prot · GC09117 · 1988-12-31 00:00:00 — "Marken, vattnet och den fysiska miljön i övrigtskall användas så atl en från ekologisk, social och samhällsekonomisk synpunkllångsiktigt god hushållning främjas." Ordel långsiktigt fanns inle med ibörjan. Regeringen hade sagl att man inte ville gå lika långl som naturresurs-och miljökommittén. Då lyckte i alla fall utskottet all ordel långsiktigtskulle plockas in så att vi får litet mera av en ekologisk grundsyn. Del ärsagt i förarbetena att i ordet samhällsekonomiskl skall också ingå deekologiska aspekterna. Egentligen kan man säga all lagen går långt iportalparagrafen. Jag kan hålla med både och vpk:s företrädare atl dethär egenlligen borde vara en bevarandelag. Men lagen är så diffus all den inteföljts upp längre fram. Visserligen har man problem med tillämpningen. Som sade har man ännu inle fått igång del kommunala och regionala miljö- och nalurvårdsarbelet så atl man kommitin i planarbdd när det gäller översiktsplaner, detaljplaner och områdesbestämmelser.Del kommer kanske , och då kan dd bli bättre. Men del finns grundläggande fel i lagen. Del finns tex.inga krav på beslutsunderlagsregler. Det är någonfing som verkligen försvårarlillämpningen. I förarbetena står; "För alt de allmänt hållna reglerna inalurresurslagen skall få avsedd verkan krävs ett väl ulvecklal system förkunskapsförsörjning." Varför har man inte i lagen utvecklat något krav påbeslutsunderlagsregler? Det lycker jag är mycket konstigt. Del kan inte direktgöra lillämpningen lällare för dem som håller på med planarbete ule i kommunerna.Med den här diffusa uppbyggnaden av lagen ger man exploaleringsinlressena, somJan Strömdahl också sade, en väldig styrka. Det gär alllid all hilta slödnågonslans. Del finns alltså en myckel dålig vägledning för hur man skall tafram beslutsunderlag och för hur avvägningen mellan olika intressen skall gå till.Också diskussionen om riksintressen, som den om motorvägsbygget, har visal altlagen är ytterst diffus. Sedan skulle jag vilja kommentera dl par reservationer. Vistödjer reservation 1, som är en vpk-reservation, där man vill plocka inskogsvärdslagen och lagen om skötsel av jordbruksmark under naturresurslagen.Under den allmänna motionstiden diskuterade vi i om vi skullemotionera om detta. Vi avsiod då. Eftersom vi har tyckt atl nalurresurslagen ärså svag och eftersom vi ville ha en omarbetning av miljölagstiftningen, tog vibara med del som vi lyckle var viktigast i vår motion. När frågan ändå kommilupp på detta sätt stödjer vi gärna vpk, eflersom vi tycker alt del borde varaså som föreslås i reservationen. Del är ju egentligen principiellt rikligt. Jag vill vidare nämna nägol om del kommunala vetot Där harJan Slrömdahl och jag olika åsikt. Varför vill vi införa della när del finnsmöjlighet i planlagsfiftningen all faktiskt bevara naturområden? Jo, det ärdärför att vi anser alt ell kommunalt veto trols allt ger elt slarkare skydd.112 kap. PBL ges staten en möjlighel att köra över kommunerna genom alt hänvisatill riksintressen. Därför har vi tyckt att trols all den här möjlighelen påsätt vis redan finns ger kommunalt veto etl slarkare skydd. Det skulle kunnainföras snabbi, eflersom del ändå kommer att ta etl bra lag innan vi får detlokala planarbdd att fungera ordentligt Man ger alltså ytterligare en möjlighettill kommunerna. Vad gäller del lokala inflytandet för skyddel av orördaälvar har vi principiellt en annan utgångspunkt än vpk. Vpk skriver i sinreservalion, om jag har uppfattat det rätt, all man i lagen inle skallförbjudaulbyggnad av orörda älvar. Del måsle man få bestämma lokalt. Vi har denulgångspunklen att man lokall skall kunna sloppa ulbyggnad, men man skall inleheller kunna bygga ut. Det här är så långsikliga bevarandeintressen att de harbetydelse inte bara för människor som bor i den berörda kommunen ulan också förkommande generalioner och för människor i andra kommuner. Vi har faktiskt så fäorörda älvar kvar atl de verkligen behöver elt rejält skydd. Slulligen vill