prot · GC0935 · 1988-12-31 00:00:00 — Förutsättningen för atf satsa på färje- och båttrafiken ärgivetvis att .godstrafiken sker på järnväg för att inte ytterligare förvärradet som jag tycker redan är en miljökatastrof i . Då behöver inleall trafik från och till kontinenten lotsas över på ett enda ställe. Vi harinte råd atf samla ihop miljöföroreningarna på en enda plats. Vi behöver få enspridning . av trafiken utefter hela . Det är viktigt också frånsårbarhetssyn-. punkt; det har lagils upp tidigare här . Därför vill jagall ni lar hänsyn till skåningarna - det är faktiskt de som får stå ut medtrafikkoncentrationens avigsidor, var den nu än hamnar. För övrigtanser jag att miljön, måste gå i första hand. AnL 164 (): Normalt när jag begär ordet i samma ärende som Lövdénbrukar jag göra.det för alt opponera mot vad han har sagt. ärendet ärdet precis tvärtom. Som representant för folkparfisterna i kan jag idetta ärende nöja mig med alt instämma i vad sade .i sittinlägg: . borde delvara.slut med utredandet och,dags.att gåifill ,-.handling..':, ..:....,., .c. . ;.',. .....,., .; . r Om man bortser från påtvungna:försvar.försocialdemokraternas olika turer kring en fast förbindelse sade han nämligen isak detsamma som jag själv har gjort i ungefär tio inlägg i den här fråganunder tidigare debatter; den har inte bara debatterats . Herr talman!Jag önskar inte mina nya kolleger på fyrsladsbänken ödet att behöva debatteraen fast förbindelse över , vilket jag har gjort. Det undvikerman lättast om vi går från utredande till handling. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fallas vid nästa arbetsplenum. jordbruksutskottetsbetänkande /89:JoU2 om fiske; AnL 165CARL G (): : har stora resurser för fiske ochfiskeprodukfion. Vi har en lång kust meddjupa skärgårdar, vi har tiotusentalssjöar, och vi har våra älvar och våra vattendrag. Yrkesmässigt sysselsätts ungefär 4 000människor i fiske och fem sex gånger så många i fiskberedningsinduslrin,fiskhandel öch service av olika slag. Denna näring är viktig ur många aspekter. Förutom ur försörjningsaspekt är fisket viktigt frånberedskapssynpunkt, och det är en viktig del av begreppet levande landsbygd.Våra unika, fina svenska skärgårdar skulle inle vara vad de är om de inte hadeen fast boende befolkning. Deskulle heller inte vara möjliga att försvara videventuell ofred utan en kustfiskarbefolkning med sin fiskeflotta. Fritidsfisket i har mycket stor omfattning - detanses att vi har ungefär två miljoner fritidsfiskare här i landet. Det är enbra fritidssysselsättning från flera synpunkter. Den nyttiggör fiskeresurser imånga vatten som inle brukas på annat sätt, den ger rika möjligheter tillnaturupplevelser, och den kan utövas utan stora kostnader för den enskilde. Men det får inle bli - och behöver heller inte bli - någotmotsatsförhållande mellan yrkesfiskare och fritidsfiskare. Genom det friahandredskapsfiskets införande berövades innehavarna av fiskerättenmöjligheterna alt utnyttja denna tillgång och orsakades därigenom ekonomiskaförluster. Erfarenheterna av den reformen - eller skall vi kanske kalla detkonfiskationen? - är heller inle bra. På vår ostkust, från i norrtill i söder, är yrkesfiskarna bekymrade. Avsaknaden av t.ex. skyddszonför deras rörliga redskap - nät, skotar m.m. - innebär en i markantutsträckning ökad skadegörelse från det ökande sportfisket. Del innebär attyrkandet i mofion 409, all vi ytterligare skall utöka det friahandredskapsfisket, bestämt måste avvisas. I stället bör det pågående arbetet med att bildafiskevårdsområden fortsätta intensivt. har nära 1 000 områden bildals,och detta är till gagn för såväl vattenägare som sportfiskare. Det är också ettallmänt intresse ätt vi fåren fungerande förvaltningsform i våra vatten. Då gesmöjligheter all fatta beslut om gemensamma frågor, t.ex. om kortförsäljning,kalkning av försurade vatten, fisketillsyn, m.m. Lät mig också säga ett par ord om kräftor i allmänhet ochom motion 406 i synnerhet. Få svenska djur har väl omgells med så myckel feslivitas,så myckel känslor och så många myter som kräftor. i augusfi ochseptember äter vi svenskar mellan två och kräftor.