prot · GC0931 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag vill att statsrådet skalllämna ett klart och entydigt besked om att sovvagnstrafiken skall räddas. Detär vad konsumenter, trafikanter och framför allt personalen kräver. AnL 76CLAES ROXBERGH (mp): Det här tycker jag är den totala urspårningen.Det är för litet pengar och stödet är felaktigt konstruerat. -som förut hette bussbidragsnämnden, vilket det kanske egentligen borde görafortfarande -och länstrafiken får alldeles för litet pengar. Stödet måstekonstrueras så att SJ får mer pengar ju mer transportarbete man utför. Detborde konstrueras så att det blir ett bidrag per personkilometer. Även om vi tillför mer pengar kommer det inte att hjälpa,eftersom investeringarna är så katastrofalt eftersatta påjärnvägsnätet. Strategin måste vara att man skall genomföra massivainvesteringar i järnvägens infrastruktur- upprustning, dubbelspår påbefintliga sträckor och vissa nya sträckor. Detta kostar oerhört mycket pengar.Det skulle emellertid leda till en ökad konkurrenskraft och till ökadtransporthastighet och sänkta kostnader. Det skulle kanske också kunna ledatill att vi för de pengar som tillförs transportrådet och länstrafikenskulle kunna få oerhört mycket mera transporter. kan man inte trafikerasom man borde, eftersom förutsättningarna delvis saknas. Jag vill återigen ta upp exemplet med järnvägen mellanBorås och . Den järnvägssträckan är så dålig alt man måste köra såsakta att det går fortare att köra buss mellan och . Hur skullejärnvägen kunna konkurrera under sådana förutsättningar, även om vi tillför pengarvia transportrådet och lokaltrafiken? Det är nödvändigt med ettinvesteringsprogram av en sådan volym som föreslår. Det måste tillkrafttag. Otn SJ:s nya handlingsprogram, m.m. AnL 77 (): Jag ber alt få lacka statsrådet för svaret,även om det var magert med avseende på min konkreta fråga. Bakgrunden till frågan är SJ:s presentation av en nyprogramplan. I varje fall enligt tidningsreferat är flera bandelar i vårt landnedläggningshotade. En av dessa är kust-till-kust-banan på sträckanKalmar-Karlskrona-Göteborg. Förlusterna är stora på många av de omnämnda bandelarna.Vi vet egentligen inte hur det är. Det nämns ibland vissa avrundade summor somär ganska stora. Det har däremot aldrig gjorts någon presentation av hur storaförlusterna är på resp. bandel, på vilket sätt kostnaderna har tagits fram ochvilka förutsättningar man har arbetat efter. Sådant tycker jag att man borde haklart för sig innan man tar ställning i frågan. Den aktuella bandel som jag berör i min fråga,kust-till-kust-banan, är en av stomjärnvägarna i vårt land. Därmed har statenett ansvar för driften på bandelen. Både från och från SJ:s sida harman tidigare uttalat sig mycket positivt när det gäller att säkra den härbandelens framtid. är den alltså hotad. Staten har ett ansvar i dettasammanhang. Statsrådet säger att det i stort sett inte skall vidtas någonåtgärd. Jag tycker att det är ett alltför bristfälligt svar. Jag önskar att statsrådet skullekunna ge ett sådant besked att beslut om regionalpolitiska åtgärderför den här delen av landet verkligen skulle komma till uttryck i uttalandet,så att transporlrådet skulle ha något att rätta sig efter i denna fråga. AnL 78HANS NYHAGE (m): Tack för svaret. Min fråga var avsiktligtställd till miljöminister . Hon har vid upprepade tillfällenunderstrukit nödvändigheten av att utsläppen av bilavgaser bringas ner, bl.a.genom ökat utnyttjande av kollektivtrafiken. Mot den bakgrunden hade del varitvärdefullt att få höra miljöministerns bedömning. Den av SJ aviseradenedläggningen av järnvägsförbindelsen i den mycket tättrafikeradeGöteborgsregionen kommer att verka i rakt motsatt riktning, därest dengenomförs. De ca 800 resenärer som per dag utnyttjar järnvägen kommer atttvingas använda sig av motorfordon. 