prot · GC0938 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:38 Förhandlingarna leddes till en början av förste vice talmannen. 1 §Justerades protokollet för . 2 §Svar på interpellation 1988/89:49 om åtgärder för att styra socialförsäkringensresurser, m.m. AnL 1 Socialminister : har frågat mig vilka åtgärderjag har vidtagit med anledning av en filltagande sjukskrivningsfrekvens ochmissbruket av sjukförsäkringen som konfliklvapen. Hon har vidare frågat om jagsnarast avser att komma med förslag till , som är ägnade att minskautgifterna och styra socialförsäkringens resurser dit de bäst behövs. Slutligenfrågar om en ny arbetsskadeulredning kommer atttillsättas samt om vilka åtgärder som för övrigt kommer att föreslås. kännetecknas utvecklingen inomsjukförsäkringen av ett ökande antal sjukfall. Del är framför allt delångvariga sjukfallen som ökar. Rehabiliteringsberedningen, som bl.a. har hafti uppdrag all utreda hur man skall kunna korta ned sjukfallens längd ochundvika förtidspensioneringar, har överlämnat sitt betänkande Tidig ochsamordnad rehabilitering -Samverkansmetoder och rehabilileringsinriktadersättning m.m. Betänkandet kommer att sändas ut för en bred remiss. Till svar på frågan om vilka åtgärder jag har vidtagit medanledning av att sjukförsäkringssystemet missbrukas vill jag först påpeka attjag tar klart avstånd från varje försök alt använda sjukskrivning som enstridsåtgärd vid konflikter pä arbetsmarknaden. Del är riksförsäkringsverketoch försäkringskassorna som i första hand har ansvaret för fillämpningen avden allmänna försäkringen. Fr.o.m. har riksförsäkringsverketskärpt bestämmelserna i kungörelsen om kontroll i sjukpenningärenden. Ändringengör det möjligt att begära läkarintyg vid sjukskrivning redan från förstasjukdagen om detta anses behövligt från bl.a. kontrollsynpunkt. En motsvarandeändring har numera också gjorts för statligt anställda. Som jag sade ökar antalet sjukfall snabbt och därmedockså utgifterna. Jag anser att det är av stor vikt att försäkringskassorna harresurser så att man också kan arbeta med rehabilitering. Frågan omförsäkringskassornas resurser behandlas inom ramen för det pågåendebudgetarbetet inom . Om åtgärder för att styra socialförsäkringens resurser,m.m. När det gäller arbetsskadeförsäkringen pågår ettanalysarbete inom om bl.a. behovet av administrafionsresurserför denna försäkring: Också resultatet av detta arbete kommer atf presenteras ibudgetpropositionen. AnL 2 (): Jag ber att få tacka socialministern försvaret. Jag konstaterar aft jag tyvärr inte har fått något egentligt svar på defrågor jag ställde, och detta oroar mig. Socialministern säger att det är framför allt delångvariga sjukfallen som har ökat. Detta är en sanning med modifikation.Visserligen ökar sjukskrivningstidernas längd på grund av aftrehabiliteringsarbetet mer eller mindre ligger nere vid kassorna, och det är delånga sjukskrivningarna som kosfar pengar. Detta är mycket allvarligt. Det kanvi vara överens om. Anmärkningsvärt är emellerfid också att antaletsjukanmälningar har ökat med jämfört med . Dethandlar om merkostnader på 5 -. Vilka slutsatser harsocialministern dragit av detta? Den nya sjukpenningreformens konstruktion med tim- ochdeltidssjukpenning har gjort det mer lönande för många att vara korffidssjukskrivnaän att vara i arbete. I nr 38 för i är kunde man t.ex. läsa omMefallklubben vid SKF i , som anser detta vara helt fel. Där har manträffat avtal med arbetsgivaren om sjuklön i stället och samlar det överskottsom sjukpenningen ger i en särskild fond. "Det är inte moralisktförsvarbart att sjuka skall få mera i lön än de som jobbar", säger manfrån fackels sida. Nog kan vi hålla med dem om detta. Eftersom det infe sägsnågot om detta snedförhållande i socialministerns svar frågar jag nu: Harsocialministern för avsikt att komma med förslag om ändring av ett system somger dessa helt oacceptabla effekter? Eller överväger socialministern t.ex:någon form av arbetsgivarinträde genom avtal? För