prot · GC0963 · 1988-12-31 00:00:00 — De infrastrukturinvesteringar som återfanns i denna plan hartyvärr inte genomförts enligt de intentioner som fanns då planen antogs. Dettahar, med all rätt, krifiserats av . Förhoppningarna när det gäller den nya ekonomiskahandlingsplan som skall antas av vid sessionen om några veckorär givetvis stora. Även den innehåller ett antal infrastrukturprojekt. Och detär glädjande, åtminstone för ledamöterna i rådets kommunikationsutskott, attNordkalotten nu tagits med som ett prioriterat område. I sitt yttrande över handlingsplanen understrykerutskottet de sysselsättningsproblem som finns i de norra delarna av Nordensamt de positiva effekter som goda kommunikationer har på den ekonomiskatillväxten i glest bebyggda områden. Mot denna bakgrund anser utskottet att dethade varit på sin plats att man i den nordiska handlingsplanen även hade lagtfram förslag om konkreta åtgärder för att förbättra kommunikationerna påNordkalotten, och inte bara på utan i hela den norra delen av detre berörda nordiska länderna. Det får aldrig bli så att i fräga ominvesteringar i infrastruktur slutar i höjd med en linjeOslo-Stockholm-Helsingfors. Det är för oss i kommunikationsutskottet heltoacceptabelt. Detta kommer jag att utveckla ytterligare iett anförande vid session i . 58MARIANNE () replik: Jag blev litet bestört när jag hörde OlleÖstrands inlägg om vägtrafiken. Han talade med en omedvetenhet som gjorde mighelt förskräckt om den tunga trafiken som går pä landsväg. Han talade om attstora delar av denna trafik går via . Varför gör den det? Jo,naturligtvis därför att järnvägen är omöjlig att använda för trafik till Oslooch vidare. Satsningarna på landsvägarna har varit enorma, framför allt påvägarna för de stora och tunga transporterna. talade om att detbehövs goda kommunikationer i glesbygden för att trafiken skall fungera. Mendet har ju i princip inte satsats något på glesbygdsvägarna. funnits något intresse föratt hålla dem i ordning. Det är bara de stora genomfartslederna E 3, E 4, E 6,osv. som har hållits i ordning. Anf.59 () replik: Jag vet inte om lyssnade på mitt anförande,eftersom hon kan påstå att det inte satsas något pä glesbygdsvägarna. Det ärju precis tvärtom. Jag försökte säga att det sker en mycket stor omfördelningav vägmedel från det högtrafikerade vägnätet fill det lägtrafikerade vägnätet,vilket gynnar glesbygdens befolkning. Närvi nu skall ta fram en infrastrukturplan inom transportsektorn i , skallvi se fill att vi får ett transportsystem där järnvägarna effektiviseras,vägtrafiken och sjöfarten effektiviseras. Vi skall naturligtvis ha eninfrastruktur där de olika transportsätten förenar effektiviteten med kraven päen god miljö. Tyvärr är det sä att man - vi kommer aldrig ifrån detta faktum -för att komma fill närmaste järnvägsterminal, närmaste hamnterminal ellernärmaste flygplats måste använda vägen. har man 5 mil, ibland 10, 20, 30eller för att komma fill en terminal. Då är det viktigt, MarianneSamuelsson, att vi har ett väl fungerande vägnät som dessutom bidrar till engod vägmiljö. Då måste vi ha ett bra vägsystem. Anf.60 () replik: Nog lyssnar jag på , och nog förstår jag vad han menar, mendet stämmer inte med min bild av hur ser ut. Det är ju ganska underligtatt man i skall leva som problem nr 1 har tagit upplandsbygdsvägarna, där det inte görs några satsningar. Man har problem pålandsbygden med att ta sig till och från jobbet, och det är svårt när bilar gärsönder. Jag bor själv på landet och vet hur få kronor som lagts ner där, medanman har lagt ner mycket pengar på för att förstärka broarna så att de skallhålla EG-normerna, broar som var precis perfekta tidigare. 