prot · GC099 · 1988-12-31 00:00:00 — Pä ett av de nordiskajusfitieminis-fermöfena beslöts det aff de nordiska polis- ochtullsambandsmän-nen i narkotikafrågor, som är utplacerade runt om i världen,skall bevaka förekomsten av handel med barn och barnprostitution. Beträffande frågan om när översynen avsfraffskalorna är färdig törs jag inte lämna någon exakt uppgift. Det är ettganska omfattande arbete, men det sker med skyndsamhef. 208 (): Jag vill tacka för de beskeden. Jag tycker det känns betryggande attdet faktiskt sker arbete på så många nivåer. Men jag tycker ändå det vore avvärde aff få ett snabbt resultat beträffande alla dessa aktiviteter, åtminstonei fråga om det som vi kan påverka i . Vi vet ju aft dessa barn äroerhört utsatta, och de får ständigt signaler från vuxenvärlden som innebäratf de infe blir trodda. De måste fä känna atf också myndigheterna nägon gångställer upp. Då får avståndet till insatser och åtgärder infe vara för långt. Överläggningenvar härmed avslutad. Omupphandlingen av uniformer tid försvaret 48 § Svar påfrågorna 1988/89:7 och 26 om upphandlingen av uniformer till försvaret har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta föratf den fortsatta utvecklingen och tillverkningen av den nya uniformen till försvaretkommer att ske i . HansNyhage har frågat mig om jag vill redovisa min syn på upphandlingen av militärauniformer. Frågornaär föranledda av aff försvarefs materielverk efter anbudsförfarande upphandlatväv till och konfektionering av uniformer till försvaret. Vidupphandling till försvaret gäller bestämmelserna i upphandlingsförordningen,vilket innebär aff upphandlingen skall ske på affärsmässiga grunder. Vidare ärdet fastlagt atf försvarefs materielverk skall samräda med överstyrelsen förcivil beredskap för det fall ett utländskt anbud understiger lägsta svenskaanbud och angelägna försörjningsberedskapsmotiv kan vägas in i den stadigaupphandlingen. Jag har fått veta aff har antagit detlägsta anbudet för konfektioneringen som också väsenfligt understiger detlägsta inhemska anbudet men delat ordern på väv mellan och utlandet. Jag finner infe anledningaft ifrågasätta materielverkets beslut. Anf.210 (): Jag tackar försvarsministern för svaret, även om jag ogillar innehålleti det. För mig och för de flesta svenskar är det självklart aft den svenskesoldafen skall ha svensktillverkad uniform. Det är vikfigt därför att uniformenär en viktig del av soldatens skyddsutrustning. Det är inte meningen aft alladess egenskaper skall vara väl kända för vem som helst ute i världen. Vidareär det viktigt för oss atf i behålla det kunnande som behövs för affutveckla den här typen av produkter. Det rör sig infe om vilken typ av produktersom helst utan om en tekniskt avancerad produkt som har utvecklats under mångaårs arbete, med stora insatser från svensk industri beträffande både kunnande,personal och ekonomiska åtaganden. Därmed har man förväntat sig - och borde hakunnat räkna med - aff detta skulle vägas in när upphandlingen så småningomskulle ske. Dettauppträdande mot industrin tycker jag infe är rikfigt. Försvarefs materielverkhar gjort fel när man har tagit resultatet från detta arbete och skickat ut dettill konkurrenter i utlandet och sagt: Gör en sådan här produkt, så skall viköpa den av er om ni kan sälja den fill ett bra pris. Jag tycker aff det ärfel. Det är nu baraförsvarsministern som genom aff vidta åtgärder kan göra Prot.1988/89:9 någonting ät detta, återupprättadet förtroende som är borta. hittillsinte velat ta ställning i det här fallet, utan man har hukat i buskarna, så attsäga. Jag tycker det är viktigt att vikan göra dessa produkter i , att vi uniformertill försvaret ... . u .-n o j i u r x- , ' lägger ut beställningarna i - av de orsaker somjag har framfört. Varför skyller försvarsministern på de statliga verken?Det är ju bara försvarsministern som i det här läget kan fa de beslut som krävsom atf vi skall köpa svenskt trots aft det blir något dyrare. Andra statligaverk har köpt uniformer i utlandet, men de har fått backa när de har sett resultatet-uniformerna har infe hållit mättet. Jag skulle vilja vädja till försvarsministern aff göranågonting ät detta. Jag upprepar frågan: Varför agerar inte regeringen? 