prot · GC09103 · 1988-12-31 00:00:00 — Detär därför som del är så märkligt atl socialdemokralerna har väntat sä länge päalt komma med sin ulredning för alt ge regionerna en chans alt knyta ihop detrådar de önskar. Jag har erfarenhet från , där länstealern förraårel hoppades att fä ett besked om hur man säg pä teaterns grundbidrag. Vi vill inle alls fråntasocialdemokralerna glädjen av alt ge kulluren 300 milj. kr. Men skall vi vararätlvisa var del faktiskt sä atl hade mer medel lillkulluren än vad socialdemokraterna föreslog. Socialdemokralerna skyndade sigsedan alt rätla lill det inför valet. Alla dessa kulturarbetare som höll tystaminuter väntade och hoppades på atl det skulle komma ul någonting av de löftensom gavs i valrörelsen. Men lyvärr fär de forlfarande vänta en lid. Tack vareatl vi i utskollel, ulom socialdemokraterna, har enats fär i varje falllänsanlikvarierna nu lättare all arbeia med alla de projekl som ligger ochvänlar pä all få medel. Del är synd atl socialdemokraterna inle slött detförslaget. 52LARS () replik: hänvisade till utredningsarbetetdå del gäller ökade resurser till kuliurmiljövården. Men det uttalande frånförra året som hon cilerade gällde de förhoppningar som utskottet hade redan påden budgetberedning som skedde i höslas. Del är alllsä de förväntningarna somkommil på skam, vilkel jag noterar. Jag är övertygad om alt när riksantikvarieämbetethar gått fram med sitt äskande, har man också haft en fasl grund alt stå på närdet gäller möjligheterna atl ulnyttja pengarna pä ett rationellt sätt. Längreän så går inle vi som fått majoritet för eller reserveral oss förförstärkningar. Sedan gäller det Arbetets museum. sägeralt del inte bara skall vara arbetarrörelsens organisationer som slår förpengarna. Jag tar detta näslan som ett skämtsamt uttalande, eftersom jagklagade på att del fill är staten som slår för driftkostnaderna och atldet inte kommer någol som helslstöd frän arbetarrörelsens organisationer. Hur länge skall del förhällandet fåfortgå, ? Är del sä man skall behandla vissa museer ellervissa institutioner, medan andra fär kämpa för sin ekonomi? Jag kommer sä till frågan om de förändringar vi vill hanär del gäller alt utnyttja institutionerna själva för publikkontakler, förvandringsutställningar osv. Alt vi lar en del slantar från Riksutställningar -ingalunda alla pengar -och från Skådebanan och lägger dem på de olikainstitutionerna beror på alt vi anser atl det där finns en saklig kompelens somi dagens läge inle kommer lill ullryck. Vi tror alltså alt en sådanomfördelning av pengar skulle vara lill stor nylla. Dessulom är det nalurliglvis sä all arbetarklassenshisloria inte bara skall skildras på elt särskill museum i . Varjelänsmuseum och en rad andra museer har som en av sina uppgifler all skildraarbetets och arbetarklassens hisloria. Därför är ell särskilt Arbetets museumtrots allt en lilel egenartad företeelse. sade all del inte lurar några ugglor imossen. Min erfarenhet är att om man stampar litet grand i marken, håller manugglorna borta. Del kan ju i sä fall vara en positiv effekt av att vi i del härfallel pekar pä riskerna med den förändring i budgetsystemet som hargenomförts. 53 (vpk) replik: Det står naturligtvis frittall tolka de olika partiernas bevekelsegrunder för de förslag som vi variteniga om. Vad gäller värl parti kan jag garantera all vårbevekelsegrund inle varil att slå regeringen på fingrarna, hell enkell därföratl vi inte har något som helsl intresse av det. Bevekelsegrunderna för oss harvaril alt förbätlra kulturpolitiken pä dessa områden, som vi anser varavikliga. Jag är ledsen för atl inle lycker om altde borgerliga partierna sluter upp bakom ett vpk-förslag. Även om vi hadeansträngt oss, hade det inte funnits några formella förutsättningar atlförhindra de borgerliga partierna all slödja vpk:s förslag. Den enda möjlighelsom jag kan tänka mig i detta sammanhang är att vi går lill frågar vilka motioner vi får lov atl väcka. Men del låter