Övervägande delen är importerade, men andelen svenska kräftor ökar nu år frånår. Denna ökning beror pä lyckade inplanteringar av signalkräftor i svenskavatten sedan kräftpesten slagit ut nästan alla våra gamla flodkräflor. Prot.1988/89:35 I över l 000 sjöar och vattendrag finns nu signalkräftorutplanterade, och produktionen ligger troligen runt250-300 ton . Jag kan förstå dem som tycker det är märkligt att man intekan få köpa djupfrysta kräftor efter nyårsafton, vilket är det som gäller.Det saluförbudet på kräftor har emellertid ett mofiv. När det - av biologiskaskäl - är förbjudet att fiska kräftor - och även hummer, för den delen - fårkräftor och hummer inte heller saluföras. Man skall kunna kontrollera atffiskeförbudet efterlevs. Vi behöver fortfarande under en uppbyggnadsperiodfördel svenska kräffbesfåndet ett fiskeförbud vissa tider av året. Av det härresonemanget följer att vi gärna skulle kunna få köpa djupfrysta kräftoråtminstone fram till förslagsvis . Dä kan ju de som fill äventyrsvill äta kräftor göra det. Jag tycker att utskottetsskrivning på den här punkten är fillfredsställande. Jag yrkarbifall fill utskottefs hemställan. AnL 166 (): När vi nu går att diskutera fisket vill vifrån understryka dettas roll i samhället på flera olika områden. Del första jag vill understryka är naturligtvis fiskelsroll som en del av livsmedelsförsörjningen. En annan faktor är självfalletsysselsättningen, ofta då i annars sysselsättningssvaga områden. En tredjeviktig punkt är den bevakning av vårt territorialområde ulelill havs som mångafiskare utför så att säga frivilligt och egentligen utan några som helst andrabefogenheter än all vara ögon utåt. De här vikliga faktorerna spelaren väldigt stor roll när det gäller att se på fiskets betydelse i samhället. Men fisket hotas också på flera olika områden. sådantvikfigt område är miljön. Där hade det nog passat väldigt bra, omsocialdemokraterna i regeringens proposifion och i den majoritetsskrivning somfinns i betänkandet också hade noterat det tillkännagivande somriksdagen gjorde när det gäller beslutet beträffande Nordsjökommission.Tyvärr fattas detta i den uppräkning av olika åtgärder som är viktiga här. Detman måste betona för såsom talesman för socialdemokraterna är: Detgår inte att söla på alla möjliga viktiga områden för regeringen och socialdemokraterna.Detta är ett område som det inte får sölas med och som är av vikt för fisketoch dess framtid. En annan viktig punkt är utfiskningen och den övervakningsom erfordras i de här sammanhangen. har vi fått reda på att åtgärder har vidtagits och kommer att vidtagas när det gäller bl.a.att beställa ytterligare fartyg för övervakningsprogrammet. Ännu en viktig faktor är naturligtvis det som fas upp ibetänkandet när det gäller vår kompefens i de internationella förhandlingarna om överenskom melser. Detta rör bl.a. frågan om utfiskning men också handel och övrig verksamhet som har med fisket att göra. Självfallet är det också av stor betydelse när det gäller frågan om EG. Vi ställer oss bakom det som utskottet har preciserat, nämligen alt vi skall fästa stor vikt vid att vi i haren egen kompetens vid förhandlingarna i sådana sammanhang. Det gäller inle minst all ha en fortsatt stark kompetens inom t.ex. delegationen vid EG i 132 beträffande de härfrågornas behandling. Ytterligare en faktor är den fiskelag som vi har och som iprincip har varit oförändrad sedan sin tillkomst , dettatrots de stora förändringar som har ägt rum när det gäller såväl fiskbeståndetsom fiskets omfattning, struktur och betydelse, ekonomiskt och på andra sätt.Fiskeri-förordningen fyller inte de krav som man kan ställa på en modernlagstiftning. Därför måste jag också här rikta en uppmaning fill är viktigt att arbetet påskyndas i . Vi är mångaförutom som anser att författningen måste ses över. får detinte heller på detta område sölas