jag nämna något om reservation 2 angåendedel lokala näringslivet Del står i 3 kap. i nalurresurslagen bl.a.:"Bestämmelserna i delta kapitel ulgör inle hinder för utvecklingen avbefinlliga tätorter eller det Vad innebär de? Om del är sä all exploatering är lill nyllaför det lokala näringslivet, är del då fritt fram för exploatering? Så skulleman väl kunna lolka lagen. Då tror många människor alt de områden som äruppräknade som skyddade i 3 kap. verkligen har etl starkt skydd. Del har deinle, eflersom del stycke jag läsle upp finns med. Vi är väldigt glada för attvpk har stött oss i slrävan alt ta borl slycket. Men utskottsbehandlingen är konstig. I belänkandel skrivsatl det inle alls ges ell svagl skydd. Det är främst på nivå somavvägningar mellan nalurresurslagen och skall göras. Det ärkanske främst på nivå som man har anledning all ta hänsyn lill lokalanäringslivsinlressen. Så argumentationen i ulskottsbelänkandet styrker oss idenna fråga. Det som jag har svårast atl förstå är alt inlesläller upp. När lagen antogs var man inom folkparliel inte nöjd. Där hade man inle med denna brasklapp över huvud laget Del är myckelmärkligl all inle siöder oss och vpk. Här skulle jag gärna vilja fåen förklaring. Det är kanske så atl när ni folkpartister har tänkt igenom gärni på samma linje som ni gjorde tidigare då lagen antogs. Sedan bara något om nationalälvarna. sägerall det inte blir någon större skillnad om älvarna kallas för nationalälvar. Definns ju ändå med i naturresurslagen. Även om det inle framgår av vår reservalion ville vi gålängre här, som framgår av vår motion. Vi vill nämligen att dessa älvar skallfå ell grundlagsskydd. Men beträffande enskilda älvslräckningar kommer RoyOttosson senare i deballen att mera utförligt ulveckla våra synpunkler. Till sisl yrkar jag bifall till alla reservationer i deltabetänkande som vi i har varit med om att underteckna. 6KNUT () replik: sade atl är ettstödparti lill socialdemokraterna i miljöfrågor. Hon berörde också vårreservation om NRL. Men om hade läsl hela betänkandet, skulle hon hakunnat konstatera atl minst av allt var elt stödparti tillsocialdemokraterna när PBL och NRL behandlades. Det var ju vi som stod förkritiken, och del var vi som sade nej till den föreslagna lagstiftningen. Iövrigl tänker jag inle kommentera uttalande om reservationenbeträffande NRL. Del är ju inte vad det här ärendet handlar om. Jag förmodaralt uppfallning om alt vi skulle slödja socialdemokralerna baseraspå de ställningstaganden som gjordes i samband med arbelel med della betänkandevad gäller vattenkraften. Men har fullständigt fel. I likhel med såmånga andra svävar också hon i villfarelsen att det är som säger jafill vatienkrafisutbyggnad i fråga om enskilda vattenkraftsprojekt. Så är dockinte fallel. Om gör sig besväret alt slå upp s. 10 i betänkandet ochläser första slycket där, får hon lära sig hur sådanl här behandlas iriksdagen. 7 (vpk) replik: Jag skulle vilja kommenlera frågan om delkommunala vetot och den kommunala demokralin i älvfrågorna. Anledningen lill vårt ställningstagande är atl vi tror pädet kommunala självbeslämmandel som den principiella grunden här. Men då måsleman också respektera del ställningslagande som en kommun gör i de former somgäller för ett bevarande eller för en utbyggnad. Den kommunala demokralingäller antingen fram lill dess all tar över genom all det helaslår i slrid med andra intressen - mellankommunala intressen, hälsa, säkerheleller de riksintressen som har att bevaka - eller också fram tilldess att den aktuella paragrafen i naturresurslagen om namngivna älvar laröver. När del gäller de namngivna älvarna sätts det i nalurresurslagendefinitivt slopp för en ulbyggnad. Även om av ledamöterna i fullmäktige ien kommun skulle vara för en utbyggnad av en älv är en sådan omöjlig. Prot,1988/89:117 8 SIWPERSSON (fp) replik: På s, 6 i belänkandet står det; "Denkommunala planprocessen, i vilken de nu diskuterade avvägningarna kommer filluttryck, inrymmer i sig krav på samråd med berörda inlressenler. Undersamrådsskedet görs erforderliga avvägningar mellan olika inlressen." Vi i folkparfiet anser, , alt PBL har sådanaspärrar. Eftersom lagen är relafivt ny tycker vi atl den bör få verka ett lagfill. Om det sedan skulle visa sig finnas alltför stora brisler här, får vinaturligtvis återkomma lill detta. I nuvarande läge följer viutskottsmajoritelen. 