prot · GC0941 · 1988-12-31 00:00:00 — Vi reserverar oss mot förslaget i dess helhet. I vårparlimotion 1988/89:Sf3 anför vi skälen till all vi vill behålla friåret.Kraven i motion 1988/89:Sf7 av och överensstämmermed partimotionens krav. Vidare tror vi att det blir svårt alt klararehabiUteringsinsatserna ulan alt först ha säkrat detta med bostaden för densjuke pensionären. Av den anledningen har vi fogat ell särskilt yttrande tillbetänkandet. Det måste alltså finnas pengar bakom alla vackra ord som ocksåutskottet uttalar när det gäller möjligheterna lill rehabilitering. Med detta yrkar jag bifall till reservafioneni socialförsäkringsutskottets betänkande 5. AnL 72MARGÖ (vpk): Riksdagsbehandlingen av förslaget omslopandet av pensionärernas fria sjukhusär åskådliggör i sig alt det är ettfelaktigt och orättvist beslut som , tyvärr, troligen kommer alt fattai dag. Först föreslogs detta i budgetpropositionen 1986/87. Men regeringen fickbakläxa av . Förespråkarna för förslaget- socialdemokrater, moderateroch folkparfister - började förslå att inte alla pensionärer hade sammamöjligheter som yrkesarbetande att betala för sin sjukhusvistelse. Riksdagenbegärde då ett nytt förslag av regeringen, där det krävdes en spärregel ochsamma fillämpning som den som gäller för sjukpenningen. Därefter återkomregeringen med ett förslag till avgiftsuttag, där den högsta avgiften fastställdestill . och den lägsta till . De s.k. undantagandepensionärernaskulle slippa undan med . Sedan följde många turer iutskottsbehandlingen. Förespråkarna för slopandet av pensionärernas friasjukhusår började få del litet kallt om fötterna och alldeles förhett om huvudet. Pensionärerna visade ett massivt missnöje - helt berättigat. Ulskottsmajoriteten insåg att det föreslagnaavgiftssystemet skulle innebära alt lågavlönade pensionärer i praktiken fickbetala mer än sjukförsäkrade. Därför kom man överens om att strikt fillämpatredjedelsregeln även för pensionärer. Men därmed var ärendet inte avklarat.Insikten ökade allteftersom. Även med en tredjedelsregel skulle det kanske blialltför påfrestande för vissa pensionärer. Därför har del i utskottsbetänkandetfillkommit en möjlighet fill individuell prövning och ytterligareavgiftsnedsältning. Sammanfattningsvis föreslårutskottsmajoritefen att pensionärer skall betala avgifter för sjukhusvård,trots all man är medveten om alt en stor gmpp pensionärer fortfarande inte harråd. För all undvika rena tragedier för enskilda måste beslutetom avgifter följas av ett beslut om möjligheter lill individuell prövning ochnedsättning av avgiften. Men var hamnar vi då egentligen? Eller rättare sagt:Var hamnar ni egentHgen när det gällerdet här förslaget? Jo, det blir återigen ett förnedrande system, som innebäratt de faltiga pensionärerna måste ansöka om avgiflsnedsättning. Bara för altde är fattiga skall de redogöra för sin ekonomiska situation. De skall motiveravarför de inte kan betala för sig. De skall också tala om vad de använder sinapengar till. Sedan har de att avvakta ett välvilligt beslut och en välvilUgbedömning. Handläggningenav ärendet har medfört att de nya reglerna inle kan träda i kraft förrän den 1maj 1989. Men reglerna skall kunna tillämpas närdet gäller avgifter som kanhänföras till årets början. I klartext betyder det att pensionärer som liggerpå sjukhus under årets första månader får hela sin pension, precis som vanligt.Först kommer avdragen på pensionen. När räkningen kommer,skall man också i efterhand ansöka om individuell prövning - om behov därav föreligger.Det säger sig självt att detta kommer all bli oerhört förvirrande, och detgäller då inte bara för den enskilde. Hur skall försäkringskassorna, med tankepå den situation som dessa befinner sig i, klara av att informera samfidigt somde får den här extra administrativa uppgiften? Det mest bedrövUga med förslaget om slopandet av det fria sjukhusåretär kanske alt det marknadsförs som ett rältvisekrav. Del är rättvist, sägerman, att pensionärerna får betala för maten