prot · GC0971 · 1988-12-31 00:00:00 — Det ena var attförstärka Genéveprotokoll och det andra var att påskynda förhandlingeni nedrustningskonferensen i om ett heltäckande förbud mot ochförstöring av alla kemiska vapen. Genéveprotokollet - som Frankrikeär depositarie för - förbjuder egentligen bara användningen av kemiska vapen,och här försvagas det hela allvarligt av att vissa länder som anslutit sig hargjort förbehåll för rätten att använda kemiska vapen som vedergällning. Den enhälliga slutdeklarationen från fördömerreservationslöst användning av kemiska vapen och uppmanarnedrustningskonferensen i att slutföra förhandlingen om ettheltäckande förbud mot och förstöring av dessa vapen. Det tålmodiga arbetet där tar nu åter vid. Och bordedet finnas bättre utsikter att inom överskådlig tid få till stånden fullständig konvention om totalförbud mot kemiska vapen och förstörelse avsåväl de kemiska vapnen som produktionsanläggningarna. Den hälsar med tillfredsställelse attpresident har angett ett totalförbud mot kemiska vapen som ett av sinahögst prioriterade mål. 1 centrum för det multilateralanedrustningsarbetet står alltjämt kärnvapnen. I föreslog attFörenta nationerna skulle genomföra en ny expertstudie om kärnvapen. granska de medicinska och miljömässiga effekterna av kärnvapenproven.Studien inleds och skall vara färdig tillgranskningskonferensen för icke-spridningsavtalet nästa är. För är ett fullständigt stopp föralla kärnvapenprov en kardinalfråga. Det är nu supermakterna i detpartiella provstoppsavtalet lovade att arbeta för ett slut på allakärnvapenprov. Men fortfarande har inga förhandlingar om ett fullständigtkärnvapenprovstopp påbörjats. I stället provspränger supermakterna gemensamtför att experimentera med övervakning av kärnvapenprov. Men mälet är faktiskt inte att kärnvapenmakterna skallkunna övervaka varandras kärnvapenprov. Målet är att det internationellasamfundet skall kunna övervaka att inga kärnvapenprov genomförs. I sitt tal i för en månad sedan förklarade att modernisering av kärnvapenrobotar inte utgörnågot framsteg utan ett steg tillbaka och poängterade att intebedrev sådan modernisering. Det skall vi verkligen ta fasta pä. har den hävdat attmodernisering av kärnvapen är politisk kräftgång. Men kärnvapenproven genomförsju just därför vill modernisera och effektivisera kärnvapnen. Kärnvapen skall intemoderniseras. De skall avskaffas - för alltid. Därför är det oacceptabelt att supermakterna fortsättermed sina kärnvapenprov just för att modernisera och utveckla effektivarekärnvapen. Det ärfaktiskt hög tid att de uppfyller sitt 25 är gamla löfte. Det är dags för dem att precisera tidpunkten för ettdefinitivt slut på alla kärnvapenprov. 31 (): Knappt har gått sedan ryssarna eftermer än meningslös terror och förstörelse tvingades lämna Afghanistan.Motståndsrörelsen har kämpat för nationellt oberoende och för frihet är efterår. De flesta - ja, kanske alla - har mist en eller flera nära och kära. Mankan tala om att ryssarna har utsatt afghanerna för ett folkmord - och ettmycket grymt sådant. Detta har lett till att ca 1,3 miljoner människor dödatspå grund av kriget. Det är av den ursprungliga befolkningen - alltså mer änvad förlorade under . Det innebär att var femteman i mogen ålder har dött i kriget i . Hur många som skadats vet vi inte helt klart ännu, men detär hundratusentals. Däremot vet vi med säkerhet att mängder av vuxna och barnutsatts för ett enormt lidande och kommer att fortsätta att drabbas av stor nödoch lidande. Bl.a. fortsätter lidandet med alla som lemlästats svårt i kriget.Ryssarna har under alla åren bombat sönder och samman by efter by. Härigenomhar inte bara hus, vattensystem och åkrar förstörts. Djur har skadats, ochmänniskor har lemlästats illa. Mina starkaste minnen har jag från besök i afghanskaflykfingläger i , där det ena barnet efter det andra stapplade ochhoppade fram på protesförsedda ben och fötter. Och åtskilliga var flyktingarnamed bortsprängda armar och händer, de blinda och