prot · GC0949 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:49 1§ Val av fullmäktige i De på föredragningslistan uppförda valen varföranledda av att nya bestämmelser om riksbanksfullmäktiges sammansättninggällde frän . Enligtett från valberedningen inkommet protokollsutdrag har valberedningen berett depå föredragningslistan upptagna valen av sju fullmäkfige och sju suppleanterför fullmäktige i . Valberedningen har därvid enhälligt beslutat omgemensamma listor av innehåll som framgår av en i kammaren utdelad promemoria. Härefterföretogs val av sju fullmäktige i . Denav valberedningen för detta val avlämnade gemensamma listan upplästes avtalmannen och godkändes av kammaren, varvid befanns att följande personer,vilkas namn i här angiven ordning upptagits på listan, valts till fullmäktige iriksbanken för återstoden av innevarande valperiod: 2 § Val av suppleanterför fullmäktige i Företogsval av sju suppleanter för fullmäktige i . Sedan den av valberedningen för detta val avlämnadegemensamma listan upplästs av talmannen och godkänts av kammaren befanns attföljande personer, vilkas namn i här angiven ordning upptagits på listan, valtstill suppleanter för fullmäktige i för återstoden av riksdagensinnevarande valperiod: Omförkunskaperna för tillträde till grund-skollärarlinjen AinaWestin (s) RolandBrännström (s) andrevice talman () BengtKindbom (c) 3 §Upplästes och lades tiU handlingarna följande från valprövningsnämn-den inkomna Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamot ochersättare för riksdagsledamöter Till valprövningsnämnden har från riksskatteverketinkommit bevis om att (), , utsetts till nyledamot av fr.o.m. sedan ()avsagt sig sitt uppdrag som riksdagsledamot. Till ersättare förriksdagsledamöter har utsetts , , ,, , , , , Per ,, , , , , , , och , (alla m). har denna dag granskat bevisen ochdärvid funnit att de blivit utfärdade i enlighet med 15 kap. 1 § vallagen. 4 § Svar på interpellation 1988/89:85 om förkunskapernaför tillträde till grundskollärarlinj en har frågat mig vilka åtgärder jag avservidta dels för att de höjda förkunskapskraven för grundskollärarlinjen ej skallåsidosättas, dels för att tillse att kompletteringsutbildning inte drivs ihögskoleregi och ej bekostas av grundutbildningsanslaget. anslöt sig till den nyalärarutbildningsreformen, vilket framgår av utbildningsutskottets betänkande omlärartjänster i (UbU 1987/88:12). har tydligen folkpartietbestämt sig för att verka för utbildningen och värna dess kvalitet. Dettatycker jag är bra. Därför blir jag förvånad när i sininterpellation inte med ett ord berör det faktum att av platserna påden nya grundskollärarlinjen är obesatta. I en sådan situation måste enligt min mening åtgärder vidtas föratt inte det framtida behovet av lärare skall äventyras. Detta har ocksäuniversitets- och högskoleämbetet (UHÄ) och de lokala antagningsmyndigheternainsett, och de har därför vidtagit åtgärder för att så långt möjligt fyllautbildningsplatserna. Utbildningarnapå den nya grundskollärarlinjen startade . Ett av deviktigaste kraven på den nya linjen är att utbildningens kvalitet måsteförstärkas. För att uppnå detta syfte har behörighetskraven för fillträde tillutbildningen skärpts betydligt. UHÄ har, när de särskilda behörighetskravenfastställts, beaktat vad uttalat. Det stod tidigt klart att deskärpta behörighetskraven skulle innebära behov av kompletteringsutbildningför en del av de sökande. Detta gäller särskilt sökande tillfördjupningsalternativet matematik och naturorienterande ämnen. Det är förövrigt inom detta område som behovet av lärare är störst i skolorna. UHÄkontaktade därför högskoleenheterna och erbjöd dessa attanordna en särskild studiegång för de studerande som inte uppfyllde desärskilda behörighetskraven i något av ämnena matematik, fysik, kemi ellerbiologi. Den särskilda studiegången har erbjudits sökande från gymnasieskolanssamhällsvetenskapliga och ekonomiska linjer. Totalt var det 46 sökande tiU densärskilda studiegången , vid den