9 () replik: Moderalerna har glömt en sak. Jag sadefaktiskt att ni varit väldigt krifiska till lagen. Jag sade ju att ni insettdel riktiga med all varje ingrepp i naluren i stort sett kan förhindras ellerförsvaras med den här lagen. Men sedan sade jag också alt ni ofla är etl stödparfifill socialdemokraterna i miljö- och naturvårdsfrågor. Del är ell faktum, ochdet framgår om man studerar alla de ulskottsbelänkanden där miljöfrågorbehandlas. Vi här i kan faktiskl beslula vilka områden somskall föras in i naturresurslagen. Det finns olika konkreta fall, l.ex. när detgäller älvarna, och dessa skall vi ta slällning till. Där stöder nisocialdemokraterna. Sedan något om vpk:s uttalanden om del lokala inflytandet.Ni i vpk tror alltså på det lokala inflytandet i den här frågan. När del gälleralt stärka bevarandeintressena gör också vi del. Men dessutom anser vi all delbehövs en stark styrning på både cenlral nivå och lokal nivå i dessa frågor. Vivill alltså ha en skärpt miljölagsfiftning. Vi vill också ha ekonomiska slyrmedeli miljöpolitiken. Dessulom vill vi atl man lokalt skall kunna säga ifrån. I dessa frågor har vi nog inte rikligt samma inställningsom vpk. I miljö- och naturvårdsfrågor kan man inle lokalt få fälla avgörandetnär det gäller exploatering av bevarandeintressen som är mycket viktiga förkommande generationer. Vi har också en annan uppfattning när del gäller valet avskola och barnomsorg. Där tycker vi att väldigl många beslut skall kunna fattaslokalt eller av den enskilde individen. När del gäller långsikligabevarandeintressen kan dock inte, som sagt, en lilen lokal opinion få förslöravärden för all framlid. Ni i har tydligen ändrat uppfattning. Nireserverade er ju när den akluella lagen antogs. Ni ville inte alls ha medbrasklappen om det lokala näringslivet Tydligen har ert intresse förnaturvården blivit mindre. Men vad var det då för mening atl så all säga flaggamed era synpunkler när lagen antogs? Ni lyckle ju då alt skrivningen var sådålig all ni lämnade in elt egel förslag till ny lag. Men ställer ni intelängre upp på det. 10 () replik: Till vill jag säga all ellpåstående inte blir elt faktum bara därför all del upprepas här ikammaren. 11JAN STRÖMDAHL (vpk) replik: Jag tror inle, , alt vi är särskiltoense när del gäller grundinställningen här. Vi tror på den kommunalademokralin, även om beslut på detta plan skulle fattas som inte är avbevarandekaraktär. En demokratisk process kan alltså inte vara villkorad atlgälla endast om besluten så att säga går ål etl håll. Samiidigi menar vi altdel är vikligl alt ha etl övergripande skyddsnät - alltså all del finns lagar somsätter slopp för exploatering, l.ex. Jag tänker då påexempelvis länsslyrelsens möjligheter alt ingripa. Prot, 1988/89:117 12 () replik: Först och främsl vill jag säga till ÅsaDomeij att vi i förbehåller oss rätten att själva ulforma våramotioner och reservationer. Sedan kan man fråga sig vem som ställer upp på vem. Jag vill understryka att folkpartiels linje verkligen ärklar när det gäller nalurvården. Vi i glömmer inle, till skillnadfrån er i , alt natui-vården behöver en väl fungerande ekonomi ochelt väl fungerande samhälle. Miljö- och naturvård koslar pengar. Det måstedärför finnas ett samband och en kontinuitet i dessa avseenden, 13 () replik: Jag har inga fler kommenlarer tillmoderalerna. Ni hade ju själva ingel mer att säga. Jag kan bara konstalera allni moderater nog accepterar att ert parti är ett stödparti tillsocialdemokraterna. Man behöver inle skämmas för sina åsikter. Till vpk vill jag säga; Vissl måste man inom ramen för denkommunala demokratin få fatta beslul så alt säga