sig ju inle göra. Del som inlräffal och som är intressant i della sammanhangär inte alt vpk kommit med sensationellt nya förslag. Det som har inlräffal äratl moderala samlingspartiet, som var del parti som gjorde del möjliglför regeringen atl fä igenom sin polilik, har ändrat taklikoch i slörre utsträckning föreslår ökade anslag till kulturverksamhet.Plötsligt slår regeringen där med en politik som inle går igenom. Om del ärnågon som ni socialdemokrater bör diskutera med, är del alllsä snarare moderatasamlingsparlid. Anslag tiU kulturmiljö samt till museer och utställningar 54STINA () replik: ledamöter i kulturutskottet har intenågot sedeltryckeri, . Vi har noga förankrat våra förslag ipartigruppen, vilkel del lolala utfallet av vår budgel kommer all utvisa. Ekologifrägor har hög prioritet på alla områden inomsvenskl samhällsliv, och museiväsendet utgör inte någotundanlag. Länsmuseerna har l.ex. Anslag tdl kulturmiljö samt till museer och utställningar ständigtökad medverkan i kulturmiljövärden och har ulvecklal en helhelssyn påkullurlandskapd och människans roll i dess omvandling. Samiidigi saknas delresurser för alt denna helhetssyn skall kunna tillämpas i det dagliga arbetet. Jag kan bara som exempel nämna atl en ny skogsavdelninginvigdes vid 1985. Sä länge museet saknar ekologisk kompetenskommer emellertid den stora potential som finns vid skogsavdelningen all förblioulnylljad. Också socialdemokralerna borde inse del och redan nu vara bereddaalt slarla en salsning på ekologer vid länsmuseerna. 55 () replik: säger all det inte behövs någonulredning ulan all de 16 miljonerna till kulturmiljön skulle kunna betalasändå. Det kom faktiskl någonting emellan betänkandet och dellabelänkande, och del var de 300 miljoner som jag hänvisade lill, liksom uppdragdatt pä ett noggrannare sätt undersöka kulturmiljöns belydelse i den regionalaulvecklingen. När del gäller Stiftelsen tror jag inteall jag sade atl det inte bara skulle vara arbetarrörelsens organisationer somskulle betala. Jag sade all det inle bara fär vara arbetarrörelsensorganisationer som skall ha ansvarel för all arbetarrörelsens historiadokumenteras och visas. säger atl moderalerna inle alls lar allapengar frän Riksulslällningar. Nej, lacka för det, men del som är sä lypiskt äralt del är samma område varje gäng; Riksutställningar blir alltid av med pengari de moderata förslagen. Jag noterar alt vi framöver kommer all hiltaLars stampande i marken för alt undvika att ugglorna kommer fram imossen. Det kan vi se fram emol. Till vill jag säga alt det interörde sig om vpk när det gällde all tolka bevekelsegrunderna - del irodde jagatt han förslod. Det har inte varil sä svårl atl tolka bevekelsegrunderna,därför all del har varil ganska tydligt atl del har gällt alt enas om det meslaför alt slå regeringen pä fingrarna. Del var inle elt renodlat slöd för vpk som gjorde atl de16 miljonerna för kulturmiljön kom lill. Vpk får dela glädjen med moderaternaoch - men delad glädje är ju dubbel glädje, sä del är väl bra. säger alt centerninte har något sedeltryckeri. Trols det kunde O kr. snabbi som länken bli 16milj. Del var därför som jag länkle all del fanns ell sedeltryckeri. Om niinle har del är del ännu sorgligare, därför atl del måste betyda alt ni inleens har en lanke på alt betala dessa pengar. Jag tror alt båderiksantikvarieämbetet, hembygdsrörelsen och länsmuseerna skulle tycka atl delvar kalaslrofall. 