prot · GC0968 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag tycker att det är rimligt att vi vidgarfrågeställningen och diskuterar vad kan göra och vilka åtgärderjordbruksministern kan vidta. Det är då mycket intressant att få belyst omjordbruksministern är beredd att göra nägot mer. Det är bra att han diskuterardet här tillsammans med sin norska kollega. Det är bra att man arbetar medsälfrägan i , och det är naturligtvis alldeles utomordentligt attstatsministern i har satt i gäng dessa utredningar. Men behövs det intenågon form av internationella överenskommelser för att komma till rätta med denhär grymma jakten? Detta måste väl vara svaret på min fräga? 117 (): Jag noterar att jag inte fick något svar påfrågan om hur EG-harmonisering påverkar detta. 1 ett TV-program redovisadesju att sälskinnen i hög grad hamnar i . Att det finns avsättning förskinnen är naturligtvis en förutsättning för jakten. Man kan fråga sig vad svaret egentligen innehåller.Statsrådet säger att han skall diskutera frågan med den norska fiskeriministernoch att frågorna om beskattningen av sälbestånden närmare skall följas i densärskilda ämbetsmannakommittén för fiskefrågor. Men det är verkligen inte attta initiativ, det är verkligen inte att driva frågorna och försöka få stopp påen grym hantering, som dessutom hotar ändliga naturresurser. Dessa sälbeståndär hotade, det vet vi. De hotas inte av inuiterna utan av den industriellajakten, som dessutom är statsunderstödd. Det kan väl ändå inte vara sä att manhar lämnat över denna fräga till kungen när det gäller att driva pä. 118 (): Jag vill, liksom , säga att vi aldrig får glömma kritikenmot oss själva. Det gäller att minska den miljöförstöring som leder till enmycket plågsam och långsam död för många salar. Jagtyckte att svar var mycket positivt. Jag tolkade det nämHgensom att frågan kommer att aktualiseras i . Där kunde det varalämpligt att ta upp frågan om huruvida Grönlandssälen är hotad, mot bakgrund avatt sälstammen har halverats . Och om så är fallet är det viktigt attinföra åtminstone ett temporärt stopp av jakten. Jag vill först till säga att han måste ha fått det somsagts rörande EG om bakfoten. Det är ju EG som har infört mycket strängabestämmelser och förbud mot import av babysälskinn till . Vaddiskussionen handlar om är på vilket sätt de som exporterar till EG-ländernabryter mot dessa bestämmelser. Men EG-harmoniseringen innebär ju snarare enskärpning för en rad länder. Det är ju EG som har tagit inifiafivet till attsätta stopp för importen. Ur den aspekten borde man därför inte behöva befaraatt bestämmelserna skulle bli lindrigare på grund av en EG-harmonisering. Fråganom internationella överenskommelser anser jag är en helt avgörande och viktigfråga, och jag håller helt med om detta. Jag menar följande: Jagtror att det är riktigt att göra som vi nu gör, nämligen att först ta uppfrågan på det nordiska planet. Sedan finns det goda skäl att gå vidare äveninternationellt. Vi kan göra det i , och det bör vi göra. Vi kanäven göra det i Internationella rådet för havsforskning. Det är de två organ,utöver det nordiska, vi kan använda oss av. Som sade, ochvilket även har sagt, finns det en oro kring vad som nusker på bäde öst- och västisen när det gäller Grönlandssälen, även om den inteär utrotningshotad. Anf.120 (): Jag tycker att det är bra att fler frågeställare deltar i debatten föratt man skall få frågan belyst ur olika infallsvinklar. Jag tror ändå att detär riktigt att ta upp dessa frågor i internationella sammanhang. Jagförutsätter att i de samtal som han skall ha med sina norska kollegerdiskuterar detta vidare. Jag tror att det är bra för att han tillsammansmed dem för ut detta fill andra länder, t.ex. och , som ärinblandade. Jagtycker att jag i denna tredje omgång i debatten har fått svar från är beredd att arbeta för detta i och i de grupper som arbetarmed havsmiljöfrågorna. Jag tycker att det är bra, och jag hoppas att dessainifiativ tas snart. Det vore intressant att få höra när statsrådet är bereddatt ta dessa initiativ. 