prot · GC0976 · 1988-12-31 00:00:00 — Det är typiskalåglönekategorier, som kökspersonal, städpersonal, chaufförer och andra, som nuäntligen efter många är har lyckats få avtalsenliga löner. Vi tänker på deanställda. Vi tycker också att den representation som staten kräver att kungenskall hälla på ett rimligt sätt skall ersättas. Just anslaget till upprustning av slotten, som Bo Hammarivrar för, har ökat kraftigt. De kungliga slotten ligger i ,där byggbranschen är överhettad och det är svårt att få byggnadsarbetare.Därför har prioriterat en satsning på nyproduktion ochbostadsbyggande. Anslag till de kungliga hov- och slottsstaterna tror att det anslag som nu ger till de kungligaslotten är tillräckligt. Anslaget är också högre än vad riksmarskalksämbetethar äskat, vilket är något förvånande. 83 BO (vpk) replik: Jag vill bara avslutningsvis säga att jagefter det att ni om har röstat igenom utskottets förslag skalltillställa beslutet och andra låglöneförbund, somkämpar hårt för sina medlemmars löner. På det sättet kan det möjligen ha nägotgott med sig, när de ser att kan vara generös när det gäller anslagpå vissa områden. Det kan vara en hjälp i lönekampen och mot finansministernslönepolifiska linje. 84 () replik: Denna ökning till hovstaten innebär, som jagsade, att typiska låglönegrupper har kommit upp i avtalsenliga löner. Jag ärbara tacksam att sänder betänkandet och protokollet från debattenfill de fackliga organisafionerna, eftersom de ganska länge har eftersträvatatt även staten via hovstaten betalar ut avtalsenliga löner. 85 HANS LEGHAMMAR (mp): Jag trodde fakfiskt att jag i utskottet hadeyrkat bifall till vpk:s reservafion i fråga om hov- och slottsstaterna.Någonstans har det tydligen uppstått kommunikationsproblem. Jag yrkar i allafall nu bifall till vpk:s reservation. När jag såg den här motionen första gängen tänkte jag: Oj,när det handlar om något sådant som hov- och slottsstaterna kommer det säkertmassor av kommunistiska floskler som det blir svårt att ställa upp på. Men jagblev imponerad och glatt överraskad när jag läste igenom motionen och togställning till vad där faktiskt stod. Jag tyckte det var mycket vettigaförslag. Vi behöver i vårt samhälle litet distans och i vissa områden litetmindre flärd och litet mer kulturella satsningar. Det är vad möjligheten tillett ökat öppethållande på slotten ger. Vi kan där se värt tradifionsarv osv.Jag stöder helhjärtat vpk-mofionen. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. Kammaren övergicktill att fatta beslut i de förevarande ärendena. Mom. 1(sparfrämjande åtgärder) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservationen avAnne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 2 och 3 Utskottets hemställanbifölls. Konstitutionsutskottetsbetänkande 23 Prot. Mom. 2(stöd till dagspressen) Först biträddes reservafion 2 av och med 42 röster mot 36 för reservation 3 av och . 237 ledamöter avstod från att rösta. Härefter biträddes reservation 1 av m.fl. -som ställdes mot reservation 2 av och - genomuppresning. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 211 röster mot61 för reservation 1 av m.fl. 43 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 3 (lån till dagspressen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avBirgit och - bifölls med acklamation. Mom. 5 (lättläst nyhetsinformation) Utskottets hemställan bifölls med 241 röster mot 73 förreservafion 5 av tredje vice talman m.fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1 och2 (HansMaj:t Konungens och det Kungliga Husets hovhållning, m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 269 röster mot 37 förreservationen av . 3 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 3 Utskottets hemställanbifölls. 1988/89:KU20om anslag till datainspekfionen (prop. 1988/89:100 delvis), 1988/89:KU21om anslag till allmänna val (prop. 1988/89:100 delvis), 1988/89:JuU8 om anslag tillstatsrådsberedningen m.m. (prop. 1988/89:100 delvis) och 1988/89:FöUll om beredskapsbudgetför totalförsvarets civila del (prop. 1988/89:100 delvis). Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. Prot.1988/89:76 7 § Föredrogs kulturutskottets betänkanden Anslå tiUk rkV 1988/89:KrU10 om anslag fillkyrkliga ändamål (prop. 1988/89:100 delvis), 1988/89:KrUll om anslag tillinternationellt kulturellt samarbete (prop. 1988/89:100 delvis), 1988/89:NU11om kreditupplysningslagens regler om beställaruppgifter och 1988/89:NU12 omändring i lagen om bevakningsföretag, m.m. (prop. 1988/89:63). vice talmannen meddelade attbetänkandena skulle debatteras i angiven ordning och avgöras efter avslutaddebatt. Först upptogs till behandling kulturutskottets betänkande10 om anslag till kyrkliga ändamål. Anslag till kyrkliga ändamål 86 (): Vi har i kulturutskottets betänkande ettantal frågor som vi som arbetar med kyrkliga frågor tycker är viktiga ochangelägna. Jag skall kortfattat kommentera några av dem och avslutningsvis yrkabifall till reservation 3. Det första ärende som jag tar upp handlar om kyrkomötetsprotokoll. På den stol där talmannen nu sitter brukar jag sitta när kyrkomötethar sammanträden. Från den stolen har jag som kyrkomötets ordförande kunnatnotera de olika beslut som kyrkomötet fattar. Jag har ocksä kunnat notera attdet till kyrkomötets protokoll, som noggrant har förts och fram tillnu, inte finns något register för tvä väsentliga perioder. Detta har jag uppmärksammati en motion som utskottet behandlat, och jag uppfattar utskottetsställningstagande i varje fall vad gäller den första delen som en tillstyrkanav bifall, även om man inte formulerat sig riktigt så distinkt. Det handlar omde kyrkomöten som hölls . Utskottet säger att det måvara regeringens sak att bedöma den här frågan. Jag skall tUl protokollet citera utskottets skrivning idetta sammanhang: "Enligt utskottets mening är det rimligt att kostnaderför register över de allmänna kyrkomötena bekostas över statsbudgeten. Det fårförutsättas att regeringen överväger i vilken ordning motionärernas önskemål idetta hänseende kan tillgodoses." Med hänsyn till den skrivningen har jag inte någotytterligare yrkande på denna punkt. Men jag noterar att beträffande den andradelen av ifrågavarande motion, som handlar om kyrkomötena , harutskottet menat att det mä åvila centralstyrelsen alt göra den bedömningen. Jagkan trots att jag är motionär instämma i detta uttalande. Vidare har vi två delfrågor som berör vissa ersättningartill kyrkofonden resp. bidrag till trossamfund. För att ta den senare frågan först handlar det här iförsta hand om lokalstöd till trossamfund. Vi har i utskottet gjort skrivningarsom innebär att vi stärker stödet, i första hand till olika invandrargrupperstrossamfund. Här finns en folkpartimotion där man vill gå längre. Vi andra harinte kunnat ställa upp vare sig på argumenteringen eller på slutsatsen i motionen. Det finns också en lång och principiellt intressant motionfrån när det gäller vissa ersättningar till kyrkofonden.Motionärerna vill anslå 100 miljoner extra till kyrkofonden. De av oss som ärstarkt inblandade i kyrkans verksamhet och ägnar vär fritid åt den tyckernaturligtvis att 100 milj. kr. extra fill kyrkofonden kanske vore bra. Men jagtror, herr talman, att man skall sätta in den här frågan i ett annat sammanhangoch se den i ett större perspektiv. Kyrkofonden byggs ju upp av de avgifter som församlingarnabidrar med. Kyrkofonden får alltså huvuddelen av sitt kapital viaförsamlingarna och hanterar det också i första hand i relation tillförsamlingarna och i viss mån till kyrkans stifts- och centrala verksamhet. Vihar utrett kyrkofondens ställning, och på en punkt menar jag att dennuvarande organisationen är felaktig - jag skulle vilja att kyrkofonden hade enkyrklig majoritet. Men detta ligger utanför det ärende vi behandlar . Däremot finner jag det svårt att spontant ställa upp pådet resonemang som förs i centerpartimotionen. Alla partiers representanterutom har i utskottet kunnat enas om en skrivning som innebär attvi tar samma ställning till kyrkofonden och dess