prot · GC0917 · 1988-12-31 00:00:00 — Det är infe vår uppgift atf värderamiljöeffekten av speciella ufsläppsbegränsande tekniker. Den uppgiften åvilarfrämst . Genom flera beslut har och regeringen successivtskärpt avgaskraven för personbilar. Kraven innebär radikala begränsningar avutsläppen frän såväl nyproducerade bilar som bilar i trafik. Kraven ärutformade så aff biltillverkaren fritt kan välja den teknik som bästtillgodoser dem. En förutsättning för atf kraven skall ge avsedd miljöeffekt äratf kontrollsystemet fungerar väl. De bilar som medges dispens från avgasbesfämmelsernaställs utanför samhällets kontrollsystem och krav på låga avgasutsläpp. Dispensfrän bestämmelserna kan därför bara ges i särskilda fall då den negativaeffekten för miljön bedöms bli mycket liten. har infe varit berett att lämna det underlag fördet s.k. Lemi-systemefs effekter pä avgasutsläppen som isamråd med AB ansett nödvändigt för den tekniskabedömningen. Därför har regeringen infe kunnat medge bilar som utrustats meddet s.k. Lemi-systemet dispens från atf uppfylla avgaskraven. Regeringen avser inte atf vidta några ytterligare åtgärderbeträffande det s.k. Lemi-systemet. 24 (): Först ett formellt tack till svaret - ett svar som jag är mycket missbelåten med. Svaret är ettförskräckande bevis på regeringens passivitet i en viktig miljöfråga.Regeringen är helt fixerad vid tolkning avbilavgasförordningen och det fill denna knutna kontrollsystemet. Denna naturvårdsverkefs tolkning av bilavgasförordningenbjuder pä 12 mänga egenheter. Dels hävdar manatf avgasreningssysfemet infe pä något sätt färförändras för aft bilindustrins ansvar och kontrollsystemet skall fungera fulltut, dels skriver man så här till med anledning av dessansökan att få använda Lemi-systemet i kombination med eftermontering avkatalysafor: "När det gäller enbart montering av katalysafor harju den frän början A 10-bil" - i princip bilar av årsmodellerna 1976-1988- "inte haft en sådan del i avgassystemet. Därför betraktas eneftermontering av katalysafor på A 10-bilar inte som en förändring av dencertifierade lösningen pä avgasreningssysfemet, varför heller inte någonsärskild dispens behövs för en sådan åtgärd." Det är lika uppenbart aft A 10-biIarna inte heller harLemi-systemet med i sitt avgasreningssysfem. Lemi-systemet medför inte hellernågot som helst ingrepp i bilens avgasreningssystem. Vad som händer är att en liten mängd Lemi-vätska tillförsbränsle-luftblandningen. Därmed förbättras förbränningen, vilket medför mindreföroreningar och lägre bränsleförbrukning. Det finns en mängd fester från mycket framståendeprovinstituf i olika delar av världen som bekräftar aft detta är riktigt. När vill låta påskina att Lemi-systemetskulle kunna innebära negafiva miljöeffekter ligger i defta en mycket allvarligmisskredifering, för aft infe säga förolämpning, av världens kanske främstaexperter på detta område. När Birgifta säger aff infe varit berett attlämna det underlag som begärt är det knappast hela sanningen.Lemi AB erbjuder sig att medverka i mycket omfattande tester, upplagda enligtnaturvårdsverkets önskemål, men har valt aff begära detorimliga. I sin avslagsskrivelse, av , anger naturvårdsverketkrav innebärande fullständigt körcykelprov samt hållbarhetsfesfer omfattande80 för resp. motorkoncepf. Underlaget skall fas fram för varjemotorfamilj där Lemi-systemet skall användas. Kraven på långvariga och mycket kostsammahållbarhetsfesfer blir närmast löjliga när man känner till systemets enkelhetoch atf det i praktiken har fungerat klanderfrift i taxibilar som gått 300000-400 000 km. Det finns alltså övertygande bevis för atf Lemi-systemetkan medföra stora miljöfördelar och betydande bränslebesparingar. Om vi uppnår10 % bränslebesparing för våra bensinbilar, innebär det atf vi sparar ca 500miljoner liter bensin. För bilister betyder detta mer än 2 miljarderkronor i lägre kostnader. Det medför också motsvarande lägre utsläpp avkoldioxid. Till detta skall läggas en