del kan väl inte vara möjligtatt regeringen helt blundar för det som pågår? Socialministern hänvisar nu tillrehabiliferingsberedningens betänkande som framlades . Jaghållermed om att en del av dess förslag, kanske alla, är värda alt förverkliga. Detvar nämligen en moderat motion som delvis låg till grund för beredningensarbete. Men innan alla remissinstanser sagt sitt och någon åtgärd kan kommatill stånd dröjer det . Direkta felaktigheter i ettsocialförsäkringssystem bör rättas fill omgående. När kommer ett sådantförslag? Del är bra alt socialministern helt tar avstånd från varjeförsök att använda sjukskrivning som ell konfliktvapen. Respekten för vårtsocialförsäkringssystem kräver delta. Det borde helt enkelt vara straffbartatt missbruka försäkringen. hänvisas till ett ökat kontrollsystem frånförsäkringskassans sida. Men är sannerligen en tandlös tigeri dag, när det endast finns sju sjukkontrollanter i hela , därav inte enenda i , där de förmodligen skulle behövas bäst. Andra anställdaformligen knäar under andra arbetsuppgifter. Har socialministern tagit del av kassornas rapporter? VidVärmlandskassan har man t.ex. gjort en undersökning vid tre lokalkontor.Facket drar slutsatsen atf det gjorts felakfiga utbetalningar om ca 15 milj.kr. halvåret iår när det gäller den nya tim- och deltidssjukpenningen. Det finns infepersonalresurser att kontrollera riktigheten av gjorda utbetalningar: Man hargenom undersökningar konstaterat atf det görs åtta gånger så många felakfigautbetalningar som 1983. Om man utgår från detta exempel som ettriksgenomsnitt, försfår man att det är mångmiljonbelopp från försäkringskassansom hamnar i fel ficka. Det är helt enkelt en kris för rättssäkerheten. Vadtänker socialministern göra åt detta? Det är väl infe möjligt att det har gåttsocialministern och departementet förbi att nyligenuppmanade och kassorna aft skärpa kontrollen. Delta harföranletts bl.a. av att antalet sjukdagar genomsnittligt är mycket högre it.ex. Stockholmsförorterna och än i riket i övrigt. Antaletsjukdagar i är i genomsnitt 23 . Det är mycket högt. hardet legal på omkring , vilketärhögt nog. I arman t.ex.uppe i över . Det finns liknande siffror från andra håll i landet. Kan försäkringskassorna påräkna ökade personalresurser, såatt de över huvud taget kan sköta de arbetsuppgifter de ålagts? Jag hoppas aftjag har tolkat socialministerns svar rikfigt på den punkten. Jag har i min interpellafion också ställt frågan om maninte misshushållar med resurser inom socialförsäkringen . Jag, och mångamed mig, anser det. Ett exempel på misshushållning är att det kan löna sigbättre att vara sjukskriven än att arbeta. Ett annat är arbetsskadeförsäkringensom den är utformad . Det måste hända något radikalt på det området, anserman vid kassorna, vid och vid . Mensocialministern hänvisar till en analys som pågår inom , somförresten beställdes av och som vi efterlysteresultatet av. Försäkringen har fullständigt urartat, när av allaarbetsskadeanmälningar godkänns. När kommer ett förslag till ändring avarbetsskadeförsäkringen eller åtminstone en ny utredning? Det är det minstaman kan begära. Om åtgärder för att styra socialförsäkringens resurser,m.tn. inledde med att samfidigttacka för svaret och säga att hon egentligen infe har fått något svar. Jagutgår från att förstår atf jag i kammaren infekan tillkännage det som är föremål för budgetarbete; effersombudgetförhandlingarna ännu infe är avslutade. Del är riktigt aft det är antalet långtidssjuka som ökar,och det är naturligtvis i fråga om dessa som vi i första hand måste vidtaåtgärder. När det gäller den nya sjukpenningreformen förstår, jagatt över huvud taget inte tycker om den. Hon ville, infe attdenna rättvisereform, som ger alla möjlighet att få ersättning även vidkorttidssjukdom, skulle införas. Vi var medvetna om att det skulle kunnauppstå vissa problem när det gäller sjukpenningen för olika grupper. Det angavsockså i propositionen alt arbetsmarknadens parter uppmärksammades på