finansiering som utskottet tidigaregjort. Så avslutningsvis den fråga vi mest har diskuterat iutskottet, nämligen av den ryska jubileumsbibeln, som är den rubrik som vinu använder. Det handlar ursprungligen om ett initiafiv som har tagit. Man menar att det är rimligt att vi från Sverigeliksom man gjort från andra länder underlättar möjligheterna att föra in biblartill den ryska ortodoxa kyrkan i . Frågan har aktualiserats i första handi samband med 1000-årsjubileet i . Själv är jag ledamot av och har varit medi beredningen och ställningstagandet i det här ärendet. Vi har där i bredekumenisk samverkan sagt att detta är önskvärt. Utskottet har en poäng när utskottet säger att sådant häri första hand skall ske på frivillig grund och göras av samfunden tillsammans.Det är avgjort en poäng. kan man i det här sammanhanget säga att detär viktigt att samhället faktiskt på olika sätt kan underlätta den härmarkeringen, att vi för in biblar till och ger människor i Sovjetmöjlighet att möta . Det här har lett till tre olika ställningstaganden.Utskottet vill just nu inte göra någonting, och sägergemensamt att ansvaret för att den här frågan nu löses ligger på regeringen,och det är regeringens sak att se till att bidrag överförs till kyrkofonden föratt klara det den vägen. Vidare finns det en centerpartireservation därreservanterna vill anslå 3 milj. kr. direkt över statsbudgeten. Jag vill avslutningsvis, herr talman, säga att frågan ännuinte är avgjord. framställning har avslagits av regeringen,men den skrivelse i samma ämne som kommit från centralstyrelseligger ännu Anslag till kyrkliga ändamål 7 protokoU 1988/89:76 Prot.1988/89:76 på regeringens bord. Jag må väl från denna talarstol säga attjag hoppas att regeringenhar omdöme nog att hantera frågan på elt sädanl sätt all det som / t II k lr olika grupper i kyrkan och även häri har understrukit - nämligen ., , .. att vi skall få möjlighet attskicka över de här biblarna till - blir Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till reservation3 och i övrigt till utskottets hemställan. 87 (): Statens bidrag till trossamfunden - i det härsammanhanget alltså andra samfund än - har pä senare tid släpatefter, särskilt i förhällande till stödet till allmänna till trossamfund hade äskat 25 milj. kr.för detta ändamål. Men regeringen anvisar enbart 11,6 milj. kr., vilket innebären ökning i förhållande till förra budgetåret med . Samarbetsnämndenredovisar att den för innevarande budgetär har att behandla 73 ansökningar omstatsbidrag till kyrkolokaler med en sammanlagd byggkostnad beräknad fill 228milj.kr. Enligt förordningen skall bidragsberättigade kyrkbyggenstödjas av kostnaderna. Men räcker anslagna medel baratill . Det finns ett mycket stort behov av nya lokaler för inteminst de nya, av invandrare dominerade trossamfunden. Det är rimligt att enuppräkning av anslaget sker, så att den långa kön av anslagssökande kanreduceras något. Jag tycker det är värt att erinra om att samfundens kyrkoroch lokaler i all huvudsak byggs och drivs med frivilligt insamlade medel. Denverksamhet, inte minst det omfattande ungdomsarbete, som bedrivs av de friasamfunden bör stödjas och uppskattas från det allmännas sida. En någotgenerösare bidragsgivning till deras lokaler är ett sätt att visa sådanuppskattning. föreslår därför att lokalbidraget räknas upp med 8,3milj. utöver regeringens förslag, så att bidraget blir 20 milj. kr. Statens bidrag till allmänna samlingslokaler uppgick förtio är sedan till två gånger bidraget till anskaffande av lokaler förtrossamfunden. fick de allmänna samlingslokalerna 14 gånger såmycket som trossamfunden. För socialdemokraterna är alltså - det är uppenbart -Folkets hus så mycket viktigare än hus. Det skulle vara intressant att höra vad ,som representerar , har att säga om den häranslagsutvecklingen för å ena sidan de allmänna samlingslokalerna och ä andrasidan kyrkbyggena. Den ryska ortodoxa kyrkan har bett om 75 000biblar utöver dem som tidigare erhållits som gåva via de svenska kyrkorna. Dendanska och den norska regeringen har fattat positiva beslut och med statsmedelgjort det möjligt för kyrkorna att sända över biblar som gåva. Densocialdemokratiska regeringen har på denna punkt varit snål och kitslig.