prot · GC09120 · 1988-12-31 00:00:00 — Vi moderater har sagl oss atl del i det här fallet som ialla andra naturligtvis måste vara högskolestyrelserna som avgör var dennaulbildning skall lokaliseras. Det finns ingen anledning att göra något undantaghär. Vi här i , här i Slockholm, vel inle hur silualionen är nere iLjungby eller i . Det är inte vår sak att ge oss in på detaljer. Deltahar högskolestyrelsen i eller i Slockholm större kompelens all klara av.Det är åt dem vi skall uppdra all la hand om lokaliseringen. Del finns allmänl en oro för lärarsiluaiionen, som jag varinne på inledningsvis. Utskottet ger också utlryck för della. Del är trots alllen tillfredsställelse för oss all kunna nolera all utskottet föreslår riksdagenatt följa det synsäit som vi moderater lägger när del gäller kraven påkompetens hos lärarna. Utskottet slår med bestämdhet fast atl då gymnasielektorerbefordras lill högskolelektorer får det endasl vara fråga om sådana som harbehörighet att verka som högskolelärare, dvs. sådana som har disputerat ellersom kan ha därmed jämförliga kvalifikationer. Delta kommer atl prövas av debehöriga instanserna. Med dessa anmärkningar kring våra reservationer hoppas viatl den nya tvååriga ingenjörsutbildningen skall bli lyckosam. Jag ber atl fåyrka bifall till de moderata reservationerna till utbildningsutskottetsbelänkande nr 30. Till sisl,fru talman, bara några få ord om betänkandet nr 19. Cash limit-principen kom att gälla i detta sammanhang somi andra. Man yrkade nedskärning. Det innebar atl den tekniska sektornskulle förlora 18,4 milj. kr. Vi vet samfidigt att den tekniska utbildningeninle skulle klara en sådan smäll. Därför har dess bättre en överenskommelseträffats mellan socialdemokrater, folkparlisler och oss moderaler om atl i delhär fallet lägga på den tekniska ulbildningen 19 milj. kr. Vi tror att det ärhelt nödvändigt alt sä sker. De frågor som i övrigl har lagils upp gäller det tekniskabasåret, där det finns litet avvikande uppfattningar, och den dalavelenskapligautbildningen i Slockholm, där en arbetsgrupp inom UHÄ har lagt fram eltförslag. Det finns anledning atl avvakta dess bedömning. Vi moderaler haremellertid velal vidhålla alt det är nödvändigl atl göra en ordenllig sludie avper capitatilldelningen för den tekniska grundutbildningen. Där har del enliglden tekniska utbildningens företrädare skett en utveckling som inte ärtillfredsställande. Vi menar all man borde ha sell över delta närmare, ochdärför yrkar jag bifall till denna reservalion. 4LARZ (): Tillät mig att börja i något omvänd ordningoch först kommenlera betänkandet nr 19. Jag skall ta upp tråden ungefär i detsammanhang som också berörde. Det gäller anslagel förutbildningar inom seklorn för tekniska yrken. Del är alldeles riktigl alt regeringen dels föreslog en2-procenlig reduktion för all föra över resurser till annan utbildning, delsläl denna sektor liksom all annan högskoleutbildning drabbas av den s.k. cashlimit-principen, dvs. Det är alltså som denna seklor har förlorat. BirgerHagård gör också en rikligt beskrivning, när han säger all man i utskottethar kommit överens om atl lägga lillbaka 19 miljoner på den tekniskaulbildningen. Detta belopp kompenserar den 2-procentiga besparingen mendäremot inle cash limit-besparingen, som alltså kvarstår. Då kan det kanskelyckas litet övermaga att del i ulskoltsmajoritelens text slår all det som mannu gör skall betraktas som en generell förstärkning för utbildningarna inomseklorn. Om man jämför med regeringens ambitionsnivå, som ju sannerligen intevar särskilt hög, så kan del nalurliglvis belraklas som en förslärkning, menjämfört med hur det har varit tidigare är del forlfarande en försvagning.Dessutom hänger denna anvisning av pengar samman med beslut som vi fattade härikammaren för ungefär en månad sedan. De pengar som man nu lägger tillbaka påden tekniska sektorn kommer nämligen huvudsakligen dels från seklorn för vård,dels frän sektorn för undervisningsyrken, där den 