detta; Ochsåvitt jag vet har dessa problem i de flesta fall kunnat lösas, eftersom detnaturligtvis inte skall löna sig att vara sjuk. Nej,, regeringen blundar inte för dessa problem, och de Om åtgärder för ätts ty ra socialförsäkringens resurser,m.m. svårighetersom landets försäkringskassor befinner sig i har inte gått socialdepartementetförbi. Vi i regeringen har tagit del av anslagsframställ-' ningar, rapporteroch uppvaktningar från både kassor och kassapersonal och har detta helt klartför oss. Jag kan emellertid inte för dagen redovisa vilka åtgärder som kommeratt vidtas, men att vi arbetar med dessa frågor inom kanjag försäkra om. AnL 4GULLAN (): Jag har viss förståelse för att det är svårtför socialministern alt lämna exakta uppgifter milt i budgetarbetet. Men litetelakt kan jag kanske säga alt det också är tacksamt för socialministern alt fåkrypa bakom förklaringen att hon inte kan ge något exakt besked. När det gäller lim- och deltidssjukpenningen vill jagupplysa socialministern om att vi moderater arbetade för att detskulle bli större rättvisa för dem som hade deltidsarbete eller sammanhängandearbefsskiff, t.ex. hela veckor eller nattarbete. Men när reformen utarbetadesvisste vi på förhand att den skulle medföra otroliga problem. Därför kunde viinte acceptera del förslag till reform som presenterades. Vi moderater fickockså rätt, tyvärr. Personalen klagar över alt den inte hinner med andraarbetsuppgifter på grund av att detta kräver så mycket resurser. Personalenhinner inte heller kontrollera att utbetalningarna blir riktiga. Arbelsskadeförsäkringen gled socialministern emellertidhelt förbi. Jag anser all den utgör ett av de svåraste problemen inomsocialförsäkringen. Jag skall nämna några fakta som visar hur denna försäkringhar urartat. har beviljat över 90 milj. kr. extra tillarbetsskadehandläggning /87. Inför /89 harriksförsäkringsverket begärt 500 nya årsarbetare - inle för att beta av köernautan för att förhoppningsvis inle öka antalet oavgjorda ärenden som var ca 77000 . Kostnaden för försäkringen rakar nu i höjden, ochriksförsäkringsverket föreslår att arbetsskadeavgiflen skall öka fill 2,35 %fr.o.m. gick ett cirkulär från riksförsäkringsverketrunt på försäkringskassorna där det uppgavs att arbetsskadefonden nu visar ettunderskott på . När får vi något förslag när det gällerarbetsskadeförsäkringen, vilket har efterlysts av kassor,och riksrevisionsverkel? Personalen vid kassorna reagerar mycket starkt mot att deni sitt arbete tvingas prioritera en försäkring som trots allt bara ger 10 %utöver sjukpenningen före skall. På grund av detta hinner personalen inte medrehabiUteringsärendena, trots alt vi är överens om att det är på detta områdesom man borde vara mest human och hjälpa människor tillbaka till arbetslivet.På detta område kunde man även spara mest pengar. Jag skulle vilja ha socialministerns synpunkter påarbetsskadeförsäkringen. Kommer något som helst initiativ alt tas i dennafråga eller i fråga om det sneda sjukförsäkringssystemet med tim- ochdelfidssjukpenning? Del behövs initiativ och inle bara avvaktande på dettaområde. säger att jag tacksamt kryperbakom det faktum att budgetarbetet pågår. Men del är ganska naturligt att man ibörjan av december, när man är mitt inne i ett budgetarbete, inte kan och inteskall ge några besked. får väl anpassa sina interpellafionerfill den tid då budgetarbetet inte pågår, så all jag lättare kan ge besked. Jag noterade att sade att ocksåmoderaterna var intresserade av att få en rättvis sjukpenningreform även fördeltidsanställda och andra grupper. Jag tror att vi får ta det administrativakrångel som ett införande av vad en sådan reform innebär, eftersom det handlarom en rättvisefråga att också dessa grupper skall kunna få del av sjukpenningenpå ett riktigt sätt. Jag har vid mina många kontakter med -jag har t.o.m. pryal på en försäkringskassa - inle upplevt att det ärjust timsjukpen-ningsreformen som innebär problem. Innan rutinerna hade blivitinvanda var detta det