211 HANS NYHAGE (m): Jag ber atf fä tacka försvaret, som jagtyvärr inte finner vara särskilt positivt. Handläggningen av detta ärende från ansvariga myndigheterssida är enligt min mening högst anmärkningsvärd. Överenskommelse träffades 1979 mellan försvaretsmaterielverk och svensk tekoindustri om framtagande av en uniformsväv, pävilken ställdes mycket höga kvalitetskrav. Industrin har ställt sin kapacitet,sitt tekniska kunnande, sin laboratorieutrustning och sin produktionsutrustningtill förfogande för aff utveckla den nya väven. Det har tagit attarbeta fram den aktuella väven, under vilken fid således betydande delar avproduktionsapparaten varit inriktade på och uppbundna av detta arbete.Alternativt skulle alltså andra produkter ha kunnat framställas, som gettinkomster. En förutsättning har därför givetvis varit att kostnaderna förutvecklingsarbetet skulle täckas in av framtida leveranser. Frän FMV:s sida påstår man , när väven väl är framtagenoch godkänd, aft man därifrån i allt väsentligt finansierat utvecklingsarbetetoch aff industrin således skulle ha fått täckning för sina kostnader. Detta äruppenbarligen infe sant. Det är industrin själv som i huvudsak fått stå fördessa kostnader. Ersättning från FMV har endast utgått i begränsad omfattning. Men inte nog med detta. FMV har tillåtit sig aft begära inanbud på en kopiering av den inom svensk industri utvecklade och teknisktmycket avancerade väven. Den affärsmoralen är milt sagt skrämmande! Generositetenmot konkurrenterna fill den svenska tekoindustrin är enastående.Utvecklingsarbetet är gjort. I prakfiken slipper konkurrenterna det arbetet ochbesparas därmed stora kostnader. Detta kallar FMV konkurrens på lika villkor.Upphandlingen skall ske på affärsmässiga grunder, säger försvarsministern. Vivet ju, herr talman, aft anbudsgivaren i har vänt sig till den svenskatekoindustrins färg- och kemikalieleverantörer för att få teknisk hjälp, somockså har lämnats. Anser försvarsministern atf handlandet gentemot densvenska tekoindustrin är korrekt, att den tillämpade affärsmetoden är klanderfri?Kan statsrådet ange något annat område - med beaktande av de i detta ärende 134 givna förutsättningarna - där man från ansvarigt häll harhandlat eller skulle Prot. 1988/89:9 kunna handla pä samma sätt? Överläggningen var härmed avslutad. Omöverbefälhavarens förslag Försvarsmaktsutredning -88 49 § Svar på fråga 1988/89:14 om överbefälhavarens förslagFörsvarsmaktsutredning -88 har frågat mig om jag avserbereda förslaget från överbefälhavaren så atf hänsyn tas fill deregiönalpolifiska och operativa aspekter som kan läggas på försvaret. Min utgångspunkt är atf vi skall ha ett så starkt ocheffektivt försvar som möjligt utifrån våra förutsättningar. Överbefälhavarens redovisning av förändringar ifredsorganisationen syftar bl.a. fill att förbättra och effektiviserautbildningen och därmed ytterst till att få slagkraftigare krigsförband. Jag vill erinra om aff regeringen har tillsatt enparlamentarisk kommitté med uppgift aft granska överbefälhavarens underlag ochlämna förslag om bl.a. arméns långsiktiga utveckling. Regeringen kommer därefter attöverväga och ta ställning till förslagen, med beaktande av alla de aspekter somär viktiga för dessa frågor. 