när de ligger på sjukhus. Matskulle de ju behöva hemma också. Dettavisar hur långt från de lågavlönades vardag som vissa beslutsfattare befinnersig. Egentligen vet vi riksdagsledamöter inte heller alls hur det förhållersig. Vi kan ju ligga på sjukhus hur länge som helst, utan avdrag vare sig pålönen eller på sjukpenningen. De lågavlönade pensionärerna har inle råd att ätaupp en tredjedel av pensionen, men det har de inte heller när de är hemma. Riksskatteverketsnormalbelopp för existensminimum är för ensamstående . i månaden år1988.1 normalbeloppet ingår ej bostadskostnaden. Vid en jämförelse mellanbeloppet för existensminimum och inkomsten för en pensionär med enbartfolkpension och KBT framkommer följande: Folkpensionen och pensionsfillskottetutgör . KBT utges av en hyreskostnad på mellan 80kr. för ensamslående, vilket ger . Disponibel inkomstuppgår då lill . Med en hyra på . , vilketinte är en ovanlig hyra för en tvårumslägenhet i nyprodukfion - många är myckeldyrare - återstår . Denna summa är endast141 kr. högre än fastställt existensminimum och . lägre än den avsocialstyrelsen fastställda för skälig levnadsnivå om . permånad för ensamstående. Pensionärersom bara har folkpension och pensionstillskott tvingas alltså allleva under för vad anser vara en skälig levnadsnivå. Dåsäger det sig självt att det inte finns något utrymme för att betala ens förmaten på sjukhuset. Men,säger utskottsmajoritefen, för de utförsäkrade pensionärerna innebär dettaavgiftsförslag lättnader gentemot dagens villkor. Det är sant - del bestridervi inte. Men om del var den utförsäkrade gruppen, de som betalar, somutskottsmajorileten tänkte på hade man kunnat lägga fram ett Avgifterför pensionärer vid sjukhusvård 1988/89:41 förslagsom innebar avgiftssänkningar just för dem, utan att det innebar 8 december1988 avgiftshöjningar för dem som har det fria året. A vgifter för pensionärer vid sjukhusvård Del går inte alt komma ifrån all det bakom detta förslag finns tankarsom liknar dem som låg bakom det tidigare differentierade avgiftssystemet,nämligen att del finns pensionärer som har det gott ställt och som ligger påsjukhusen och samlar på sig pengar. Det är möjligt - men vårdavgifier skallinte användas i fiskala syften. Vill man komma ål stora förmögenheter skallskattelagstiftningen användas. Egentligenfinns del nog bara ett skäl att införa avgifter på sådana livsnödvändighetersom vård, och det är för att begränsa efterfrågan. Människor skall tänka sigför innan de söker hjälp och göra en avvägning mellan oUka behov, allt efterden egna plånbokens tjocklek. Den dag som vår socialdemokrafiska regering tillsammans med deborgerliga partierna förklarar att det är så dålig ekonomi i alt det nuinte finns utrymme för några som helst skattelindringar för högavlönade skaUt.o.m. jag tro alt del kan vara befogat att diskutera avgifter för exempelvispensionärernas sjukhusvård. Men så är ju uppenbarligen inte fallet . Jag yrkar bifall fillreservationen fill utskotlsbetänkandel. AnL73 (): Jag börjar med att yrka bifall fill reservationen under mom. 1 i SfU 5.Vi har reserverat oss från tre partier. Mycketav det som sagts har jag också skrivit ned, och jag skall upprepa en heldel, eftersom det tål att upprepas. "Det blir vi som fårbetala. Så har då pensionärernasfriar på sjukhus tagits bort." Detta säger en pensionär ien insändare. "Vifår på delta sätt och till följd av höjda skatter själva betala kompensationen för devalveringen . Vilken annan grupp i samhället blir behandlad så?