61 ()replik: Det var naturligtvis inte meningen att vi skulle ha en inrikespoHtisktrafikdebatt vid det här fillfället, utan det får vi andra tillfällen till idenna kammare. Jag vill ändå än en gång påstå att det satsas väldigt mycket påglesbygdsvägarna, inte bara i vårt land utan även i de övriga nordiskaländerna. Utan denna satsning skulle vi inte kunna ha den spridda befolkningsom vi har i våra nordiska länder. Vi skulle heller inte ha möjligheter attutveckla näringslivet i de glesbebyggda delarna av våra länder. Jag tror attdet är väldigt vikfigt att påpeka detta. I samband med att jag gör det vill jaguppmana : Betrakta inte bilen och biltrafiken som en fiende,utan betrakta vägtrafiken som ett komplement till annan trafik. Jag tänker dånärmast på järnvägstrafiken. Vi skall utveckla järnvägstrafiken. Det kommer attsatsas åtskiUiga miljarder bara i . nordiska handlingsplan som skall anta under sessionen om treveckor finns det förslag till infrastrukturprojekt när det 8Riksdagens protokoll 1988/89:61 -63 gällerjärnvägarna i , , och även i . Det tycker jag ärbra. Vi skall fortsätta på den vägen. vice talmannen anmälde attMarianne anhållit att fill protokollet fä antecknat att hon inteägde rätt fill ytterligare replik. 62 (): Det är bra att vi får den här debatten omNordiska rådets verksamhet, eftersom det bara är någon vecka tills i denna lokal skall ha sin session. Det är intressant att konstatera i många delar av världen är ganska intresserad av den samarbetsform som vihar valt här i . Man ser med intresse på vad vi har lyckats åstadkommamed den konstruktion som vi valt i det nordiska arbetet. var ändå det år då man på något sätt tog itu medsitt nordiska "miljösamvete", även om det skedde på en aUtför lågambitionsnivå. För mittenpartierna i , vilka ju är den näst starkastefraktionen, var det också en stor seger att vi till slut fick en session kringmiljöfrågorna. Det var en välbehövlig knuff på, som sagts tidigare, bl.a. densvenska miljöministern , som tidigare agerat alldeles förkraftlöst när det gällt den nordiska miljöpolitiken. Det visar också den styrkasom mitten har i den nordiska poHtiken. Den extra miljösessionen i var i och för sig framgång, eftersom man började på allvar diskutera en del frågor, även omambitionsnivån kunde ha varit högre och markerats starkare. I ettmedlemsförslag, som vi lagt fram från centersidan, har vi anvisat hur vi ärberedda att gå vidare när det gäller de nordiska miljöfrågorna. Ett exempel påden fortsatta ambitionsnivån på miljöområdet är det som nämnde,att man nu inte vill gå vidare när det gäUer harmonisering avmiljölagstiftningen, eftersom man nu har antagit ett nordiskt miljöprogram. Jagfrågar mig verkligen hur den kan ställa sig bakom sådanaförslag från . Det är dock sådant som vi får diskutera undersessionen. Den vilja som finns att skapa stora, ordentligahandlingsplaner har poängterats tidigare. Men man har inte allfidanslagit de medel som behövs för att förverkliga dessa handlingsplaner. Jagvill ta som exempel det kulturpolifiska området, eftersom ju kulturen är ett avde starkaste i det nordiska arbetet. debatter ochutredningar antog rådets kulturutskott, och sedan sessionen, i ett förslagsom rörde det nordiska kulturarbetet. Det ingav väldigt stora förhoppningar.Rader av folkrörelser och organisationer, teatrar, organ som arbetar med barnoch ungdom, såg framför sig en väldigt stor satsning på kulturområdet. Men vadblev resultatet? När det gäller den handlingsplan på kulturområdet som omfattaråren 1989-1991 har man inte satsat ordentHgt med resurser. I ställethar man sänkt ambitionsnivån, eftersom man har tillfört nya verksamheter. Dethade naturligtvis varit ett led i att förverkliga handlingsplanerna om manverkligen hade skapat nya resurser. Då är det vikfigt för regeringen attfundera över om man skall delta aktivt i ett handlingsprogramarbete som mansedan inte sedan lever upp till. Jag villta upp ett annat område som ingav stora förhoppningar. kulturministrar ochindustriministrar här i satsade väldigt hårt på och slogs för tanken påen vidareutveckling av samarbetet på mediaområdet. Tele-X skulle bli ettprojekt där vi ändå fick ett konkret exempel och bevis på styrkan i detnordiska samarbetet. En satellit har byggts. Den står just nu i iFrankrike och väntar på att bli uppsänd . skall den