213STINA (): Jag ber att få tacka försvarsministern för svaret på min fråga. I svaret erinrar försvarsministern om den parlamentariskakommitté som har tillsatts för aft granska ÖB:s utredning. Men det var juändå så, atf redan i samband med förra årets beslut uttalade sig ombehovet av parlamentarisk översyn och medverkan inför det mellanbesluf somföresfår . Defta tycker jag att regeringen har nonchalerat. Infeförrän i är tillkallades en parlamentarisk kommitté: Enligtdirekfiven skall ju arbetet vara färdigt - en orimligt kortfid, som endast kan medge en ytlig och tämligen summarisk förankring. fattades i denna kammare beslut om det svenskaförsvarets utformning . Det var ettmajoritetsbeslut, som vilade på en uppgörelse om finansieringen mellansocialdemokrater och folkparfister. Från hade vi förslag om högreanslag. Försvarsmaktsutredning -88 har fått ansenligt format, villjag påstå. Det är aft beklaga atf man inte tillämpat den praxis som tidigaregällt i , nämligen aft större förändringar fått arbetas fram i enpariamentariskt sammansatt utredning. Försvarsufredningar måste enligt mitt sätt aft se arbetautifrån militära principer, dvs. ur försvarssynpunkt och infe i första hand urregionalpolitisk synpunkt. Tyvärr kommer man infe ifrån tanken aft detsistnärrinda fått övervikt i ÖB:s förslag. Som exempel på regementen som föresläs bli nedlagda harangetts I 11 i . Detta regemente och dess försvarsomrädesstab har i dagansvar för 1988/89:913 oktober 1988 såväl somKalmar län med . Det är ett område som enhgt försvarsexperter har ettväxande strategiskt intresse. Och enligt vad jag erfarit avFörsvarsmaktsufredning -88 har motivet för atf i andra delar av landet ha kvarmilifärförband varit atf förbandet är det enda i sitt län. Men detta gällertydligen inte för och län. Därförvill jag ställa en ytterligare fråga fill försvarsministern: överbefälhavarens syn aff andra kriterier skall gälla förhela sydöstra än för landefs övriga delar? Överläggningen varhärmed avslutad. 50 § Svar på fråga1988/89:17 om örlogsfartygsproduktionen har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser atfvidta för aft förhindra en utarmning av svensk försvarsindustri vad avserörlogsfartygsproduktionen. Karl-GöstaSvenson syftar på det överbefälhavaren har anfört om svensk försvarsindustri iprogramplanen 1989-1992, där han också redovisat sina ställningstaganden medanledning av Försvarsmaktsufredning -88. Vadöverbefälhavaren anfört i programplanen samt myndigheternas anslagsframställningarbereds inom . Jagvill också här upplysa om att regeringen har tillsatt en parlamentariskkommitté med uppgift aft granska, överväga och lämna förslag överförsvarsmaktsufredningen. Kommittén skall enligt direkfiven redovisa sittarbete . Dåregeringen tar ställning till överbefälhavarens programplan kommer naturligtviskonsekvenserna för bl.a. örlogsfartygsprodukfionen aff vägas in. Anf.215 (): Jag tackar försvarsministern för svaret. Tyvärr gav det infe några somhelst besked om hur man skall göra med , Jag beklagar atf deanställda på varvet inte kan få några besked frän regeringen i defta avseende. Detär upprörande, herr talman, atf regeringen av fakfiska skäl hindrademedborgarna i vårt land från att ta del av före valet. Det hadevarit värdefullt atf i god demokrafisk anda före valet få en debatt om svensktförsvar och svensk försvarsindustri. äventyras förmågan aff utveckla och producera kvalificeradefartygssysfem med nuvarande planering. Det krävs enligt ÖB ett resurstillskottpå för att den inriktning som ingår försvarsbeslut skallkunna upprätthållas även . Socialdemokraternahar i radikalt ändrat uppfattning om , fastslagit att staten skall ha ett speciellt ansvar försysselsättningen på varvet. står ensamma om denna uppfattning.Socialdemokraternas agerande kan uppenbarligen inte tolkas på annat sätt änså, atf man är på väg aft stänga dörren för produktionav nya örlogsfartyg vid varvet. Även försvarsministerns uttalande ibudgetpropositionen 1987/88 ger stöd för en sådan tolkning. Den nytillsatta försvarskommiffén är bunden av befintligaekonomiska ramar. Marinen kan infe inom nuvarande ramar uppnå de mål somställts försvarsbeslut. hamnar därmed åter i enallvarlig beläggningssituation . Det är sanneriigen hög tidatf regeringen ger klara besked om framtid. Varvet och desspersonal mäste få framtidstro. Besluten måste bli mer långsiktiga. Kompetensenmäste vidmakthållas och utvecklas. Därför vill jag ställa en fråga till försvarsministern:Kommer regeringen att ta initiafiv till en ny försvarsufredning, som inte ärbunden av gällande ekonomiska ramar? Överläggningen var härmed avslutad. 