56LARS () replik: Dä del gäller pengartror jag alt del är svårl för att krypa bakom utredningar ochsäga atl pengarna inte behövs . Jag påstod inte atl man inte kunde ha enviss glädje av ett utredningsarbete, men pengarna behövs . ulmärklall de i viss utsträckning har kunnat ställas lill förfogande genommajorilelsbeslul. Jag hade gärna sett atl vi hade gått lilel längre. Slulligen vill jag nämna Arbelds museum. Problemel är attdel är ell anlal organisationer som står arbelarrörelsen mer eller mindre nära,delvis utomordentligt förmögna organisationer, som har ansvaret för verksamheten- lät vara atl den är synnerligen mager - och har möjlighet all styra ochslälla, medan del är skaltebdalarna som till fär betala. Det är ensituation som det finns anledning atl med krafl reagera mol. 57 (vpk) replik: Fru lalman!Jag kan nöja mig med försäkringar alt hon inte avsäg vpk närdel gällde bevekelsegrunderna, dvs. alt vpk inte har något inlresse av all slåregeringen pä fingrarna. Del kan vi vara överens om. Jag hoppas för framlidenall socialdemokraterna, i stället för alt bilda majorilel med de borgerligapartierna, skall skapa en majorilel mellan arbetarpartierna för all förbällrakulluranslagen. Del förhållandel all vpk inle ensamt står för ökningen med16 milj. kr. förminskar pä intet sätt värdet av atl vpk har medverkat tillökningen. 58 () replik: Jag Irodde inle atl jag skulle behöva tala omvilka bevekelsegrunder folkparliel hade. Vi var ju alla samlade närlänsanlikvarierna besökte utskollel, och de kunde lala om i vilken situation debefann sig. Del är folkparliels bevekelsegrunder. 59 () replik: Om hade hört pä vad jag sadehade hon också hört all de medel som har äskat när del gällerkulturutskottels olika poster finns med i vår totala budget. Vi brukar se tillatt den går ihop. 60 () replik; Jo dä, , vi är väl medvetna om allpengarna till behövs. Jag kan gå sä långl all jag sägeratl del som cilerade ur förra årels belänkande forlfarande gällermen all del har kommil något emellan, dels de 300 miljonerna, dels enulvärdering och uppdragd ål riksanlikvarieämbelet all göra en fördjupadanslagsframslällning inför näsla års budgetproposition. Det var något somfolkparliels i sill anförande . Jag vill påpeka för all jag inlesade alt vpk var ensamt om kravel på 16 milj. kr., ulan jag sade all vpk färdela äran med ell par andra partier. Jag vill bara säga lill alt jag undraröver bevekelsegrunderna när del gäller pengarna lill förkulturmiljövården. För folkpartiels del blev 2 milj. kr. lika fort 16 miljonersom O kr. i cenlerns molion blev 16 miljoner. Anslag tdl kulturmiljö samt till museer och utställningar 8 protokoll 1988/89:101-103 Anslag tid kidturmiljö samt tiU museer och utställningar Förste vice lalmannen anmälde att anhållilall lill protokollet fä antecknat all hon inte ägde rätt till ytterligarereplik. 61 (); Gäng pä gäng ivingas vi i Göleborg upplevasialens njugghel när del gäller kulturlivet i vår stad, antingen det gällermusiklealer eller andra teatrar, konstnärlig ulbildning, botaniska trädgärdeneller som i della sammanhang museerna. Kulturinstitutionerna i är av väsentlig betydelseför hela den västra regionen, men det är göteborgarna som fär betala. Del ärframför allt socialdemokraterna som bromsar pä område efler område. Översynenav det regionala kuliuranslagd låter vänta på sig, trols all en majorilel iriksdagen ullalal sig för utredningen redan för tvä är sedan, vilket vi hördetalas orn i deballen om det förra betänkandet. Vi vänlar otåligt på resultatet. En utredning som däremot är klar är kullurrädels ulredningav de cenlrala museerna. Den blev fulll klar och dä skrev kulturrädd;"Bilden av del iradilionella länsmuseel stämmer inte in för de kommunalamuseerna i storstadsområdena och . Statsbidraget ulgär dock päsamma grunder. Utvecklingen har med tiden ändå fört med sig alt museerna iGöleborg och påtagligt halkat efter när det gäller statsbidragsandelenmedan den kommunala andelen ökat." föreslog ökadeanslag för all rätta till dessa skevheter. Kulturministern har bortsett från påpekandeoch förslag. Ulredningen visade alt staten betalade av koslnaderna förStockholms museer, av kostnaderna för Malmös museer och av koslnadernaför museer. Del är ingen rimlig fördelning. Försvarel för denna fördelningspolitik är atl alla museeri Slockholm är av riksinlresse. Del är också en sanning med modifikation, menjag skall inte ge mig in i den debatten här, ulan snarare hävda all det finnsmuseer i som har riksinlresse, för alt inle säga