-ka system som BertilMåbrink och hans föredömen i så många andra fall alltid har värnat om. AnL34 () repUk: Även om det vore frestande skall jag för dagen avstå från attkommentera det förflutna som del parti som tillhör har i frågaom att sprida information om verkligheten i . Jagskall bara konstatera alt han nu från talarstolen säger att det är viktigt altperestrojkan kan fullföljas. Detsamma sade jag själv, och exakt detta ärbakgrunden till den mening som minoriteten i utskottet vill ha in i riksdagensuttalande. Jag tycker därför alt borde rösta för minoritetensförslag. AnL35 (vpk) replik: Jag förstår inte minoritetens reservation. Den är en strid om påvensskägg. Del är tydligen så att de tre borgerliga partierna till varje pris ävennu skall markera något slags oenighet. Detär beklagligt att de borgerliga partierna har gjort den här reservationen. Jagtror inte att folkfrontens ledning och de som ingår i folkfronten i de trebaltiska staterna är angelägna om den markering som ni har gjort. Ävenvi har naturligtvis haft ett förflutet som vi har tvingats göra upp med. Delgjorde vi , och det skäms vi inte för. De som har varit uppe idebatten här bör ha klart för sig att del var . Det vore klädsamt omde borgerliga partierna, särskilt och , gjorde upp medsitt förflutna . Hitintills har de emellertid inte gjort det. Detgäller händelser som har ägt rum i vårt land, exempelvis övergrepp och dess medlemmar. Hitintills har ni dock vägrat attgöra upp med de fula fläckar som ni har på er. AnL36 PER (): Det som händer i kan komma att vara det mest avgörandesom sker i vår omgivning, kanske i hela världen . Detär visserligen inte första gången ett supermaktsvälde upplöses och inte hellerförsta gången en cenlralstyrd diktatur ersätts av nationell mångfald ochdemokrati. Men del är nog, om det lyckas, första gången det sker under fredligaformer. Ur grön synvinkel är perestrojka och glasnost välkomna paroller, intebara därför att de kan komma att betyda ökad demokrati och stabilare fred, utanockså därför att det är en politik som kan förverkUga en relationer till de baltiska republikerna relationer tiU de baltiska republikerna av dengröna rörelsens grundläggande övertygelser, som har uttryckt det:litet är vackert. Det nödvändiga och viktiga internationella samarbete somvi givetvis stöder bör genomföras som funktionellt samarbete mellanlikaberättigade parter och regioner, inte genom centraliserade överstatligadiktat. Därför välkomnar vi en uppluckring av del sovjetiska systemet, och vihälsar såväl armeniers som balters självsländighetsslrävanden med glädje ochhoppas att dessa folk skall lyckas balansera, så alt stalinisler ochreaktionära centralister inle skall återfå herraväldet. Vi beklagar att socialdemokratisk försiktighet har gjortatt utskottet inle enigt har kunnat uttala sig för ökat självbestämmande för debaltiska folken. Därför ställer jag mig bakom den reservation som har avlämnatsav de borgerliga partierna. kan jag inte underlåta att konstalera alt deborgerligas lovsånger till små folks självbestämmande klingar ganska falska,när man betänker alt dessa samma partier vill avveckla det svenskasjälvbestämmandet. I går sade t.ex. här i klartext i talarstolen atthan för del vill avveckla sådana utslag av självbestämmande som manvill införa för del. hyllas för att det vill ha egen valutaoch egen centralbank. 