Ärkebiskopen höll på att inte få träffa kyrkoministern för att plädera för sinsak. Omregeringen skulle ta konsekvenserna av sin syn att bör förbli enav staten styrd kyrka, borde det vara självklart att regeringen 98 medverkar i detta projekt. Omregeringen ser framåt mot ett system med större frihet för i förhållande till staten, borde det likaledes vara naturligt att hjälpatill när uttryckt detta önskemål. Regeringenkan antingen ta medel från kyrkofonden eller ge ett direkt statsbidrag ellerkombinera de två finansieringsvägarna. Det är nog inte pengar det handlar omutan den goda viljan. Ocksåpä den här punkten vore det intressant att höra vad Broderskapsrörelsensföreträdare har att säga i denna fräga. Jag yrkarbifall till reservationerna 2 och 3. 88 (): har det genomförts ett antal reformer när det gällersvenska kyrkan. Vi hade först frågan om den nya kyrkomötesorga-nisafionen,sedan den utjämning av de ekonomiska kostnaderna som beslut innebaroch senast de organisatoriska förändringarna på stifts-och församlingsnivä.Utgångspunkten har varit att stärka som trossamfund,att vi skall kunna bibehålla en öppen folkkyrka som finns i alla delar av vårtland och som också har förutsättningar att verka där. Närriksdagen fattade beslut om förändringar av utjämningssystemet meUan dekyrkliga kommunerna var utgångspunkten ocksä att staten skulle bidra tillkyrkofonden för skatteutjämning och för fondens verksamhet. På den punktenfanns det en majoritet här i . Den har numera försvunnit. Det ärdärför vi från sida får driva den här frågan ensamma. Vi anser att detfortfarande är berättigat att får ett statsbidrag tillkyrkofonden. ju statsbidrag till frikyrkosamfunden över det särskilda anslaget. Det ärpå den här punkten lika naturligt, herr talman, att ge ett bidrag fill . jämfördes dessa anslag med varandra. Till detta kommer ocksåatt kyrkomötet har uttalat sig för att statsbidrag börutgå till kyrkofonden och att det bidraget bör stä i viss relafion tilistatsbidragen till de fria samfunden. Närkyrkomötet har gjort dessa uttalanden har det gjort det i vetskap ombudgetläget för rikskyrkans verksamhet. Rikskyrkan har heller ingen annanfinansieringsform vid sidan av kollektmedel än de medel den kan få urkyrkofonden. I vår reservation har vi räknat ut vilka belopp som på detta sätt harundandragits verksamhet. Jag behöver inte läsa upp vad Som stårutan hänvisar till reservafionen. Åstrandsade förut att kyrkofonden byggs upp via de bidrag som kommer frånförsamlingarna. Det äger sin riktighet - det är bara det att en delförsamlingar har det bra ställt, andra har det sämre ställt i ekonomiskt avseende.Det behövs alltså en solidarisk utjämning; det är ju det som ligger i helasystemet. Påvilket sätt byggs då fonden upp med anslag frän församlingarna? Det är intebara församlingarna utan i många fall bidrar också pastoraten. Detta görs genomden allmänna och den särskilda kyrkoavgiften. Då är det mycket väsenfiigt attpåpeka att vi, då vi fattade beslut om organisationen på stiftsplanet ochförändringarna på den lokala nivån, enhälligt gjorde vissa Anslag tiU kyrkliga ändamål undantag.I annat fall hade en del pastorat brandskattats på kapital och.kapitalavkastning. Inte ens de förändringar som då vidtog innebär attdet bHr ett rättvist förhållande för de pastoral som har skog ellerjordegendomar. De får nämligen bidra med en stor del av avkastningen från dessaegendomar till kyrkofonden, mer än de får tillbaka från fonden. De fär därförta av skattemedel för att täcka de kostnader som bidragen från fondenegentligen skulle ha täckt. Idet fallet skulle statsbidrag till kyrkofonden vara en möjlighet att hjälpadessa församlingar, så att de inte behövde ta av skattemedel för att finansierakyrkofonden. Påden punkten förvånar mig inställning då de säger att fonden byggsupp