internalionelllinlresse. Jag länker i första hand på , som har en samlingav bl.a. textilier frän som är unik i världen. Svårigheten för museetär alt på ett lillfredsslällande sätt bevara och ställa ut sina värdefullaföremål. har uppmärksammat denna orättvisa, som drabbarGöteborgs museer. Jag hoppas att kulturminister också uppmärksammaroch gör någonting åt denna orättvisa. Jag tror alt väljarna i Göleborgförväntar sig det. eflersom kulturministern är invald på ell Göieborgsman-dal.Folkpartiet föreslår ytterligare 15 grundbelopp till museer. Tyvärrhar vi inle fåll majorilel i utskottet för della förslag, utan vi har fållreservera oss fillsammans med vpk. Majorilden hänvisar i ställd lill denulredning som skall se över del regionala kulturslödel, vilken förhalas avregeringen. , och jag har i en motionframhållit alt i , såväl som dess motsvarighet iStockholm, bör betraktas som riksmuseum. Samlingarna vid de båda museernakompletterar varandra och utgör tillsammans elt riksintresse. Stockholmsetnografiska museum är redan riksmuseum, men vi lycker all även Göteborgsmuseum kunde tas med i del sammanhanget. Därför föreslär vi all kulturrädd fåri uppdragall se över möjligheterna alt omvandla i /89:103 Göleborg från kornmunall museum fill riksmuseum, eller cenlralmuseum 25april 1989 sorn det nu heter. Utskoltd svarar med att: "del inle bör inräUas flercenlralmuseer". Vi iPmassmedie-diskulerar inte dl nytt cenlralmuseum,ulan snarare att tvä museer som kompletterar varandra skulle kunna ulgöra ettcentralmuseum. Värl yrkande gäller en översyn av denna möjlighel. Jag yrkarbifall lill reservalionerna 18 och 19. Överläggningen var härmed avslulad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbelsplenum.) 1988/89;KrU22Anslag på massmedieområdet (prop. 1988/89:100 delvis). 62JAN-ERIK (): Jag ber om överseende om jag inte använderalla de minuter som jag har antecknat pä talarlistan. Jag vill yrka bifall tillden reservalion om slödet lill kulturtidskrifterna som ochmiljöpartiet har skrivit under. De har ell svårl läge, och vi lycker alt etttillskott pä 2,7 miljoner skulle vara behövligt. I går var det precis de förstanärradiosändningarna påbörjades i . Om jag minns rätt var detPingströrelsen i som sände de allra första programmen. Mycket riktigtskall närradioföreningarna fira tioårsjubileet jusl i . Bakgrunden lill alt den borgerliga regeringen lade fram dlförslag om försöksverksamhet med närradio var atl allt fler upplevde detorimliga i att de, trots alt tekniska möjligheter fanns, inle kunde sändaljudradio inom . , som var pionjärer, producerade sinaprogram i och skickade dem till , varifrån de återutsändestill svenska lyssnare. När vi lade fram delta förslag stötte vi pä myckethårdnackat moständ frän kulturarbetarna, från de flesta som arbetade påSveriges radio, från kommunisterna och från socialdemokralerna. Men jag villgärna säga att det numera är en allmän uppslutning. Den slora omvändelsen kom ioch med alt blev kulturminister. Hedras den som hedras bör.Numera är arbelarrörelsen oerhört inlresserad av närradion. Den håller väl renlav på att bli den största intres.senten i närradioverksamheten. Jag lycker atldet är glädjande. finns det en rad problem med närradion. De flesta avdem tror jag går all lösa ganska enkell. De flesta sändarna behöver fä enstarkare räckvidd än de har . Det gäller framför allt i glesbygder. Delfinns ingenfing som hindrar della. Framför alll skall föreningarna själva Prot.1988/89:103 kunna fatta beslut om sändningstid. Bara när de inte kommeröverens skall 25 april1989 närradionämnden behöva syssla meddetta. Anslag på massmedie området Avgifterna häller på att bli mycket dryga. Del är någotunderligt atl närradionämndens byråkrati skall betalas av föreningarna. Vitycker all myndighetsutövningen borde åvila staten. Jag tror dessulom att detär nödvändigt att acceplera alt närradiosändningarna, särskill ule i glesbygd,får en annan form än de ursprungliga hade. Jag tänker pä radio