stora problemet, men upplever jag inle att detta ärdet stora problemet. Det är naturligtvis, som pekade på,arbetsskadorna och det faktum atf personalen inte hinner la itu medrehabiliteringsarbetet som är problemet. Det är ju ofta det som vi inte hinnermed som betungar oss, . Det vi hinner med och orkar ger oss intesamma problem. Men jag kan för dagen inte säga någonting om hur regeringenavser alt förändra och förbättra situationen när det gäller arbetsskadorna.Gullan får avvakta vad anslagsframställning gerför resultat. Det kommer all redovisas i budgeten. Om åtgärder för att styra socialförsäkringens resurser,m.m. AnL 6GULLAN (): Vissa initiativ bör ell statsråd kunna la närstatsrådet märker att t.ex. vissa socialförsäkringar fullständigt spårar ur ochger de nämnda effekterna. Jag vet att kassapersonalen är myckel ängslig för vadsom händer. Vi behöver bara följa vad som sker i pressen. skrev sektionschefen vidförsäkringskassan i all den felaktiga prioriteringen avarbetsuppgifterna innebär all långtidssjukskrivningarna ökar och att en dagsökning av sjuktalet medför en ökning av sjukförsäkringskoslnaderna med 1miljard kronor. Han anser att radikala åtgärder måste vidtas, t.ex. attarbetsgivarna bör kunna administrera kortidssjukpenningen. Personalen vidkassorna skulle då i stället kunna arbeta med sådant som hjälper människor attkomma fillbaka fill ett friskare liv, och socialförsäkringskostnaderna skulleminska, så att hjälp kan utgå där den bäst behövs. Jag vill återigen fråga: Kommer del några förslag frånsocialministern som kommer att styra utvecklingen åt rätt håll och som innebäralt resurserna ges där de bäst behövs? För att svara på detta behöver intesocialministern hänvisa till något pågående budgetarbete. Sådana initiafiv börnämligen kunna las som helst . Socialministern ansvarar för socialtjänst, sjukvård ochsocialförsäkringar. Jag erinrar mig en artikel nyUgen i avprofessor i . I arfikeln sägs alt de sjuka tar från desjuka. Han säger att går åt till sjuk- ochpensionsersättning- 8 protokoU 1988/89:36-38 Prot;1988/89:38 Om ersättningen från den allmänna försäkringen vid psykiskohälsa ar förmänniskor som skulle må bättre av att få vara i arbete. Han menar att en10-procenfig minskning av förtidspensionerna för s.k. arbetsskador skulle räckaför atf ge vår fidigare goda och effektiva sjukvård den injektion som skullelösa alla köproblem. Är inte detta något att fundera över, socialministern?Tar inle socialministern fasta på dessa viktiga tankegångar? Överläggningen var härmed avslutad. 3§ Svar på interpellation 1988/89:54 om ersättningen från den allmännaförsäkringen vid psykisk ohälsa har frågat mig varför utredningoch behandling utförd av legitimerad privatpraktiserande psykolog infe omfattasav ersättning från den allmänna försäkringen. Efter överenskommelse mellan regeringen ochsjukvårdshuvudmännen infördes ersättning för sjukvårdandebehandling - dvs. annan vård än läkarvård - i lagen om allmän försäkring. 1överenskommelsen angavs också atf behandling hos privatpraktiserande vårdgivarefick räknas som behandling hos sjukvårdshuvudmannen om behandlingen utförtsenligt avtal mellan vårdgivaren och huvudmannen. Denna avtalsmöjlighef harockså utnyttjats av vissa huvudmän vad gäller psykologisk behandling, främstpsykoterapi. Genom hälso- och sjukvårdslagens tillkomst harsjukvårdshuvudmännen ålagts att planera hälso- och sjukvården med utgångspunktfrån befolkningens behov och alt samverka med privata vårdgivare. Målet enligthälso- och sjukvårdslagen, att alla tillförsäkras en god hälsa och vård på likavillkor, förutsätter även en rättvis fördelning av hälso- och sjukvårdensresurser över landet. Mot denna bakgrund infördes nya regler försjukvårdsersättning från den allmänna sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännenoch nya anslutningsbeslämmelser för privatpraktiserande läkare ochsjukgymnaster. De nya ersättningsreglerna innebar att all ersättning för öppensjukvård från den allmänna försäkringen