längre i regeringen. Så över till några av de speciella folkpartiförslag som vii vissa fall också har ställt oss bakom i reservationerna vidutskoffsbetänkandef. Till aft börja med vill jag dock göra ett litetobservandum när det gäller det som framförts i en motion som bl.a. behandlar degrunda havsvikarna och den sandsugning ocfi tippning av muddermassor somförekommer i det som i prakfiken är fiskens barnkammare. Vi i folkpartietföreslår i en motion att fiskenämnden i ett län där detta skulle kunna bliaktuellt bör ges fillfälle aft yttra sig innan ett sådant arbete påbörjas. Voredet, kan man fråga , inte rimligt atf sådana synpunkter ocksåbeaktades? Del är faktiskt ändå en miljöfråga. Jag vill också ta upp de frågor som gällertorsken i . Torskfisket har haft stor omfattning,men har det fiskats ut. Under intryck av detta anmälde ochfiskenämnden i att man kunde få vidta regleringar ochåtgärder. Vad blev resultatet? Jo, man hänvisade fill aft igod tid, innan isen släpper 1988, skulle lämna rapport för att kunna skapaunderlag för eventuella regleringsåtgärder. Det man frågar sig är: När skallisen egentligen släppa? Jag har för mig att nu börjar isen för 1989att lägga sig, och ännu har vi inte sett något beslut eller ens något underlagför beslut. Nej, här erfordras något helt annat. Därför yrkar jag bifall tillfolkparfiets reservation nr 2. Jag vill också yrka bifall fill vår reservation 3 omlaxfisket och självfallet också till reservation 4, som avser de djupfrysta kräftorna.Folkpartiet har varit ensamt om atf driva på i den frågan, men harvi fått höra aft moderata samlingspartiet äntligen har anslutit sig och ocksåmiljöpartiet. I denna fråga är de naturligtvis välkomna på den linje somfolkpartiet länge har drivit. Den fråga man återigen måste rikta tillsocialdemokraterna är: När skall ni sluta med ert motstånd mot en ändring idetta avseende? Vi har en lag som kom till innandjupfrysningstekniken hade tagits i bruk. Det är faktiskt dags alt ändra påsådana obsolela bestämmelser. Med detta vill jag alltså ännu än gångunderstryka alt jag yrkar bifall till de reservationer som biträtti utskottet. AnL 167LENNART BRUNANDER (c): Fisket är en viktig näring för vårförsörjning här i . Tyvärr fiskas och produceras den fisk vi äter iganska liten utsträckning i . Jag hörde ett föredrag härförleden av enexperi på detta område som sade aft om vi hade en annan fiskeripolitik här iSverige, skulle vi kunna producera betydligt myckel mer fisk än . Somexempel nämndes andra länder som bl.a. , där man satsar på fisket. Pröt.1988/89:35 När det gäller den fisk vi tar uppute i havel är bekymren stora i fråga om Tillgångenpå fisk begränsar våra möjligheter. Hur mycket vi kan utöka vår upptagning avfisk i med anledning av att vi nu på ett bättre sätt disponerar denvita zonen vet jag inte. Men jag utgår från - liksom vi gjorde när vi senastdebatterade dessa frågor här i kammaren - att vi tar till vara våra intressenpå ett bra sätt. Vad som kan och skall komplettera havsfisket är våramöjligheter alt odla fisk. Där kan vi göra mycket mer. Vi har fråncenterpartiets sida en reservation där vi tar upp möjligheten att stimulerafiskodlingen. Det finns svårigheter med miljön och med sjukdomar som tas upp ibetänkandet. Dessa svårigheter begränsar möjligheterna. Men enligt vad deexperter som kan detta påstår är de bekymren betydligt mindre än vi trott, omdetta hanteras på ett riktigt sätt. Kunskapen på detta område finns också iSverige, om man bara försöker utnyttja den. På det sättet skulle vi kunna blisjälvförsörjande när del gäller fisk i betydligt större utsträckning än i dag.Men då behöver också vattenbrukslånen bU förmånligare och möjligheterna atlfåsådana lån utökas. Delta lar vi upp i vår reservation. Vi tar i vår reservation också upp all del behövs skyddför fiskodlingar, så att dessa inle störs genom fiske med krok och andraredskap i närheten. Detta är egentligen självklara ting, men det måste tillregler för att det skall fungera. Detta lar vi upp i reservation 