51 § Svar på fråga 1988/89:36 om sambandscentralen i har frågat mig omskärgårdsbefolkningen, båtfolkef och personalen vid sambandscentralen i Grytkan räkna med aft centralens verksamhet får fortgå i enlighet med riksdagensintentioner. I anslagsframställning för nästa budgetärhar, fill skillnad från vad som påstås i frågan, erforderliga medel för driftav sambandscentralen i inräknats. har således inteföreslagit nägon förändring i verksamheten. Kustbevakningskommiffén utreder den nyakustbevak-ningsmyndighetens lednings- och sambandssystem. Resultatet kommerenligt uppgift aft redovisas . har beviljat särskildamedel för drift av sambandscentralen i dygnet runt bl. a. mot bakgrund avden betydelse en kontinuerlig närvaro av bevakningspersonal i kustregionernahar. En ändring av defta förhällande kan naturligtvis endast ske efter nyttställningstagande av . 217VIOLA FURUBJELKE (s): Jag vill tacka för svaret. Det var ettglädjande besked att medel har avsatts, så atf sambandscentralen i fårfortsätta sin verksamhet. Jag har naturligtvis förståelse för atfförsvarsministern inte kan föregripa kustbevakningskommifféns utredning, som nupågår. Sambandscentralen betyder väldigt mycket för den bofastabefolkningen i skärgärden. Den sparar också pengar åt samhället. Vid ett besöki måndags vid Gryts sarhbandscenfral blev jag övertygad om att det är på detsättet. Jag fick dä flera exempel pä hur viktig den geografiska närheten tillskärgärds-borna är. Där utspelar sig t. ex. följande: En seglare anropar sambandscentralen och anmäler enmisstänkt skogsbrand. Den tjänstgörande pä sambandscentralen vet med en gånghur hon skall agera. Hon ringer till den fiskare som bor på grannön och som hon 10 prolokoU 1988189:7- 9 Om närvaron av svensk militär vid viss flyktingförläggning känner ochber honom kontrollera saken. Han kan snabbt tala om atf det var en heltkontrollerad avfallsbränning som pågick. Med detta samtal förhindrade alltsåden tjänstgörande på sambandscentralen en onödig utryckning. Om det verkligenhade varit en okontrollerad brand, hade hon med sin personkännedom snabbtsammankallat Gryts hemvärn. Under fiden hade kustposferingens båtar gjortsklara. Efter hade de varit på väg ut för aff släcka branden.Denna effekfivitet tror jag atf man kan uppnå bara med geografisk närhet. Skärgårdsborna håller också ögon och öron öppna förmisstänkt verksamhet i de omkringliggande vattnen. är de osäkranär de ringer in till sambandscentralen och vill meddela att de sett någontingsom de tycker är skumt. Sannolikt skulle de inte ringa till en person som deinte kände och prata om dessa saker, men i och med att det finns en ömsesidigpersonkännedom vågar man ringa. Sambandscentralens personal vidarebefordrar juuppgifterna till vakthavande på , där man utreder dem. Dessa exempel talar sitt tydliga språk. För tryggheten ochsäkerheten är det alltså viktigt atf sambandscentralen finns kvar. Jag serdärför fram emot att kustbevakningskommiffén i sin utredning kommer fram fillsamma positiva svar som jag har fått av försvarsministern . Överläggningen var härmed avslutad. 52 § Svar på fråga 1988/89:78 om närvaron av svenskmilitär vid viss flyktingförläggning har, med anledning av attmilitär personal varit närvarande vid en flyktingförläggning, vilket enligtuppgift skulle ha spritt skräck bland flyktingarna, frågat mig vilka åtgärderjag planerar att vidta för atf förhindra aft något liknande skall upprepas. Jag harlåtit undersöka händelsen. Den militära personalen fick kommunens tillstånd attanvända en del av förläggningen för atf tvätta sig efter en övning.Övningsledningen var inkvarterad i en annan del av förläggningen. Därför vardet ingen som reagerade när personalen kom för aff tvätta sig. Påståendet atfpersonalen skulle ha spritt skräck bland flyktingarna är alltså felaktigt. Det finns ingen anledning att vidtanågra åtgärder med anledning av det inträffade. 