1 blir de gröna förhånade när vi vill behålla ensvensk centralbank och svensk valuta. gröna hyllas för att de vill ha ökad självtillili sin ekonomi. har sagt att han vill att skall få ökadekonomisk självständighet. Också menar att självstyre iekonomiskt avseende är viktigt för . Vi stöder det helhjärtat.Men vi blir då litet förvånade när gröna förhånas när vi vill minskaexportberoendet och när vi motsätter oss all bli ekonomiska betjänter åtBryssels byråkrater och bankirer. Vad är det som gör att ni stöder grönasgrundläggande krav, medan ni förhånar och förlöjligar grönasgrundläggande krav? Och dessutom: Den centralisering i som deborgerliga strävar efter är kanske det största hotet mot balternassjälvbestämmande. sade här att vi inte kan göra mycket åt detsom sker i . Nej, vi kan inte göra så mycket direkt, men vi kan göra endel indirekt. Om EG-underkastelsen fortsätter och blir en lydstat i denvästeuropeiska supermaklen, vad kommer då alt göra med balterna? Dåfinns det en risk för att de borgerliga får stå där med skammen, om de baltiskafolkens frigörelse, som ni nu säger att ni hyllar, stupar på grund av enstalinistisk renässans i , en stalinistisk renässans som kan drivas framav den västeuropeiska centralismen. Här har också talats om samordning med Finlandsutrikespolitik. De borgerliga försöker blåsa upp én stor strid kring det, menjag tycker inte att del finns så myckel substans i deras agerande. Deborgerliga, som vill samordna utrikespolitiken med , som vill all viskall träda in i EG:s utrikespolitiska samarbete, som vill att vi skall gå igrupp med en fransk kärnvapenpresident och den västtyska högern! Nej, vislår vakt om en svensk självständig utrikespolitik, men måste vi välja, samarbetar vihellre med våra nordiska vänner än med Brysselbyråkraterna och detmellaneuropeiska storkapitalet. Del bästa stöd vi kan ge de baltiska folkens strävan efter ökatsjälvbestämmande är all slå vakt om vårt eget politiska och ekonomiskasjälvbestämmande. AnL37 (): Per talar om socialdemokratisk försiktighet och ställer sigbakom den borgerliga reservationen. Det hade varit av värde att få detregistrerat i utskottets handlingar, genom att någon miljöpartist hade varit närvarandenär vi justerade våra beslut. Låtmig bara säga alt jag naturligtvis inle har någonting emot att de gröna villuttrycka sympati för och på olika sätt vill uppmuntra den baltiskafrigörelseprocessen. Däremot bör man faktiskt tänka sig för litet grandbeträffande när man gör det och vilka fora man använder. Iutskottsskrivningen slår vi fast att de inle är hjälpta i av attriksdag och regering blandar sig i den konstitutionella debatt som pågår iSovjetunionen om hur federationen skall se ut och hur relationerna skall varamellan delstater och centralmakt. De är inte hjälpta av officiella inlägg i dendebatten. Däremot kan naturligtvis partier - såväl Per som milt parfi- och folkrörelser i detta land ge uttryck för sin sympati och instämma ikraven. Jagskulle också vilja säga att vi skall ta kontakt med meningsfränder i ihögre grad än vad vi har gjort hitfills. Jag har refererat till devänortskontakter som en socialdemokratisk ledamot har försökt främja. På denlinjen kan man gå mycket längre. Det är på det sättet vi kan främja dennafrigörelseprocess. Däremot kan del faktiskt vara farligt för balternas sak omvi uppträder på ett sådant sätt att det uppfattas som om riksdag ochregering är pådrivande i en eller annan riktning i den konstitutionella debattsom ledning nu för. AnL38 (): Jag tror att vi har fått en förklaring till miljöpartietsisolationistiska attityd när det gäller relationerna till den europeiska gemenskapen.Det är uppenbarligen så att Per inle kan se någon skillnad mellan å enasidan det sovjetiska imperiet med dess planhushållningsekonomi och extremacentralism och å andra sidan en frivillig sammanslutning av demokratiskanationer som baserar sin ekonomi pä öppenhet och liberalism. Om man inte kan sedenna fundamentala skillnad, är det förståeligt att man känner en rädsla införallt vad heter. Sedantror jag också alt Per skall akta sig för att alltför mycket likställasig med de gröna i . De söker sig nämligen //// , medan desvenska miljöpartisterna vänder sig ifrån. De baltiska folkens engagemang förmiljön är en revolt mot just den centralism och dirigism varmed miljöpartietförsöker lösa miljöproblemen i . De gröna i liksom alla andraaktivister i arbetar för en politik som skall liberalisera