5, till vilkenjag yrkar bifall. Ett betydligt större problem är miljöstörningarna ihavet. Vi tar inte upp så mycket om det i detta betänkande. Dessa frågoråterkommer vi till i det betänkande som skall behandlas här om , vilketgäller säldöd och algblomning. I detta sammanhang har vi från centerpartietkrävt åtgärder för att stödja fiskarna. När det gäller fisket rent allmänt är miljöåtgärder föratt rädda vattenkvaliteten absolut nödvändiga. Del är ganska meningslöst attdiskutera allt det andra, om vi inte löser dessa problem. Därför är dettaoerhört viktigt. Vi återkommeremellerfid till dessa frågor. Jag vill yrka bifall till vår reservation i dettabetänkande. AnL 168JAN JENNEHAG (vpk): Jag lyssnar med ett visst intresse tillLennart Brunanders anförande; Han sade i sill inlägg att fisket'är en viktignäring öch att vi behöver en fiskeripolitik som tar till vara de möjligheteroch resurser fisket ger. Det är alldeles rikligt. Argumenten var hämtade frånvpk:s reservation i detta betänkande. Fisket är en näring som kan utvecklas. Vår fiskkonsumlionkan i betydligt större utsträckning tillgodoses genom egen produktion. Vi kanminska importen. Vi kan ge fisket bättre villkor och utforma politiken så allvi säkrar långsiktig lönsamhet. Vi kan gynna fiskevården. Vikari bekämpakortsiktiga vinstintressen. Man kan fråga hur del kommer sig alt lar konsekvenserna av sina utmärkta åsikter och ansluter sig till vår reservation.Är det detta med statlig fiskepoUtik som skrämmer? Det är inte konstigare änatt del här rör åtgärder som fordrar insatser från samhället för alt vi skallkunna lyckas. De vinstintressen och de krafter som hitfills har verkat har gått imotsatt riktning mot långsiktiga gynnsamma villkor för svenskt fiske. Prot.. 1988/89:35' Torsken i ärslul. Den myndighet som haft detövergripande 30riÖvember.l988 ansvaret, , har inte haft kraftatt gripa in. Det har inte rått brist, på tecken på att den nuvarandesituationen skulle uppstå. De som sysslar med fiske utefter ,fiskarnas organisationer och.de; myndigheter som regionalf har ansvaret, har med kraftvarnat för denna utveckling. Ändå har utvecklingen fått fortgå, på grund av attsamhället inte har vågat eller kunnat ingripa eftersom organisationen är försvag. Förmodligen står vi, i'Och,med den ekonorniska situationsom nu råder för. många a v de yrkesverksamma fiskarna utefter ,inför en svår återuppbyggnadsperiod..Vi står inför en förstöring av de insatsersom gjorts bl.a. från samhällets sida utefter kusten när det gäller att skapagoda möjligheter för hamnar, m.m. Yngre fiskare lämnar kåren. Det bliren smärtsam process att bygga upp verksamheten igen. Laxens fortlevnad har ställts på svåra prov. De åtgärdersom har; vidtagits till skydd för naturreproducerande lax har intekunnat ändra på situationen. Den stora mängd lax som odlas på avelsanläggningaroch sedan sätts ut i älvarna får inle möjlighet att återvända till sinafödelsevatten; laxen fiskas upp. De få laxar som når fillbaka till älvmynningarnaförsvinner också. Jag bor i ett område där det finns ett rikt laxfiskevalten,vid .utlopp. Här har vi också andra faktorer som stör fisket: denmassiva miljöförslörelsen. Folk som bor där frågar sig om de vågar äta den fiskde tar upp. 'Vågar vi äta laxen, strömmingen och de andra fiskar vi får upp urdessa vatten? Dioxinproblemet har också aktualiserat dessa frågeställningar.För några är sedan möttes vi av sneda leenden och bortförklaringar. är detett annat minspel hos företrädarna för de krafter som svarat för utsläppen.Laxen kommer att få svårt att överleva utefter , om vi inlevidtar kraftfulla åtgärder. Arten kommer att försvinna för evigt. Jag vill yrka bifall till reservationerna 1, 2 och 3. AnL 169 () repUk: Det är roligt alt tycker att jaghar kloka åsikter. Det är ett fall framåt. Jag är inte beredd att driva enfiskeripolitik som.har mera socialistiska in.slag. Här gäller det attstödja'och stimulera den fria företagsamheten och ge delmänniskor soni' harsatsat på fiske bättre', förutsättningar. Det