121 (): Jag har inte missuppfattat EG:s roll i dettasammanhang. Av den undersökning som några duktiga journalister har gjortframgår det att dessa skinn hamnar i . Det handlas med dem inom EG.Om dras in i denna EG-harmonisering kommer att få samma handel. Det intressanta i svar var att han antyderatt kanske har sämre regler än . Det aktualiserar följande fråga:Vad tänker regeringen göra för att förbättra de svenska reglerna för attundvika denna typ av import? Vilka inifiativ avser regeringen att ta? Vi har inte fåtthöra något annat än att regeringen skall diskutera och närmare följa frågorna.Vi har inte fått något konkret svar. Jag uppfattar det som att regeringen intaren passiv roll. Jag anser att det är hyckleri att tro att denna typ av jakt kanbedrivas i humana former. Det borde åtminstone införas ett temporärt stopp avjakten. Det borde statsrådet kunna ge besked om . Om metoderna vid säljakt 122 (): Det är alldeles riktigt som , nämligen att vi i massmedia har kunnat se och höra att är öppen för någon typ av stopp i detta sammanhang. Det verkaråtminstone vara pä det sättet. Dä är det posifivt om trycker på så attett stopp införs, åtminstone tills man får en klarare bild över läget. Därförvore det bra med ett klart besked om att det är inställning att verkaför detta tills man har fler fakta på bordet. Det svaret borde statsrådet kunnage. Jag vill först till säga att hanhar fått det han säger om EG om bakfoten. Den frågan kommer för övrigt attbesvaras . fär ha någon ordning på vilka frågor som tasupp. EG har alltså stränga regler för detta, och det handlar om i vilkenutsträckning man bryter mot dessa regler. Det har inte med EG-harmoniseringenatt göra. Så fort vi får ett tillräckligtunderlag för att föra fram frågan internafionellt bör vi ta upp den både iEuroparådet och i . Jag tror att det är i detnordiska sammanhanget som vi skall börja. Och det verkar som om IngbrittIrhammar, och jag är helt överens om detta. Brundtlandhar redan talat om att ta fram ett underlag inför årets jakt på Grönlandssäl,så att man kan bedöma vad som skall ske i vår när det gäller norsk jakt. ISverige råder det total fridlysning av säl förutom när det gäller vissskyddsjakt. har alltså infört det stopp som det talas om. 124LARS (): Den här debatten är ett exempel pä attfrågedebatter i ibland kan vara ganska intressanta. Först får , som jag tycker, ganska intetsägande svar från ministern. Därefter får man mer långtgående utfästelser. Det har vifått från Om metoderna vid säljakt Prot.1988/89:68 jordbruksministern , och det är jag tacksam för, eftersomdet var därför jag ställde den här frågan. Jag vill nämligen att Sverigeskall agera. har jordbruksministern lovat att först skall arbetatillsammans med och i , och man skall ta fram material.Sedan skall man från sida gå ut över hela världen med dessa frågor.Det är ett bra svar, och jag hoppas nu att jordbruksministern får möjlighet attfullfölja det som han har lovat . 125ROY (): I den mån jordbruksministern har lovat attgöra något är det som här har sagts bra. Men det är vagt. Jordbruksministernborde kunna säga att den är beredd att arbeta för etttemporärt stopp. Under den tiden borde man kunna utröna hur det egentligenförhåller sig med sälbestånden på både öst- och västisen och hur detindustriella fisket påverkas. Det motiv som anförs i , att salen skullehota fisket, är befängt, och det finns inget vetenskapligt underlag för det.Men det är detta norrmännen officiellt motiverar sin jakt med. vill inte svara på frågan om rollhär och kopplingen till EG. Detkan jag förstå, för det är en svår fråga. Kanskevi kan höra svaret . 