3 protokoll 1988/89:31-34 Om SJ:s nya handlingsprogram, m.m. harkommunikationsministern gett sitt svar. Jag måste tyvärr konstalera att detinte gavs något som helst besked i svaret. Mer än 20 000 personer trafikerar riksväg 40mellan och och mot flygfält. Genom en upprustning avjärnvägsförbindelsen och med en sträckning via skulle antaletresande på järnvägen med all säkerhet kraftigt komma att öka, med motsvarandebegränsning av biltrafiken som följd. Med hjälp av snabbtåg med god komfortskulle järnvägen utgöra ett konkurrenskraftigt alternativ - i alla fall påresesträckor . Dubbelt så fort som bil och hälften så dyrt som flyget, ären slogan som är belysande i sammanhanget. Till detta kommer att godstrafiken iregionen är mycket betydande och den kommer med all säkerhet all öka. Det finnsdärtill avancerade planer på att tillskapa den s.k. Götalandsbanan frånGöteborg via till . Är det verkligen försvarbart att mot bakgrund av rådandeverklighet och förutsättningar ens tala om nedläggning? Egentligen bordeupprustning av järnvägen komma i fråga. AnL 79MARIANNE (): Liksom föregående talare hade jag ställt minfråga till miljöministern och gjort det med anledning av det beslut som vi logi , där det på ett ställe i programmet står att energi- ochmiljömässigt förmänliga transportalternativ, speciellt järnvägstransporterna,bör göras ekonomiskt attraktiva. Det kanske är glädjande att miljöministern har sett attproblemet till stor del finns i trafiken och all frågan därför måste hänskjutastill kommunikationsministern. Det är dock tråkigt att upptäcka att dessa bitarstår emot varandra. Kommunikationsministern svarar ju här att järnvägen skallbära sina egna kostnader. Vem skall då ta kostnaderna för miljön? Och vad blirdet av hela folkets järnväg när alltmer satsas på den sofistikerade trafikenoch de vanliga små människorna blir hänvisade till gamla dåliga bilar för attta sig någonstans? AnL 80 Kommunikationsminister : Som flera av frågeställarna redan har påpekathade vi en ingående diskussion om trafik och miljö och särskilt omjärnvägspolitiken i går. Jag refererade då och motiverade utförligt de beslutsom fattade om järnvägspolitiken. Jag skall därför inte upprepaalla dessa synpunkter. Det går att ta del av dem i protokollet. Jag vill bara göra några korta kommentarer till de direktafrågor som har ställts här . ställde frågan hur mycket regeringen är bereddatt satsa för att upprätthålla trafik på olönsamma linjer. Som vet har regeringen inte några andra pengar till sitt förfogande ändem som har ställt till regeringens förfogande. Del är alltså anslagpå i storleksordningen 600 milj. kr. som transportrådet har till sittförfogande för att köpa trafik på dessa banor. Enligt min mening bör det bli enhel del trafik för så mycket pengar. Men regeringen har inte några speciellamedel för ändamålet utan det är beslut som gäller. När det gäller sovvagnstrafiken till är det sammasak. har ställt sig bakom ett uttalande på förslag av regeringen attstaten skall garantera denna sovvagnstrafik, varför det egentligen var enganska onödig fråga. tog upp frågan om den dubbellrafik somförekommer i vissa fall och järnvägens svårigheter att konkurrera närsubventionerad busstrafik går på landsvägen bredvid den subventioneradejärnvägstrafiken. Det är en mycket viktig fråga, och den har varit en av vårautgångspunkter för alt decentralisera besluten. Vi hoppas att vi om något årfår se om vi med den uppläggning vi nu har valt skall kunna komma ifrån den typav slöseri med både kommunala, landstingskommunala och statliga skattemedel somförekommer genom att man kör sådan parallelltrafik. Man håller på attdiskutera på olika håll i landet hur man skall kunna finna konstruktivalösningar på dessa frågor. Om SJ:s nya handlingsprogram, m.m. AnL 81ULLA ORRING (fp): Statsrådet tycker att min fråga är onödig, ochdet kan man kanske tycka från horisont. Men för den som bor i norraNorrlands inland och vill åka sovvagn upp till norra tror jag fråganär mycket relevant. Man har sagt att järnvägsnätet skall anpassas i fråga omkapacitet, standard och linjeföring så att järnvägens naturliga roll itrafikförsörjningen skall kunna tas till vara på