219JAN JENNEHAG (vpk): Jag tackar försvarsministern för svaret. Försvarsministern säger atf det var "ingen som reageradenär militären kom för att tvätta sig". Den undersökning somförsvarsministern låtit göra har tydligen inte omfattat det som stod itidningen . Där ges en helt annan bild. Jag tycker attdet är tråkigt atf försvarsministern och jag drar olika slutsatser av vad somhar inträffat. Det betyder också aff den typ av händelser som har inträffatmöjligen kan upprepas. Överläggningen var härmed avslutad. 53§ Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1988/89:14 fill lagutskottet1988/89:15 fill justitieutskottet 54§ Meddelande om val 220 TREDJE VICETALMANNEN: Jagfår erinra om atf vid sammanträdet kommer atfförefas val fill fullmäkfige i m. fl. 55§ Anmäldes oeh bordlades 1988/89:11 med redogörelseför tillämpningen av ferrorisflagsfiffningen 1988/89:12 om fortsattgiltighet av lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyffei vissa fall 1988/89:21 om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt1988/89:26 om insfansordningen enligt yrkestrafiklagstiftningen, m. m. 56§ Meddelande om interpellationer Meddeladesaff följande interpellafioner framställts 1988/89:17av () till statsrådet om inrättande avkulturfonder: Det har gått gavregeringen i uppdrag att överväga frågan om kulturfonder, vilket aktualiseratsi . Kulturutskottetinhämtade aft framställning bereds inomregeringskansliet. Sverigesekonomi är god och allt oftare hörs talet om överhettning. Det finnsmycket pengar i omlopp och konsumtionen är hög. Stiftelser och organisationer,som samlar in medel till olika ändamål, har goda tider och svenska folketbidrar på många olika sätt till den verksamhet som frivilligorganisationer avolika slag svarar för. Samfidigtupplever vi att kulturiivet kanske mer än någonsin har brist på medel. Såvälstatliga som regionala kulturinstitutioner har svårt aft klara sig på de anslagsom beviljas från olika håll och kulturarbetarna har inte kunnat få del av denförbättrade privatekonomi som kommit stora delar av svenska folket fill del. Hedersgåvor ochtestamenfsförordnanden kan komma bl. Räddabarnen, och till del och så sker också medhundrafals , men var finns den nationella kulturfond som skullekunna komplettera övriga fonder? Långsamhefen i regeringens beredning far jagsom ett tecken på aff man inte tilltror svenska folket vilja att bidra till ettlevande kulturliv. Med hänvisning till det anförda vill jag frågakulturministern: Villkulturministern medverka fill bildande av en eller flera kulturfonder, för attta emot donationer, gåvor och testamenfsförordnanden? När komrnerregeringens beredning av ärendet om kulturfonder aft vara slutförd? 1988/89:18 av () fillkommunikationsministern om fördelningen av medel för investeringar ilänstrafikanläggningar: har genom beslut den 26september fastställt de ekonomiska ramar som skall ligga till grund förlänsstyrelsernas beslut beträffande investeringar ilänsfrafikanläggningar-länsvägar, länsjärnvägar ochkollek-fivtrafikanläggningar - . Slutsumman för är 424 milj. kr. I regeringenstrafikpoUtiska proposition föreslogs atf 545 milj. kr. skulle gå tilllänstrafikanläggningar 1989. Detta blev också beslut. Här föreliggeralltså en skillnad på ca 120 milj. kr. mellan beslut och föreslagenmedelsram. Enligt fördelningsplanen får AB-, M- och O-län32,av den sammanlagda disponerbara summan. 1990 får dessa storstadslän 34,och 1991 . Denna fördelning synes inte överensstämma med regeringensuttalade målsättning atf bedriva en aktiv regionalpolifik. Medanledning av ovanstående vill jag fråga kommunikafionsministern: Hur förklaras skillnaden pä 120milj. mellan riksdagsbeslutet om investeringar i länsfrafikanläggningar ochvägverkets nu utskickade medelsram? Avser statsrådet aff vidta någon åtgärd för att få fillstånd fördelningsplaner som bättre svarar mot den uttalade regionalpolitiskamålsättningen? 