Nova som sänderöver och . trakasseras man mycket livligt av närradionämndenskansli. Men själva närradionämnden har inte utfärdat någrarestriktioner för radio Nova. Jag tycker att det är bra. Man kan behöva harestriktioner och dl regelsystem för ell område som , därnärradioföreningarna konkurrerar med varandra. I och är intekonkurrensen överväldigande. Vill man sända gemensamt, som man gör där, skalldet accepteras. Det finns ingen anledning alt skapa problem pä närradioområddsom inle har någon täckning i verkligheten. Jag lycker alltså atl vi skallförsöka komma överens om alt öka räckvidden för närradiosändningarna, minska byråkratinoch acceptera atl också närradiosändningarna ulvecklas. Del är faktiskt inlenärradion som är problemet när del gäller etermediepolitiken i . En utredning pägår, som skall bli färdig under slutet av1989. Jag hoppas, fru lalman, att vi i skall få laslällning lill förslag som innebär en väsentlig förenkling av helanärradiosysiemd. Med della yrkar jag bifall lill de tvä reservationer somgäller närradion och som och moderala samlingsparlid står bakom. Anf..63 (): När del gäller kulturutskottets betänkande 22,som nu behandlar, skall jag inrikta mig på atl något kommenlera denreservation som lämnats av . 1 reservalion nr 9 föreslår vi alt nordisk litteraturborde ges ut i bokserien En bok för alla. Avtalet mellan staten ochLitteraturfrämjandet rörande En bok för alla skall främsl avse tidigare utgivenoch lill svenska översatt litteratur. Mol detta har vi naturligtvis ingenerinran. Men vi anser att Litteraturfrämjandet, med den kunskapLitteraturfrämjandet besitter, med fördel även kunde få i uppdrag all ge ullitteratur frän andra nordiska länder på originalspråket. Tillgången på dyliklitteratur är mycket begränsad i . Reservationerna 12, 14 och 15 tar upp informalion ochkullur för handikappade samt anslaget till produktionskostnader för talböcker,punktskrift m.m. Vi vill öka anslagel med 1 milj. kr. Del är viktigt attsamhället kan göra kraftfulla insatser för all underlälia för handikappgrupper,l.ex. afaliker och utvecklingsstörda, atl la del av kullurutbudel och därmed fåökade möjligheler lill kullurupplevelser. I deltabetänkande behandlas också några radiofrågor. föreslär ireservalion 20 alt närradioulredningen får i uppdrag all uireda ell stöd försändande sammanslutningar på mindre orter. sändarhyraär ofta mycket betungande. 116 Reservationerna 22 och 23 slutligenavser finländska TV-program. anser altsändningarna av finländska TV-program nu bör permanentas. Möjlighelen att taemol de finländska TV-sändningarna bör också vidgas lill atl omfalla ävenMälarlandskapen och . Det är angelägel alt detta arbele bedrivsskyndsamt. Med del anförda yrkar jag, fru lalman, bifall tillreservationerna 9, 12, 14, 15, 20, 22 och 23 och i övrigt till utskottetshemställan. 64ELISABETH (vpk); Ett stort anlal kullur- och idétidskrifterlever under knapphe-tens kalla sljärna. Självuppoffrande ideellt arbele kaninte kompensera stigande produktionskostnader och ökade portoutgifier. spelar en betydande roll i kultur-, idé- och samhällsdebatten. Detslalliga slödet är emellertid ytterst begränsat. /88 fickvisserligen hela 223 fidskrifter statligt slöd. Men del sammanlagda slödel tillalla dessa lidskrifter uppgick lill elt belopp som var mindre än hälften avpresstödet till . Trots att dessa tidskrifter är satta päsvältkost föreslär ulskotlsmajoriteten en reell minskning av det statligastödet. Snålheten mot kulturtidskrifterna rimmar mycket illa meddet prat om saisningar pä kulturen som i olika sammanhang kan höras frånregeringen och från den här talarstolen. Däremot är njugghelen helt iöverensstämmelse med kulturpolitiken över huvud taget. Man vill gärna ge skenav alt kulturanslagen pä olika områden höjs, medan del i själva verkel meslhandlar om att omdisponera och flytta pengar mellan olika poster. Tidigareunder våren har det här i kammaren visats vad del verkligen handlar om ipengar. Slår man