drastisk minskning av koloxidutsläppenoch betydande minskningar av utsläppen av kolväten och kväveoxider. Jag monterade själv Lemi-sysfem pä min bil för snart ettår sedan. Enligt statens mätningar medförde detta en sänkning avkoloxidhalten på . Alla försfär vad det betyder, framför allt istadstrafik. Enligt de mätningar som gjordes före och efter installationen utannågra övriga justeringar sjönk kolvätehalten med . Jag har följt Lemi-systemefs utveckling och debyråkratiska turerna kring detsamma . Jag har blivit övertygadom atf Lemi-systemet rymmer stora möjligheter, men jag har också blivit skrämdav hur bilindu- Om Lemi-systemet för avgasrening Om Lemi-systemet för avgasrening strinsintresse så fullständigt har dominerat regeringens och myndigheternasställningstagande. Vad det handlar om är om Lemi-systemet skall fäprövas i eller inte. Regeringen har haft tvä chanser i dettasammanhang. Men i båda fallen har regeringen valt byräkrafiska tolkningarframför omtanken om miljön. deklarerar Birgifta frankt atf regeringenminsann infe skall göra någonfing mer. anser aft det ankommer päbilindustrin, om denna nu finner det förenligt med sina intressen, aft göranågot. Miljöintressena oeh bilisternas intressen bortser miljöministern frän.Mycket märkligt, måste jag säga! Har någon bra förklaring tilldetta handlingssätt? Det borde ju vara tvärtom. Miljön borde alltså varaministerns främsta ansvarsområde. 25Miljö- och energiminister : Det är just av omsorg om miljön ochbilisterna som jag anser att det är nödvändigt aff den som vill ha generelldispens kan visa tillfredsställande prov på aft man kan leva upp till ställdakrav. Jag anser detta bl.a. därför atf det - tvärtemot vad påstår- är fråga om ingrepp också i motorn och avgasreningssysfemet. I Lemismonteringsanvisningar anges ju aff ingrepp som innebär aft man måste borra håli insugningsröref och ingrepp i återförningssysfemet för vevhuset kan behövagöras. Det är just för aft kunna avgöra om detta kan påverkaavgasegenskaperna som vi behöver ett bättre underlag. Vidare är det oklart ommotorns långfidsegenskaper förändras i och med det här systemet, t.ex. genomkorrosion. Vad som behövs för aff vi skall kunna medge en generelldispens av det slag som begär, eller som andra kan tänkas begära, är underkastar sig precis samma regler som gäller för alla andra aktörer,varken mer eller mindre. Det kravet uppställer vi av omsorg om miljön. Ingethindrar ju aff just acceptera de reglerna och aff svara på de frågor sombåde och departementet vid hanteringen av frågan har ställt.Om man från vore beredd aff arbeta på samma villkor som gäller för allaandra, skulle vi få det bevis som krävs för aff kunna ge en generell dispens.Om man infe gör det, kan vi infe handla annorlunda än vi nu har gjort. 26 (); Miljöministerns argumentering här är mycketmärklig. har valt aff titta på amerikanska modeller när detgäller cerfifiering av nya avgaskomponenter. Därmed har man kommit fram fill dehär mycket omfattande festen. Miljöministern säger aft man måste göra ingrepp imotorn. Men det är verkligen en sanning med modifikafion. I allmänhet görsmonteringen på slangsysfemet. Om man nu skall fala om eventuella svagheter medLemi-systemet i fråga om bensinmotorn, handlar det väl just om att det inte gåratf fä en fullständig kontroll här. Det gäller bl.a. den rätta mängdenLemi-vätska (väfeperoxid, , etanol m.m.) i förhållande fill belastningen ikörcykeln. avgasreningssystemetkan man dock inte fala om. Jag har faktiskt bett jurister som är helt skildafrån allt vad t.ex. heter att titta på detta, och de är mycket förvånadeöver den tolkning som gör. Det kan inte hjälpas, miljöministern, men man fär enkänsla av atf detta ärende särbehandlas. Systemet är ju enkelt, och det här gåratt applicera på alla bilar. Dessutom kan man uppnå betydande vinster påmiljöområdet och även betydande bränslebesparingar. finns del en artikel i , därNobelpristagaren i kemi professor , uttalar sig för just dessaprinciper. Jag tror