ett riktigt sätt. Men om mansvälter ut järnvägen i norra , vilket är på gång sedan många årtillbaka, dä kan inte järnvägens naturliga roll tas till vara, och det är tillskada för både människor och miljö. Det senaste förslaget från SJ betyderdessutom att kanske tusentals människor blir utan arbete. Det här är en storfråga som jag tycker att kommunikationsministern skall ta på allvar. Min fråga till statsrådet som högsta ansvarig för trafikenär: Vad kommer transportrådet att satsa pä av anslaget på 600 milj.kr.? Blir det fortfarande en svältkur eller blir det en gödningskur så attbanan kan vara kvar med sovvagnstrafik och så att de mindre banenheterna kandrivas? Kommunikationerna är en mycket viktig fråga för oss som bor i norr. AnL 82 (): Jag menar alt en riktig strategi saknas. Detär viktigt att det blir ändrade direktiv fill transportrådet och länstrafiken,och det är viktigt att stödet blir av den karaktären alt man får ett stöd närman transporterar någonting. är stödet utformat så att man får likamycket bidrag oavsett hur många som åker med tågen eller bussarna. Stödet måstebaseras på hur mycket reellt transportarbete man uträttar. Om dessa ändringarinte kommer till stånd tror jag inle att vi kan få ordning på stödet - förutomkraftigt ökad resurstilldelning. Under detta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Om SJ:s nya handlingsprogram, m.m. AnL 83BERTIL (): Statsrådet ville inte ge någonåsikt till känna om hur han ser på dessa frågor. Han skyller antingen påtransportrådet eller på anslag. Jag tycker nog att det vore trevligtom statsrådet ändå ville ge uttryck åt sin egen åsikt. Har uttalatatt en viss del av landet, i detta fall sydöstra , skall prioriteras iregionalpolitiskt hänseende, kan man inte bara vifta bort detta riksdagensuttalande och säga att man inte bryr sig om det och att man får se vad transportrådetkan hitta på. Statsrådet borde ta ansvar för att sådana här uttalanden frånriksdagen kläs i handling och visa en viss dådkraft. Jag önskar en reaktion pådessa frågor. AnL 84HANS NYHAGE (m): Statsrådet hänvisar till gårdagens debatt,men jag vill nog gärna höra statsrådets synpunkter i just den av mig i dagaktualiserade frågan. Jag upprepar: Är del verkligen försvarbart mot bakgrundav de förutsättningar som råder i att ens tala om ennedläggning av järnvägsförbindelsen ? AnL 85 (): Det är otroligt viktigt att miljöaspekternakommer in här. Vi håller på att bygga en motorväg på som kostar mängderav pengar. är det att även järnvägen på den kanten får kosta och att viär villiga att ställa upp på det. Annars har vi snart inget liv i havet. AnL 86 Kommunikationsminister : Det investeras inte bara i vägar på västkustenutan faktiskt också i järnvägar. Just är ett av destörsta investeringsprojekten för . Jag begärde ordet närmast för att säga till BertilDanielsson och Hans Nyhage att det bara var tiden som inte räckte till. Jagskall gärna svara på era frågor. Både och Hans Nyhage representerar jumoderata samlingspartiet, och när vi beslutade om den trafik som ärolönsam och som staten skall betala, var moderata samlingspartiet det endaparti som föreslog att anslag icke skulle ställas till transportrådetsförfogande i den utsträckning som vi föreslog. sade alt mittsvar var magert. Det är ingenting mot hur magra anslagen hade blivit om ervilja hade gått igenom. AnL 87 (): Jag skulle gärna vilja hakommunikationsministerns försäkran att det blir mer investeringar tilljärnvägen och att det blir ett ökat stöd till länstrafiken och iransportrådetsamt att det blir ändrade villkor för stödet. Om regeringen föreslår dettakommer vi att vara de första att stödja sådana förslag i . AnL 88BERTIL (): Jag känner igen den här debattekniken. Jaghar varit ute för det tidigare att när ett statsråd inte har något konkret svaratt ge på en konkret fråga i ett aktuellt fall så hänvisar han till detfrågande partiets allmänna politik och slipper på det sättet ge sin egen syn päfrågan. Jag vill bara meddela att vi har en helt annan