betalades fill sjukvårdshuvudmannen iform av årliga schablonbelopp som inkluderar ersättning lill de privata,anslutna vårdgivarna. Ersättningen till dessa avräknas från del fastställdaschablonbeloppet före utbetalning från lillsjukvårdshuvudmannen. Genom de ändrade anslutningsreglerna har sjukvårdshuvudmännenfåll ett inflytande på etableringen av privatpraktiker. Sammanfattningsvis gäller således att det ärsjukvårdshuvudmännen som har ansvaret för befolkningens hälso- och sjukvård.Sjukvårdshuvudmännen har också genom ersättningssystemets utformning ett totaltekonomiskt prioriteringsansvar som omfattar även privata vårdgivare. Mot denna bakgrund är del enligt min uppfattning naturligtatt det problem lar upp i första hand löses inom ramen för dettaansvar. Jag vill också tillägga att i skrivelsefill regeringen framhållit att en ökning av de ekonomiska resurserna tillpsykoterapeutisk behandling bör eftersträvas och komma patienterna lill delbåde i form av ökad tillgång på god behandling ochlägre behandlingskostnader. har pekat på olika ekonomiskalösningar för delta, men fastslagit att utgångspunkten är att enskildalandsting träffar vårdavtal med legitimerade privatpraktiserande vårdgivare. Jagdelar bedömning att vårdavtal med privata vårdgivare är denmöjlighet som sjukvårdshuvudmännen bör använda sig av för att öka tillgången påkvalificerad psykoterapeutisk behandling fill en låg kostnad för patienten. Enallmän anslutning av dessa vårdgivare till är bl.a. medhänsyn till att merparten av dem återfinns i storstadsområdena en mindretillfredsställande lösning, som dessutom kräver ett förfatfningsregle-ralsystem för ersättning och anslutning. Medhänsyn fill den otillfredsställande situafionen är jag dock beredd att vid deförestående överläggningarna med sjukvårdshuvudmännen om ersättning frånsjukförsäkringen diskutera möjligheterna till ökade satsningarpå delta område. Omersättningen från den alHnänna försäkringen vid psykisk ohälsa AnL 8 (): Jag vill tackasocialministern för svaret. Delgläder mig verkligen att socialministern säger sig vara beredd att vid deföreslående överläggningarna med sjukvårdshuvudmännen om ersättning frånsjukförsäkringen diskutera möjligheterna lill ökade satsningar påpsykoterapeutisk behandling med hänsyn till den otillfredsställande situationvi har . Delär fel när man kan komma i åtnjutande av psykoterapi bara om man har gott ompengar, bor på en ort där tillgången på psykoterapeuter är god, om man harturen att tillhöra den myckel lilla grupp av pafienter som via vissa landstingkan få ersättning vid psykoterapi eller om man bor i någon av de få kommunerdär man kan gå fill och få hjälp. Omman inte är rik, har lur eller får hjälp från del sociala återstår endast enmöjlighet: alt man mår så pass skapUgt atf man orkar vänta på sin lurhos en försäkringsansluten psykoterapeufiskt utbildad läkare. Hälso-och sjukvårdslagens stolta målsättningar om lättillgänglighet och vård på likavillkor stämmer dåligt med de djupa orättvisor som råder inom det nuvarandeersättningssystemet. Om man efter ett olycksfall eller vid en annan kroppsligsjukdom behöver sjukgymnastik som en del av rehabiliteringen är det självklartatt man får ersättning för denna behandling. Om man däremot på grund av enpsykisk kris är i behov av psykoterapeutisk behandling är man hänvisad lill ensnårig och orättfärdig praxis, som få orkar ta sig igenom. Denoffentliga psykiatrins resurser är helt otillräckliga. Det saknas inte bararesurser till psykoterapi ulan också behandlingshem, kollekliva boendeformeroch psykiatrisk öppenvårdsverksamhel efter kontorstid. Detär nödvändigt med en reform som gör det möjligt för människor med psykiskaproblem och handikapp att rättvist få del av den behandling som kanerbjudas av landels ca 900 legitimerade psykoterapeuter. Socialstyrelsenhar redan tagit ställning i denna fråga i ett brev till regeringen den 21september 1987. Där står bl.a: "En adekvat tillgångpå kvalificerad psykoterapeutisk behandling måste Om ersättningen från den allmänna försäkringen vidpsykisk ohälsa enligt styrelsens mening vara en grundläggandeförutsättning för att bättre komma fill rätta med de folkhälsoproblem som de psykiska störningarna utgör.