synskadade av splitter frände ryska bombplanen. Trots allt detta elände och lidande firar nu det afghanskafolket ryssarnas uttåg. Det är inte så att återvandringen tillbaka tillAfghanistan är möjlig för sä mänga. Först måste de hatade quislingarna bort,säger gerillan, och menar därmed Najibullah och hans armé. Det är ovisst hurlång tid detta kommer att ta, men det rör sig säkert om månader. Sedan mästelandet fä en ledning utan inre splittring, och här återstår mycket arbete ochförhandlingar mellan olika intressegrupper. Det är klart att vi från Sverigemed stort intresse följer hur detta arbete framskrider. Det är stora mängder flyktingar som väntar pä att kunnaåtervända. Mer än halva befolkningen har drivits på flykt genom kriget - mer änfem miljoner utanför landets gränser och ett par miljoner innanför landetsgränser. av den afghanska flyktingbefolkningen har aldrig sett sitthemland - de har ju fötts i flyktingläger. Vad har de dä att komma tillbaka till? Eftersom avbefolkningen livnärde sig på jordbruk och boskapsskötsel före kriget och skallförsöka fortsätta att livnära sig på detta, kommer de att få enormasvårigheter. finns av befolkningen kvar på landsbygden.Dessutom har jordbruksproduktionen gått ner med mer än hälften under kriget.Bl.a. har djur dödats, som åsnor, kor och getter. Till detta kommer förstörda åkrar och fält som minerats avryssarna. Man befarar att minorna, som uppskattas till miljontals, kan kommaatt skörda lika många liv efter ryssarnas uttåg som själva kriget har gjort!Därför måste driva kravet att måste avtvingas minkartor för attunderlätta minröjandet. Därför mäste driva kravet att skallbetala ett krigsskadestånd och hållas ansvarigt för all förstörelse. Jag ärmycket förvånad över att vi i hitintills är det enda parti som kräverkrigsskadestånd. Det borde vara en självklarhet att den som har ställt till detså här för ett land har huvudansvaret för att det rättas till. Men hela världen mäste visa solidaritet med det afghanskafolket och hjälpa till med den nödvändiga återuppbyggnaden av landet. Det ärockså viktigt att det sker på det afghanska folkets villkor och under dessledning. Det kommer att behövas mängder av utbildat folk på allanivåer för att bygga upp landet, bl.a. läkare och lärare. Ett särskilt problemi sammanhanget är alla de barn som lever i landsflykt. De har gått miste omutbildning i grundläggande kunskaper och om den praktiska utbildningen ochskolningen i jordbrukets och boskapsskötselns sysslor, som är så nödvändiga förderas sätt att livnära sig . Här fordras ett enormt stöd iutbildningsinsatser pä dessa områden för att de över huvud taget skall ha enchans att klara sig. Befrielsen i är ändå en förebild för folk ihela världen. En militär supermakt har ingen rätt att underkuva andra länderoch får aldrig tillåtas göra det. Det afghanska folket har visat att det lönarsig att försvara sitt nationella oberoende. Folkrätten är en betydelsefull sida av de mänskliga fri-och rättigheterna. mäste konsekvent hävda folkrättens stadganden vadgäller rätten fill nationellt självbestämmande. På denna rättsprincip byggerockså värt eget lands oberoende, och därför måste vi, liksom andra länder somär i en liknande situation som vi, känna ett särskilt ansvar för att hävdafolkens rätt att själva bestämma över sitt land. Folkrättsarbetet bör stärkasinom och tillföras ökade resurser. Vi har därför i encentermotion till årets riksdag begärt omprioriteringar inom anslaget förutrikesförvaltningen just för detta ändamål. När under detta är blir medlem av FN:s kommissionför de mänskliga rättigheterna är folkrätten ett av de områden som vi särskiltbör betona. anser att palestinierna, eritreanerna ochmänniskorna i måste ges rätt till självbestämmande, om de såönskar. Kurderna måste garanteras självbestämmande över sina kulturella,sociala och politiska frågor. Andra frågor som vi bör driva i denna kommission ärarbetet för dödsstraffets avskaffande och förhindrande av tortyr. Frågorna om dödsstraffets avskaffande, förhindrande