prot · GC09110 · 1988-12-31 00:00:00 — har tidigare i debatten argumenterat för detta. Vi vill iställd lägga de pengarna, 20 milj. kr., på de regionala utvecklingsinsatserna,eflersom vi anser all de gör bällre nylla där. Folkparliel anser atl 15 milj. kr. skall avsättas försärskilda insalser i de fjällkommuner som berörs av nalurskyddsarbde ifjällnära skogar. kommer alt återkomma lill. Folkparliel föreslår alllsä en ökning av anslagel lillregionala ulvecklings-insatser med 85 milj. kr., dvs. en ökning med 35 milj.kr. i förhällande lill regeringens förslag om 50 milj. kr. Alla länsstyrelserhar redan begärt tilläggsanslag. Del är uppenbarl atl del behövs mer pengartill länsanslagel. Tänker regeringen strunta i de tilläggsanslag som begärts?Hur priorilerar man egenlligen? De 50 milj. kr. som regeringen föreslär kornmerinle all räcka lill. Kommer länsslyrelserna i alt fä sina välmoiiverade ansökningar om filläggsanslag beviljade? Del hade varit bra om jaghade kunnal få svar på de frågorna , men lyvärr har . Jag yrkar bifall lill folkparlielsreservafioner i dessa belänkanden. Anf.23 (): Jag vill i mill inlägg i den regionalpoliliska deballensärskill uppehålla mig vid frågor som rör landsbygdens ulveckling. Det är ingenöverdrift atl påstå atl ulvecklingen efler regeringsskiftet har medfört enalll krafligare regional och inomregional obalans och all landsbygdens problemoch frarnlidsfrägor har behandlals myckel slyvmoderligl i sarnhälls-arbetel. Vii centerparliel anser att delta är en felaklig polilik. Om vi skall fä endecentralislisk ulveckling i samhällel, och därmed en bra miljö, är juslinsalserna för all utveckla landsbygden av stor betydelse och en central del ipolitiken. Regeringens politik har varil koncenlralionsinriklad.Detta har lell lill att befolkningsunderlaget minskat mycket kraftigt förlandsbygden och dess tätorter. Det kom en rapport från ERU, expertgruppen förforskning om regional ulveckling, som visar all befolkningen i de mesl ulsallakommunerna minskal med nära en miljon invånare under del senasle decennid.Ularmningen har fakliski gåll sä längl alt del krävs en inflyllning av ungdomaroch unga familjer lill många områden om bygderna skall ha en reell chans allöverleva på lång sikt. För atl fä en posifiv ulveckling krävs en helhelssyn idel polifiska besluisfaliandel. Del innebär all ocksä landsbygden, småorteroch srnåkommuner, rnåsle fä sin rätlmätliga del av de slalliga medel som satsaspå ulveckling och infrastruktur. har i motioner lill och mängagånger tidigare fört fram krav pä insatser - del gäller insalser för småförelagen,förbättrade vägar, förbättrad skalleuljämning, ökade länsanslag och särskildamedel för landsbygdsulveckling, för alt nämna en del av våra krav. BörjeHörnlund redogjorde för delta i sitt inlägg när deballen påbörjades i , och jag skall inle upprepa vad han sade. Jag vill i stället uppehålla mig vid vär motion A477angående landsbygdsutveckling och del krav vi ställt om etl särskilt anslag på200 milj. kr. för utvecklingsinsatser på landsbygden. Vi i menaratt dessa medel skall avsättas till projekt som inle kan finansieras över deordinarie länsanslagen. Men utskottets majoritet är tyvärr mycket kallsinnigtill cenlerns krav. Del är egenlligen förvånande med denna kallsinnighet UnderIvä års lid har vi hafl den riksomfatlande kampanjen ""Hela Sverigeska leva"' och Slalsråd, riksdagsledamöter och andra personer iframslående slällning har vid upprepade tillfällen gjort en mängd positivauttalanden om hur värdefull den svenska landsbygden är. Kampanjens