åt två håll. Men vad vi härlar upp är ju vissa väldigl specifika och viktiga bevarandeintressen. Detgäller alltså skyddet för de få älvar som forlfarande är orörda. Omexploateringen av dessa skall man inte få besluta lokalt - tex. med lanke påsysselsättningsaspekterna på kort sikt. Även vi i måsle hell enkellha något att säga till om i del sammanhanget. Jag vet inte riktigt vad jag skallsäga, eftersom jag tyckte atl den förra repliken var litet innehållslös. Detvar ju så bra att ni kritiserade det här när lagen antogs. Jag förslår bara intevarför ni inte skulle kunna slälla upp på den reservation som vi och vpk haravgivit. Ni ville ju inle ha med del här stycket från början. Det är heltenkell delta som jag inle har fåll någon förklaring på. Tredje vice lalmannen anmälde all anhållil alllill protokollet få antecknat atl hon inte ägde rätt till ytterligare replik. Anf.14 (): Jag ber atl först få yrka bifall till utskottetshemställan och« avslag på samtliga reservationer. Egentligen skulle jag här inledningsvis kunna uttalastarkt stöd för del som sade från denna talarstol. Det är myckeli de uppfattningar han framförde i sitt inlägg som jag delar och som man ocksåkan använda som Prot.1988/89:117 argument för atl motionerna när del gäller olika älvsträckor böravslås, Men jag vill passa på atltala om atl bakgrunden till denna lagsliflninglades ganska långt tillbaka i liden. Det var ju långt innan bildandel av någotmiljöparti här i landel var påtänkt. Vi hade en civilminister som hette SvanteLundkvist och som förberedde detta arbete genom hushållningen med mark ochvatten i samband med den fysiska riksplaneringen. är egentligen unikl. På väg lill kammaren går vigenom korridoren där vi kan titta ut. står en hel delungdomar och fiskar. Bakgrunden till det rena vattnet i storstaden ärnaturligtvis samhällets åtgärder och styrning fillbaka. Man harställt krav på utbyggnad av kommunala reningsverk och annat. Det har alltsåvaril en planering och en hushållning med de nalurresurser som finns. Vi riksdagsledamöter reser runl omkring i världen, och vikan fundera över om det finns någon annan stad i världen där man kan upplevanågot liknande. Vi ser alltså här frukterna av en medveten socialdemokratiskpolilik lillbaka, atl vi skall hushålla med de tillgångar vihar. Det behövdes styrinstrument - planering, reslriklioner och annal. Detta följdes upp genom den lagstiftning som har trätt ikrafl så senl som den 1 juH 1987, som och andra här har nämnl. Vihar haft en naturresurslag som inte är - som sade - enexploateringslag, utan en lag om hushållning med de naturresurser som finns ivårt land. All mänsklig verksamhet handlar naturligtvis omkonflikter. Det gäller alt ta hänsyn till ohka intressen, del gäller att tahänsyn lill hur människor skall kunna ha arbete i ohka delar av landel, och detgäller naturligtvis framför alll att se till helheten i dessa sammanhang. Det är ju de avvägningarna som fattade beslut omnär det gäller naturresurslagen. Man skulle ta hänsyn, se på vilka mark- ochvattenområden i känsliga trakter som skulle skyddas. Därför skrev man inalurresurslagen in hur det skall se ul på en del av våra kuster, all man inteskall släppa fram miljöstörande industrier, atl vissa älvsträckor skallbevaras, osv. Men det handlade också om energipohtik. Vi har sagt att viskall ha en viss mängd vallenkraft i vårl land. Det är klarl all det då uppstårkonflikter i ohka silualioner. Vi socialdemokrater respekterar naturligtvis lokala opinion som finns ule i landet, där man med goda skäl kan hävda att"just den här delen av vår kommuns vattendrag bör skyddas". Virespeklerar alltså det. Men vi måste ju också fundera lilel på vilkel ansvar vihar för all se helheten i detta stora komplex, som handlar om hur vi skallkunna klara vår energiförsörjning. Vi har behandlat dessa frågor under en följdav år. De flesta av de reservationer som föreligger innebär upprepningarav krav som har förts fram. Jag nämnde atl jag kunde dela mycket av . Nalurresurslagen handlar