uppfrån franska Guayana. Bärraketen är också klar att skicka sateUiten tillmedelpunkten över Östnorden, som förhoppningsvis kommer att bU rakt norr över , som ju är Östnordens mitt. Jagvill därför uppmana regeringen att snabbt som ögat, om uttrycket fillåts, setill att de förslag som kommit från de särskilda utredningsmännen inomRymdbolaget beaktas och att regeringen visar vad den tänker göra. Jag villrekommendera regeringen att verkHgen handla snabbt, för det vore bra omregeringen tog ordenfiiga initiativ innan satelliten sänds upp. Efteråtförefaller något sent. Annars kommer tillhöra de områden sominte kommer att uppfattas som någon stor landvinning på det nordiskasamarbetets område. Men här har regeringen en stor chans. Vadblir det för resten av annat stolt samarbete på mediaområdet? Fortfarandeskyller de nordiska länderna på varandra för att man inte har löst de upphovsmannarättsligafrågorna. Därför kan vi inte se varandras program. Man kan fråga sig - och detgäUer alla nordiska parlament - vem det är som styr lagstiftningen påmediaområdet. Är det parlamenten eUer någon annan, eftersom man inte kan fåfram upphovsmannarättsliga regler så att vi kan fitta på varandras program? Detkan kanske vara trist att nämna sådant som har passerat för länge sedan. Mendet finns all anledning att se i backspegeln när det gäller mediaområdet ochvända sig till de kamrater här i kammaren som var med om att sänka Nordsat. Jagtycker att de skall ta sig en funderare: Kunde Nordsat ha varit ett sätt att fåett bra alternafiv fill det som strömmar ner i våra TV-apparater? 63 () replik: Jag vill först säga att jag liksom hoppas att ett ökatprogramsamarbete skall komma till stånd i de ordinarie nordiska TV-kanalernainom en snar framtid. Jag tror att det är en önskan i flera av våra länder. Menjag vill främst uppehålla mig vid miljösamarbetet. Eftersom häruttalar en mycket hård dom över den svenska miljöministerns agerande i nordiskasammanhang, vill jag gärna säga att jag både vid den ordinarie sessionen ochvid extrasessionen 1988 hade mycket nära kontakt med miljöarbetet och detarbete som utfördes för att få fram programmen. Jag finner inte anledning attuttala samma hårda dom över den svenska miljöministern. Menjag skall ge ett förslag. Om vid den ordinariesessionen här vill ställa en fråga fill om vadhon har gjort för att främja miljöarbetet på nordiskt plan, så vill jag tillden danske miljöministern - både den nuvarande och den tidigare miljöministerni tillhör mittenparfierna - ställa samma fräga. Då skall det visa bromsklossarna har legat i det nordiska miljösamarbetet. Det skall blimycket intressant att se. 64GUNNAR () replik: Skälet till att jag nämnde varatt hon vid sessionen i gjorde gällande att det var pä grund avämbetsmännens svaga hantering av miljöfrågorna som man dä inte kunde vara klar.Det rådde inget tvivel om att det var tack vare att mittengrupperna tog det härinitiativet som det blev någonting av. Därför finns det all anledning attkritisera på den här punkten, vilket jag också gjort när jagdebatterat med henne personligen i kammaren. När det gäller orsaken till att domen faller hård vill jagsäga att den ofta utger sig för att vara pådrivande i demiljöpolitiska frågorna. Det här är ett utmärkt exempel på att denbeskrivningen är felaktig. 65 () replik: Jag vill bara säga att vid min nära kontaktmed miljöfrågan både i och vid sessionen i har jag fått en annanbild av hur den har agerat i miljöfrågan när det gäller detnordiska samarbetet. 