2-procentiga besparingenslär igenom fullt ut. Ser man till högskolan i dess helhet är del fortfarande enmycket dålig affär som man går ur årels budgetprocess med. Bara några få ord om två reservationer från . Denena gäller tekniskt basår för de tekniska utbildningarna, där vi tycker att detfinns skäl atl salsa ytterligare resurser för att utveckla och utvidgaverksamheten. Den andra reservationen gäller planeringsramarna förarkitektutbildningen, där vi anser all bör besluta atl regeringenskall ålerkomma med förslag om en arkitektutbildning också för norra yrkar bifall lill dessa reservationer. I övrigt talar texten ireservationerna för sig själv. Sedan skall jag övergå till belänkandet ommellaningenjörsulbildningen. Vi har varil eniga om behovet av denna reform, somHgger rätt i tiden och är väl avpassad efter de ulbildningsbehov som vi nu kanse framför oss. Däremol har vi inte varit överens om dimensioneringen ochlokaliseringen av dessa utbildningari, I någol raljantapåstående om förslag om ytterligare etl antal utbildningsorter kom detalt framstå precis som om dessa orter skulle ha fillkommit på en höft. Vårtförslag grundar sig faktiskt på atl man, när man i beredde,delta ärende, hade tillsatt en särskild arbetsgrupp som mycket noga analyseradebåde utbildningsbehoven och lokaliserings- och dimensioneringsfrågorna. Tillskillnad från den bedömning som gjorde är min uppfattning den alldenna arbetsgrupp verkligen har haft möjligheter, förmåga och kapacilel attsälla sig in i behoven av ulbildning i olika delar av landet. Därför har vi icenlern betraktat det förslag som regeringens egen arbetsgrupp presenterade somett väl underbyggt och etl väl avvägt förslag när det gäller antaletutbildningsorter. De orter som vi föreslår utöver dem som las upp i majoritetensförslag är dels sådana som har försöksverksamhel med dennaingenjörsutbildning, dels sådana som har del fjärde årel på den tekniskautbildningen. Det är alltså inte vilka utbildningsorter som helsl utan ortersom har resurser för detta. De har lokaler, utrustning och bevisligen ocksälärarkapacild för alt kunna bedriva denna ulbildning. De orler som jag lalar omoch som stämmer överens med arbetsgruppens förslag är ulöver majorilelensförslag , , , , , , Hudiksvalloch Roberlsfors. Tre orler - , och - har redan dennaförsöksverksamhet. Det är lilel märkligl all dessa orler nu hell plötsligt skulle befinnas inle vara lämpliga för att där Anslag tid utbildning för tekniskayrken m.m. 2 protokoll 1988/89:120 Prot,1988/89:120 Anslag till utbildning för tekniska yrken m.m. fortsättningsvisbedriva den här utbildningen. För att återigen anknyta till vill jag säga atl del faktiskl är så att vi här i - ävenmoderalerna och även - har varit med och beslutat om dennaförsöksverksamhet. Jag förutsätter att man då gjorde en motsvarandekvalitetsbedömning som den som har ifrågasatts. När del gäller och kommer Slina Gustavssonoch senare att här något ytterligare utveckla argumenten. Jagskall säga ell par ord till om , som av de orler som slälls utanförutbildningen är den i särklass största. Om man i utbildningsunderlagd räknar inockså handlar det om dt befolkningsunderlag på ca 80 000 människor.Sedan lång lid fillbaka bedriver man i fyraårig teknisk utbildning ochsedan etl par är lillbaka även försöksverksamhel med mellaningenjörsutbildningmed utomordenfiigt goda resultat Därför är det förvånande attulskoltsmajorilelen i urvalet av orler har utelämnat just . Sedan jag läst utskotlsmajoritetens avslagsmofiveringarmåste jag säga att de är tämligen klena. Därför har jag några frågor att slällafill , som här kommer atl redovisa majorilelenssynpunkler. När det gäller de här tre orterna säger ulskoltsmajorilelen:"Utskottet är emellertid inte berett atl nu förorda all samlliga de orlersom ingår i pågående försöksverksamhel permanent skall ha den tvåårigaingenjörsutbildningen." Sedan erinrar utskottet om alt del åligger varjeansvarig högskoleenhet att besluta om var man vill lägga ul