1988/89:19av () fill socialministern om läkarlinjen vid iUmeå: "Landsfing i norr tvingas hyraläkare för . " lyder rubriken i en av våra storadagstidningar. Det handlar i detta fall om som, för aft klara av sinröntgenenhet, tvingas "leasa" läkare från på två fill fyraveckor i taget. Situationen i är tyvärr infe unik. Liknandeförhållanden föreligger dess värre även i de övriga Norrlandslänen. Läkarsituafionen i är sedan många är sällsyntsvår. redovisades att antalet tjänster som varken hadeordinarie befattningshavare eller vikarie hade ökat från till . Dessutomföreligger stora svårigheter aft rekrytera AT-läkare, dvs. underutbildning, vilket i sin fur betyder problem . Läkare som gjortsina AT-är stannar som regel inom den region där man fullgjort sin utbildningoch fått sin legitimation. Men misslyckas man även med den rekryteringeninnebär det ytterligare försvagning av läkartillgången. redovisas att behöver 100 läkare,framför allt specialutbildade inom röntgen, öron, gynekologi och intensivvärd.I saknas läkare på 23 av de 76 distrikfsläkarfjänsterna. IVästerbotten fattas ordinarie befattningshavare på 39 av de 106 inrättadedisfrikfsläkar-fjänsterna. Sammantaget är ca 1 400 läkartjänster vakanta i helalandet. Detta förhållande påverkar starkt möjligheterna ätt i sin fur besättaläkartjänsterna i den norra sjukvårdsregionen, där tjänsterna är mindreattraktiva än i landet för övrigt. Den mycket besvärliga läkarbristen som råder i Norrlandmåste åtgärdas. Det går infe längre aff vänta och se. Det behövs infe flerutredningar utan det behövs fler läkare i landet. Vi har frän folkparfiets sida i ett flertal mofionerframfört kravet om en utökning med 20 nya platser för läkarstuderande viduniversitetet i . All erfarenhet visar atf de läkare som utbildats i Umeåtill stannar i den norra sjukvårdsregionen. Tyvärr har regeringenavvisat kravet och i stället hänvisat fill nya utredningar. har både och gjortgemensam sak och ställt sig bakom kravet om en ökad läkarutbildning i Umeå.Avgörandet ligger nu hos regeringen. Minafrågor blir då: År socialministern beredd attmedverka fill en ökad intagning på läkarlinjen vid i för atfdärigenom avhjälpa den svåra läkarbristen? Vilka andra omedelbara åtgärder ämnar socialministern tainitiativ till för aft avhjälpa dagens bristsituation och därmed infria hälso-och sjukvårdens målsättning om sjukvård på lika villkor i värt land? 1988/89:20av () fill socialministern om åtgärder för aff förhindraökning av antalet aborter: Det inger stark oro atffonårsaborterna nu åter ökar. I samband med aff den nu gällande abortlagenantogs sattes speciella åtgärder in för att ge en ordentlig information i sex-och samlevnadsfrågor. Denna informafion gavs fill en början i form av projektdär bl. a. utgjorde en föregångsbild som sedan togs över avmänga landsting och kommuner. ingär dessa åtaganden i huvudmännens arbetsområden.I vissa fall har de aborfförebyggande åtgärderna fått stå tillbaka för andraarbetsområden. Det är i stället främst de aidsförebyggande åtgärderna som dominerar informafionsbilden. Prevenfivmedelsrådgivningens resurser har även skuritsner, då huvudmännen har tvingats till stora besparingar. Ilär har även brisfenpå sjukvårdspersonal spelat en stor roll. Infe minst de dåliga öppethällandeti-dernaoch svårigheter aft ge service kan ha bidragit fill atfvi nu igen kan notera ett ökat antal fonårsaborfer. Aborttalensutveckling har även visat på aff det föreligger brister sommåste åtgärdas om de intentioner som fanns när abortlagen infördes skallverksfällas. Jag vill med anledning av detta förhåUande frågasocialministern om vilka åtgärder som regeringen ämnar vidta för aff förhindraen ökning av antalet aborter, och då främst tonårsaborter. 1988/89:21 av GullanLindblad (m) till socialministern om den rättspsykiatriska verksamheten: Situationen inom rättspsykiatrin i vårt land harvarit föremål för många debatter oeh utredningar och har ävenresulterat i en anmälan till på grund av regeringenspassivitet i frågan. Delånga väntetiderna för människor som skall genomgå rätfspsykiafriskundersökning har medfört alltför långa häktningsfider.