och frigöraekonomin, eftersom de inser vilken dynamisk effekt det kan ha för miljö, kulturoch demokrati. Där Per hellre vill 1988/89:3023 november 1988 Sverigesrelationer tiU de baltiska republikerna relationer till de baltiska republikerna reglera och förslutavill man i öppna upp. Medan Per i vill minska exportoch minska import, sä är ett av de viktigaste krav som förs fram till grund förfrigörelsesträvandena i just att öka handeln med omvärlden och öppnafönstren. Jag tror att det skulle vara UtomordentUgt svårt alt hitta en endaest som skulle kunna solidarisera sig med tes om att transporterär ett misslyckande. 1 , och i övrigt ser man nämligenvilken betydelse fria kommunikationer har, vad det betyder att ha möjligheteratt resa och handla. De söker sig till . Jagär helt övertygad om, fru talman, att om Per hade levat i ochdär tillhört de gröna, så hade han stått upp för idéer och åsikter som han häri motarbetar. AnL39 (): Jag tycker alt Per gör sig överdrivna föreställningar ominnehållet i många av de krav som ställs i . Jag har inle hört talas omnågon enda som vill isolera landet från resten av , bryta de ekonomiskaförbindelserna i den riktningen. Jag har inte heller hört talas om någon sominte är intresserad av att få ett utvidgat samarbete - naturligtvis på Hka ochanständiga villkor - med såväl övriga som länderna runt omkringoch ytterst med hela . Vad det handlar om är ju att få likvärdiga villkorinom ramen för samarbete där alla parter respekterar varandra och att självkunna avgöra hur man vill forma både sina relationer till andra länder och sitteget samhälle. Vi har ju t.o.m. sett i tidningarna - i varje fall har jag gjortdet, och det kanske även Per har gjort, om han tänker efter- bilder påletter i som demonstrerar under plakat där det står "Ettsjälvstyrande i ett enat " och annat i den stilen. Det antydervad det är fråga om från baltisk horisont. PerGahrtons liknelser med EG håller kanske, om man accepterar att Per Gahrtonsanalys av EG är den enda möjliga och enda trovärdiga. Jag accepterar inte denutgångspunkten, och jag tror inte att så många andra gör det heller. AnL 40 PER (): Min analys av EG är EG:s egen analys. Det borde snart stå klart för denhär kammaren och i den svenska debatten att EG syftar till att bygga envästeuropeisk supermakt. Det är naturligtvis på den grundvalen som vårajämförelser är de relevanta. Vad letter, ester, balter och andra folk vill ärjust att ha ett självbestämmande i samarbete. Men det är klart att det skallvara i samarbete. Del är ju bara genom sätt att måla nidbilderav vår syn som man kan få fram en motsättning. Genom att envist föra fram sittpostulat om att vi är isolationistiska kan han få fram en motsättning. Tag istället ad notam vad det är vi egentligen strävar efter, t.ex. att vi givetviskan skriva under paroller som "Ett självständigt " eller förden delen "Ett självständigt i ett enat ", om man medett enat menar ett på de jämställda villkor som om. Det är jättebra! Om man kommer ihåg att inte bara har 12länder utan 34 självständiga stater, då skall vi gärna medverka i dettagemensamma av självständiga länder, stater och regioner tillsammans. Detär precis det som vi strävar efter. Jag skall noga minnas för framfiden plädering här för grön politik och vidarebefordra den till våraestniska gröna vänner. Kanske är det så att det är mycket konjunkturbetonat attfrån moderat sida plädera för dem som protesterar mot regimer som moderaternainte gillar. Egentligen är det inle de grundläggande principerna som mangillar, ulan man ser dem som vapen i stormaktsspelet. Det luktar ganska mycketkalla kriget. Det är klart all grön politik i inte i alladetaljer kan vara delsamma som grön politik i . Moderat politik iSverige är inle, brukar del heta, samma sak som moderat politik i , föralt ta ett exempel. Om det finns något vett i politiken måste ju ideologiernaanpassas efter de lokala