politik imånga hänseenden, en politik som radikalt skulle förändra och framför alltförbättra mycket av verksamheten i vårt land. Att i en sådan här fråga kommamed svepande formuleringar för alt slippa att gå i svaromål tycker jag är litettunt. Om SJ:s nya handlingsprogram, m.m. AnL 89 (): Det sades ju i den proposition som regeringenlade fram att staten skall bidra till alt läcka kostnaderna förtrafiken i den mån den inte är företagsekonomiskt lönsam. Statsrådet svararinte hur mycket han tänker föreslå att avsätta för trafiken medsovvagnar på övre . Det får inle bli så att de trafikpolitiskaförslagen kommer i motsatsställning till den av fördaregionalpolitiken. Det blir på det sättet om man inte kan hålla i gångjärnvägstrafiken eller sovvagnstrafiken, t.ex. på de små tvärbanorna. Jag kan nämna för statsrådet att om man tvingas dra invirkestransporterna mellan och betyder det att 60 nya lastbilari tung timmerlrafik kommer alt trafikera E 79. Kan det vara en bra trafik- ochmiljöpolitik? Jag tycker inte det. AnL 90 HANS NYHAGE (m): Den av kommunikationsministern tillämpadedebattekniken ger sannerligen inget svar pä min konkreta fråga. Jag frågademiljöministern vilka åtgärder hon ville vidta för att förhindra atttrafikmiljön i ytterligare försämras. Det var minkonkreta fråga. Vad som har skett tidigare är totalt ointressant -jag vill hasvar pä min konkreta fråga. AnL 91 (): Det hade visat påstörre miljöengagemang och större intresse för miljöfrågorna om man i det härläget hade uttalat att man är intresserad av att ta upp en diskussion omdubbelspår till , utveckling av järnvägstrafiken till , osv.Trots att man vet hur stora miljöproblem vi har i tänker man, istället för att satsa på kollekfivtrafik in till , skära av dentotalt! AnL 92Kommunikafionsminister : Herr talman! Låt mig bara till sisthelt kort säga alt den typ av projekt som berörts nu i slutet av debatten ärjust sådana som diskuteras på många olika håll i landet. De står inte imotsats till den andra diskussion som vi för. Sedan vill jag säga några ordtill och Hans Nyhage. Jag tycker att ett mycket konkret svarpå era frågor är att om ni hade fått igenom era förslag hade den olönsammatrafik som ni nu säger att ni värnar mycket snabbt blivit nedlagd. Men ni fickinte igenom era förslag, och därför kanske det finns en chans att den trafikenupprätthålls på de banorna, trots att ni egentligen inte har ställt pengar tillförfogande för det. Om SJ:s nya handlingsprogram, m.m. AnL 93CLAES ROXBERGH (mp): Problemet är att vi harinvesterat i stort sett alla våra pengar i bättre vägar och för en ökadvägtrafik. I är prognosen attden skall öka fram . Det ger sådana ekologiskakonsekvenser att vi inte kan tolerera dem. Därför måste med nödvändighetvartenda korvöre läggas på kollektivtrafik och spårbunden trafik och ingentingannat. Det är en överlevnadsfråga för oss helt enkelt, och det borde vi hastartat med redan för fem . AnL 94ULLA ORRING (fp): En stor del av SJ:s bannät i norra en mycket låg kapacitet och en mycket dålig teknisk standard. Jag vet attdet nu pågår upprustningar av stambanan, men på tvärbanorna och ärsystemet nedslitet. , som transporterar slig på delen ,känner att man inte kan transportera sitt gods med SJ på grund av SJ:skapacitet och ekonomiska beräkningar. Den här försummelsen har pågått i mångaår. Den industri och de människor som just nu bor i våra trakter får betala detmed sämre kommunikationer. Det är verkligen tråkigt att man inte ser sambandetmellan regionalpolitiken och kommunikationerna. AnL 95 HANS NYHAGE (m): Jag måste fråga kommunikationsministern: det för mening med att hänvisa till någonting som inte föreligger? Är detinte rimligt att svara mot bakgrund av den verklighet som råder? Vad harkommunikationsministern dä för svar att ge? Det är det svaret jag efterfrågaroch inte något tilltänkt. Jag vill få höra kommunikationsministerns konkretasynpunkter på det jag har frågat om. AnL 96 (): Kommunikationsministern säger att hade denmoderata politiken genomförts