---------------- Hade det varit val ." Nugäller del alltså friåret för pensionärer - en mycket omdiskuterad social"reform". Denna fråga bordlades , innan den kunde gåigenom. Det är så i riksdag att inte någon fråga kan gå igenomutan att minst två parfier stöder den. Något av minoriletspartierna, dvs. allautom socialdemokraterna, måste alltså stödja etl förslag. Idetta fall kan man säga att och mildradeskadeverkningarna för pensionärer med låg eller ingen ATP och förundantagandepensionärerna. Del är intressant att det är helt andrapartier än socialdemokraterna som söker stödja de icke välsituerade i vårtsamhälle. Avgiftenför sjukhusvård är . per/dygn och . för medborgare med lågainkomster. blir resultatet att . bibehålls, med dettillägget att ingen pensionär skall erlägga mer än en tredjedel av sin pensionför sjukhusvård. För undantagandepensionärerna betyder det , och de hardå endast kvar . av hela sin pension. Orsakentill att förfidspensionärerna skall få behålla sitt friar är att de kan 60 behöva ha hela sin pension intakt, då de eftersjukdom eventuellt måste Förmiljöpartiet de gröna är det självklart att även ålderspensionärer skall hamöjlighet fill rehabiUtering och att även de alltså behöver sill friasjukhusår. Äldreär mera sjuka än yngre, och de behöver därför ett fritt sjukhusår. Del handlarsjälvfallet i första hand om undantagandepensionärer, som inte alls är med iATP-systemet och alltså inte ens får filläggspension. Många svenskar - ja, ävenriksdagsmän som jag har mött i korridorerna - är okunniga om att människor medså låg ekonomisk standard bor i välfärdslandet . Miljöpartietåterkommer till detta under allmänna motionstiden. Friårethar naturligtvis också en hög prioriteringsgrad för de pensionärer som saknarATP eller har låg sådan. Sjukhusvården gör ett alltför djupt grepp i deraskassa. En tredjedel av dem betalar , och de har då kvar ungefär1 . Jagvill också ta med de mer välbeställda pensionärerna. Även de har hem och fastautgifter och bör få lid att eventuellt förändra sill boende, från villa tilllägenhet, från större till mindre lägenhet, osv. Detkommer dessutom in en annan form av sjukvård för äldre, och det är växelboende,som är en viktig faktor i denna debatt. Det fördyrar ofta för pensionärerna ifråga; det är inte säkert att de har resorna fria eller all de får behålla KBT.Det är olika i olika kommuner. Där borde enhetliga direktiv tas fram. Miljöpartietanser att friåret bör vara, åtminstone tills vidare, en icke behovsprövad förmån,på samma sätt som barnbidraget. Del faktum att 445 miljoner sparas genom attdenna förmån dras in är ett dåligt skäl för att försämra för en av de svagastegrupperna i samhället, nämligen sjuka pensionärer. Delkommer också in en annan faktor, nämligen alt många på sin ålders höstfortfarande har en sambo eller maka/make som bor hemma. När en av dem ligger påsjukhus blir del ökade utgifter för den som är hemma. Dels vill man besöka densom ligger på sjukhus, dels kanske ta hem vederbörande för omvårdnad hemma.Dessutom hjälper ofta en make den andre, och det är inte säkert att del är densom är sämst som kommer in på sjukhus. Del kan alltså bli behov av ökadhemvård, som man delvis får betala. Jaghar nu förkortat mill anförande, eftersom mycket inte var nödvändigt attupprepa, men det jag nu har sagt tyckte jag var viktigt att säga en gång till. Jagyrkar bifall till reservationen, mom. 1, i socialförsäkringsutskottetsbetänkande 5. Avgifterför pensionärer vid sjukhusvård AnL 74 (): Jag skall börja med litet historik. Del kanske kan vara av intresse förkammarens ledamöter att få veta hur friåret egentligen kom lill. Manfick 90 dagars fri sjukhusvård när den obligatoriskasjukförsäkringen infördes. hade pensionärerna tillhört sjukförsäkringensom då hade den karaktären att man fick vara med om man hade god hälsa och intehade uppnått en viss ålder, som kunde vara litet olika i oUka kassor. Men manvar inte nöjd med dessa , därför att man då inte längre kunde slå kvari sjukförsäkringen. Sjukförsäkringen var grundad på Avgifter för pensionärer vid sjukhusvård inkomstbortfalloch pensionen likaså. Vare sig man var sjuk eller inte fick man . Det fanns ingen ATP då, och folkpensionen var inte av samma karaktärsom . Man tyckte att på sjukhus var en dålig inväxling mot rättenalt tillhöra en sjukförsäkring, som då betalade . Nästa gång det blev en höjning var , ochdel var i samband med att lagen om allmän försäkring genomfördes. Del kanskekan förtjäna att påpekas all de första ATP-pensionerna