förutsättningarna. Är man grön i ett totalitärtsamhälle, då strävar man efter ökad frihet. Är man grön i ett samhälle där detär de stora byråkratierna och de stora företagen som styr, då strävar man efterandra lösningar i detalj. Konstigare än så är det inte med den saken. Sedan sade att han hade velat ha värt stödför den borgerliga reservationen i skrift. Det hade naturligtvis varitpraktiskt. Men vi har inte i haft åtta möjliga suppleanter att tatill i alla lägen, utan vi har haft en. Därför kan sådana olycksfall i arbetetinträffa. har vi emellertid fått ytterligare suppleanter, och då skall viför det praktiska arbetets skull nog se till att skriva in våra reservafioner redani betänkandet. Men jag vill gärna säga att ni ändå inte skall lita på del ialla lägen. Vi tillhör nämligen ett parti som menar att besluten fattas här ikammaren efter debatt. Det skall vara varje enskild riksdagsledamots rättighetalt lyssna på debatten och ta hänsyn fill sakargument som ges. Därför kan delmycket väl hända och kommer säkert att hända att gröna ledamöter röstar på ettannat sätt än vad som står i förhandstrycket. Del är då inte misslag i arbetetutan uttryck för att gröna riksdagsledamöter är självständiga varelser deockså, precis som vi vill att nafionerna skall vara, som inte lyder någracentralistiska piskor, precis som vi inte vill att nationerna skall behövagöra. relationer till de baltiska republikerna AnL 41GUNNAR (): Det är inte att måla någon vrångbild avmiljöpartiet att säga all det är isolationistiskt. Om man i sitt partiprogramhävdar att transporter är ett misslyckande, och om man genom tullar ochenergiavgifter i praktiken vill säga upp de avtal på handelsområdel som Sverigei dag har, kan bilden inle bli en annan. Såväl i EG-debatten som i denna debatthär har det varit slående hur gärna Per , när han tagit uppEG-frågan, som en i refererat än till sina vänner i ,än till i . Del som förenar esterna, letterna ochlitauerna, som i söker närma sig , med , som man i andrasammanhang åberopar, är att de anser alt det europeiska samarbetet är bra,eftersom det stärker en europeisk kärna, som också i ett öst-väsl-perspektiv ärav stort värde. Det är inte någon tillfällighet att en lång rad olikaöststalsländer begär att få ett ekonomiskt samarbete på en så hög nivåsom möjligt med den europeiska gemenskapen. De ser nämligen den relationer tUl de baltiska republikerna framtidavisionen av del europeiska samarbetet. Medan Per här i kammaren utmålarEG som en centralistisk skräckbild, ser folken i dessa länder och stater deneuropeiska gemenskapen som ett medel för att frigöra sig och för att därigenomuppnå litet mer av nationell självständighet och suveränitet. Del är ju det somdet handlar om. Vare sig vi lever i öst eller i väst kan vi genom samarbetetvinna suveränitet, och kan vi stärka genom att samarbeta inom ramen förden europeiska gemenskapen, stärker vi också de europeiska folkensförutsättningar att forma sin framtid. AnL 42 (): Det är bra om har för avsikt atti framtiden delta mera i utrikesutskottets arbete. Även om man naturligtvisformellt fattar besluten här i kammaren, har man nytta av att delta iförarbetet och beredningsarbetet. Man får mycket information, om man sitter medi utskott. Speciellt för ett nytt parti är det kanske av stort värde altinformera sig i sakfrågorna. Det gäller kanske särskilt utrikespolitiskafrågor. Det är inle säkert att Per och hade bestämt sigför ett stöd för den borgerliga reservationen, om man hade varit med iutskottets detaljerade genomgång av de här frågorna. AnL 43 (): Jag vill bara reageramot Per sätt att beskriva de gröna i som något slags självklarmotsvarighet till i . Av naturiiga skäl är det så i debaltiska länderna att miljöorganisationer, folkfronter, partiet och andratyper av medborgargrupper går mycket i varandra. Samma personer är verksamma påmånga håll. Man kan säga att hela denna medborgarrörelse