avtortyr och frågan om kurdernas framtid leder mina tankar in på situationen iTurkiet, där jag var för någon vecka sedan tillsammans med andrariksdagsledamöter för att dels studera situationen för de tusentals irakier somtvingats fly frän bl.a. gasanfall i sitt hemland. är de placerade bakomtaggtrådsstängsel i tre flyktingläger i , väl bevakade avkulspruteförsedda säkerhetspoliser Dels fick vi också information från olika organisationer för mänskUgarättigheter om hur situafionen i landet var på detta område. Vi informerades om att tortyr fortfarande används så gottsom systematiskt när det gäller anhållna som är placerade i häkte. Då sker engrym tortyr av framför allt polifiska fångar. Trots att harundertecknat dels FN:s konvention mot tortyr, dels den europeiska konventionenunder 1988 och dessutom har ratificerat dessa, redogjordes för hur tortyr medelektriska chocker, falaka, upphängningar och behandlingar med iskalla duscharfortfarande pägär, dvs. Från myndighetshåll medgav man att det fanns vissa problemmed detta men att frågan om tortyr var en fräga som gällde brist på upplysningoch brist på utbildning. Detta hade man nu tagit itu med, sades det. Det som är viktigt är att visar att man menarallvar med undertecknandet av tortyrkonventioner. Då måste ocksåstraffa dem som har torterat. Här saknas åtgärder från sida. Dettillhör undantagen om någon fälls för detta brott, och det fätal vi hörde talasom hade t.o.m. befordrats efter fullgjort fängelsestraff. Så skapas intetilltro till undertecknande av konventioner. För att skall vinna respekt för att man menar allvarmed demokratiseringsprocessen fordras också andra åtgärder, t.ex. att denhäktade har rätt till advokat och får tillgäng tillläkare. Dessa frågor måste kraftfullt fortsätta att påtalas frän svensk sidagentemot . Vi måste också driva frågan om dödsstraffets avskaffande.I sitter över 230 personer i dödscell i väntan på besked omavrättning. Varför just agera så hårt för ett förändratställningstagande i ? kan man fråga. avrättades ju enligtAmnesty International 769 fångar i 39 länder och dömdes 185 till döden i 62länder. Det verkliga antalet avrättade och dödsdömda är antagligen mänga gångerstörre. Vid utgången av 1986 hade 32 stater helt avskaffat dödsstraffet. 18stater hade det kvar enbart för särskilda brott, såsom krigsförbrytelser. måste akfivt driva kravet pä dödsstraffetsavskaffande i alla länder och ta initiativ för detta i FN. Men mot bakgrund avatt självt betraktar sig som ett demokratiserat land, och vill blibetraktat som ett sådant, känns det extra viktigt att ställa dessa höga -naturliga - krav pä detta land. Här finns chans att nä resultat - betydligtstörre chans till en förändrad inställning till dödsstraffet än vad vi i dagtror vara möjligt att uppnå när det gäller länder som och , där det sker avrättningar på löpande band av politiska fångar. Det har talats omatt uppemot 20 000 personer avrättats i . I polifiska ledningen använt tiden efter vapenstilleståndet med till attmörda kurderna i norra . Man nöjde sig inte enbart med attbeskjuta dem med sedvanliga vapen, artilleri och flygbombningar. Vi har hörttalas om detta . Nej, använde sig av gas i bombningarna motsitt eget folk i de norra delarna, mot denna kurdiska minoritet. Man kanverkligen tala om förföljelse av den kurdiska folkgruppen. Vi i anseratt i FN bör ta upp frågan om kurdernas framtid i sin helhet. De allraviktigaste frågorna för flyktingarna i lägren var: Vilken framtid väntar oss?Har vi någon framtid att hoppas pä? Här måste vara påtryckande och agera så långt vikan för att skall få vara kanal för internationellthjälparbete. Det är nödvändigt för att skall ställa upp och hjälpaTurkiet. Det är nödvändigt att donafionerna kommer till stånd, eftersom denhumanitära hjälpen behövs. i debatten har det också påtalats hurbesvärliga förhållandena var i de olika lägren, särskilt i MUS-lägret längstupp i nordöstra . Det var verkligen befogat att ställa krav på att dettaläger stängdes. Vi