betalades ut , med2/20 fill dem som var födda . Del var inga större belopp men ett steg irätt riktning för att bygga upp pensionärernas ekonomi. skedde höjningen fill . ärdet 1988, och jag vill nog påstå att pensionärernas ekonomi ser helt annorlundaut nu än den gjorde . Del har hänt mycket. Man har fåttkommunala bostadstillägg, och pensionerna har utvecklats på olika sätt. Det ärfler pensionärer som har högre ATP-pension beroende på alt nutidens pensionärerhar hunnit växa in i systemet. Kommunerna har naturligtvis etl mycket stort ansvar,vilket också har tagits upp här. Om man tog hänsyn till att bostaden är ett viktigtled när det gäller rehabilitering skulle del medföra att fler kommuner följdeKommunförbundets rekommendationer när del gäller rätten till kommunalt bostadsfillägg.Den kommunala självbestämmanderätten ger varje kommun rätt att besluta ombostadstilläggels storlek. Jag erinrar mig en debatt med när dellagstadgade bostadstillägget diskuterades. och vändesig mot detta förslag och ansåg att varje kommun vet bäst vad som behöver görasför de gamla. var emot att kommunerna skulle bli tvingade att utbetalakommunalt bostadstillägg lill ett visst belopp för att få statsbidrag. blevdet ändå en majoritet i för det förslaget. Jag vill påstå all del förslag vi diskuterar gerpensionärerna en gynnsammare situation än den nuvarande med del s.k. friåret.Förslaget innebär all pensionärerna får en avgift som är beräknad på samma sättsom för alla andra personer som är intagna på sjukhus, dvs. med hänsyn lillinkomstens storlek och inle tiU inkomstens art. Avgiften blir lägre, framförallt för dem som har låga pensioner. Det föreslagna avgiftssystemet leder fill att mer änhälften av landets 1,5 miljoner ålderspensionärer får lägre avgift än 55 kr.Systemet fyller kraven både vid jämförelse med avgiftssystemet förförvärvsarbetande och i fråga om enkelhet i tillämpningen. Flertaletutförsäkrade får lägre vårdavgifier än . Del talades om den förnedrande prövningen från ell parhåll här. Ja, men prövas de utförsäkrade pensionärerna. Del finnsju ett avtal mellan staten och sjukvårdshuvudmännen om en prövning av avgiftennär sådan skall införas efter del fria året. 1 denna fråga fattas beslutenpolifiskt. Det finns fall när man säger att det är administrafivt enkelt all laut . även om beloppet borde vara lägre, och avgiftsnivån ligger olika inomolika landsting. Det har skapats orättvisor mellan pensionärer beroende på altlandslingen snarare grundar sin bedömning på politiska beslut än på behoven.Med det nya förslaget får vi in denna bedömning i ett socialförsäk- ringssystem som ärheltäckande. Systemet kommer att innebära att alla pensionärer i dennasituation blir behandlade lika. Det tycker jag vi skall notera när vidiskuterar det avgiftsfria året. Pensionärernaskall inte i fortsättningen betala någon avgift för sjukhusvård till sjukhusenutan i stället görs avdrag på pensionen för de vårdas på sjukhus. Detär i linje med vad som gäller för anställda . Man gör ettsjukpenningavdrag på , om sjukpenningen når . Och det ären beskattad sjukpenning. Det är ingen som har talat om dessa grupper. Pågrund av att avgiften skall avläggas genom avdrag på pensionsförmånerna kommerden att administreras av försäkringskassorna och . Denföreslagna avgiften har beräknats enligt samma metodik som gäller försjukpenningavdrag, dvs. på inkomsten före skatt. Det finns en avvikelse frånmetodiken i propositionen genom att en nedre gräns för avgiften sattes vid 40kr. och för ett begränsat antal undanlagspensionärer vid . Underutskottsbehandlingen har denna nedre gräns lagils bort genom bifall lillmotionerna Sf2 och Sf4. Som inkomst betraktas endast de pensioner som reglerasi lag om allmän försäkring. Det innebär att KBT inte räknas som inkomst. Delgäller aUtså grundpensionen, folkpensionen, pensionsfillskotl och ATP. Någraandra pensioner är inte med i bilden. Beräkningsgrundernabaserar sig på det ännu inte fastställda basbeloppet som kan tänkas liggaomkring . Det