centrala antagningen. Iförsta hand har dock sökande hänvisats till komvux eller fill gymnasieskolan. Attkompletteringsutbildning ges till studerande som inte uppfyllerbehörighetskraven innebär inte att kraven sänkts. Trots att omfattanderekryteringsinsatser har gjorts är av platserna på grundskollärarlinjenobesatta. Jag tror att en viktig förklaring till detta är de skärptabehörighetskraven och den korta tid de sökande haft för att förbereda sig införden nya utbildningen. Det är självklart av utomordenfiig vikt att skolans behovav lärare tryggas. Därför anser jag att det i ett övergångsskede är viktigt attfinna flexibla och praktiska lösningar för att förbättra rekryteringen. Deolika åtgärder som vidtagits av högskoleenheterna för att få fler studerande ärexempel på detta. Jagavser även föreslå regeringen att ställa särskilda resurser till UHÄ:sförfogande för åtgärder för att ytterligare förbättra rekryteringen . Sammanfattningsvisvill jag hävda att ambitionsnivån för den nya lärarutbildningen ligger fast.Skolan behöver lärare med en god utbildning och det kommer den att få genom dennya grundskollärarutbildningen. Prot;1988/89:49 Omförkunskapernaför tillträde till grundskollärarlinjen 3 (): Jag får tacka utbildningsministern för svaret, som jag tycker är mycketupplysande när det gäller utbildningsministerns syn på kvalitet ilärarutbildningen. Förstvill jag dock göra en liten justering av utbildningsministernshistorieskrivning. avstod vi i från att kräva att beslutetom lärarutbildning skulle rivas upp en termin före start. Att vårt förslag fillutbildning var bättre har vi däremot aldrig avstått från att hävda. Utbildningsministern talarmycket om att utbildningsplatser är obesatta. Omförkunskaperna för tillträde till grundskollärarlinjen Han menaratt jag borde ha talat om det, i stället för att bekymra mig om kvaliteten.Detta faktum tycker jag ändå inte är något skäl till att obehöriga sökande tasin, vilket faktiskt sker . Vad beror det dåliga intresset på? på högre behörighetskrav. Jag menar att det i så fall måste innebäraatt t.ex. en termins förskjutning får accepteras för kompletteringar, om inteåtgärden med höjda förkunskapskrav skall bli ett slag i luften. 1 alla andrasammanhang menar vi ju att komplettering skall ske först och utbildningdärefter. Bakgrunden var att vi fick avslöjande och upprörande rapporter om attdet i vår grundskola fanns lärare som varken kunde stava eller räkna i någonstörre utsträckning. Det finns emellertid en rad andra skäl som säkert i likahög grad ligger bakom det dåliga intresset. Informationen från UHÄ har varit både otydlig ochotillräcklig, och den har endast riktat sig till gymnasieelever, och jag vet att direktövergångarna från gymnasiet tilllärarutbildningarna är ganska begränsade. Gymnasieeleverna väntar ett är ellertvå innan de bestämmer sig. Därför måste denna typ av information också riktastill äldre elever. Jag tycker också att man efter ett så dåligt intressemåste ställa sig frågan om det kanske rent av är så att studenterna inte tyckeratt socialdemokraternas och lärarutbildning är så bra. Jag harfaktiskt fått flera indikationer på att sä skulle vara fallet. Utbildningsministern talar också om vikten av att finnaflexibla och praktiska lösningar för att förbättra rekryteringen. Då skall jagberätta hur det går till. På de flesta lärarhögskolor har man tagit utkandidater som är obehöriga. Dessa ges kompletteringsutbildning. På åtminstone tvålärarhögskolor sker det i flera olika ämnen, som man då studerar parallellt iden reguljära utbildningen på en högre nivå. Jag skulle vilja ha ett klartbesked frän statsrådet: att detta är acceptabelt? Omutbildningsministern tar avstånd från detta sätt att agera, vilka flexibla ochpraktiska lösningar är det då som avses i svaret? Jag konstaterar också att utbildningsministern inte beröreller kommenterar den del av frågan som handlar om i vilken utsträckning medelfrån grundutbildningen har använts för denna kompletteringsutbildning. Omkompletteringsutbildningen har gått korrekt till, skulle högskolorna ha kvar av de medel som staten har beviljat. Kan utbildningsministern garantera attdet faktiskt är på det sättet? 