66 (): hade rätt när hon sade attjag har mycket att lära mig, bl.a. vid replikskiftet när jag inte hängde medoch var alert nog att veta när jag skulle begära ordet. Hon sade att jag helstinte skulle yttra mig eftersom jag inte hade tillräckliga kunskaper och intevisste tillräckligt mycket om nordiskt samarbete. Dä vill jag bara göra denkommentaren att jag inte har tänkt sitta i det här huset i evigheter, och skalljag yttra mig sä får jag göra det nu medan jag är här. Det talades tidigare bl.a. om pengarna som fattas. Dågjorde jag reflexionen att det kanske också är så att engagemanget fattas. Jaghar faktiskt levt innan jag kom hit, och det här med nordiska samarbetsfrågorhar inte i särskilt stor utsträckning nätt fram till oss ute i bygderna, i detsvenska rikets bush. Jag tror att det i någon mån kan bero på ett bristandeengagemang hos oss som sitter i och arbetar med dessa frågor. Vitar inte upp dem fillräckligt mycket när vi befinner oss ute i landet. När man nu engagerar sig mycket för EG-samarbetet tror jagatt det är vikfigt att särskilt vi som sitter i också hela tidenpoängterar och tar upp de nordiska frågorna. Risken är ju att man, som detheter hemma på landet, inte saknar kon förrän båset är tomt. Det är kanske närdet nordiska samarbetet inte är så aktuellt längre som vi kommer att upptäckahur viktigt det är. Vi måste se till att infrastrukturen fungerar.Satsningar på vägnätet är faktiskt viktiga, men ocksä de satsningar som görsför att människor hela fiden skall kunna bo kvar och arbeta ute i glesbygden,sä att man inte drar ihop all verksamhet till stora centra, så att inte allasom skall jobba måste vara i . Därvidlag har, tycker jag, engagemangetfrån regeringens sida verkligen brustit. Anf.67 () replik: Jag vill gärna understryka att jag i mittsvar just sade att jag hoppades att miljöpartisterna nu skulle komma med finainitiativ i på det område de var speciellt intresserade av. Jaghar på inget sätt underkänt insatser i . Men det var när var mycket kritisk motdet som hade kommit fram i miljösamarbetet som jag gärna ville betona att vitidigare bara hade samarbetsprogram pä miljöområdet för några små projekt,medan vi nu har fått handlingsplaner. Det är egentligen alldeles unikt har krävt nationella handlingsplaner där konkreta åtagandenskall ingå, som sedan skall sammanställas till nordiska program. Sedan kan tycka att detta inte är såsärskilt mycket att komma med. Men har man ett historiskt perspektiv så förstårman att detta egentligen är ett stort framsteg i nordiskt samarbete. 68 () replik: Ja, det är säkert ett stort framsteg inordiskt samarbete. Men det är också viktigt att det leder till konkrethandling. Vi kan inte klara mer säldöd, mer algblomning osv. gäller detöverlevnaden, och det är bråttom. 69 (): talade om vikten av en gemensamnordisk transportmarknad. Visst, det vore av mycket stort värde om vi fingedet. Om de nordiska länderna tillsammans tog fram miljövänliga transportmönstermed renare bilar, renare dieselmotorer, förbättrad kombitrafik, ökadvagnslasttrafik, miljövänligt planerade terminaler, avgifter även på internationellflygtrafik och en konkurrenskraffig kustsjöfart, då skulle vi i ha storamöjligheter att dels sälja miljövänliga transportpaket, dels inspirera övrigaEuropa att satsa på miljövänlig trafikpolitik. Jag vill inte starta en inländsktrafikdebatt här . Men om åsikter skall hålla ihop, dåförutsätter jag att han och hans parti för in och bananBoden-Haparanda i stomjärnvägsnätet och fortsätter att köra de nu indragnaturerna Kil-Chariottenberg. Eller hur, ? Vi kan väl förvänta ossdetta när vi skall behandla järnvägspolitiken i trafikutskottet? För hur kantalet om en stärkt och förbättrad nordisk transportmarknad hänga ihop med till enskilda länshuvudmän skall överlåta de järnvägar som har direktanknytning till det övriga ? 70OLLE ÖSTRAND (s): Jag får säga till somjag sade till : Vi får flera fillfällen i denhär kammaren att diskutera inrikes trafikpolitik. Det gäller både järnvägar,vägar, sjöfart och luftfart. har vi diskuterat de här frågorna utifrån ett nordisktperspektiv. När kommunikationsutskottet yttrade sig över det senaste förslagettill ekonomisk handlingsplan, var vi rörande överens om att man i det här förslagethade tappat bort litet av de regionalpolitiska satsningarna, beroende på att de 9 protokoll 1988/89:61-63 konkretaprojekt som man har föreslagit praktiskt taget i samtliga fall ligger på ellersöder om en linje dragen Helsingfors-Stockholm-Oslo. Det är det