måste naturligtvis också vara beredda att ta emotkvotflyktingar. En beredskap för detta måste ordnas i vårt land. I dessa flykfingläger liksom i andra flyktingläger, ioroshärdar, krig och konfliktsituationer är det barnen som lider mest. har anfört att hälften av jordens befolkning är barnunder . Runt åttiotusen barn i dör på grund av bristpå mat, värme, kläder, tak över huvudet, sjukvård och utbildning. måstedriva pä för att göra konventionen om barns rättigheter till ett kraftfulltstöd för barnen. Dessutom kommer det att behövas resurser för att följa upp ochbevaka att de länder som undertecknat ocksä följer denna. Barnmåste ha rätt till juridisk, social, ekonomisk och kulturell trygghet, rätttill undervisning och rekreation. Vid besöket i kunde vi konstatera att inga av deca 20 000 flyktingbarnen fick någon undervisning, och de hade inte fått detunder de mer än som de hållits instängda i lägren. Inga tidskriftereller böcker fanns att läsa ur. Vi måste ocksä uppmärksamma alla de barnarbetare som finnsi världen. Enligt finns det ca 52 miljoner barnarbetare i världen.Samtidigt medger man att det är en mycket försiktig uppskattning. Andrabedömare påstår att det finns uppemot 200 miljoner hårt exploateradebarnarbetare. Barnarbetare blir skadade för livet, inte bara socialt,utan också fysiskt och psykiskt. Barn exponeras för lösningsmedel och gifter,får lättare cancer och hjärnskador än vuxna människor. Ensidiga rörelser sliterfortare ut en barnkropp. Barn som arbetar i dålig belysning blir fortaresynskadade än vuxna. Barns öron är känsligare för buller än vuxnas. Barn vetinte att deras arbete på läng sikt utgör ett allvarligt hot mot deras framtid. Vi har från sida föreslagit att ett nordisktinstitut skall inrättas för barns rättigheter, utveckling och miljö. Jagupprepar det kravet här. i denna debatt har brott mot mänskligarättigheter påtalats liksom att yttrandrefriheten förtrycks. Jag kan barainstämma i den kritik som riktas mot för det uttalade dödshotet motRushdie, i krifiken mot för Havels fängelsestraff och ikritiken mot för behandlingen av . 32 KRISTERSKÅNBERG (mp): I likhet med Per och jag tala om att de gröna vill att skall föra en mersolidarisk utrikespolifik. Detta är också mitt första anförande i dennakammare. Vi skall föra denna solidariska utrikespolitik inomramarna för vad människor och natur klarar. Vi skall göra det i solidaritet medkommande generationer,med hungrande, sjuka, fattiga, förtryckta och miljöskadade grupper i andraländer samt med missgynnade grupper i vårt land. Vi vill att skallmedverka till att trygga förutsättningarna för allt liv nu och i all framtid.Det innebär att skall hushålla med sina egna naturresurser. Vi skallleva på naturens tillväxt, på räntan av jordkapitalet. Vi skall fördela jordensresurser rättvist inom och medverka till en rättvis fördelning överhela världen. Vi skall stoppa förgiftningen av jord, luft och vatten i vårtland och medverka fill att göra det i andra länder. Vi skall avvecklakärnkraften i och medverka till att så görs ocksä i andra länder. Viskall göra vad vi kan här i för att motverka växthuseffekten. Vi vill också att skall medverka till fred,ömsesidigt förtroende och avspänning. Det innebär naturligtvis att Sverigeskall bevara sin alliansfrihet i fred och försöka bevara sin neutralitet ikrig. Det utesluter, som vi ser det helt medlemskap i den västeuropeiskagemenskapen och sådan ekonomisk integrering med den västeuropeiska gemenskapensländer som minskar alliansfrihetens trovärdighet. Vi måste medverka till ettförtroendefullt samarbete och till nedrustning. kan öka förtroendet försin alliansfria politik genom att öka självtilliten och minska sårbarheten,genom att stärka det civila försvaret och minska det militära försvaret samtgenom att stoppa export och import av vapen. Utrikesministern talade här ikammaren om att det med restriktioner går att exportera vapen utan att hotafred och säkerhet. Vi har inte sett så tydliga tecken på det , ochvi tror inte längre att