utbildningen. Deltavet vi om - det är ju självklarhder. Det här gäller för all högskoleutbildning,så del är inte något märkligt med det. I nästa stycke säger ulskottsmajoritelen: "Medhänvisning lill vad utskottet anfört tillstyrker utskottet de orter som föreslås i propositio nen." Med hänvisning lill vad då, ? All utskottet "inlehar ansett" kan vi läsa innantill, men vi som skall redovisa beslutet villväldigl gärna veta varför. Människorna på de orler där utbildningen nu försvinner vill nalurliglvis gärna vela varför de inle skall få fortsätta med enverksamhet som bevisligen har fungeral bra. Då räcker det inle, , att bara säga alt utskottet anser. Vi vill veta vad del är för moliv som utbildningsut skottets majorilel har för att l.ex. hävda all den försöksverksamhel med ingenjörsutbildning som pågår i , och inle skall få fortsätta. Vi vel dessutom atl närheten lill utbildningsorten är enklar fördel när del gäller alt få ungdomar alt söka en ulbildning. Min nästaoch sisla fräga lill blir därför: Tror utskoltsmajoriteten attlika många ungdomar från de berörda orterna i fortsättningen kommer att sökasig lill ingenjörsutbildning som om utbildningarna hade fåll fortsätta i denform som de har , dvs. om försöksverksamhelen hade permanentats? Med detta yrkar jag bifall till cenlerreservalionerna. 5BJÖRN (vpk): Vi i vpk lycker all del är bra atl riksdagennu kan falla beslul om denna ingenjörsutbildning på mellannivå. Vi ärnalurliglvis ocksä glada över alt utskottet föreslår en viss förslärkning avmedlen lill utbildningen för Del är klart atl del förhåller sig så som här framhållit,atl detta totalt sett för högskolan inle är någon klang- ochjubelföreslällning, men för ulbildningen inom den tekniska seklorn innebärutskottets förslag ändå en förstärkning i förhållande till regeringens förslag. När propositionen om den nya ingenjörsutbildningenframlades, såg vi i vpk vissa problem med denna ulbildning. av dessaproblem var hur lärarförsörjningen framöver skulle . Vi vet atl det ärsvårt all rekrylera lärare, kanske särskilt inom den tekniska seklorn. Därförföreslog vi i vår molion atl av regeringen skulle begära förslag isyfte alt förbällra tillgången på lärare l.ex. i denna nya ingenjörsutbildning.Utskottet har tillstyrkt vår motion, och utskottet hemställer atl avregeringen skall begära förslag för atl åsladkomma en förbällring avrekryteringen av lärare för utbildningen inom den tekniska seklorn. Vi ansåg atl della var någol av ett generalproblem fördenna ulbildning. Det gjorde all vi i vpk, i avvaklan på delta förslag frånregeringen, bl.a. av kvalitetsskäl inle ville gå längre i fräga om antaletorter som skulle ha denna ingenjörsutbildning eller bygga ut antaletutbildningsplatser. Men när regeringen har lagl fram delta förslag och vi seratl del är ett bra förslag, som kan garanlera en god försörjning av lärare, ärvi frän vpk:s sida naturligtvis beredda att föreslå en ökad dimensionering avingenjörsutbildningen, om vi gör bedömningen all del behövs och om vi avregionalpoliliska eller andra skäl gör bedömningen alt ulbildningen kanförläggas lill fler orler än vad som föresläs i den nu behandladepropositionen. När del gäller utbildningen inom den tekniskaseklorn har det förts en deball om viklen av så alt säga breddar kompetensen hos de människor som skall arbeia inom dentekniska sektorn. Dessa synpunkter har framförls från olika håll, och vi i vpkhar bl.a. pläderat för viklen av atl de sluderande i den tekniska sektorn fårkunskaper även i samhällsvetenskap och humaniora. Del har gjorls förändringar iden riktningen i bl.a. utbildningsplaner, förändringar som gör all blivandeingenjörer nu får etl vissl mått av kunskaper i ekologi och annan miljövård.Under de senaste 20 åren har det här skett en ganska bra ulveckling. Jag minnsalt man i början av 1970-lalel på KTH här i när det gälleravloppsreningsteknik diskuterade om man skulle ha en mynning på avlopps-rörd uli recipienlen som skulle ge turbulens eller om man