av församlingarna. Så är det inte. Det finns så många komponenter i dethär. Om vi vill framhålla församlingarna som den vikfigaste enheten i , alltså där kyrkans verksamhet skall bedrivas, och ge förutsättningarför detta är det också rimligt att tillföra kyrkofonden extra medel, så att maninte också via medel från kyrkofonden måste finansiera den centralaverksamheten. Då måste man nämligen ta ännu mer medel från församlingarna. Med detta yrkar jag bifall fill reservation 1. För tids vinnande skalljag inte diskutera reservafionen om gåvan fill den ryska jubileumsbibeln. Jaghänvisar till som skall tala . Anf.89 () replik: Eftersom apostroferade mig och menade att jag har intagitfel ståndpunkt i denna fråga vill jag ge tvä korta kommentarer. Detär givet att centerparfiet kan säga att de satsar 100 milj. kr. mer på kyrkangenom att satsa 100 milj. kr. Ingen kan ta ifrån BengtKindbom det argumentet. Det var emellertid inte det resonemang jag förde i mittanförande. Jag förde resonemanget om hur vi skall se på kyrkofonden irelationen meUan och staten. Vi moderater och andra har ingen anledningatt ändra vår principiella inställning. BengtKindbom tyckte att jag gjorde det enkelt för mig i resonemanget om hur vi skallfinansiera kyrkans verksamhet och hur vi skall se på kyrkofondens verksamhet.Låt mig göra bara en markering: det är rätt rimligt att göra en disfinktionmellan som har kyrkokommunal beskattningsrätt och trossamfundensom inte har sådan. Om vill ha ett argument för att vi intespontant skall bifalla hans förslag, så är det det som är argumentet. Vihar sett det som rätt naturHgt att vara återhållsamma med särskilda bidrag fillkyrkofonden, eftersom och samfunden har olika ekonomiskaförutsättningar. 90 ()replik: Jag sade att jag var förvånad över inställning. De hartidigare - - ansett att detta varit ett riktigt sätt atttillföra kyrkofonden bidrag. Jag ville också föra resonemanget vidare, så attdet inte blev alltför förenklat, nämligen att "det här bygger man uppgenom bidrag från församlingarna". Beträffande det sista tog upp ombeskattningsrätten vill jag säga följande. Det är klart att den föreligger förförsamlingarnas vidkom- mande. Om man ser argumenteringeni vår mofion och i reservafionen finner man emellertid att vi tar med dencentrala verksamheten i resonemanget. De centrala organen har ingenbeskattningsrätt. Därför för man över medel från församlingarna till dencentrala verksamheten på ett sätt som vi inte tycker är rimligt. Det ärriktigare att tillföra kyrkan de medel som vi tidigare bedömt vara angelägna. A nslag tiU kyrkliga ändamål 91ERKKI TAMMENOKSA (s): Vi behandlar i detta betänkande kyrkligaändamål och kulturutskottets betänkande nr 10. Inledningsvis vill jag framhålla att utskottet anslutersig till regeringens förslag om förbättrat stöd och bättre möjligheter företableringsstöd till invandrarnas trossamfund. Vi har ju i detta land ettbetydande antal medlemmar i ortodoxa och muslimska kyrkor och grupper. Man kanhämta en upplysning från budgetpropositionen: har denstörsta numerären medlemmar bland de fria trossamfunden i . Det är enviktig upplysning. När det gäller reservafionerna fill betänkandet är denförsta välbekant från fidigare år. Den handlar om anslag till kyrkofonden. EnHgtriksdagens beslut har den kommunala beskattningen av juridiska personeravskaffats. Som en konsekvens av detta utgår inte längre skatteutjämningsbidragtill kyrkofonden. Statsmakterna har sedan i viss mån med anslag kompenseratdetta. I årets budgetförslag föreslås en höjning av statsbidraget om 800 000kr. är inte nöjt med detta och föreslår en höjning om 100 milj.kr. Utskottsmajoriteten är inte heller nu beredd att vare sig frångå tidigareprincipbeslut, höja nivån eller återinföra kompensationen för inkomstbortfall. Min fråga fill är: Varför 100milj. Vad baserar ni beloppet på? Jag yrkar avslag på reservation nr 1. När det gäller posten för verksamhetsbidrag ochanskaffning av lokaler till trossamfund har regeringen föreslagit ettförbättrat stöd för