4 ULFMELIN (m): Det är en viktig och allvarlig frågeställningsom tas upp i denna interpellation av , Jag tycker också att detär bra att statsrådet vidgar den, eftersom problemen när det gäller den nyagrundskollärarutbildningen inte bara sammanhänger med att de höjda förkunskapskravenåsidosätts, med en omfattande kompletteringsutbildning som följd. Ett minstlika stort problem, om inte större, är antalet obesatta platser, framför alltbeträffande varianter med fördjupning inom matematik och naturorienterandeämnen. När beslutet om den nya grundskollärarutbildningenfattades av fanns delade åsikter här i kammaren. na varbl,a, att uppdelningen i skilda utbildningar för lägstadielärare,mellanstadielärare och ämneslärare för högstadiet bidrog till att bevaranackdelarna med stadieindelningen i . skall ses som enenhet. Ett annat skäl var ocksä att om Lgr 80 skulle få en störregenomslagskraft måste ocksä lärarutbildningen förändras. Moderata samlingspartietförordade i stället att man skulle ha två utbildningslinjer, en klasslärariinjeoch en ämnesläradinje. Man kan inte med bästa vilja i världen sägaatt den nya grundskollärarutbildningen har fått någon rivstart, varken när detgäller förkunskapskraven eller antalet sökande. Man kan också säga: Vad var detvi sade. Antalet sökande och antagna inger oro. På några ställenhar inte ens hälften av platserna blivit besatta. Det är också allvarligt attmänga pä de besatta platserna inte är behöriga utan är antagna på s.k.villkorlig dispens. I vissa fall är det kanske inte så konstigt, eftersomrekryteringsunderiaget till en del grenar inte är så stort. Jag tänker närmastpä sökande från N- och T-sektor. Det totala antalet nybörjarplatser var 2 592 höstterminen1988. Utav dessa var 1 755 besatta . Av dessa 1 755 platservar 291 besatta med icke behöriga i ett eller flera ämnen. Antalet dispenser är500. Man kan, utan att överdriva, säga att dessa siffror är alarmerande. Manfrågar sig: Vad tänker statsrådet göra åt detta? Jag frågar mig också om målet med den nyalärarutbildningen, som skulle höja kunskaperna hos nya lärare, kommeratt uppnås. Statsrådet säger i svaret att behovet är störst av läraresom har fördjupningsalternativet matematik och naturorienterande ämnen. Av dedrygt 800 obesatta platserna är fler än hälften platser inomfördjupningsalternativet matematik och naturorienterande ämnen, trots denkompletteringsutbildning som statsrådet talar om. Det kommer sannolikt inteatt hjälpa med kompletteringsutbildning ens i en större skala för att klarabehoven . Andra åtgärder kommer att krävas, såsom att höja lärarnasstatus, öka antalet platser och sökande inom N-sektorn för att lösa problemen. Att säga att kraven inte har sänkts trots attkompletteringsutbildning ges fill de studerande tycker jag är att lura sigsjälv. Det kan inte vara lätt att följa en utbildning som man fårkompletteringsutbildning. Man borde åtminstone se till attkompletteringsutbildning genomförs före terminsstarten. Jag vill ställa följande frågor till statsrådet: tänker statsrådet vidta för att minska antalet dispenser? Vilkaåtgärder tänker statsrådet vidta för att fä fler sökande tillfördjupningsalternativet matemafik och naturorienterande ämnen? Vilka åtgärdertänker statsrådet vidta för att fä fler sökande tillgrundskollärarutbildningen? Omförkunskaperna för tillträde till grundskollärarlinjen 5MARIANNE (): Jag vill med anledning av diskussionerna desenaste dagarna om skolan inledningsvis säga följande. Vi har ett samhälle somerbjuder ett stort antal olika utbildningslinjer där ungomarna kan välja mängaolika 3 protokoll 1988/89:48-50 Omförkunskaperna för tillträde till grundskollärarlinjen färdriktningarför sitt yrkesval. Är det då inte naturligt att en situation av detta slaguppstår? Ungdomarna är inte dummare än att de kan dra slutsatser. Man ser deständiga