som vi har kritiserat. Vi tycker nämligen inteatt det är ett alldeles riktigt sätt att bygga upp en bra infrastruktur för denordiska länderna när det gäller järnvägstrafik, vägtrafik, sjöfart ochluftfart. Det medlemsförslag som antog 1987 syftade till att manskulle försöka bygga upp en bättre infrastruktur inom transportsektorn iNorden. Jag är fullständigt övertygad om att det förslaget, närdet väl ligger pä bordet, också kommer att visa på förbättringar bl.a. när detgäller järnvägstrafiken på , järnvägstrafiken på ostkustbanan ochstambanan och järnvägstrafiken mellan dels och , dels ochSverige. Det kommer också att handla om en bättre infrastruktur när det gällervägar, sjöfart och luftfart. Det är alltså vad medlemsförslaget gär ut på. vill jag säga att jag är övertygad om attbåde och kommer att vara nöjda medförslaget när detta väl ligger på bordet. Anf.71 (): Jag talar faktiskt inte om regionalpolitikjust , ! Jag talar om transportpolitik. Orsaken till att jagbegärde ordet var att här i talarstolen talade sig varm för ettnordiskt samarbete på transportområdet. Jag vill framhålla att jag inte behöver någon nordiskutredning för att få reda på att och banan hör tilldet nordiska järnvägsnätet. Det gäller också banan som går mellan ochCharlotten-berg. Innan man börjar tala om ett nordiskt samarbete tycker jagatt man skall se till hur förhållandena är på hemmaplan. Då skall man väl börjamed att föra in och banan i stomjärnvägsnätet ochsäga att det är staten som har ansvaret för dessa järnvägar. Det är ju en delav det nordiska samarbetet att hålla dessa banor i gång och att se till att deär i gott skick. Det kan inte vara en ensak för att de600 långtradare som går från pä E 6 förs över till en brajärnväg. Svenska och mäste gemensamt ta ett ansvar i detavseendet. Det är orimligt att tala om ett nordiskt transportsamarbete, om maninte är villig att föra in de här båda banorna i stomjärnvägsnätet. 72 (): Tyvärr är det så, , attregionalpolitik till stor del är transportpolitik. Om det inte finns ett välutvecklat transportnät i alla delar av , blir det fruktansvärtsvårt för oss att bedriva en aktiv regionalpolifik. Det skall vi varafullständigt klara över. De nordiska länderna ligger, som jag i mitt huvudanförandevar inne på, mycket perifert i förhållande till de stora marknaderna i Syd- ochMellaneuropa. Vi måste gemensamt se till att vi kan utveckla ettsammanhängande transportsystem som omfattar alla trafikgrenar för att vi skallkunna klara utvecklingen i våra länder i fortsättningen. I det avseendet kan viinte, , baratala om hur vi vill ha det i , utan vi mäste Prot. 1988/89:63 ocksä se i ett gemensamt perspektiv. Anf.73 (): TV-avgiften Om vi, snälle , skall kunna se i ett gemensamtperspekfiv, måste vi väl i fridens namn ta hand om de järnvägar som förbinderövriga med . Det är det absolut första att tänka på. Sedan skallinte försöka lära mig regionalpolitik. representerarju ett parti som avsätter av anslagen till Jänstrafikanläggningar tillförmån för de tre storstadsområdena, som aldrig plussar på anslagen tillenskilda vägar och som ger fullkomligt sjutton i hur länsvägarna i serut. Så försök inte med mig! Börja i stället med och järnvägen mellanBoden och , så att det åtminstone finns några järnvägslänkar somförbinder med övriga . Anf.74 (): Det är meningslöst att fortsätta den här debatten. Jag kan bara ännu engång konstatera att det enda som och jag är överens omhär i är formerna för älgjakten. I övrigt är vi oense om det mesta. Innanjag ger ordet vill jag erinra kammarens ledamöter om attvi behandlar utrikesutskottets betänkande nr 11 om nordiskt samarbete. 76 (): Jag är klar över att det här inte har med vare sig jordbruksutskotteteller älgjakten att göra. När man avslutar sitt anförande som härgjorde visar det bara att man saknar ytterligare argument. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efterdebatten om kulturutskottets betänkande 9.) Beträffande utrikesutskottets betänkande 14konstaterade andre vice talmannen att ingen talare var anmäld. Kammarenövergick därför till att debattera kulturutskottets betänkande 9. Anf.77 (): behandlar i betänkande 9 regeringens förslag till lagom TV-avgift och fill ändringar av vissa andra lagar. I ett särskilt yttrandesom fogats till betänkandet redogör de moderata ledamöternai kulturutskottet för bakgrunden till vär ursprungliga uppfattning attuppbörden av TV-avgiften även fortsättningsvis skall åvila . Vi sägerdetta inte därför att vi hyser speciell kärlek till utan därför attdet funnits klara och rationella skäl fill att man skulle kunnarepliera på stora kunnande inom ADB-teknik ochkommunikationsutveckling. Dessutom har lyckats förhållandevis välmed att fä in avgifterna. Enligt vär uppfattning har sammankopplingen när detgäller betalning av telefonavgifter och TV-avgifter bidragit till detta. I enlighet med förslaget läggs nu hela uppbörden ut på ettnytt verk, RIKAB, som vi givetvis önskar lycka till i det svåra arbete somverket har framför sig - lätt blir det i varje fall inte. Att man också frånregeringshäll har varit medveten om svårigheterna framgår bl.a. av de åtgärdersom föreslagits för att stärka RIKAB:s verksamhet. Det för oss moderater mest uppseendeväckande ärutformningen av lagen, som innebär att RIKAB:s beslut att påföra någon avgiftskall få verkställas utan domstolsprövning om avgiften är förfallen tillbetalning. har yttrat sig över förslaget och enmajoritet i lagutskottet har godtagit ovannämnda förfarande, medan de moderataledamöterna i lagutskottet har avgett en avvikande mening med påpekandet attförslaget framkallar starka principiella betänkligheter i rättssäkerhetshänseende.Lagförslaget ger RIKAB vittgående möjligheter att ansöka hos kronofogdemyndighetenom utmätning sä fort en avgiftsskyldig inte har betalat TV-avgiften i rätt tid.Det enda som fordras är att bolaget har sänt ut en påminnelse. Men även bolaget kan hamna i en besvärligsituation. Allt fler pensionärer, för att ta ett exempel, flyttar ju söderut påvintern. bor de i semesterlägenheter i . Ettsådant äldre par kanske inte nås av en påminnelse. När de båda sedan i lugn ochro kommer hem finner de att kronofogdemyndigheten söker dem för utmätning. I andra fall är det sjukdom eller okunnighet om delförändrade uppbördssystemet som spelar in. Avgiften blir då helt enkelt inteinbetald. Enligt nuvarande system - det fick utskottets ledamöter klart för sigunder utskottsbehandlingen - har en avstängning av telefonen, när den kombineraderäkningen inte har betalats, i en del fall visserligen varit obehaglig, men denhar inte påverkat TV-tittandet. har kronofogdemyndigheten inte behövtanlitas för att betalning skulle ske. Man vill ju att telefonen skall fungera. Därtill har vi moderater reagerat mot att den enskildesrätt i alltför ringa grad beaktas bl.a. när det gäller återbetalning till denavgiftsskyldige, t.ex. genom att hans innehav av TV har upphört och han hargjort sig av med den eller kopplat ur den definitivt. Återbetalning skallenligt förslaget inte ske om beloppet är . Det är en summa som vimoderater tycker är för hög. Gränsen bör vara . På samma sätt tycker viatt tilläggsavgiften för den som betalar sin avgift för sent är alldeles förhög om den sätts till . Alla dessa kringåtgärder som föreslås i proposition1988/89:18, som legat till grund för utskottets behandling, andas en vilja attgardera sig mot de svårigheter man känner på sig kommer att bli verklighet. Ochav rädsla för att svårigheterna skall blialltför stora drar man sig inte för att sätta den enskilde medborgaren i kläm.För dem som sköter sig skall allt gå bra, men för den som av olika skäl inte ärden korrekta avgiftsinbetalaren skall straffavgiften sättas högt ochkronofogden kunna knacka på dörren. Detkan väl inte vara så att man alltmer tvivlar på svenska folketsbetalningsbenägenhet ~ ett tvivel som kan vara grundat på bristande filltrotill fittarvärdet av televisions program eller till medborgarnasallmänna ovilja att förse staten med medel.