målsällning var ""all samla ochinspirera en folkopinion som visar vägen för och leder lill deball och handlingför en levande bygd och nalur". Nog har mänga människor känl siginspirerade och deltagit i debatten. Här kan man verkligen lala om folkopinion: Runl 50 000människor har deltagit i lokala studiecirklar i syfte att la fram handlings-och utvecklingsprogram för bygden. Genomfolkrörelsekommitléns arbete har över 500 000 människor engagerats ibudkavleaktiviteter och opinionsmölen. Ca 1 000bygdekommiltéer och mängder av människor har arbelal för all la lill varabygdens gemensamma inlressen. En del av dessa kommilléer bildades fakliskiinnan kampanjen kom i gäng, eftersom man insåg all utvecklingen gick ål galethäll när del gällde landsbygden. Kampanjen kulminerade ilandsbygdsriksdagen i , där beslul fållades om närmare 300 krav, varav ca200 slälldes lill regering och riksdag. Arbelsmarknadsminislern var där ochlalade i posifiva ordalag om kampanjen som början lill nägol nytt, men när detgällde de vikliga frågor som debatterats och de över 200 kraven så får manenligt ministern vänla lill dess den regionalpoliliska ulredningen sagl sill.Del måsle ha känls som nägol av en kalldusch. måsle visa all vi vill leva upp lillmålsällningen för kampanjen. Vi fär inle svika alla dessa människor som såintensivt engagerat sig för sin bygds framtid. Del brådskar med konkrelainitiativ och projekl, och del krävs att speciella medel anvisas. Centerparlielhar krävl all 200 milj. kr. anvisas på ell särskill anslag förlandsbygdsulveckling. Vad sägerdä ulskollsmajorilelen? Jo, man säger all "kampanjerna och folkrörelsearbdelhar varil en slor framgång genom all en omfaiiande lokalmobilisering har åstadkommits". Man säger vidare att aktiviteterna har"inneburil en viklig psykologisk signal frän slalsmakternas sida omlandsbygdens belydelse och lilliron lill dess ulvecklingsförmåga"".Man säger ocksä all: "Ulskollel delar motionärernas uppfattning alt delpågående arbelel nu bör fördjupas och inlensifieras med inriklning på allulveckla lokala projekl-och förelagsidéer. Del är utskottets mening atllillräckliga resurser måste avsättas för detta arbete. De största resursernafinns regionall, exempelvis i form av länsslyrelsernas anslag för regionalaulvecklingsinsalser." Ja, vi är nalurliglvis glada över all vi har fällmajorilel i ulskollel för en utökning av länsanslagen med 110 milj. kr. Detaren kompromiss-men den ger alltså 800 miljoner alt fördela till länen förregionala utvecklingsinsatser. Prot.1988/89:110 Länsanslagen är för länsstyrelsernaen resurs sorn visal sig ge både konkrela och-varakligasysselsällningslillfällen och ökade möjligheter atl upprätthållasamhällsservice i ulsalla lands- och länsdelar. Men såsom länsanslagen hillillsfördelals har vi en slark prioritering av skogslänen. Del här budgetåret,exempelvis, har av de medel som tilldelals länen gäll dil.. Jag menarinle all de inle behövs där - men det blir för litet kvar att fördela lillövriga län, när summan inle är tillräckligt slor, 1 flertalet län ulanförstödområdet uppgår länsanslagel lill mellan 3 och 6 milj, kr. Medlen används för projekl, glesbygdsstöd ochinvesteringsbidrag - och de är de enda regionalpolitiska medlen av ekonomiskarl i länen ulanför stödområdet. Men alt de här medlen har varil olillräckligaframgår klart av de motioner som väckts från bl.a. företrädare för län isydöstra , l.ex. , , , ochJönköpings län. är som bekant ell län med slora problem. Menocksä i de övriga länen finns kommuner med en negaliv utveckling. Vad