diskussionerna i tidningarna om hur tokigt det är på skolans område,hur dåliga lönerna är. Det har kommit domstolsbeslut som det som gälldeStenungsund, där man får bekräftelse på att det inte står bra till i skolan.Sedan kommer denna diskussion om att det inte är tillräckligt många som sökertill lärarutbildningen. När beslutet fattades kunde man, utanförriksdagen, ana att det var något slags paradigmskifte. Det behövs lärare,lärare med kunskaper i naturorienterade ämnen och matematik, särskilt i vårkomplicerade omvärld. Det är mycket viktigt att ungdomarna redan från börjanfår dessa kunskaper. Men vi skall tänka på att de elever det här är fråga omrekryteras från N- och T-linjerna, Där finns en begränsad grupp ungdomar. Denskall räcka till för olika utbildningar: civilingenjörsutbildningen,farmaceututbildningen, läkarhnjen, naturvetarlinjen och civilekonomutbildningen.Dessutom skall den räcka till för tidigarelärarutbildningen medfördjupningsalternafivet matematik och naturorienterande ämnen. En så stor reform som den man fattade beslut om i december1987 - jag vill nästan kalla den för ett paradigmskifte - måste innebära attdet krävs vissa toleransnivåer, att det behövs vissa övergångsbestämmelser. Detär förvånande att detta beslut fattades utan att man fattade beslutom övergångsbestämmelser. Här måste man redan från början länka in eleverna pådessa banor. Alla måste hjälpa på olika nivåer, från låg- ochmellanstadielärare över gymnasielärare till intagningsnämnder ochSYO-konsulenter. Man får alltså inte ge upp hoppet i fråga om detta. Detsom jag anser vara allra viktigast och svårast, vilket jag sade inledningsvis,är att på gymnasiet få eleverna att fortsättningsvis välja lärarbanan. Därfinns det nämligen en grupp elever som är mycket skickliga och duktiga. Deelever som har intresse för lärarutbildning och som har valt fördjupningskursenhar kanske låga betyg. Därför vill det tiU att man stöttar dessa elever. Manmåste stötta flickorna, uppmuntra dem och stärka deras självförtroende, och manmåste förhindra alla avhopp som sker från denna linje. Det är nämligen mycketviktigt att denna utbildning kan genomföras. De kompletteringsutbildningar somnu förekommer på vissa håll i landet ser jag som något övergående och att vi såsmåningom redan frän grunden skall få de elever som behövs och som skall kunnaverka i den svenska på dessa viktiga områden. 6Utbildningsminister : Herr talman! har tidigarebeslutat om en lärarutbildningsreform som innebär en förlängd utbildning förolika kategorier, och enligt allas mening innebär det också en fördjupadutbildning med en högre grad av specialisering av lärarna, även av de läraresom undervisar de yngre elevgrupperna i . Denna omläggning har majoritet i accepterat. När en ny utbildning introduceras är det alltid svårt attrekrytera elever till den. Men det kan t.o.m. hända att det är svårt attrekrytera elever till gamla Det är inte de tekniska högskolorna inte kundefylla sina platser med elever som skulle bli civilingenjörer. har man ensituation där majoriteten av eleverna på tandläkarhögskolorna, där man ju inteprecis utbildar för något nytt yrke, är utländska elever som går på s.k.tomplatser som svenska elever inte sökt till. Dennanya lärarutbildning har alltså råkat ut för att bl.a. obekantskap om den kan hamedverkat till att färre elever sökt till den. Detär riktigt att tillträdeskraven har skärpts. Det har skett på begäran frånlärarhögskolorna själva, och det finns inga planer pä att sänka kraven. Däremothar vi, på grund av det stora antalet vakanser, försökt att ordna enkompletterande utbildning som eleverna får genomgå som de genomgårsin egentliga utbildning vid . Detta är ingen nyhet för desvenska universiteten. När det krävdes kunskaper i latin för de elever somstuderade juridik, historia och vissa andra ämnen var det inte ovanligt attstudenterna i stort sett fullgjorde sina studier för den egentliga examen. Sinaolika betyg fick de inskrivna och godkända den dag de visade upp att de hadegenomgått