innefattar hela detpolitiska spektrum som är normalt i t.ex. vårt land. Även vi har träffat,säkert också andra, representanter för de estniska gröna. De har också besöktSverige och talat sig varma för ökat ekonomiskt samarbete, för jointventure-företag som det brukar kallas, flera utländska investeringar,studentutbyte - dvs. en rad konkreta saker som faktiskt också ingår iexempelvis EG-samarbetet. Jag tror att många skulle bli rätt förvånade om dehörde Per här . AnL 44 PERGAHRTON (mp): Det tror jag inte alls. Det är just densortens konkreta samarbete som vi, trots de nidbilder som ständigt sprids avframför allt de borgerliga partierna, inte motsätter oss när det gäller detvästeuropeiska samarbetet. Det gäller de sociala och miljömässigaförsämringarna som kommer, inte minst en smyganslutning till en ny supermakt.Det är detta som vi motsätter oss. Därför finns det inte, såvitt jag har kunnatutröna, någon motsättning i grundsynen mellan oss och de estniska gröna. Jag tycker att slår något under bältet ochdessutom felaktigt. Han vet mycket väl att jag har deltagit i de förberedandediskussionerna om det här betänkandet men alt vår suppleant på grund av, somjag sade, ett olycksfall i arbetet inte kom till del sammanträde därbetänkandet justerades, men realarbetet beträffande betänkandet var juavslutat. Så det där tycker jag faktiskt var någonting som inte borde vara medi protokollet. kastar på något sätt masken steg för steg.Jag börjar förstå att lösgörandet av , och ändå var delsom innerst önskar. Han tänker sig tydligen att man skall dra indessa länder i det västeuropeiska samarbetet. Det handlar alltså om enförlängning av det gamla klassiska . Finns det något som kan hotautvecklingen i och i de baltiska länderna är det verkligen om depå allvar börjar misstänka att den berättigade frigörelseprocessen inte ärnågonting annat än ett första steg i de baltiska ländernas anslutning fill delandra supermaklsblocket - det nu framväxande kanske tredje supermakts-blocket,den västeuropeiska supermakten. Del vore verkligen fruktansvärt om det gavsintryck av alt det här finns krafter som vill förflytta de baltiska länderna frånöst till väst. Om man på socialdemokrafiskt håll uppfattar saken så, kan jagförstå en del av den socialdemokratiska skepsisen. Vi läser icke in detta i denborgerliga reservationen. Flade vi gjort det skulle vi inte ha stött den. relationer liU de baltiska republikerna AnL 45GUNNAR (): Det enda som jag här har yttrat är alt det ärangeläget att på olika sätt öka det ekonomiska samarbetet över gränserna iEuropa. Därvidlag är den europeiska gemenskapens samarbete en oerhört vikfigkärna. Folken i betraktar detta samarbete som en möjlighet,dock inte för alt skapa ett nytt block. Det rör sig om det myckel naturliga ochsjälvklara att människor som lever i fattiga länder ser den uppenbara nyttanmed den välfärd som skapas. Det gäller transporter, handel och gemensamtsamarbete över gränserna. Så enkelt är det. I det behöver man inte läsa innågonting av kallt krig, om man inle är mycket skeptisk mot allt vad fri handelheter. AnL 46 PER (): Jag skall inle förlänga debatten i detoändliga utan bara ställa en avslutande mycket konkret fråga till GunnarHökmark. Den estniska frihetsrörelsen och de estniska gröna kräver en estniskvaluta och en estnisk centralbank. EG-samarbetet syftar till att avskaffa deenskilda nationernas valuta och de enskilda nationernas centralbank. StöderGunnar de estniska grönas krav på att få införa estnisk valuta och estniskcentralbank, eller stöder de svenska grönas krav på att fåbehålla svensk valuta och svensk centralbank? AnL 47 (): När det gäller valutan, Per , kan vinog känna oss mer eniga. Jag skulle inle ha någonting emot om de baltiskafolken får sin egen valuta. Jag hoppas att de inom ramen för den process som nupågår skall kunna uppnå vad de själva önskar. Det skulle vara rätt bra om vikunde