innebär en ökning av basbeloppet med ca . Idenna höjning ligger , som utgör den resterande devalveringseffeklen på2,. Denenda gruppen, säger , som får betala för devalveringen ärpensionärerna. Men jag menar aft den enda gruppen som har fått kompensation fördevalveringen är pensionärerna. Man fick och får nu2,. Jag kan också påminna om alla studerande som hade sitt studiesociala bidragknutet till basbeloppet. Men det har inle talats om dem. Förår 1989 efter höjningen av basbeloppet får en pensionär med fulltpensionstillskott eller motsvarande ATP betala . giftpensionärspar med motsvarande pensionsförmåner får betala . på grund avall de har en lägre grundpension som utgår till makar som båda ärålderspensionärer. Personer med förtida uttag får med en striktfredjedelsre-gel betala ännu lägre avgifter. Det gäller ocksåundanlagspensionärerna. Medett avgiftssystem för pensionärer utan ATP eller med låg ATP, helt anpassattill de individuella pensionsinkomslerna, kan enligt utskottet ingen erinrangöras mot att det avgiftsfria året avskaffas i enlighet med tidigareprincipbeslut av . Som redan sagts innebär det för många pensionärerväsentligt lägre avgifter. Därmed bör behovet av avgiftsnedsältning bli mindreän i det nuvarande systemet, vilket som nämnts administreras avsjukvårdshuvudmännen och i vilket avgiften i princip är . Dettainnebär inte alt utskotlet bortser från betydelsen av att en ålders-ellerförtidspensionär har ekonomiska medel för rehabilileringsåtgärder och för attkunna behålla sin bostad även under . Tvärtomunderstryker utskottet kraftigt betydelsen härav. Målsättningen måste vara attrehabilitera sjuka ålderspensionärer så att de kan återvända Avgifter för pensionärer vid sjukhusvård Avgifter för pensionärer vid sjukhusvård till ell eget boende.Utskottet betonar kommunernas ansvar för att del sociala skyddet fungerar isådana situationer. Ocksåden typ av växelvård som kanske kommer att bli mer aktuell in på 90-talel börstämma kommunerna tUl eftertanke, mot bakgrund av att bostaden är ell viktigtled i rehabiliteringen och att man därför bör vara varsam med att dra in detkommunala bostadstillägget. Även om behovet av avgiftsnedsältning kan förutsättasbli mindre i det nya systemet, anser utskottet ändå att en möjlighet tilliridividuell prövning bör finnas kvar. 1det nuvarande systemet kan genom överenskommelse mellan staten ochsjukvårdshuvudmännen de senare vid behov medge avgiftsnedsältning. Skälet sådan nedsättning har angetts vara pensionärernas behov av medel försärskilda rehabiliteringsinsatser. Sådana skäl skall kunna åberopas av enpensionär även i fortsättningen för att helt eller delvis slippa avdrag frånpensionen för sjukvårdsavgifter. Dennya ordningen skall träda i kraft . Utskottet har däremotinsett att personalen på försäkringskassorna måste få fillräcklig tid förutbildning för att sätta sig in i systemet. Inte minst måste pensionärernagenom broschyrer få upplysningar om vad som gäller för dem själva och om att dehar möjligheter att få sin fråga prövad. I så fall kommer de också att få denprövad efter för hela landet likvärdiga principer, något som inte gäller i dag.Jag har inle hört all någon i sina inlägg har vänt sig mot den prövning som förekommer i landstingen och inle heller all någon pekat på den orättvisasom denna prövning leder till. Del har förvånat mig något att ingen gjortdetta, som det talas om hur förnedrande den nu aktuella prövningenskulle kunna bli. Jag yrkar avslag på reservationen och bifall till hemställan isocialförsäkringsutskottets betänkande nr 5. AnL 75 () replik: frångår inte sina vanor: hon ägnar sig åt historiskabetraktelser från denna talarstol. En slutsats som inte drog av sinhisloriebeskrivning var att antalet dagar har trappats upp och att mannu kanske skulle ha prövat en nedtrappning i stället för att helt ta bortantalet fridagar i vården. En sådan diskussion har inte förts. avskaffasalla de , som historiskt sett har ökats från 90 till 365. Ennedtrappning hade kanske varit ett