ocksä den föreskrivna lafinkursen. Jagtycker att vi har anledning att vara tacksamma för att man vid universitets-och högskoleämbetet och vid lärarhögskolorna har vidtagit åtgärder för attförsöka få fram behöriga lärare som, när utbildningen är avslutad, kommer attha dels de grundläggande förkunskaperna, dels den fullständiga lärarutbildningsom de skall ha. Gårdagens diskussion gällde i stor utsträckning antalet lärarei skolan som inte har föreskriven behörighet.. Jag kan inte se att något receptfrån de föregående talarna har givits på hur man skulle kunna få fler behörigalärare annat än på de vägar som universitets- och högskoleämbetet resp.lärarhögskolorna nu har slagit in på. Omförkunskapernaför tillträde till grundskollärarlinjen 7 (): Jag skulle vilja påminna utbildningsministern om vär historia i dettaavseende. Det var nämligen som krävde en höjning avförkunskapskraven. Detär alltid svårt att rekrytera elever till nya utbildningar, sägerutbildningsministern. Men då måste man inse att man i detta fall alldelesuppenbart har misslyckats med informationen och att det krävs konkretaåtgärder. Men vad vi vill ha besked om men inte har fått veta är vilka åtgärdersom skall vidtas. Isvaret talas det om den av UHÄ föreslagna särskilda studiegängen till vilkendet inför terminsstarten inkommit 46 ansökningar. Det sägs emellertid ingentingom hur många som faktiskt deltar och kommer att slutföra denna utbildning. Påett totalintag på 2 500 platser är ju 46 ansökningar skäligen magert. Om manställer detta i relation till hur många som uppenbarligen behöverkompletteringar, att döma av hur utbildningen ser ut på högskolorna, måste manfråga vad det är för fel på detta erbjudande. Det kanske inte har gått fram.Eleverna kanske har fått besked om att det inte är så noga med denna särskildastudiegång, utan att det ändå skall ordna sig som de bedriver devanliga studierna. Detta går ju stick i stäv mot de kvalitetskrav som riksdagenställde upp mot bakgrund av rapporter om alla de lärare som hade otillräckligakunskaper för sin yrkesutövning. Omförkunskaperna för tillträde till grundskollärarlinjen Vi hörde tidigare en lång rad siffror om hur många dispensersom getts och hur många obehöriga lärare som finns. Jag skaU ge ytterligarenågra exempel. På högskolan i har man 21 obehöriga lärare imatematik, 14 i fysik, 9 i kemi, 10 i biologi, 3 i naturkunskap, 11 i svenskaoch 13 i engelska. På högskolan i /är det ungefär Hka illa.Där har man 20 obehöriga lärare i matematik, 10 i biologi, 10 i svenska och 9 iengelska. I all pedagogisk verksamhet talas det om vikten av atteleverna har en god grund och att en god och säker grund är förutsättningen föratt de skall kunna gå vidare. Inte ger den här typen av dispenser någon garantiför att de lärare som har utbildats har någon hög kvalitet. Tvärtom, dessaförutsättningar leder fill att man får en andra klassens lärare. Det är absolutinte rätt mot vare sig de kandidater på som förespeglats att deskall få en god utbildning eller de barn som de skall ta hand om i skolan närde är färdigutbildade. har vi inte fått några konkreta förslag tillåtgärder. Vad tänker regeringen göra för att säkerstäUa kvaliteten? Och vadtänker regeringen konkret göra för att eleverna skall finna attlärarutbildningen är intressant? 8 (). Jag blir nägot förvånad när jag lyssnar päutbildningsministerns svar på den fråga jag ställde. När jag lästeinterpellationssvaret tyckte jag att det var bra att de allvarliga problemenmed att väldigt många av de sökande är obehöriga och att väldigt många vakantaplatser togs upp. Jag tycker att det var konstigt att inte togupp den frågan. Det är därför förvånande att något svar på vilka åtgärderregeringen tänker vidta för att lösa just dessa problem inte ges. Kompletteringsutbildning ges inte bara i naturorienterandeämnen utan förekommer också beträffande svenska, engelska osv. Man har ocksåkompletteringsutbildning under pågående undervisning. Då kan man inte säga attkraven har skärpts. Vi kommer