126 (): Jag skall fråga om temporärtstopp. fick vi höra att man i arbetar för att se om det behövs ettstopp över huvud taget och att vi därför väntar. Så tyder jagjordbruksministerns svar. Men är inte det bättre att kräva stopp temporärtunder tiden, eftersom vi inte vet om det blir absolut nödvändigt med ett stopp.Skulle det sedan visa sig att det är möjHgt att fortsätta med jakten kan man gåifrän stoppet. Men skulle det visa sig vara fullständigt olämpligt, då har manvarit ute i så god tid som man kunnat. Därför är det viktigt att agerarnu. Jag tycker som att vi här fören konstruktiv diskussion. Jag delar alltså hans uppfattning pä den punkten. När det gäller frågan om temporärt stopp, som IngbrittIrhammar talade om och som även nämnde, pågår parallellt med dendiskussion vi för här en diskussion om samma sak i i , somalltså är den instans som skall fatta beslutet. Den norske statsministern har nusagt att man gör en genomgång av situationen inför vårens jakt. Jag tycker attdet är rimligt oss grannländer emellan att vi inte här prompt säger vilkenlösning det skall vara för att klara fortbeståndet . Det kan vi faktisktgöra när det gäller de svenska vattnen och de svenska salarna. Men vi skallvisa respekt för vad och den norska regeringen kommer fram till.Målsättningen är ju gemensam för oss. Vi vet att vissa salars fortbestånd ärhotat men inte allas. Vi skall ha kvar salarna, och vi skall klarafortbeståndet. Men närdet gäller medlen skall vi ändå lyssna till det landunder vars domvärjo frågan ligger. 128 (): Jag hade inte tänkt säga mer, men eftersomjag inte nämnt frågan om temporärt stopp i mina tidigare inlägg skall jagberöra den nägot. Det är riktigt som jordbruksministern säger, att vi skall tamycket stor hänsyn till våra vänner i och den diskussion som försiggår iStortinget. Självfallet skall vi göra det och uttrycka förhoppningen att dendiskussionen leder till ett bra resultat. tror jag inte det är felatt säga att vår uppfattning är att det vore rimligt att i avvaktan på stoppetgöra ett uppehåll i den grymma jakten. Det är en ovanligt grym jakt. Jag tyckeratt vi har rätt att uttrycka det. 129 (): Det är vikfigt med internafionella initiativpå området. Det är faktiskt inte bara norrmännen som bedriver sådan här jakt. kunde vi fä rapporter från vid , där manbedriver liknande jakt. Det kan därför vara av stort intresse att ta upp fråganinom t.ex. FN:s ram eller inom någon annan internationell kommission, med siktepå att få en konvention som säger att man över huvud taget inte skall bedrivaden här typen av jakt eftersom den inte har någon större betydelse som näring.Den forskning som behövs på området kan man klara utan den grymma jakten. Jag vill alltså med det här få regeringen att stödja denkamp som bedrivits fid från en rad miljöorganisationer, somVärldsnaturfonden och . Deras krav har varit befogade. Man borde halyssnat till dem mycket tidigare och inte låtit sig luras av begreppet etisktacceptabla jaktformer. Det är detta man har gjort i . efterlyste ett uttalande om enviljeinriktning när det gäller uppehåll i den grymma jakten. Beträffande dejaktformer som beskrivs i filmen har jag redan i mitt första inlägg sagt attjag anser dem vara oacceptabla. Det är en grym jakt och bör enligt min meninginte förekomma. I försiggår nu också ett arbete inom en kommissionsom skall se i vilken utsträckning brott mot de norska reglerna har begåtts. Den jakt som beskrivs i filmen har jag alltså klart tagitavstånd från. Det vill jag gärna säga . Överläggningen var härmed avslutad. 29§ Svar på fråga 1988/89:449 om genmanipulerad raps har frågat mig omregeringen är beredd att pröva framställningen från omfrisläppande av genmanipulerad raps. Hybrid-DNA-delegationen,som har tiU uppgift att följa utvecklingen inom DNA-teknikens ochandra närliggande teknikers områden, har g;-anskat den plan förfältprövning av genmanipulerad värraps som tillställts delegationen frånHilleshög AB. Delegafionen har gjort en riskbedömning ur teknisk, vetenskapligsynvinkel och inte funnit att rimliga krav på skydd och säkerhet för människoroch miljö äventyras. Därom rådde enighet. Till regeringen har inte gjorts någonframställning i den här frågan. utvecklade jag i övrigt min uppfattning i en liknande fråga.Jag deklarerade då att det är viktigt att vi