ha vår egen valuta. Per brukar åberopa att äranhängare av egen valuta. Så om Per den engelska bakvägen har smugitsig in i den konservativa rörelsen är det inget fel i det. Fred och nationell försoning i AnL 48 PERGAHRTON (mp): Då vill jag bara konstatera att enriksdagsdebatt för ovanlighetens skull har lett fram till ett konkret ochganska intressant besked, nämligen att kommer att motsätta sigsådant inom EG och inom EG-anpassningen som leder till att den svenska valutanavvecklas. uttalande kan knappast tolkas på annat sätt. AnL 49 (): Bara för att undvika de oklarheter somdemagogen försöker skapa vill jag säga följande. Om vi i enfrivillig sammanslutning i en avlägsen framtid väljer att samarbeta ocksåbeträffande valutan, är detta någonting diametralt annat än den tvångssituationsom de baltiska folken lever i. Än en gång vill jag säga alt det beklagliga i den härdebatten är att Per förväxlar det sovjetiska imperiets diktatur och dencentralistiska planhushåUningen med det frivilliga samarbete mellan demokratiersom pågår inom den europeiska gemenskapen. Om Per kunde förmå sig attse denna skillnad, skulle han också bedöma de olika processer som pågår påett helt annat sätt. 50 PER (): Jag konstaterar bara, att när sig tillbaka från sin motion i det ärende som ursprungligen var uppe, togdet i varje fall några månader, innan han tog avstånd. Här tog det ungefär 30sekunder, innan han sprang ifrån ett ganska intressant besked till . AnL 51 (): Det börjar bli litet besynnerligt. Per Gahrtonverkar ägna sig åt ett slags konstaterande som innebär attack. Jaghar inte sprungit ifrån min motion. Jag hoppas att de baltiska folken iframtiden, liksom många andra folk, skall få avgöra sin framtid själva. Dettaär ett minimikrav, vilket jag hoppas att även Per anser. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om utrikesutskottetsbetänkande 1.) Kammaren övergick till attdebattera utrikesutskottels belänkande 1 om fred och nationell försoning iEtiopien. Fredoch nationell försoning i AnL 52GUNNAR (): Det finns ett ställningstagande i utskottetsbetänkande som är enigt men som Ukväl förtjänar uppmärksamhet i kammarensdebatt. Det gäller det mycket klara avståndstagandet från de etiopiskamyndigheternas försök att utnyttja svälten genom att hindra hjälptransportertill nödlidande. Denefiopiska diktaturen måste ses som en av de mer samvetslösa Det är bra att utskottet genom sill betänkande så klart tarställning för fri lejd för hjälptransporter som man slår fast attfrågan om fri lejd bör aktualiseras av den inom FN. Genom denna klara deklaration ansluter sig till alla dem som redan tidigare förklarat sig vilja reagera mot dengränslösa samvetslösheten genom att låta världssamfundet artikulera kraven påfri lejd. Den etiopiska regimen symboliserar denafrikanska socialismens ekonomiska, politiska och moraliska bankrutt. Kriget,oförsonligheten, förtrycket, terrorn, de tvängsmässiga bybildningarna,kollektiviseringen av jorden, planhushållningen och folkförflyltningarna byggerpå en dogmatik som skapar förakt för människorvärdef och som sätter denpolifiska utopin före freden, de mänskliga fri- och rätfigheterna och denekonomiska utvecklingen. Därför ser vi det omåttliga förtrycket, därför ser vi detdogmatiska genomförandet av en socialism som fördärvar jordbruk, en gammalkultur och gamla bytraditioner och därför ser vi ett krig som regimen inte ensvelat erkänna, därför att det inte stämmer med den egna dogmatiken. Det härförEtiopiens diktatur varit lättare alt offra människoliv i kriget, i terrorn, isvälten och i bombningarna än att offra hopplöst misslyckade idéer. Del krig som pågått kan karakteriserassom en av väridens största eländeshärdar. Gigantiska hungerkatastrofer och ettomfattande krig har krävt miljontals offer. Just nu är detta ett av de större regelrätta krig sompågår. Det kan inle vinnas av någon. Det inser varje förnuftig betraktare.