att ha samma problem beträffande lärarnaskunskaper exempelvis i ämnet matematik även i fortsättningen. Jag tycker tar alldeles för lätt på problemet. Vårt recept var att vi ville ha en klasslärarutbildningsom var integrerad, dels för årskurserna 1-4, dels för årskurserna 3-6. På detsättet tror jag att problemet hade lösts betydligt bättre. Att jämföra med tandläkare, civilingenjörer osv. tyckerjag är att göra det litet lätt för sig. Där har man ju haft en lågkonjunktur ivissa grupper. Det har exempelvis varit ett överskott av tandläkare. Däremot vet vi att det finns ett behov av lärare i framtiden.Ministern säger själv i sitt svar att man speciellt beträffande ämnenamatematik och naturorienterande ämnen kommer att ha ett behov i framtiden.Samtidigt är 500 platser vakanta just inom den här grenen. Men inte ett endaord nämns om vilka åtgärder man tänker vidta. Det sägs inte ett ord om vad mantänker göra för att höja lärarnas status. Det vore också intressant att få litet informafion om dedirektiv som har getts till UHÄ. Jag tror inte att problemet är så enkelt attdet kan lösas bara genom kompletteringsutbildning och direktiv till UHÄ. Om vinu skall ha dessa behörighetskrav, som jag i och för sig tycker är riktiga,måste man påbörja ett arbete inomgymnasieskolan som resulterar i att fier söker fill N-linjen och att dessasökande också söker till lärarutbildningen. En stilla undran, efter de senastedagarnas debatt, är om vi kommer att få så många fler sökande till justlärarutbilningen. Anf.9 Utbildningsminister : Herr talman! Hade vi följt YlvaAnnerstedts råd skulle vi om ha fler obehöriga lärare än det antallärare som så föraktfullt kallar andra klassens lärare. Det kanfinnas skäl för dem, när de kommer ut i skolorna, att erinra sig det fillmälesom de getts här i . Dessalärare har den grundutbildning som gymnasiekursen innebär och som ger ettsakunderlag som de behöver. De kommer att ha den pedagogiska och didaktiskautbildning som ger. De har visat en kapacitet att medatt genomgå sin pedagogiska utbildning också inhämta det sakunderlag som de kanbehöva. För denna studieprestation förtjänar de ett bättre omdöme än att kallasandra klassens lärare. Omförsöksverksamheten med en förlängd gymnasial yrkesutbildning Anf.10 (): Jag tycker inte att det finns någon yrkesgrupp som är betjänt av attsamhället ger den dålig utbildning, dåliga verktyg i sitt jobb - allra minst iutbildningen, där de år skall ta hand om generation efter generationav barn, som vi förväntar oss skall få en god utbildning. Det är vårskyldighet att se fill att dessa lärare blir första klassens lärare. Sverigesförenade studentkårer har gjort en enkät bland högskolorna om på vilket sätt dehar löst olika frågor, vilken typ av dispenser de har gett osv. På någonhögskola har man gett elever dispens i fyra olika ämnen. Det kan inte vararimligt att en ung människa skall behöva kompletteringsläsa fyra olika ämnensamtidigt med en högre kurs i samma ämnen och sedan förväntas klara sin examenpå ett bra sätt. Jag tycker inte att det är ansvarsfullt av oss som har detslutliga ansvaret för utbildningen att acceptera sådana förhållanden. Jagtycker definitivt att vi skall vidta åtgärder. Detär inte så som säger, att eleverna läser ämnen för sig ochmetodik och pedagogik vid sidan av. Dessutom läser de fortsättningskurser i deallmänna ämnena, och för detta har de - t.ex. i fyra ämnen - ingen ordentliggrund. Det tycker jag är fullständigt oacceptabelt. Detblir en andra klassens utbildning, och det vill inte jag vara med om att vi gervåra lärarkandidater. Överläggningen varhärmed avslutad. 5 § Svar påinterpellation 1988/89:94 om försöksverksamheten med en förlängd gymnasialyrkesutbildning Anf.11 Utbildningsminister : Herr talman! harfrågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att riksdagsbesluten vadgäller elevstatus för eleverna som deltar i försöksverksamheten med treåriggymnasial yrkesutbildning följs i alla Omförsöksverksamheten med en förlängd gymnasial yrkesutbildning