samman ökningen av de föreslagna kulturslöden och delar uppsumman pä antalet invånare, blir del faktiskt 12:50 per invånare. Del räckerinle ens till en bok för alla här i landet. Detta kan knappasl anses vara ensärskilt slor satsning. Del är naturligtvis mänga kulturområden som fär vidkännasbesparingar. Till dessa hör kulturtidskrifterna, men del är nu hög lid altdessa lidskrifter ges rimliga arbetsmöjligheter. Därför föreslog vi enuppräkning av del statliga bidraget . annal litet udda område som får vidkännasnedskärningar, om utskollsmajoriietens förslag går igenom, gällerpunkttidskrifierna. är avfattade pä del enda språk som blindapersoner kan läsa och skriva. Naturligtvis är det oerhört vikligl all del finnsett rikt och varierat utbud av sådana punktskrifter. Del måste finnassamhällsinformation och ell brett spektrum av litteratur. Talboks- och punklskriflsbibliotekels produkfion av lal-och punktskrifts-böcker för lån och försäljning är av central belydelse förtillgången. Under flera är har framför alll TPB:s verksamhel medpunklskriftsböcker för försäljning fått vidkännas kraftiga försämringar.Efterfrågan pä sädana böcker är betydligt större än ulbudel. De som kan läsapunktskrift, och tvingas göra del därför att de inte kan läsa någonting annat,har berättigade förväntningar om atl verksamheten skall kunna ulökas. Det ärverkligen inga ohemula förväntningar. Ingen här i kammaren skulle nöja sig meddel ulbud av skriven liiieralur som de blinda fär hålla till godo med. Därför,fru talman. Prot.1988/89:103 anser vpk an tal- och punklskriflsbibliotekel bör beviljas . anslag till punklskriftsböcker för försäljning. Med detta vill jag yrka bifall till vpk:s reservationer 5och 11. Under detta anförande överlog iredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 65KAJ (): Pä grund av en höjning av hyrvideoavgifienper och införande av en avgifl pä säljkassdier tillförs nu filmfondenytterligare mellan 25 och 30 milj. kr. Detta betyder alt man kan bli lilelgenerösare med dessa medel. Vi är därför glada över att vi har fält vår moliontillstyrkt. Del gäller alltså all återge konslnärsnämnden enfördelningspolilisk uppgifl som den har hafl tidigare. Del rör sig om enomfördelning frän Filminstilulel till bl.a. unga filmare, och beloppet uppgårlill 2 milj. kr. Därmed minskar man i motsvarande mån filmslödet. Inom de gröna ser vi också positivt på altbiografer på små och medelslora orter nu får ett aktivt slöd för sinverksamhel. Därmed förslärks filmens roll i del lokala kullurlivet ikommunerna. Del har pekats pä den prekära silualion som landelskulturtidskrifter befinner sig i. Regeringen föreslåren höjning med 747 000kr., vilket nog bara täcker inflationen. Vissa vikliga kulturtidskrifter har enmycket svår ekonomisk silualion. Dislribuiio-nen lycks också präglas avgodlycklighd. Del är svårt atl fä ut kulturtidskrifterna till ddaljislledd ochsälja dem. de gröna vill öka anslagel med 2,7 milj. kr. Här är vieniga med folkparliel och yrkar bifall till reservation 4. Vidare föreslår vi en medelsanvisning med 2,5 milj. kr.ulöver den av regeringen föreslagna, della i syfle att stärka den svenskaskönlitteraturen på marknaden. Det gäller främst utgivningsslöd till bl.a. för alla samt yllerligare 15 titlar. Vidare gäller det slöd till tecknadeserier för barn och ungdom samt litteratur pä invandrar- och minoritetsspråk. Med detta yrkar jag alltså bifall lillreservalion 4 och vidare till reservation 6 och 7 saml i övrigl lill utskotlelshemslällan. 66 (): I detta belänkande finns del tio moderalareservationer som jag nu yrkar bifall lill. I dessa reservationer behandlas ide flesla fall frågor där moderata samlingspartiet har velal salsa mer ellerannorlunda med avsikt atl höja kvaliteter eller bredda utbud. När jag har sagldelta leder det mig in pä en filosofi som påminner mig om vad jag var med om imin politiska ungdom som ligger ungefär 30 är tillbaka i liden. Jag hade långaoch ingående diskussioner med bl.a.