inte att någon som behärskar dessa frågor hävdar - jag hari varje fall inte träffat någon som gör det - aft vi inte uppnår en förbättradförbränning, men då under förutsättning atf det blir rätt kombination när detgäller den mycket mängd Lemi-vätska som behöver tillföras bränsle.Miljöministern vet atl detta i lika hög grad gäller våra dieselmotorer. Men idet a\'seendet finns det inte några byråkratiska hinder. Vad det alltså handlar om här är atf vi behöver få göraett seriöst storskaligt försök beträffande svenska bilar. Det ärverklighetsfrämmande att hävda att detta skulle vara negativt för miljön.Naturvårdsverket säger att risken finns, om vi härigenom kan minska deföroreningar som en bilmotor producerar, aft det befintliga avgassystemetkommer aft fungera sämre. Ett sådant resonemang saknar såväl rim och reson somlogik. Uppenbarligen blir ju belastningen mindre. Alla prover som gjorts av en radmycket framstående institut visar att så är fallet. inställning är alltså orimlig, ochenergiministerns inställning i defta vikfiga miljöärende är också mycketbeklaglig. Om Lemi-systemet för avgasrening 27Miljö- och energiminister : Herr talman! Sanningen är - tvärtemotvad säger - att och regeringen säger aff Lemiinte skall särbehandlas. I stället skall behandlas precis som alla andrasystem. 28 (): Jag inledde mitt första inlägg här med attvisa på de väsensskilda tolkningar som finns när det gäller att bedöma eneftermontering av en katalysator, som trots allt utgör en bit av ettavgasreningssystem. Det gäller alltså inte Lemi-systemet. Självklart är det ennaturnödvändighet för aff hävda detta. Jag har följt ärendet länge, och jag har deltagit idebatten därför atf jag vet hur många bilar praktiskt fungerar i dettasammanhang. Jag har sett motorer på taxibilar som är synnerligen välbehållnaefter 400 000 kilometers körning. Det är ett mycket slående bevis för aft dettamed korrosion och liknande knappast ar någonting som man utröner bättre vid än vid . Det krav som har ställts pä varjemotorfamilj saknar således all rim och reson. Det är ju ändå så, att det finns eft mycket stortintresse världen över för det här systemet. Jag vill inte hävda att Lemi-systemetger just den eller den effekten. Men den slutsats jag kan dra är att systemethar mycket stora möjligheter. Skall dä infe vi som vill värna miljön se tillaft det verkligen blir 10 protokoll 1988/89:13-17 Om åtgärder för att stärka det internationeUamiljösamarbetet denutveckling av Lemi-systemet som är så angelägen när det gäller att dra nytta avfördelarna av systemet på detta område? Det gäller atf bl.a. skapa en marknad-låt vara aff denna kan vara begränsad- för detta. Man måste ju ha en visskontroll över det hela. Därmed fär vi också erfarenheter av storskalig drift,som vi får mycket goda möjligheter till uppföljning. Det är vad det handlar om. Men i stället står man kategoriskt fast vid naturvårdsverketstolkning av bilavgasförordningen - ingenfing annat hjälper. Man skall göranågonting som infe ens finns i sinnevärlden när det gäller kraven på atf fädetta certifieraf. Man har, som sagt, fiffat på amerikanska modeller - såvittjag kan utläsa av de papper som varit tillgängliga för mig. Vidare finns det väldigt mänga exempel pä atf Lemi-väfskankan ge goda resultat i fråga om våra dieselmotorer. Det finns ju frihet i det avseendet.Jag hoppas således på en utveckling i åtminstone den delen. Kanske får vi dädet bevis som behövs för aft de stelbenta tolkningarna skall kunna mjukas uppvad gäller våra bensinmotorer. Jag vill upprepa att jag knappast känner till någon annanmiljöåtgärd som är självfinansierande. Det är mycket märkligt om vi som villvärna miljön infe skulle göra särskilda insatser för sådana åtgärder sombetalar sig själva. Visserligen förlorar statskassan en del i bensinskatt, mendet må det vara värt att förbättra miljön och minska importen avolja. 