vi nuförvänlar oss är all vid fördelningen av länsanslagen skall specielll beaklasde krav som en posifiv ulveckling av landsbygden över hela landel släller päanslagsfördelningen dels mellan länen, dels vid fördelning av länsanslagetinom länen. fär vi alllsä förhöjda länsanslag-men de 200 miljonertill ulvecklingsinsalser pä landsbygden under kommande budgelår som centernföreslår behövs också. Dessa pengar, fillsammans med länsanslagel, skulle göraslor nytta i utsatta delar över hela landet, och många idéer sorn sprungitfrarn ur landsbygdskarnpanjen skulle vara möjliga atl förverkliga. Jag vill beröra en annan cenlral fräga för landsbygden.Del är kravel pä elt öppet och varierande landskap. Grunden för delta är eltlivskraftigl jordbruk. I flerlalel län utgör jordbrukd stommen i landsbygden.Även om debatten härom kommer upp i annat sammanhang vill jag ändå påminna omatl jordbrukd är en mycket viklig del i regionalpoliliken. Del är ingenöverdrift alt påslå all jordbrukarna känner både oro och missmod införframliden pä grund av den hillills förda polifiken - och jordbruk försvinner iallt snabbare lakl. Bara i mill egel län - - har under aren1982-1988 en fjärdedel av mjölkproducenlerna upphört med produktionen, ochnedläggningen av åker går allt snabbare som en följd av detta. Detta kanbara inle få forlsälia. Enligl centerparliel är del väsenlligl all all åkermarksom är avsedd för livsmedelsproduktion hålls öppen. För om jordbrukenförsvinner försvinner även underlagd för annan service pä landsbygden. Del blirocksä svårt - för atl inte säga omöjligl - alt bjuda på del öppna landskapetsom en fri nyttighet. Jag yrkarmed detta bifall lill reservation nr 22. Jag vill beröra ytterligare två reservationer som ocksä dehör intimt samman med landsbygdsulveckling. De här reservalionerna ärgemensamma för centerparliel och . Den ena reservationen - nr 17 - gäller servicebidrag lillglesbygdsbutiker. Här menar vi all i slälld för konsumenlverkd är det länsstyrelserna som skall avgöra vid beslul om slödälgärder. De känner länen och har god kunskap orn 22 strukturen. Del är angelägel atl slä vakt om dagligvarubuliken. Denhar en slor Prot. 1988/89:110 funklion att fylla, dels som en grundläggandeservicefunktion, dels som en sammanhållande länk i bygden. I reservation nr 16 lar vi upp frågan om transportstöd iskärgården. För den som bor på en ö ulan bro- eller färjeförbindelse kan iransporlernavara bäde besvärliga och kostsamma. För atl underlätta härvidlag kan kommuneroch länsstyrelse med stöd av glesbygdsförordningen utge iransporlslöd för vissatransporter. Men del fär bara utbetalas i elt "inledningsskede" omhögsl . infördes på försök iransporlslöd i Öslergöllandsskärgärd. Det här slödel visade sig fylla etl slorl behov och vara myckelposilivl för näringarna på öarna. Men behovel kvarstod naturligtvis också efterde tre inledande åren, och i har därför varittvungen all använda andra vägar för all kunna lillgodose de behov somtransportslödel fyller. Här föreligger nu i motioner krav pä en ändring avglesbygdsförordningen så all slatligl bidrag kan utgå till iransporlslöd iskärgården ulan begränsning lill elt inledningsskede. I cenlerparliet anser viatl det är helt rimliga krav som förs fram i motionerna och att detta också ären rättvisefråga. Vi anser all de koslnader som kan uppkomma för berörda länskall beaklas vid fördelningen av anslaget till regionala utvecklingsinsatser. Med detta, herr lalman, yrkar jag bifall lill dereservationer som underiecknals av centerledamöler och i övrigl bifall lillulskollels hemställan. 