hade det blivit mycket sämre pä alla områden. Mennu är det inte det som gäller - vi kan vid annat tillfälle diskutera de totalaskillnaderna mellan våra resp. partiers politik. Men på trafikpolitikens områdeär det tyvärr inte våra förslag som har genomförts, utan det är i stort settregeringens. Då borde väl regeringen ha en uppfattning om vilka resultat dessaförträffliga förslag skall ge i de här konkreta frågorna! Det går ju inte attsäga att moderat politik skulle ha motverkat de önskemål vi framfört - det ärju inte moderat politik som förts på det här området, som Hans Nyhage nysssade; det är ju regeringens egen politik, och den innehåller tydligen inga svarpå de frågor vi har ställt. Det är förvånande! Överläggningen var härmed avslutad. 20 §Svar på fråga 1988/89:282 om en ny genomfartsled på vägsträckanLinköping-Målilla-Växjö-Malmö AnL 97 Kommunikafionsminister : har frågat mig om jag är bereddatt medverka till att ombyggnaden av pä sträckan av kommer till stånd så att en nygenomfartsled Linköping-Målilla-Växjö-Malmö kan skapas. Som känner till sker byggandet av statligavägar enligt fastställda flerårsplaner. Dessa planer upprättas och fastställs ien decentraliserad planeringsprocess, där det lokala och regionala inflytandetär stort. pågår upprättande av förenkladeflerårsplaner . Dessa kommer när det gäller länstrafikanläggningaratt fastställas av resp. länsstyrelse och när det gäller riksvägar avvägverket. Jag har inte för avsikt alt ingripa i detta arbete. AnL 98 (): Jag ber att få tacka kommunikationsministern för svaret. Jag är mycket medveten om att arbetet med fastslällelsernaär en decentraliserad process med stort lokalt inflytande, och jag deltar oftai det arbetet. Men skall det vara någon mening med beslutanderätten lokaltmåste det också flnnas ett väganslag där de lokala myndigheterna harmöjligheter att prioritera. Projektet som jag nu tagit upp är i grunden en fråga omett väganslag. För den närmaste tioårsperioden har väganslaget för länhalverats till 250 milj. kr. från 500 milj. kr. under den tidigare tioårsperioden.Dessa 250 milj. kr. skall ställas i relation till de 675 milj. kr.som man är beredd att lägga ned på motorväg på . Det är, kommunikationsministern, orimligt att styra över40 % av vägresurserna till tre huvudområden här i landet och halveraväganslagen till ett utsatt län som län! Därför vill jag frågakommunikationsministern om fördelning av anslagen inte oroar honomoch vad han tänker göra åt det. Den väg som jag här har tagit upp har också ett rikspolitisktintresse av ett annat slag, nämligen att den skulle bli en förträffligavlänkning av genom och därmed avlasta trafiken där medpositiva effekter på miljö, vägunderhåll och olycksrisker. Ett positivtuttalande till stöd för del projektet från kommunikationsministern skulle varamycket betydelsefullt. AnL 99 Kommunikationsminister : Herrtalman! Jag ifrågasätter inte all det vägprojekt som frågan avser kan vara ioch för sig angeläget. Men som jag sade sker prioriteringen på länsnivå, ochjag konstaterar då att i den gällande flerårsplanen har detta projekt avlänsmyndigheterna lagts som nummer sju. Det finns alltså sex andra projekt somman i länet bedömer som angelägnare. Var det här projektet hamnar i den översyn som sker nu vetinte jag, men hade man fått mera pengar mot bakgrund av gällande plan, hade desåvitt jag förstår gått till de sex projekt som är före i kön. Om en ny genomfartsled på vägsträckan - Prot.1988/89:31 Prioriteringarna styrs således intefrån central nivå, utan länen skall kunna Om tidpunkten för förslag från folkbokföringskommittén göra sinabedömningar, och det har inneburit alt det inte blivit detta projekt som iförsta hand tilldelats pengar. Det är inle regeringens bedömning, utan det ärlänsmyndigheternas bedömning att det finns annat som är angelägnare. AnL 100 (): Det är uppenbart att det förhållande somkommunikationsministern beskriver är en följd av att det finns så oerhörtlitet pengar att fördela. Den här ombyggnaden skulle ha