ju om en långsiktig hushållning, medavvägningar. skalljag inte diskutera vägen E 6 i min hemkommun, för det hör inte till denhär diskussionen. Jag vill bara passa på all nämna alt om man skulle bygga etldubbelspår på , skulle dd också innebära konflikter 16 från nalurvärdssynpunkt Man skullefå dra delta järnvägsspår med bl.a. broar över känsligaområden. Del är ju hkadant med en väg. Då gäller det all ta hänsyn, göra olikaavvägningar och se på vad som främjar den långsikliga hushållningen. Dettaär ganska svårt. Vi har en ny lagstiftning, och på många håll finns kanske inlede kunskaper som borde finnas. Därför har vi tillsammans ell stort ansvar -stal, myndigheter och kommuner - atl i slörre omfattning medverka till atl manfår dessa kunskaper. Nudelar jag uppfattning all detta kommer atl fungera bällre närkommunerna får arbeia fram sina översiktsplaner. Men det är väl inte omöjliglatt vi i framliden, när vi har selt hur den här lagstiftningenfungerar i praktisk verksamhel, måsle göra justeringar. Del är ju så med allverksamhet här i . måsle vi kanske ompröva olika frågor, ochdel är möjligt alt vi kan behöva göra det också i dessa sammanhang, JanStrömdahls motiv för alt yrka avslag på samfiiga reservationer om all skriva inolika älvsträckor i naturresurslagen var egenfiigen att oavsett om man skriverin dem är ju frågan inle avgjord. De här delarna skall ju prövas i olikasammanhang i kommuner, enligl vattenlagen osv. Och i sista hand har ocksåregeringen sin roll i dessa sammanhang. Del är därför som vi säger alt det intefinns någon anledning för att gå in och säga att vi skallgöra si eller så. Vi har ju sagl en gång, i fråga om de älvar och älvsträckorsom vi har skrivii in i nalurresurslagen, alt della gäller. Sedan får man prövafrån olika ulgångspunkler, och naturligtvis också enligt naturresurslagen, påvilket säll man skall bygga ul de delar som berörs i olika reservationer. Denprocessen måste ha sin gång. Jagskall som sagt inte ge mig in på några detaljer. Jag vill bara konstatera alldel för oss socialdemokrater nalurliglvis handlar om alt vi måsle ha ellövergripande ansvar för all den verksamhel som vi har i vårt land. Virespeklerar ohka opinioner, vi är alltid villiga alt lyssna på de argument somanförs såväl från förespråkare för ulbyggnad av olika verksamheter som frånmotståndare till verksamheter. Och vi vet alla att det finns konflikter. Detmåste göras avvägningar. Alla kanske inte kan bli nöjda alltid. Men vi har etlansvar, och del ansvaret tar vi genom att yrka bifall till bostadsutskottetshemslällan. 15 ()replik: Efler anförande, i vilket han pratade om övergripandeansvar och att socialdemokralerna vissl kan överväga del ena och det andra, kanman vara än oroligare för de miljövärden som finns. Här framkom verkligen intesärskilt mycket lill försvar för de värden som naturresurslagen ändå vill slåvakt om. Härhar förts en principiell diskussion om naturresurslagsliflningens inriklning.Jag berörde den i milt inledningsanförande. Jag delar de uppfattningar som harförts fram här, atl man med ytterligare skärpa måste betona naturresurslagenshushållningskrav i de här sammanhangen. LennarlNilssons inlägg var en historik över tillblivelsen av nalurresurslagen. Delhandlade mycket om generella diskussioner omkring nalurresurslagen, men detvar myckel få argumenl för de sakfrågor som berörs i delta 2 protokoU 1988/89:117 betänkande.Utifrån den målande beskrivning som Lennarl inledningsvis gjorde av defritidsfiskare som ofla slår ulanför och fiskar - vilket denaturligtvis kan göra lack vare del som enligl beskrivning harskell - måsle jag resa frågan om människorna även skall hamöjlighet all, precis som här vid ström, stå vid Ammerån, Hårkan,uppströms , och , eller Edsforsenoch fiska. Del är det sakfrågorna gäller. Det är om delta vi vill ha beskedfrån socialdemokraterna: ni beredda att skärpa lagstiftningen så alt dettablir möjligt, så atl naturvärdena pä dessa områden kan skyddas och så att delblir möjligl atl även på dessa platser