---- hemställer att måtte vidta ga åtgärder för att göra behandling hos legitimerad psykoterapeut ersätt ningsberättigad via del allmänna försäkringssystemet." Det är nu denna skrivelse avsändes.Jag vill fråga socialministern varför ingenting har hänt med anledning av dennaskrivelse. Det finns flera möjligheter till teknisk utformning avreformen. Jag vill , fru talman, understryka att det är angeläget aften reform inte stupar på kontroverser om t.ex. offentlig sjukvård kontra privateller landstingens räll all själva bestämma över sjukvården kontra statligstyrning. AnL 9 (): Jag är också glad över att socialministern isista stycket i sitt interpellationssvar säger all hon är beredd att i deförestående överläggningarna med sjukvårdshuvudmännen diskutera möjligheternatill ökade satsningar på detta mycket viktiga område. Vi vet att det förekommit många aktioner med anledning avdetta problem, bl.a. arrangerade av en del patientföreningar. Dessutom har detgjorts ett upprop med ärkebiskop som första namn. Ärkebiskopenhar också enligt pressen besökt socialministern. Jag kan helt instämma i detankegångar som här har framfört. Jag vill erinra om att vimoderater i socialförsäkringsutskoltet har reserverat oss lill förmån förmotioner med förslag om att privatpraktiserande psykologer och psykoterapeuterskall kunna anslutas till socialförsäkringen. Del är helt i linje med denmoderata uppfattningen att patienter skall kunna få vård och hjälp när debehöver det och av den vårdgivare de själva önskar. Jag delar uppfattning att hälso-och sjukvårdslagens portalparagraf om all vi skall ha hälso- och sjukvård pålika villkor för alla i det här landet oavsett var man bor inte är uppfylld. Delgäller inte bara det här området. Vi brukar ofta i den här kammaren diskuterat.ex. tillgången på läkare, vilken är mycket snedfördelad. refererar till skrivelse.Socialstyrelsen pekar här på flera olika alternativ när det gäller att lösadetta problem. Men framhåller när del gäller samtliga förslagtill lösning atf det ankommer på de enskilda landsfingen alt träffa vårdavtalmed legitimerade psykoterapeuter. sade att det finns ungefär 900 legitimeradepsykoterapeuter. Jag har en siffra som säger atf de är 800, och någonstansdäremellan kanske den rätta siffran ligger. När vi vet all hälften av dessaåterfinns i har vi anledning att åstadkomma en konstrukfion närdet gäller atf avhjälpa de här bristerna, så alt vi inte även på detta områdefår en ytterligare snedfördelning som innebär alt alla som har behov av dettastöd måste vara bosatta i eller i för alt få hjälp. Vimåste alltså medverka till aft vi här får en bättre spridning. frågade varför vi inte gjort någonting ål detta problem. föreståendeöverläggningarna med sjukvårdshuvudmännen om ersättning Prot. 1988/89:38fr.o.m. 1990 skall vi diskutera specieUt detta område. Det nuvarande s.k. 5december 1988 Dagmaravtalel har löpt , och det löper ut . I deöverläggningar som skall inledas kommer denna fråga atttas upp. AnL 11 (): Jag tror att vi i stort är överens om att alldeles för mänga får lida i onödan på grund av all det är som del är.Varje förändring - stor eller liten - är då till del bättre. Det finnsverkligen mycket både lidande och pengar all spara. Låt mig bara ta ettexempel. Väldigt många människor drabbas av stress och fårdärigenom högt blodtryck. Det gäller av befolkningen. Men man kanfaktiskt genom psykoterapi klara dessa människor. Genom att de får utredningoch hjälp kan de undvika en livslång medicinering för högt blodtryck. Del finns alltså inga motiv för blodtryckssänkandemediciner under resten av livet, med regelbundna läkarkontroller. Dessutom hardessa mediciner ofta mycket låg effektivitet. En tredjedel av vårdresursernaupptas av människor som är drabbade av hjärt- och kärlsjukdomar.