24 (): Det har under elt tjugotal år i förtsen regionalpolitik vars mål är atl skapa likartade villkor och möjligheler förmänniskans välfärd. Men lyvärr är vi många som konslalerar all de högl slälldamålen i praktiken inle infriats för människorna i de norrländska glesbygderna.Del är som om regeringen blundat och körl förbi vissa särskill svära regionermed skygglappar. När den socialdemokratiska regeringen lilllrädde 1985 vardess målsällning den tredje vägens politik - en politik som misslyckats, måstevi konstatera. Västerbollens inlandskommuner är lika faltiga bäde pämänniskor och pä kapilal. Jag vill påslå atl inlandet förblöder. Dessutomväntar nu nya pålagor, som l.ex. försämringar av reseavdraget. Den slörslaunderlåtenheten från regeringens sida är dock brislen på samordning inomregionalpolitiken. Olika sektorsområden som påverkar regionalpolilikensamordnas inle ulan drar äl olika håll. Postkontor dras in somindustrihus etableras. SJ upphör med person- och godstrafik pä grund avsviktande kundunderlag osv. har ställt krav på en ny regionalpolitik somger människorna i glesbygden en chans till mobilisering av både befinlliga resurser och en ulveckling med framlidstro. Vi saknar regeringens långsikliga salsning pä ulbildning och pä infraslruklur. Vi har därför slälll krav pä en ny regional polilisk ulredning för alt man bättre skall kunna överblicka möjligheter och konsekvenser. Utredningen skall , som ocksä sagls under debatten bäde och , lägga fram etl förslag. förväntningarnapå en helhelssyn för regionalpolitiken inte bli infriade. Ulredningen har integivits tillräckligt rned lid och kompetens för all djupare tränga in iproblematiken. Den s-märkla regionalpolitiken har för delinneburil en forlsall befolkningsminskning i fjällkommunerna. Det är dl faklumsorn lyvärr ofla hoppas över både av statsråd och av andra socialdemokratiska förelrädare.Ell flerlal propåer har lillslällts regeringen om förhällandel. Denomständigheten atl del råder högkonjunklur i landet i övrigt har inte medförtfördelar för inlandet, ulan befolkningsutflyttningen har i ställd förstärkts.Del saknas, sorn jag tidigare sagl, en målmedveten slralegi frän regeringenssida för atl slärka framför alll de svaga och små fjällkommunerna. Under; 25 är flyllade 22 000 människor ul fränVästerbottens inland, dvs. lika mänga som sammanlagt bor i kommunernaSorsele, och . ökade befolkningen iVästerbotten endasl i ivä av länds femlon kommuner. I övrigt ärbefolkningsutvecklingen negaliv. Länsslyrelsens rapporl visar på enbefolkningsminskning pä 152 personer och pä 404 personer iinlandskommunerna. Befolkningsminskningar av denna storleksordning innebärsjälvfalld konsekvenser för möjligheterna all upprätlhålla både en kommersielloch en offenllig service. Denna negafiva ulvecklingsspiral leder lill försämralserviceulbud, som i sin lur medför ytterligare avflyttning. Del är många med mig som har slälll frågan om Norrlandsinland kommer all bli en koloni. Jag Iror att del blir så, om inle densocialdemokraiiska regering som har maklen inser sill ansvar. Del paradoxala förhållandel råder nu alt del, samiidigisom ungdomar, därav merparlen kvinnor, flyttar ul och sugs upp avhögkonjunklurens strömmar, råder brist pä kvalificerad arbetskraft, s,k,nyckelpersoner, sorn läkare, lärare, ingenjörer och ekonomer, en särskild älgärdsstralegi som lyvärr saknas. har i annatsammanhang bl.a. föreslagit alt läkare skall få möjlighet till avskrivning avstudielån om de tjänstgör inom områden sorn det är svårl alt