det är möjligt. Vi tror att det enda radikala är attstoppa export och import av vapen. Det är viktigt att kräver förbud inte bara motkemiska stridsmedel, vilket vi tillsammans med andra har lyckats med, utanockså mot utveckling, tillverkning och användning av kärnvapen, biologiskavapen och genetiska vapen, som är möjliga. de gröna vill att skall föra ensolidarisk handels- och biståndspolitik. Det betyder för del, herrtalman, att stat, landsting och kommuner bör föra en näringspolitik medinriktning på atl vi i första hand skall använda landets egna råvaror, som skapasgenom naturlig fillväxt eller genom återvinning, och hushålla med dem. Detinnebär att vi stegvis skall öka den svenska självförsörjningen ochsjälvtilliten, främst inom jord-och trädgårdsbruket men ocksä vad gällerenergiförsörjningen. Vi skall exportera det vi kan avstå ifrån och det andraländer behöver. Det kan vara malm, järn, stål, trä som råvaror, halvfabrikateller produkter. Men det kan och bör också vara kunnande, metoder, teknik ochprodukter för miljövänlig och resurseffektiv tillverkning, förenergigenerering, för boende och för transporter. Det innebär också att vi solidariskt skall förbjuda exportav ämnen och varor som inte får säljas eller användas i av miljö- ellerhälsoskäl och export av kärnkraftsteknik och vapen. Denna inriktning betyderockså att vi skall importera det vi i behöver från länder där det interåder brist på de varor vi vill köpa. Detta, anser , innebär att vimåste införa en socialklausul för att motverka omänskliga arbetsförhållanden,en socialklausul som gör det lättare för att införa inköpsförbud förprodukter och tjänster från företag där det kan visas att arbetsförhållandenaär omänskliga.Det bör vara en socialklausul som också ger stat, landsting och kommuner rättatl bojkotta sådana produkter och sädana företag. En sådan inriktning innebärtill slut all vi skall införa miljöavgifter pä varor som är tillverkade medmetoder eller av råvaror som inte får användas i . En solidarisk svensk biståndspolitik betyder att Sverigebör satsa pä bistånd, som är hjälp till självhjälp och till uthållig,miljövänlig och resurseffektiv verksamhet och som ökarsjälvförsörjningsförmägan och självtilliten i landet. föreslär självtillitsom ett sjätte biständsmäl i den svenska biståndspolitiken. Det är ett gemensamt mänskligt intresse att de ännu inteindustrialiserade länderna i sin utveckling undviker att förstöra sin miljö ochförslösa sina naturresurser på samma eller liknande sätt som industriländernahar gjort i sin utveckling. Det behövs särskilda resruser för att förverkligadet femte biständsmälet, det senaste som handlar om miljön. hardärför föreslagit att satsar av bruttonationalinkomstenpä miljö- och markvård . Det är inte bara , herr talman, som behöverhjälp för att förebygga eller lösa miljöproblem och resursslöseri. har man mycket stora svårigheter att själv lösa sina allvarliga ochväxande miljöproblem, som dessutom påverkar både vattnet i ochluften i grannländerna, bl.a. i . vill därför att Sverigemedverkar till att bygga upp en stor internationell miljöfond med uppgift attlämna tekniskt och ekonomiskt bistånd till länder som inte enbart med egenkraft kan lösa sina miljöproblem. Därför har vi också föreslagit att 1 miljardkronor av den extra vinstskatt som var finansministerns nyårsöverraskning tillindustrin skall satsas som grundplåt i denna fond och att ytterligare 1 miljardav dessa extra skatteintäkter skall satsas pä skydd av regnskogarna som ettsvenskt bidrag till att hejda den fortsatta skövlingen, en skövling som utgörett mycket allvarligt hot mot hela den globala miljön och som förstärkerväxthuseffekten. Om vi inte kan stoppa växthuseffekten, herr talman, kommerhavsytan att sfiga, troligen flera meter . OdUngsklimatetkommer att försämras i hela klimatzoner, zoner som ger stora menotillräckliga skördar till jordens befolkning. Den svälter ju , ochmycket värre kommer det att bli om växthuseffekten fär utvecklas. Att inte ta itu med växthuseffekten