har en handUngsberedskap att styrautvecklingen i önskvärd riktning och att vi inom jordbruksdepartementetarbetar med ett förslag som innebär att regeringen ber om riksdagensbemyndigande att meddela föreskrifter om användning av genteknik på växter.Frågan bereds skyndsamt med sikte på att ett förslag skall kunna föreläggasriksdagen . Jag meddelade också att jag har för avsikt att tillsättaen utredning inom departementet med uppgift att klarlägga behovet av särskildaregleringar på området liksom vilka problem i övrigt som kan förknippas medavsiktligt utsläppande av genetiskt modifierade organismer. Ett utredningsförslag bör presenteras . Anf.132 (): Jag tackar jordbruksministern för svaret på min fråga. Den tolkning jagkan göra av det svar som jag erhållit är att regeringen inte är beredd att inuläget pröva framställningen från om frisläppande av den nämndagenmanipulerade rapsen. Isvaret säger statsrådet helt riktigt att hybrid-DNA-delegationen hade dettaärende uppe . Längre ner i svaret står att delegationen gjort enriskbedömning och inte funnit att rimliga krav på skydd och säkerhet förmänniskor och miljö äventyras. Därom rådde enighet, säger statsrådet. Jagsitter själv i denna delegation och var närvarande vidsammanträdet. Jag anmälde en reservafion i ärendet, med hänvisning till att jagtyckte det var helt felaktigt att nu behöva ta ställning i ett ärende av dennaart då vi inte har några regler att egentligen falla fillbaka på när vi skallta ställning. Även om majoriteten skulle ha sagt nej till det nu aktuellaprojektet innebär faktiskt avsaknaden av tillämplig lagstiftning att densökande själv får avgöra om han vill så sådan raps eller inte. Det gläder mig att statsrådet har för avsikt attlägga fram förslag inom området , dels , dels underhösten. Men jag undrar om det inte vore rimligt att bredda underlaget iutredningarna och se till att fler kunde delta i utredningsarbetet. Det är först när DNA-delegationen bedömt att den vill lyfta över frågantill regeringen som det blir en framställning till regeringen. Det har denalltså ännu inte gjort. Enligtuppgifter som jag har fått var delegationen enig i riskvärderingen. Jag harfått uppgiften att ville göra ett tillägg till protokolletsom gick ut på att man bör se över lagstiftningen på detta område. Det är självfallet envikfig sak som vi också arbetar med, men det rör sig alltså inte om någonoenighet när det gäller själva riskbedömningen - i varje fall inte om jag fårdöma av delegationens redovisning för mig. Sedantill andra fråga, som jag tycker är viktig. Vi har juansett att det går att hantera just dén här speciella frågan med vår nuvarandelagstiftning. Jag vidhåller detta när det gäller växtskyddslagen. Enligt enuppgift som jag har sett skulle den inte kunna användas i sammanhanget. Jag ochmina jurister är överens om att den mycket väl skulle kunna användas. Detta äremellertid inte till fyllest i det här speciella fallet, som alltså kan hanterasmed vår nuvarande lagsfiftning. Precis som sade måste vi setill att vi kan vara nära forskningsfronten och bredda våra instrument när detgäller en verksamhet där tillämpningen av forskningen går så oerhört snabbt.Detta är skälet till att vi, som sagt, frän departementets sida redan i vårkommer att be att få bemyndigande att få ett starkare instrument närdet gäller att agera beträffande genteknik i fräga om växter. Det gäller ocksåden bredare utredning som görs inom departementet. Vi skall gärna ta hänsyntill synpunkter beträffande en breddning av det informationsunderlagsom man kan få. Anf.134 (): När det gäller uppgiften att få Hybrid-DNA-delegationen till statsrådetför att få information kan man väl säga att det kanske råder vissameningsskiljaktigheter om tolkningen av vad som exakt sades på sammanträdet. Idet här fallet kan vi lämna detta därhän. När man ser på den här frågan, herr talman, finnerman att vi fakfiskt inte har någon lagstiftning. Det utsäde som HilleshögAB har för avsikt att sä i i är har framtagits i . Varför sårman då inte fröerna i , om man vill pröva dem? Kan det rent av vara såatt man egentligen vill undersöka var står ? Är en frizoni detta sammanhang? Vad är det för växt eller gröda som vi nästa gäng kommeratt fä ta ställning till? Är det måhända den där slutbetan som häller på atttas fram av och som diskuteras, en beta som skall tålabekämpningsmedel av allehanda slag? Jag kan inte bedöma skälet till att har tagit fram dethär, men om det nu är som säger har det visat sig att vihar instrument att hantera situationer av den typen. Växtskyddslagen kan ocksåmycket väl användas för att bedöma gentekniska frågor med tanke på farligspridning. Detta utvecklade jag i ett frågesvar fillLennart Brunander, som jag nu ser sitta i kammaren. Här är alltså defidsuppgifter som går ut på att det här inte skulle vara möjligt felaktiga.Sverige är alltså inte någon frizon. På grundval av lagstiftningen skall manför övrigt ta hänsyn till tillkommande omständigheter. Menjag håller med . Detta är inte tillräckligt i sig. Det kangälla andra områden och etiska frågeställningar som inte i och för sig har attgöra med det som det nu handlar om, dvs. 1988/89:68 organismer. Inte minst kan det bli frågaom den typ av supergrödor, superbetor och annat där dethandlar om att öka användningen av bekämpningsmedel, trots att vi vill minskaden. Sådant skall bedömas i den utredning som inom kommer attfilisättas. Det rör sig om någon eller . Resultatet bör som sagtföreligga . 136SVEN-OLOF (): Huruvida nu gällande växtskyddslagstiftningär tillämplig eller ej i detta fall råder det onekligen synnerligen delademeningar om. Auktoriteter på området hävdar olika uppfattningar. Bara dettainnebär att det är mycket svårt att se vad man egentligen har att rätta sigefter. Jag skulle vilja hänvisa till den lagstiftning som finns iandra länder. Det finns en förhållandevis sträng lagstiftning i angränsandeländer som och . Jag anser, liksom statsrådet, att det ärangeläget att vi får motsvarande lagsfiftning i vårt land. Det är mycketangeläget att det under en fid blir någon form av temporärt stopp förfrisläppande, så att vi noggrant kan diskutera frågorna och ta del av dendebatt och den verksamhet som finns på skilda håll i samhället . Överläggningen var härmed avslutad. 30 § Föredrogs och hänvisades 31 § Anmäldes och bordlades 1988/89:15Fullmäktiges i förvaltningsberättelse för 32 § Anmäldes och bordlades medanledning av prop 1988/89:68 om Hvsmedelskontroll 1988/89:Jo20av och (båda c) 1988/89:Jo21av m.fl. (m) 1988/89:Jo22av m.fl. (fp) 1988/89:Jo23av () 1988/89:Jo24av m.fl. (vpk) 1988/89:Jo25av m.fl. (c) 1988/89:Jo26av () 1988/89:Jo27av m.fl. (mp) 1988/89:Jo28av och (båda s) 33 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1988/89:128 av () till bostadsministern ometableringen av stormarknadscentra: I planerar förnärvarande att bygga ett stormarknadscentrum i mitt emellanoch ca 2 mil från och centralorter. Enligt planernaskall centret i huvudsak vara baserat på dagligvaruhandel och inrymma fleraolika stormarknadsvaruhus representerande de större stormarknadskedjorna. Den totala försäljningsytan avses uppgå till ca 55 000 moch den totala försäljningsvolymen till mellan 750 och 1 000 milj. kr./år. Detär av länets totala dagligvaruhandel. Hela etableringen bygger på förutsättningen att det nyastormarknadscentret skall dra till sig en stor del av den befintliga och detmesta av den förväntade ökningen av detaljhandeln i omkringliggande kommuneroch tätorter. Enligt de beräkningar som t.ex. gjorts i kommunskulle där delar av närhandeln slås ut, eftersom 400 milj. kr. av den beräknadeförsäljningsvolymen enligt antas komma därifrån. Idén med ett externt stormarknadscentrum mitt emellan tvästörre befolkningscentra bygger på att de enskilda hushållen skall ta sig ditmed egen bil och göra stora delar av sina inköp. kommer utglesningenav butiker inom befintliga bostadsområden att försämra inköpsmöjligheterna förde hushåll som saknar egen bil, t.ex. pensionärer, handikappade