bättre alternativ än det som man nu prövar. DorisHåvik understryker också all kommunerna har etl stort ansvar. Det framgår avbetänkandet att kommunerna skall ta det ansvar som staten frånhänder sig förpensionärernas sjukvård och de ökande kostnaderna för denna. Trots allt innebärfriåret en möjlighet för en sjuk pensionär att spara de avgifter som tasut och få ett sparkapital. är , och detkan vara en bra reserv för framtiden. Det ger också en möjlighet att klarabostaden . DorisHåvik understryker också den likabehandling som möjliggörs i det nya systemet.Det kan väl äga sin giltighet, men vi måste också eftersträva ett kommunaltsjälvbestämmande. Man räknar helt enkelt med alt kommunerna skall la över ansvaretpå området, även om man inle vågar göra sä hårda skrivningar som man hade tänktsig. I propositionens och även i utskottsbelänkandetsbehandling av förtidspensionerade har man etl annat tonläge. I detsammanhanget är del plötsligt mycket viktigt alt behålla friåret. Det är dåliglogik i den argumentationeri. Del är på den här punkten som det börjar gåsnett. Man försöker få fram argument som skall tyda på att man vill skyddasjuka pensionärer medan andra förhållanden gäller för förtidspensionärer. Mensådan är ju inte den faktiska verkligheten. Försäkringskassorna får en bekymmersam situation, ochdetta är en del i den nya ordningen som verkligen behöver lyftas fram. har vi en personalflykt från försäkringskassorna. Personalen känner enmycket stor otillfredsslällelse över alt den ständigt belastas med nyaarbetsuppgifter. Pressen basunerar ut att personalen inte klarar avdet arbete som vi har ålagt den. inför vi ytterligare krångel och byråkrati.Jag tycker alt vi har skäl att tänka över vad vi håller på med. Det ärytteriigare etl skäl till att friåret borde ha funnits kvar. Vi skulle då habesparat försäkringskassorna denna nya belastning, och dessutom skullepensionärerna ha haft en bättre situation. A vgifter för pensionärer vid sjukhusvård AnL 76MARGO (vpk) replik: Också jag förslår att föredraratt använda en stor del av sin tid till historiebeskrivning. Så gör jusocialdemokraterna alltid när man vill slippa undan från en besvärligdagsfråga. Då föredrar man alt tala om historiska förhållanden. Jag godtar den historiebeskrivningen attpensionärerna har fått högre pensioner och även att de har fått det bättre änpå 50-talet. Men frågan är ju ändå om pensionärerna ekonomiskt har det såställt att de har råd aft betala för sig på sjukhuset. Trotsatt pensionärerna nu har fått KBT, som inle fanns tidigare, ligger de vanligafolkpensionärerna, som jag visade i mitt exempel, under normför skälig levnadsnivå och . En folkpensionär som kommer in på sjukhus hamnar i följandesituation. Han har med dagens pensioner strax . i pension permånad. Vi förutsätter alt han framöver får behålla KBT. När han fått sinKBT och betalat sin hyra har han ca . kvar den månaden. Han ligger helamånaden på sjukhuset, och sjukhusavgiften är en tredjedel av pensionen.Sjukhusavgiften blir alltså . Kvar blir strax . förden pensionärens alla övriga utgifter. Han skall betala telefon, TV, radio, el, kanskevarmvatten, och försäkringar. Det kan hända att något barnbarn fyller år ochatt han skulle vilja ha . till en present också, men jag förstår alldel är en post som han i första hand får stryka. Jag vill fråga personligt: Skulle atf ha knappt under tusenlappen kvar en månad för att klara alla sinautgifter? Jag kan ärligt säga att jag inte skulle klara av del. säger också att del finns flerapensionärer som har höga ATP-poäng. Del är sant, men del finns fortfarande 450000 pensionärer som inte har någon ATP. Vi lägger ibland kvinnoperspektiv påfrågorna. Ser vi den här frågan i det perspektivet, finner vi att förslaget iförsta hand drabbar 5 protokoU 1988/89:41 A vgifter för pensionärer vid sjukhusvård kvinnor,för kvinnorna utgör majoriteten i gruppen som inte har några ATP-poäng. Det är ett mycket orättfärdigt förslag somsocialdemokraterna nu har enats med de borgerUga om.