29 Miljö- och energiminister : Herrfalman! Just därför aff Lemi-systemet kanske skulle kunna innebära ett mycketvärdefullt tillskott - jag har nämligen inte påstått motsatsen, eftersom jaginte vet det - är det så beklagligt att inte vill gå med på atf göraett storskaleförsök i samråd med och enligtden lagstiftning som gäller i . Överläggningen var härmed avslutad. 15§ Svar på interpellation 1988/89:2 om åtgärder för att stärka detinternationella miljösamarbetet 30Miljö- och energiminister : Herr talman! har ställtfrågor fill mig om vilka inifiativ regeringen ämnar fa för aff stärka detinternationella miljösamarbetet med särskild tonvikt pä samarbetet i Europa.Jag välkomnar interpellafionen, som ger och mig fillfälle attdiskutera en mycket viktig del av miljöpolifiken. Skogsdöd, algblomning ochklimatförändringar är bara några exempel på aft miljöskador oftast ärgränsöverskridande och endast kan lösas i samförstånd mellan länder. Låt mig fill en början erinra om vad som sägs om deinternafionella miljöfrågorna i regeringens miljöproposition (1987/88:85) och som ställde sig bakom. Det nationella ochinternationella arbetet med miljöfrågorna måste gå hand i hand. Det ärnödvändigt aft alla länder gemensamt söker bemästra de globala och regionalamiljöproblemen och atf det internationella arbetet bedrivs effektivt ochmålinriktat. har hårt engagerat sig i detinternationella miljösamarbetet. är part i ca 100 styrelser,förhandlings-, arbets- och expertgrupper inom olika mellanstatligaorganisationer med global, regional eller subregional anslutning samt i skildakonventioner. I dessa fora deltar vi aktivt och som en ledande ochinifiafivfagande nation. ' Lät mig i detta sammanhang också understryka vikten av detomfattande och värdefulla miljösamarbete som bedrivs av folkrörelser, ideellaorganisationer och vetenskapliga insfitutioner. Det är ofta i sådana foraviktiga frågor först tas upp till internationell behandling, och de bidrar medsitt arbete fill att skapa attitydförändringar i olika länder. De globala miljöfrågorna växer i betydelse.Världskommissionen för miljö och utveckling, som kom till på bl.a. svensktinitiativ., färdigställde sin rapport gemensamma framtid . driver nu bl.a. i nära nordisk samverkan akfivtatt organ inom FN-systemet och nationella regeringar vid utformningen av polifik och program skall beakta rapportens huvudbudskap: människans framtid är beroende av en varaktigt hållbar utveckling. ' Vid generalförsamling föreslog att FNöverväger atf ordna en global konferens om miljö och utveckling är 1992. Vi hargoda förhoppningar aft FN skall fatta ett posifivt beslut i dennafråga. En vikfig uppgift blir att verka för att en ny miljökonferens blirhandlingsin-rikfad fill sin uppläggning och uppnår goda resultat. Det internationella miljötekniska insfitutet, som nuinleder sin verksamhet, har till uppgift atf ytterligare driva påutvecklingen. Det är en glädje för mig atf i denna debattkunna tillkännage atf regeringen nu har utsett ledningen för institutet. Tillordförande i styrelsen har utsetts professorn och universitetskanslern och till direktör professorn och chefen för . De mycket stora risker som sammanhänger med enklimatförändring som följd av människans påverkan framstår alltmer som ett avde stora hoten mot människans miljö. Regeringen ser mycket allvarligt pä dennafråga och har bl.a. därför bidragit till aff finansiera ett internafionelltsekretariat om global förändring inom ramen för Kungl. Vetenskapsakademien.Regeringen avser atf ge hög prioritet åt denna fråga i det internationellaarbetet, som är alltmer uppmärksammat av världens regeringar. En annan global fråga av största betydelse är skyddet avdet stratosfära ozonlagref och minskningen av CFC-användningen. Det är våravsikt aft starkt driva kraven på en internafionell avveckling av CFC inom dets.k. Montrealprotokollefs ram i syfte aff fä andra länder aft följa denavvecklings-takt som vi i bestämt, dvs. en fullständig avveckling framtill är 1995. Ett snabbt stopp pä CFC-användningen är också ett vikfigt bidragför aft begränsa den globala