skulle släppa utföroreningarna direki, så all de med en gång sleg upp lill ytan och kundeupptäckas av medborgarna. Man har kommil litet längre. Ulvecklingen i samhället gär fort, och man har upptäcktall olika vetenskaper har beröringspunkter med varandra som dd är nödvändiglalt la hänsyn till. Vi inom vpk anser därför all del är viktigt atl man ihögskoleutbildningarna framöver undviker återvändsgränder och inte ordnarutbildningarna sä att de studerande bara har en väg all gå om de vill läsavidare. Vi i vpk föreslog därför all regeringen skulle förelägga riksdagenförslag om påbyggnad av denna nya ingenjörsutbildning på mellannivå, somriksdagen nu skall falla beslut om, så att 80-poängsulbildningen kan utbyggasmed sludier lill teknologie kandidat-examen. Tyvärr delar utskollel inle dennavår uppfattning ulan lycker alt det räcker om de sluderande kan bygga på dennaulbildning med sludier för elt anlal poäng och få molsvarande Anslag till utbildning för tekniska yrken m.m. Prot,1988/89:120 Anslag tid utbildning för tekniska yrken m.m. civilingenjörskompdens.Detta är i och för sig bra, men det räcker inle. Utskottels ställningstagandegår emot de ambitioner man hafl när det gäller att knyta även samhällsvetenskapoch humaniora till teknisk ulbildning. Vi tror atl fler lekniker kanske hadegått vidare i sina studier och läsl l.o.m. icke-lekniska ämnen, om man på dehögskolor som kommer alt få den nya ingenjörsutbildningen hade kunnal gåvidare med fortsatta studier för etl antal poäng inte bara i tekniska ämnenutan även i någol angränsande ämne inom l.ex. samhällsvetenskap för atl få enkompelens som molsvarar teknologie kandidat-examen. Tyvärr delar ulskollel inle vpk:s uppfattning i dennafråga, och jag yrkar därför bifall till vår reservalion nr 7 tillulbildningsutskollels belänkande nr 30 avseende teknologie kandidat-utbildning. Vpk har också i reservalion nr 3 fillutbildningsutskottets betänkande nr 19 föreslagit en ökning av antaletulbildningsplalser i arkitektutbildningen. Det har vi gjort av framför allt tvåskäl. Det ena är alt vi har en brisl på arkitekter, som kommer alt bestå om maninle gör någoniing ål dimensioneringen. Det andra skälel är att etl ökalmiljömedvetande i samhället kräver alt vi får fler människor medarkilektkompdens. Den kunskap vi har om de sociala effekterna av illa utformadoch planerad boendemiljö har lärl oss alt det krävs fler personer medarkilektkompdens. Med dessa ord, fru talman, yrkar jag bifall till vpk;sreservationer fill de betänkanden vi nu behandlar. 6 () rephk: Jag vill bara säga några ord med anledning avvpk:s reservation och förslag angående teknologie kandidatexamen. Detta ärförvisso elt intressant förslag. påpekar med rätta all detfinns anledning atl kombinera ett tekniskt kunnande med en utbildning på andraområden. Han nämnde samhällsvetenskap. Man skulle också kunna framhålla inteminsl språken i del här sammanhanget Jag håller inte för otroligt att vi såsmåningom kan komma dithän. Men vel lika brasom jag att vi har en viss tröghet, minst sagl, i systemet här i , ochvi kanske inte känner oss rikligt mogna atl nu omedelbarl fatta etl beslul omen ny examen. Men jag känner naturligtvis en djup tillfredsställelse över atlockså vpk i dessa sammanhang vill föreslå olika examina och examensbenämningar.Del är ju inte vi hade del räll besväriigi med all överlygasocialdemokralerna om nödvändigheten atl införa l.ex. Detta är alllsä förvisso elt steg i rätt rikining, och jaghåller inle för uteslutet all vi kan enas i detta fall, när visell litet närmare på förslaget och tagit slällning till utformningen av ensådan ulbildning. 