och vissabarnfamiljer. För de hushåll som har eller färdtjänst kommerkommunernas kostnader att öka. Ett stormarknadscentrum av det slag som planeras iÖstergötland, helt baserat på en ökad bilanvändning och utan koppHng tillboendet, är enligt min mening oförenligt med samhällsmålen godresurshushållning och god miljö och bör därför inte accepteras. Enligt skall vid all planläggning ochbyggnation även beaktas vad som sägs i lag (1987:12) om hushållning mednaturresurser m.m. I den lagen sägs i 1 kap. 1 § att "Marken, vattnet ochden fysiska miljön i övrigt skall användas så att en från ekologisk, social ochsamhällsekonomisk synpunkt långsiktigt god hushållning främjas." Länsstyrelserna har att bevaka och om det anses påfordrat,överpröva planärenden som berör nationella intressen, utgör en fara för hälsaoch säkerhet eller berör flera kommuner (PBL 12 kap. 1 §). Jag villdärför ställa följande frågor till chefen för : Står etableringar av externastormarknadscentra för dagligvaror helt baserade på ökad bilanvändning i överensstämmelsemed regeringens intentioner för en långsiktigt god ekologisk ochsamhällsekonomisk hushållning? Avser regeringen inifiera åtgärder för attplaner av detta slag regelmässigt skall överprövas med hänsyn fill de negativaeffekterna på energiförbrukning och miljö och de konsekvenser de får förplaneringen i andra närliggande kommuner? 1988/89:129av () fill utbildningsministern om motorvägsbyggetNorrköping-Lövstad från kulturmiljövårdssynpunkt: fattade på förslag avregeringen beslut om en ny lag om kulturminnen (prop. 1987/88:104, KrU1987/88:21). I denna lag understryks inledningsvis att "det är ennationell angelägenhet att skydda och vårda vår kulturmiljö. Ansvaret för dettadelas av alla. Såväl enskilda som myndigheter skall visa hänsyn och aktsamhetmot kulturmiljön. Den som planerar eller utför ett arbete skall se fill attskador på kulturmiljön såvitt möjHgt undviks eller begränsas." Iriksdagens beslut anges vidare fyra områden som prioriterade. Ett sådant områdeär naturligt nog insatser för vård av kulturlandskap och fornlämningar. Fastafornlämningar som enligt lagen om kulturminnen skall skyddas är bl.a."resta stenar samt stenar och bergytor med inskrifter, symboler, märkenoch bilder samt andra ristningar eller målningar". Imotivtexten till lagen om kulturminnen understryks bl.a. att "en avkulturmiljövårdens viktigaste och svåraste uppgifter är att uppmärksammaoch påtala hoten mot kulturmiljön. Här handlar det ofta om att materiellavärden ställs mot immateriella." Det gäller att undvika konflikter somofta uppstår t.ex. i samband med utbyggnad av trafikleder. Etttydligt exempel på hur "materiella värden" fått ta överhanden framförde "immateriella" är dragningen av den nya motorvägen sträckan genom ett fornlämningsområde med bl.a. oersättliga hällristningslokaler. Kritikenmot vägbygget har varit omfattande, och det är förvånande nog mest demyndigheter som har att försvara de kulturella värdena som minst kritiseratvägverket för den föreslagna sträckningen. Det kan kort konstateras att det ärhelt andra aspekter som fått avgöra sträckningen än viljan att bevara omistHgafornlämningar. Enligtmin mening är, även med den något modifierade sträckning som beslutats,utbyggnaden av E 4-an i strid med de intentioner som finns i lagen omkulturminnen. Byggande av trafikleder kan enligt min mening inte vara ett mål isig, utan måste anpassas på ett bättre sätt efter förutsättningarna. Det ärtrafikleden som måste vara restposten - inte tusenåriga kulturminnen närbeslut om exploatering av markområden fattas. Med hänvisning till vadsom ovan anförts vill jag fråga statsrådet: Föranleder beslutet om E 4-ans sträckningNorrköping-Lövstad över ett fornlämningsområde några inifiativ från regeringenssida, och är det i linje med de principiella mål som fastlagts förkulturmiljövården? 1988/89:130 av KarinIsraelsson (c) till arbetsmarknadsministern om i : inland har haft enfortsatt minskning av sitt befolkningstal.