varit genomförd redan1982. Den har sedan flyttals till 1986 och därefter till 1989, och är den påväg att flyttas in . Den vägsträcka det gäller ligger i ett utsatt område isydöstra . Förutom att en vägupprustning skulle ha stor rikspolitiskbetydelse ur kommmunikationssynpunkt, skulle den ge betydande regionalpolitiskapositiva effekter. Kommunikationsministern har ju varit i området och åktsmalspårig järnväg och invigt industriområden i . Det skullenaturligtvis vara väldigt positivt för människorna i dessa bygder att få ettbesked från kommunikationsministern att han är beredd att ställa sig bakomtanken på att utveckla en ny genomfartsled. Överläggningen var härmed avslutad. 21§ Svar på fråga 1988/89:245 om tidpunkten för förslag frånfolkbokföringskommittén har frågat finansministern, omhan är beredd att ge besked om när folkbokföringskommittén väntas avsluta sittarbete. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att det är jagsom skall svara på frågan. På folkbokföringsområdet arbetar tvåkommittéer. Den ena är den som nämns i frågan, nämligen 1983 årsfolkbokföringskommitté. Den har i uppdrag alt lämna förslag till en förbättradfolkbokföring och dess verksamhet är inriktad på de materiella reglerna.Kommittén har lämnat två betänkanden, och dess slutbetänkande väntaskomma . Den andra kommittén som arbetar inom folkbokföringsområdetär den som tillkallades med uppdrag att utarbeta förslag tillgenomförande av den nya organisation av folkbokföringen som fattadebeslut om . Om jag har uppfattat rätt, är detdenna kommittés arbete som har föranlett frågan. har påbörjat sitt arbete och har enlång rad frågor att ta ställning till. Enligt direktiven skall kommittén bl.a.omsorgsfullt belysa personalfrågorna och föreslå åtgärder som gör övergångentill ny huvudman så friktionsfri som möjligt samt undersöka vilket ytterligarelokalbehov som uppstår hos främst de lokala skattemyndigheterna för att dessaskall kunna härbärgera den nya verksamheten. Jag utgår från att organisationskommittén, i enlighet medgivna direktiv, skall bli klar med sitt arbete inom sådan tid att den avriksdagen beslutade organisationsförändringen skall kunna genomföras somplanerat . AnL 102 (): Jag tackar statsrådet för svaret. Det byggerpå en riktig tolkning av min avsikt med frågan. Problemet är ju att den första kommittén ännu inte är klarmed sitt arbete. När man inte känner till hur de materiella reglerna förfolkbokföringen skall se ut, är det inte lätt för den andra kommittén attbedriva sitt arbete. har verkligen inte på sig,allra minst med tanke på att den, som statsrådet påpekar, har en lång radfrågor att ta ställning till. Och inte bara det, kommittén skall ocksåomsorgsfullt belysa personalfrågorna och föreslå åtgärder som gör övergångentill ny huvudman så friktionsfri som möjligt. Dessutom skall kommitténundersöka vilka ytterligare lokalbehov som uppstår, osv. Innan man vet hur det blir med det materiella innehållet,är det som sagt väldigt svårt för denna kommitté att arbeta reellt. Här är detfråga om inte mindre än 8,5 miljoner personakter, som skall överföras frånpastorsexpeditionerna till skattemyndigheterna. Bara för - jagnämner detta, även om det inte ligger sä nära tredje vice talmannens hemort-omfattar materialet 3 500 A4-pärmar. Hur man skall härbärgera det materialeteller i vilken utsträckning man skall överföra det till mikrofilm är ännu inteklart, men det är naturligtvis någonting som påverkar lokalutformningen. Dessutom är personalfrågorna fortfarande flytande. talades det t.o.m. om alt posten skulle hjälpa till att klarapersonalfrågorna vid denna verkligen mycket omfattande övergång. Jag undrar om inte statsrådet är väl sangvinisk när hansvarar att han utgår ifrån att organisationskommittén kommer att genomföra sittarbete . Jag skulle vilja säga att jag utgår ifrån att den inte kommer altgöra det, och det är detta som oroar mig. Är inte statsrådet oroad på någotsätt? AnL 103 Statsrådet : Jag medger att tidsprogrammet är relativtsett pressat.