och med andra problem,t.ex. med att ozonskiktet som skyddar oss mot solens skadliga ultraviolettastrålning blir allt tunnare, med den fortsatta ökenutbredningen ochförgiftningen av jord, luft och vatten är osolidariskt. Att inte gemensamt taitu med alla dessa problem, både i internationellt samarbete och genomkraftfulla åtgärder i det egna landet, är grovt osolidariskt mot kommandegenerationer och mot hungrande, sjuka, fattiga, förtryckta och miljöskadadegrupper i andra länder. Det vore också kollektivt självmord - pä framtidasläkter. Vi bör, herr talman, bygga vidare pä de bilateralahandelsavtalen och kombinera dem med möjlighet att fä biständsmedel för direktaaffärer mellan svenska företag och de typer av företag i biståndslandet som visärskilt vill främja, t.ex, kooperativ och andra småskaliga företag. Det är enmetod sorn jag anser bör prövas för att uppmuntra svenska företag att i större 7 protokoU 1988/89:71 omfattninghandla direkt med företag i våra biståndsiänder. Per klargjorde i sitt tal att svenskutrikespolitik alltför mycket präglas av handelspolitiken och av regeringensambitioner att öka den svenska exporten. Jag skulle vilja varna för att dennuvarande svenska handelspolitiken är osolidarisk såväl mot folksom mot kommande generationer och mot stora grupper i vårt land. Den är ocksåkortsynt, och den gynnar inte vare sig eller andra länders långsiktigaintressen. Den tillväxtpoHfik som länge har drivit och somsocialdemokraterna nu kallar den tredje vägens politik tycks ha tappat sinasolidariska och fördelningspolitiska ambitioner. gäller det, sägersocialdemokraterna, , och delvis även , att alltfler skall lönearbeta mer och mer, att hålla hjulen i gång och att exporteramera. Därför vill man anpassa till den västeuropeiska gemenskapen pågott och ont och till dess allt storskaligare tillväxtfilosofi. Den anpassningsom fyra riksdagspar-fier redan sagt ja till och som ju är i full gång kommeratt få stora och allvarliga följder både för dem som bor i nu och förkommande generafioner, följder både för de fysiska livsförutsättningarna ochför vårt sätt att leva och verka, för det demokratiska system och den s.k.biandekonomi som vi i har vant oss vid på gott och ont. Jag är räddatt denna anpassning till den västeuropeiska gemenskapens inre marknad kommeratt innebära de största förändringarna i det svenska samhällsmönstret sedanGustav Vasas tid. Det är värdefullt om de gamla nationalstaternas gränsermellan länder och folk suddas ut till förmån för ett allt bredare samarbete. Internationellt samarbete, herr talman, är bokstavligenlivsviktigt, och bör öka sin medverkan, bl.a. när det gällerförtroendeskapande åtgärder för att främja fred, förståelse, avspänning ochnedrustning. Det innebär att vi måste öppna gränserna ännu mer för människor,för kulturella impulser, för utbyte av kunnande och erfarenheter. Vi måste ökasamarbetet med andra länder, bl.a. när det gäller miljöfrågor, hushållning mednaturresurser och motsvarande teknisk, medicinsk och social utveckling samt närdet gäller bistånd fill utveckHngsländer och länder som hotas av ekologiskt sammanbrott. Men bör inte ge upp sin suveränitet för enöverstatlighet som domineras av kommersiella och multinationella krafter ochdär de deltagande ländernas demokratiska inflytande över den praktiskapolitiken är mycket begränsat. Vi klagar ibland på Krångelsverige, och mångatycks nu se fram emot den s.k. avreglering som EG-anpassningen sägs innebära.Men den avregleringen innebär ju bara att demokratiskt beslutade regler,administrativa regler i och den praxis som finns här byts mot reglersom vi ofta knappt kommer att känna tUl och än mindre kan påverka. Vi kommerbara att känna av dem. Det blir regler som beslutas av den västeuropeiskagemenskapens byråkrati i under kraftigt och odemokratiskt inflytandeav de största och mäktigaste företagsgrupperna och deras ägare. Den västeuropeiska gemenskapen och dess planerade inremarknad innebär bland mycket annat en fortsatt ökad storskalighet.