invandrarnas samfund, som jag tidigare nämnde. Folkparfiet har i sin reservation nr 2 yrkat på en ökningpå 8,3 milj. fill bidrag för anskaffning av lokaler. Regeringens förslaginnebär en 4-procentig ökning, och jämfört med utvecklingen av anslag fillövriga folkrörelser kan utskottsmajoriteten inte förorda en höjning. När det gäller jämförelse med Folketshus undrar jag om han avser nybyggnad och den renässans som vi upplever i daginom Folkets hus-rörelsen. Det är svårt att ta ställning till siffror. Vi fåråterkomma fill det hela. Jag yrkar avslag på reservation 2. , herr talman, behandlar jag reservationerna 3och 4 angående gåva av den ryska jubileumsbibeln. Det gäller, som det har framkommit, ytterligare en gåva av75 000 exemplar av jubileumsbibeln som den ryska ortodoxa kyrkan har uttryckt Anslag ttll kyrkliga ändamål begärde i ett brev tillregeringen anslag för biblar till ryska kyrkan. Delta, och senare en anhållanfrån , avslogs av regeringen. Man ville haanslag för ändamålet från både staten och kyrkofonden. Utskottsmajoritetens inställning är att särskilda medelinte bör anvisas över statsbudgeten för detta ändamål. Mission ochbibelspridning har av princip finansierats på annat sätt, dvs. påfrivillighetens grund och genom insamlingar. Så hade också skett med den förstagåvan till ryska kyrkan. När det gäller och , som har framhållits somexempel, är situationen annorlunda. Där avlönar staten kyrkans folk och svararhelt och hållet för kyrkans utgifter. Så är inte fallet i ellerFinland. Det finns inga anslagsposter för detta ändamål hos oss. När det gäller kyrkofonden har vi en ny lag. Jagkonstaterar att kyrkofonden - mig veterligt - inte kan användas för dettaändamål. I vissa fall har medel använts för ekumeniska konferenser och när manhar sänt svenska delegater utomlands. När det gäller den tidigare verksamhetenmed social verksamhet för svenska sjömän så har det handlat om just social verksamhet. Jag yrkar avslag på reservationerna ochbifall fill utskottets hemställan. 92JAN-ERIK () replik: utveckling av å ena sidan anslagentill och andra allmänna samlingslokaler och å andra sidan anslagentill trossamfunden är en intressant läsning. När man ser den sifferserien,framstår det alldeles klart var socialdemokratins förankring och hjärta finns.Min enkla fråga - som närmast var riktad till - var om mananser att detta är en riktig anslagsutveckling . Beträffande den andra frågan, om biblarna-ja, om nuärkebiskopen anser att man kan använda medel ur kyrkofonden, tror jag han gören riktig bedömning. Jag menar att kyrkofonden är pengar, ochvår inställning bör vara att sä långt som möjligt tillmötesgå svenska kyrkanssynpunkter. Jag tycker att regeringens inställning härvidlag är både smättigoch kitslig. 93 () replik: Jag har tvä kommentarer till vad ErkkiTammenoksa sade i detta sammanhang. Om tittar pä s. 5 i utskottsbetänkandet,ser han följande skrivning, som han själv har godkänt: "Regeringen harännu inte tagit ställning till centralstyrelsens framställning." Ikontakter jag har haft har jag fått samma sak bekräftad. Nyss sade ErkkiTammenoksa från talarstolen att regeringen har avslagit centralstyrelsensskrivning. Detta var en nyhet. Jag lever dock ännu i den tron att regeringen intehar tagit ställning. Då öppnas möjligheten att ge pengar över kyrkofonden. Också där vill jag citera utskottsbetänkandet. 8skriver vi: "Enligt utskottets mening torde det finnas ett icke obetydligtutrymme för regeringen att med stöd av bestämmelserna i kyrkofondslagen gebidrag till gåvan av "Visserligen står detta i en reservation som bl.a. och jaggjort, men jag menar att vi har mycket gott på fötterna när vi skriver så. Detfinns absolut möjligheter att med stöd av de bestämmelser som gäller ikyrkofondslagen använda fonden till detta ändamål. Sedan är det en annan sak omman vill göra det, men formellt föreligger såvitt jag kan förstå inga hinder. Anslag till kyrkliga ändamål 94 () replik: Den enda fråga som hade medanledning av våra reservationer var: Varför just 100 milj.