7BJÖRN (vpk) replik: Efler de positiva orden från ärdet ju förvånande atl moderalerna inte kunde slula upp bakom vpk:s krav på skall försöka lägga fram förslag om någol som liknar en teknologiekandidat-examen. Om del kallas teknologie kandidat-examen eller något annatbetyder inle så myckel. skulle kanske kalla del Abraxas,vad vel jag, fru lalman? Det har inle så stor belydelse bara man vel vad delhandlar om. 8 (); Jag skall börja med atl instämma i de positivaomdömena om mellaningenjörsulbildningen. Även vi frän lycker attdet är positivt atl del här kommer till stånd. Del finns emellerfid vissa inslag som vi inle tycker är såpositiva. Högskolesystemet bör enligt vår mening vara enhetiigt. Vi menar atlstaten bör la ansvaret för högskolan, och det gäller såväl den föreslagnaingenjörsutbildningen som t.ex. vårdutbildningarna. Det är ingen mening medatt bygga upp etl ingenmansland mitt emellan det slatliga ansvarsområdet ochdet kommunala ansvarsområdet. Vi menar alt ansvaret bör renodlas.Högskoleutbildningarna skall slalen betala för och la ansvar för. Gymnasieskolanoch bör kommunerna ha elt vidgat ansvar för. Om den ifrågavarande ingenjörsutbildningen integrerades iden befintiiga högskoleutbildningen, tror vi att del skulle bli slörresamordningsvinster. Dessutom tror vi att det skulle bli bällre möjligheter närdel gäller lärarrekrytering, forskningsverksamhet och annal. Högskolan bör alltså ha ett stadigt huvudmannaskap. Förall man skall kunna åstadkomma en bra mellaningenjörsutbildning är det enliglvår åsikt viktigt all en utbyggnad inle forceras ulan all utbyggnaden sker ilugn lakl. Därför har vi yrkat på en långsammare utbyggnadstakt, detta framförallt för att klara lärarproblemen. Vi tror alt detta är en nyckelfråga, förbygger man ul för snabbi och inle lyckas hålla uppe lärarkompetensen, hamnarman i en besvärlig situation. Vidare måste kompletteringsutbildningen lösas för elevermed annan bakgrund, l.ex. Vi skall skapa så få "dead ends"som möjligt i utbildningssystemet. Påbyggnadsutbildningen, som det här taladesom, tycker vi är något positivt, även om vi inle är beredda all stödjaden. Del är också vikligl från rekryteringssynpunkt alt lösapåbyggnadsulbildnings-problemet Vidare är det viktigt alt även frågor om arbetsmiljö ochyttre miljö-frågor får en bra plats i utbildningen. Detta påpekas ibelänkandet, men jag vill ytterligare understryka behovet. anser vidare alt de orter som har haflförsöksverksamhelen i första hand skall komma i fräga om lokaliseringen skallske till fler orler. Därmed vill jag yrka bifall lill miljöpartisternasreservation i betänkandet Tack! Anslag tdl utbildning för tekniska yrken m.m. Anf.9 (): Den tekniska ulvecklingen går utomordentligt snabbi för närvarande.Det vågar man gott påstå utan att bli beskylld för atl använda alltföroriginella ordvändningar. Näringslivet ropar efter allt fler och alltkompetentare medarbetare. Stat och kommun behöver också välutbildade tekniker. ställs del nya krav och förväntningar påteknikerna. De skall kunna utveckla nya och för miljön skonsamma produkler ochproduklions- Anslag till utbildning för tekniska yrken m.m. meloder,och de skall kunna vara med och förbättra tillverkningsprocesserna, så attarbetsmiljöerna blir hälsosammare. Våra tekniker behöver dessulom vara så välutbildade allSverige som nation kan fortsatta att konkurrera med andra industrinationer i enframskjuten position. har del stått klart atl dennuvarande fyraåriga tekniska utbildningen i gymnasieskolan inle rikliglmotsvarar de krav och förväntningar som man kan ställa på eningenjörsutbildning. Analogt med della har också en rad påbyggnadsutbildningarav varierande längd både. i gymnasieskolan och i högskolan vuxit fram. Regeringens proposition om en ny, tvåårigingenjörsutbildning inom högskolans ram har därför varit efterlängtad.Utbildningen, som skall ersätta det fjärde året i gymnasieskolansT-linje har också mottagits väl av de allra flesla. Näringslivet har utlrycklsin uppskattning, och mellan riksdagspartierna råder i huvudsak, som framgåtttidigare här i kammaren, en bred enighet om reformens huvuddrag. Den oenighet som kommer till uttryck i de i och för sigganska få reservafioner som är fogade till betänkande 30 rör kanske inteutbildningens grundstruktur ulan mer detaljer. En fråga har skapat en viss uppståndelse, vilket