utnyllja naturen till bl.a.fritidsfiske? Går del verkligen all påslå alt man är miljöpolifisklirovärdig om man viker undan från all la slällning i de här frågorna, LennarlNilsson? Det var väldigt mycket av omprövning i Lennarl anförande. Jaghoppas alt han är beredd atl göra den här omprövningen, så atl vi får ta uppdet spörsmålet nästa gång vi diskuterar frågan i utskottet. har jag förståttatt del kanske inle är möjligt. Lät mig, ulöver de fem skäl som jag nämnde i miltinledningsanförande hade förändrats sedan förra årels deball, tillägga etlsjälle. Vi har fält ytterligare ett parli som släller upp och värnar om dessaälvsträckor, nämligen . Del hälsar vi från medfillfredsslällelse. Ni är välkomna. 16JAN STROMDAHL (vpk) replik: log upp milt resonemang omall del fanns andra vägar att gå för att skydda dessa älvar, nämligen genom eltutnyttjande av den planlagsfiflning vi har och genom andra delar avnaturresurslagen än jusl det kapitel som gäller älvarna. Del innebär inte attjag inte tycker att vi behöver della absoluta skydd för l.ex. Ammerån och Emånosv. Det behövs för alt inte kraftbolagen och andra intressenter inom dessaområden i onödan skall lägga ned arbele på att driva projekt som sedan i denkommunala hanteringen får slryka på foten. har, genom lagstiftning,möjlighelen atl peka ut de vikligasle vattenområdena, som absolut skallskyddas, oberoende av hur den kommunala majoriteten ser ut under olika valperioder.Det står jag fast vid när det gäller de här älvsträckorna. Men jag tycker altdel är vikligl att vi pekar på att det lokala arbetet och den lokalakampen måste kunna leda fram till samma resultat Jag uppfattar att är beredd lill en vissöppning, när han säger att justeringar kan komma alt behövas. Det finns enmöjlighet att börja göra de justeringar av nalurresurslagen som vi kansketrols alll är överens om. Alt även ell dubbelspår på skulle inverka påmiljön och komma i konflikt med bevarandeinlressen är självklarl. Del är, somdel står i naturresurslagen, så atl mark skall användas till det som den ärbäst ägnad åt Det styr hur en sådan här bana skulle dras. måsle manskilja mellan den verksamhel som sedan sker på denna bana, och dess inverkan påmiljön, och den verksamhet som sker på en ScanLink, och dess inverkan påmiljön. Skillnaden är ganska stor. 17 ()replik; Det var en ovanligl lågmäld Lennarl vi fick uppleva ilalarstolen . Förstvill jag säga atl jag hajade lill när jag hörde säga ungefär såhär; All mänsklig verksamhet handlar om konflikter. Men så får del ju intevara. Konflikl är i sig negalivi värdeladdat. Tänk om vi i stället kunde läraoss att all mänsklig verksamhel handlar om samförstånd. Tänk så myckel längrevi kommer då. Dd skrämmer mig, Lennarl , när utgångspunkten är konfliktoch inle samförstånd. Hur skall naturen då ha en reahslisk chans? Sedansäger att socialdemokraterna respeklerar lokala opinioner,känner ansvar för enheten och att detta gäller en långsiktig hushållning, menmed avvägning. Men svara på detta, ; Varför skall man få fiska iSlockholm, men inle i Ammerån? Varför skall man ha rätt lill naturlig miljö iStockholm, när man skall ha kulisser i Norrlandsälvarna? "Öppenför omprövning och justering", det låter bra. Men det är ju bara läpparnasbekännelse. Upp lill bevis, socialdemokrater! I detta belänkande nämns Ammerån,och de få övriga orörda älvar som, lycker vi i folkparliel, behöverbevaras för all framfid. Visa ansvaret för kommande generationer, visa respektför naturens villkor! Anf.18 () replik: Lennarl anförande hade, vilket är vanligl frånsocialdemokratiskt håll, en mycket defensiv karaktär. Titta sä mycket bra visocialdemokrater har gjort, sade han. På något vis försöker socialdemokraternanu atl profilera sig som ell parli som allfid har värnat om miljön och alltidhafl dessa frågor som centralfrågor. Det är inte sant. Sä har del inle varit,och så har del inte blivit ännu, även om de nu har börjal ändra sig och l.ex.säger att miljölagstiftningen inte är så bra, lål oss börja arbeta om den.