klimatförändringen. fäster stor vikt vid miljösamarbetet i , inteminst pä kemikalieområdet. Jag vill också påminna om att år 1987föreslog att en speciell transport- och miljökonferens anordnas av och deneuropeiska fransportministerkonferensen, ECMT. Vi har fått gehör för dettaförslag och arbetar nu för aft konferensen skall nå konstruktiva resultat. '1988/89:1728 oktober 1988 Om åtgärder förätt ' stärka det internationellamiljösätnarbétét Om åtgärder för att stärka det internationellamiljösamarbetet Samarbetet med våra grannstater om skyddet av den marinamiljön i och har intensifierats . harofta varit initiativtagare och pådrivande samt akfivt medverkat till ökadeåtaganden från strandstaferna atf minska sina utsläpp. Vidmiljöminisferkon-ferensen för och för ifebruari 1988 -den senare fillkom för övrigt på svenskt inifiafiv - harytterligare åtaganden fastställts. Miljöarbetet på alleuropeisk nivå spelar stor roll ochhänger mycket nära samman med den svenska miljöpolitikens utformning. Sverigevar en av inifiativfagarna till konventionen om långväga luftföroreningar ochbl.a. protokollet om nedskärning av svavelutsläppen. Arbetet går vidare. Ibörjan av äger ett ministermöte rum inom konventionens ram, då ettförsta stegets kväveprofokoll - också det bl.a. ett svenskt förslag- skallundertecknas. Vi kommer samfidigt atf tillsammans med likasinnade ävenunderteckna en deklarafion om aff vi är beredda att acceptera väsenfligthårdare gränsvärden än vad protokollet föreskriver i sitt första steg. Frånnordisk sida kommer vi också då atf föreslå att ett ambitiöst internationelltsamarbete påbörjas vad gäller dels de s.k. krifiska belastningsgränserna - vadnaturen tål -, dels aff finna kostnadseffektiva lösningar för regionensförsurningsproblem, som underlag för steg två i den internafionellt rättsligaregleringen av utsläpp av försurande luftföroreningar. Regeringen är av uppfattningen att så stor del avmiljösamarbetet i som möjligt skall omfatta såväl Öst- som Västeuropa.Det är därför vi fäster så stor vikt vid samarbetet i sådana organ som ECE ochden alleuropeiska luffföroreningskonvenfionen och inom ram. Det är också i det ljuset man skall se samarbetemed EG på miljöområdet. Inom ramen för regeringens allmänna polifik vad gäller denvästeuropeiska integrationen spelar miljöfrågorna en allt större roll. Utvecklingen inom EG är nu inne i ett intressant skede.När regeringschefer enades om den s.k. Europeiskaenhetsakten kom miljöskyddet aff särskilt framhävas. Under senare fid har ocksåEG fattat viktiga miljöbeslut, t.ex. vad gäller rökgasrening för stora förbränningsanläggningar. i är avgjorde ettuppmärksammat mål som riktats mot vad gäller krav pä returglassystemför öl och läskedrycker. Utslaget blev en seger för och mäste uppfattassom tämligen långtgående i beaktande av miljöintressen i förhållande till andraEG-intressen. Rent allmänt kan konstateras, aff genom utvecklingen inomEG har motsträviga medlemmar tvingats inse atf den s.k. inre marknaden i mångafall kräver en högre skyddsnivå än man skulle ha varit beredd att övervägaenbart med hänsyn till miljön. samarbete med EFTA och EG på miljösidan harstärkts . stöttade aktivt det holländska förslaget attsammankalla en västeuropeisk miljöministerkonferens i Noordwijk i oktober 1987och spelade i egenskap av ordförande i en central roll för konferensens framgång.Arbetet bedrivs nu vidare - med bl.a. regelbundna möten pä hög tjänstemannanivå- och ett nytt miljöministermöfe planeras aff äga rum . I dettaarbete har varit - och är - tongivande. Miljö- och har tagit initiativ till enjämförande analys av EG:s miljöpolifik och den svenska miljöpolitiken. Desvenska kontakterna med bl.a. kommer att bli tätare. På någraområden har svenska erfarenheter och lösningar vunnit EG;s intresse och sedanåterkommit i Kommissionsförslag till medlemsländerna. Självfallet är vår strävan aft där förutsättningar finnssöka enas om gemensamma regler och åtaganden. Som jag redan har sagt ovan skerju dessutom