också harframgått av vad tidigare lalare har sagl. Det har gällt den permanenlalokaliseringen av den nya utbildningen. Jag skall återkomma litet senare tillden frågan. Så här inledningsvis vill jag bara konstatera all fler orler villstå värd för ulbildningen än vad som har bedömts vara möjligt all genomföra.Della lycker jag i och för sig är ell gott belyg ål reformen. Del omvända hadevarit myckel värre. Del vi lalar om är alltså en tvåårig, avslutadingenjörsutbildning inom högskolan med egna mål. För sin rekrylering skallulbildningen i huvudsak bygga på treårig teknisk linje i gymnasieskolan. Dentvååriga utbildningen skall ges på etl begränsal anlal allmänna linjer medrelativt bred inriklning. Uppbyggnaden av den nya ulbildningen skall ske underen period fram till , då reformen skall vara fulll genomförd ochT4 i gymnasieskolan avvecklad. Förslaget nu innebär all 42 namngivna kommuner färulbildningen permanent 23 högskolor får ansvaret för ulbildningen på de 42orterna. Här kan jag säga lill all ulbildningen ingår ihögskolan. Utbildningen har alltså slalligt huvudmannaskap. Underförsöksperioden kommer de berörda kommunerna att få stå förkoslnader för lokaler och utrustning som avlösning för neddragningen på T4 igymnasieskolan. Det är möjligen della som avsåg i sittanförande. För forlfarighelslillståndel efter 1993 tar staten över helakostnadsansvaret. Andra regler ändras också då till all överensstämma med vadsom i övrigt gäller för högskolan. skall en ny ettårigteknikerulbildning utvecklas för de studenter som inte vill gå vidare lill denulbildning som vi nu lalar om. Dessutom skall det skapas möjligheler för eleversom har gått naturvetenskaplig linje i gymnasieskolan att med hjälp avkompletteringsutbildning bli behöriga till ingenjörsutbildningen. Det ärockså viktigt att slå fast att syftet med hela reformen är atl höja Eftersom vi talar om en högskoleulbildning, är deldessulom alldeles självklarl all ulbildningen skall vila på vetenskaplig grund. Så vill jag kommenlera några av de frågor som vi hardiskuterat litet särskilt i utskottet. Förslaget innebär alt högskoleutbildningen skall etableraspå en rad orler som kanske har haft enbarl gymnasieulbildning.Åtminstone är det så alt en ny stor grupp skall tas in i högskolan, närmarebestämt enligl majoritelsförslaget 6 250 nybörjare . Till alla dessastudenter krävs det många kvalificerade lärare, så pass många atl vi fakfisktkänt en viss oro i utskottet i vad gäller möjligheten att rekrytera etltillräckligt antal. Vissa andra talare har redan markerat denna oro. Viuppmanar därför gemensamt regeringen att komma med förslag till åtgärder föratt trygga lärarförsörjningen fill de tekniska utbildningarna, dvs. både tillden nu aktuella och till övrig teknisk utbildning. I lärarfrågan gör ulskollel också elt uttalande somnärmasi är elt förtydligande av propositionen. Utskollel menar alt de enda avde nuvarande gymnasielärarna utan formell behörighet som kan förordnas pånyinrättade högskoleleklorljänsler ulan ansökningsförfarande är de relativt fåsom tidigare med konstitulorial förordnats på ordinarie tjänst som gymnasielektor.1 övrigt skall del normala kompetenskravet för tjänst som högskolelektorupprätthållas. Som jag tidigare sade är riktmärket för dimensioneringenav den nya utbildningen, enligt vad vi nu kan bedöma, 6 250 inlagningsplalserår 1993. har i en reservation föreslagil alt riktmärket i slällel skallvara 8 000 nybörjarplatser. Man kan naturligtvis tvista om vilket tal som ärdel korrekta. Vi i majoriteten har stannat för den lägre siffran vid en sammanvägningav flera faktorer, tex, lärarrekrytering. Jag förslär alt cenlerns huvudskältill all vilja öka planeringsramen är atl man vill förlägga ulbildningen lillytterligare några orler ulan att tvingas omprioritera inom ramen. Det är viktigt för planeringen och resursutnylljandel altnu namnge de orler som permanent skall få den nya ulbildningen. Sä görs också iproposilionen i och med att 42 orter anges.