är möjligt att vi så småningomkan komma fram till något som kan bli bra. . ; i AnL 170 (vpk) replik: Vi lär inte nä enighet i de stora frågorna sålänge är rädd för socialismen, så vi får nöja oss med de små. Jag efterlyser samhällsålgärder här för alt man skallkunna komma någon vart. Dessa möjligheter finns även i ett som ännu icke ärsocialistiskt. Del kan vara lugn för! AnL 171 (): Jag har inte för avsikt att i delta anförandekommentera allt som las upp i betänkandet - vi i utskottet är ju till stor del eniga härom. ämnar istället koncentrera mig på de tre reservationer som står bakom. Den första reservationen som vi stödjer är reservation 2,som handlar om torskfisket i . Det var ett fiske som blev en mycketsnabbt uppblommande och en snabbi ihopfallande affär. Utfiskningen gick fort.Vi vet alt torsken inle förökar sig i så pass sött vatten som vattnet iBottenhavet. För alt rommen skall kunna hålla sig svävande i vattnet måste detvara tillräckligt hög sallhalt, och del är först nere i på ganskadjupt vatten som detta är möjligt. Då frågar man sig naturligtvis varför del för några somrarsedan fanns så myckel torsk i . Kom det mängder av torsk dit upp föratt de naturliga lekplatserna i blivit förstörda av övergödning ochmiljögifler eller finns det verkligen ett underlag för ett begränsatindustrifiske av torsk i med trålare och allt vad det innebär?Skall man alls tillåta trålfiske i ? Frågetecknen är många. Eftervad man kan se , fiskade man för myckel med trål, men det är lätt att säga iefterhand. Trots att vi kan se resultatet , vet vi egentligen mycket litetom biologin bakom och orsaken fill att del från början blev så mycket torsk iBottenhavet. Vi måste få fram en forskning som klargör hur ett uthålligt fiskei skall se ut. Vi måste skaffa oss kunskaper om vilken bärförmågaBottenhavet som EKO-system har. Därför är del viktigt, som anförs i reservafion2, atf man när det gäller de här frågorna satsar på mera grundläggandeforskning. Vår mening är att man ännu så länge egentligen inte vet så mycket ommarinbiologin i . Däremot vet vi att del bedrivs ett mer småskaligtyrkesfiske av bl. a. torsk längs . Denna för kustregionernaviktiga näring är nu på utdöende, delvis beroende på den oväntade konkurrensenfrån västkusflrå-larna. Detta är också ett argument för att undersöka hur ettsmåskaligt, långsiktigt fiske längs skall se ut. Vilkastödåtgärder kan behövas? Innan vi vet skall vi inte heller tillåta ettomfattande trålfiske i , som kan innebära rovfiske. Därmed yrkar vii de gröna bifall till reservation 2. I reservafion 3 krävs kraftfulla åtgärder till skydd förden naturreproduce-rade laxen. Den omfattande laxodlingen bygger på dennaturliga laxen. Man fångar upp vild lax vid älvmynningarna och klämmer ur äggoch mjölke, vilket är basen för hela den omfattande laxodlingen längsNorrlandsälvarna. Vi kan också konstatera all den genetiska basen smalnar hosdessa laxar som odlas. Den genetiska variationen försvinner stegvis, och dettaär en snabbt försvinnande naturresurs. Jag tror inle all jag överdriver när jagpåstår att den naturliga laxen är en utrotningshotad djurart. Vi närmar osskollaps för den arten. finns en rad restriktioner för laxfiske vid kust ochi älv, vilket har minskal fisketrycket. Det är bra - för laxen. Men man måsteockså minska laxfisket i , inte minst i den före detta vita zonen. Detär ett villkor om laxen som vild art skall kunna överleva, om den naturresursenskall kunna bevaras till nytta för människor i vårt land. Därmed yrkar vi bifalltill reservation 3. Ireservafion 4 krävs alt förbudet mot försäljning av djupfrysta kräftor undervissa tider skall tas bort. Del är enligt vår mening ett onödigtförbud, vilket torde vara uppenbart, då djupfrysta kräftstjärtar får säljasåret om. Jag yrkar därför bifall även till reservafion 4. AnL 172 (): I jordbruksutskottets betänkande nr 2behandlas motioner från allmänna motionstiden om fiske. Tillbelänkandet har fogats 5 reservationer. Det svenska fisket är - som vi