den största delen av det miljövårdsarbetet i regionala och globalafora, där såväl EFTA- som deltar. I en del fall är det dock ofrånkomligt aft och EGintar olika hållningar. Även mellan är detta möjligt i mängamiljöfrågor enligt den reviderade Romtrakfafen. Jag ser infe heller detta somnågot avgörande eller stort hinder för ett närmare samarbete. När starkamiljöskäl talar för aff vi i måste vidta åtgärder som avviker frän EG;skommer vi att göra så, som var fallet med avgasrening av personbilar. Det viktigaär aff vi i god fid informerar bl.a. EG och gör allvarliga försök att kommafram till gemensamma lösningar. Det nordiska miljösamarbetet har intensifierats undersenare år. Återigen är det som är pådrivande i arbetet. Den svenskaregeringens syn i sakfrågorna är känd för ledamöter sedanbehandlingen av regeringens miljöproposition . Som alla vet innebär dockvarje förhandling eft givande och tagande, och man når i allmänhet inte sålångt som man själv önskar. Regeringen fäster vidare stor vikt vid de bilateralakontakterna, främst med länderna i värt närområde. Bl.a. håller nu ettregeringsavtal med på aff framförhandlas. Låg mig, herr falman, avslutningsvis försäkra Hädar Carsaft regeringen även framöver avser aff aktivt delta i det internationellamiljövårdssamarbetet. Det är alldeles uppenbart aff vi inte utan långtgåendeinternafionella överenskommelser kan lösa de miljöproblem står inför. Om åtgärder för att stärka det internationellamiljösamarbetet 31HÄDAR (): Jag vill framföra mitt fack för ett utförligtoch i flera avseenden klarläggande svar från statsrådet . Jag vill, liksomhon, understryka miljöfrågornas globala betydelse. Infe minst gäller det kampenmot koldioxiderna, mot den drivhuseffekt som jorden kan komma att utsättas föroch som redan är på väg. Det är därför bra aff anger atf regeringenser mycket allvarligt på den frågan. Atf hon i svaret också gav en delupplysningar om personfrågor av intresse för i den här saken varockså trevligt. Jag vill erinra om aff konstaterade,aft drivhuseffekten - om den utvecklas i full skala - vore en katastrof somendast kunde jämföras med fullt kärnvapenkrig. Det är en ganska långtgåendejämförelse för aft komma från vetenskapsmän. Därför ärdet en naturlig önskan aff också vi i bidrar till aff 11 protokoll 1988/89:13 -17 Om åtgärder för att stärka det internationeUamiUösamarbetet reducerariskerna för en omfattande växthuseffekt. har ju fattat beslut om atfvi infe skall öka utsläppen av koldioxid, och jag utgår ifrån aff regeringen ärinställd på det. Om regeringen ser drivhuseffekfen så allvarligt som statsrådetanger kommer man - det utgår jag ifrån - att vidta alla åtgärder för atf minskautsläppen av koldioxid frän svensk sida, sä att vi verkligen ger vårt bidragfill att undvika de faror som drivhuseffekten medför. Jag noterar också det positiva svaret när det gällerfreon, CFC-gaserna. Montreal-protokollet är i och för sig bra, men det var intesärskilt långtgående. Det har sagts mig atf EG skulle vara berett aft uppfylladet protokollet - men självfallet kan jag vara felorienterad pä den punkten.Men även om EG är berett aff uppfylla det protokollet tycker jag inte aft dettaär fillräekligt. Det gläder mig därför atf kunna notera att EG:sindustriorganisafion, där och är medlemmar, för sin delförklarat sig beredd aff vara med om aft kraven skärps. Det öppnar förvissomöjligheter. Jag tycker bara aft det är synd aff inte pä samma sätt sommedlemsstaterna kan vara med i de diskussioner som på det här området förs inomEG. Det är bra, herr talman, aft vi snart fär en jämförelse avmiljöreglerna inom och EG. I sitt svar konstaterar statsrådet för det första attmiljöfrågorna får allt större betydelse inom den västeuropeiska integrationen.För det andra nämns det i svaret att utvecklingen inom EG nu är inne i ettintressant skede och atf EG enhetsakt särskilt framhöllmiljöskyddet. För det tredje sägs aft EG fattat vikfigamiljöbesluf, bl.a. när det gäller kampen mot luffföroreningar.