förstått av fidigare inlägg- långt ifrån problemfritt. Orsakerna är flera. Föroreningarna i haven som allakänner till sätter tydliga och kraftiga spår i svenskt fiske. Den dåligalönsamheten i svenskt sillfiske gör att flera fiskare övergivit detta. Vi fårinle blunda för att en av orsakerna också är beroende av den tekniskautveckling som skett av fiskefartyg och redskap. Investeringarna i bålar ochredskap är dryga för varje fiskare och del krävs därför intensivt fiskande ivåra hav plus att de moderna redskapen möjliggör detta. Jag håller med om att det därför ärviktigt att understryka att förhandlingarna med EG inte får leda till en förgenerös inställning fill , så all svenska fiskare och deras fiskeblir lidande av detta. i sina motioner föreslagit en lång radåtgärder för att förbättra och förändra svenskt fiske. Utskottet har avstyrktsamtliga motioner med motiveringar som framgår av betänkandet. I reservation nr 1 tar vpk upp utbyggnad av fiskförädlingoch att fisket skall ges bättre villkor och utformas så, att långsiktiglönsamhet och fiskevård gynnas. Detta låter naturligtvis bra, men vad ärinnebörden? Vad är det för förändringar som skall göras för alt svenskt fiskeskall få långsiktig lönsamhet? Jag håller med om aft konsumtion av fisk ochfiskprodukter bör uppmuntras som ett led i livsmedelspolitiken. Men det måstevara näringen som lar initiativ precis som i flera andra näringsgrenar.Stödåtgärder, subventioner och staflig inblandning löser inle problemen. På den internationella fiskmarknaden har tillförseln avfisk ökat, och detta leder till ett större utbud i vårt land och därmed ocksåen stark konkurrens. Bedömare konstaterar att konsumtionen av sill ochströmming bör kunna öka i under förutsättning av en bättremarknadsföring och distribution. Den målsättning som ligger fast för svenskfiskeripolifik anser jag som tillräcklig . Torskfisket i lar fp, vpk och mp upp ireservation nr 2. Torskfisket i har varit föremål för debatt idenna kammare tidigare. Anledningen till detta är det intensiva trålfiskandel somskedde , då stor lorskkoncenfralion uppläcktes i området. Fartyg frånbåde väst- och sydkusten. De lokala fiskarna påkuststräckan reagerade och menade att det intensiva fiskandel kom att påverkaderas lönsamhet och fiske. , som har ansvaret för de statligaåtgärderna, ingrep och på dess begäran infördes en ransonering från slutet avmaj 1987 och under hela fiskeperioden. har med sittforskningsfartyg gjort undersökningar i området och avser all vid Pröt;1988/89:35 utgången av innevarande år presentera en analys av torskbeståndet iområdet och dess utveckling. Enligt de uppgifter som jag harfått från kommer detta också atf ske, och man kommer attinhämta forskningsmaterial från som man kommer att ha nytta av. Mendet är mycket som pekar på alt det kommer att bli ell totalförbud mottrålfiske i . , vpk och vill genomreservation 3 skydda den naturproducerade laxen och menar att börkräva kraftfulla åtgärder. Detta är inte någon dagsfärsk nyhet utan haruppmärksammats tidigare. Därför har också tillsatt enarbetsgrupp för att utarbeta förslag till en reglering av såväl kust- somhavsfiske i syfte att främja den naturproducerade laxen. Därför finns det idagens situation inte någon anledning för att göra tillkännagivande ifrågan. hade vi här i kammaren en debatt omdjupfrysta kräftor. Vid det tillfället sade jag att förbudet aft säljadjupfrysta kräftor står inskrivet i ,fiskeriförordningeh 1982:126. Att ändra i fiskeriförordningen lillhörregeringens kompetensområde. Jag sade vidare att jag trodde aft denna ändringskulle komma. Ännu har den inte kommit. Men jag kan lugna med att ärendetbereds i : Jag skall naturligtvis inte tamunnen för full och lova några ändringar i försäljningstiden när detgäller djupfrysta kräftor. Jag kan inte finna någon anledning för att göra något tillkännagivande, eftersom ärendet är under beredning. Beträffande reservation 5 kän sägas atf yrkandetom vattenbruks-lån varit föremål för behandling iutskottet och avstyrkts.