rekrytera till -men regeringen avvisar förslaget. Vi tror inte atl man kan utveckla englesbygd, när den ena statliga handen drar in nödvändiga infrastruklurellaverksamheter - vilket bl,a. blir följden genom bristen pä läkare - medan denandra statliga handen i sin lur försöker ulveckla glesbygden. Etl färskt exempel gäller borrkärnearkivd i . Trotsall mälel var en särskild regionalpolilisk salsning, placerades chefsljänslen iUppsala. Sä var del med den regionalpoliliska salsningen! Jag kan tillägga alldet fanns en behörig sökande på plals i för den här ijänsten. Trols detville regeringen inle all den personen skulle få chefsljänslen. yllerligare exempel är regeringens ochsocialdemokralernas motstånd mol förslagel all stärka universildd i med 30rnilj. - som vi röslade igenom. De 30 milj. kr. skall framföralll användas för s.k. distansutbildning. Vi i folkparliel har grundsynen all utbildning, särskiltden högre utbildningen, är en allt vikiigare faklor för ulvecklingen ävenregion. Varför gär dä socialdemokralerna emol della? Denna satsnings betvdelsernäsle bedömas medutgångspunkt i både elt ulbildningspoliliskt och etl regionalpolilisklperspektiv. Jag vill nu beröra de ekonomiska ramarna förden regionala Ulvecklingen. Del jag fidigare har uppehällil mig vid i millanförande handlar mer om den allmänna inriklningen. Tyvärr saknas del alllidlid, plals och Ulrymme för atl kunna diskulera della i . Därför harjag hållit rnig särskill lill mina åsikter. anser all del regionalpolitiska stödd skallinriktas på atl tillvarata glesbygdens resurser och utvecklingsmöjligheter.Därför är en nedsättning av arbelsgivaravgiflerna av slor belydelse för näringsliveti fjällkommunerna. En nedsättning av avgifterna sker nu för hela Norrbottenslän. All stödd inneburit ökad produktion och sysselsällning har bl.a.landshövdingen i verifierat. Folkparliel har under ell flertal ärförl fram förslagel om en ändring av stödområdesindelningen - men det har varitresultallösi. Vi anser all hela stödområde A bör omfattas av sänktaarbetsgivaravgifter, däremol inte kustkommunerna. Det är självklarl all förelaginom lillverkningsinduslrin, hotellpensional och handeln i l.ex. ,och Sloruman har svårt all förstå rällvisan i all de skall belaslasmed fullsländiga avgifier, då däremol förelag i får reduklion . Vi i folkparliel vill särskilt slärka fjällbygden med ettextra anslag på 15 milj. kr. Anslagel skall delvis vara en kompensafion för delborlfall av arbelslillfällen som sker inom skogsbrukels omräde på grund avpågående nalurskyddsarbelen lill följd av nalurskyddsinlressen. anslagskulle i huvudsak komma fjällbygd till godo. domänverketdrar nu krafligl ner sin organisafion i Väslerbollen, vilkel leder lillbortfall av arbetstillfällen i de minsta och mest sårbara kommunerna. Tyvärrhar inle majoriteten slälll upp på värl förslag, vilkel slarkl måsle beklagas.Det finns projekl som ur skogsvärdande och inte minsl ur turistisk synvinkelsynnerligen väl skulle behöva detta tillskott. har frän sin bänk sagl ett flertalgånger atl om del skulle fattas pengar går det bra att återkomma tillregeringen. Men jag förstår inte denna bakälvända ordning. Varför inte nu på engäng tillstyrka della förslag pä 15 milj. Jag Iror alt de 3 565människorna i och de 3 759 människorna i med öppna armar skullela emol en förslärkning för att öka sysselsättningen i deras svaga kommuner. Jag skall inle vidare beröra behovel av höjning avlänsanslagel. Del har tidigare företrädare för redan gjorl. Men jagefterlyser en förändring av inriktningen av stödet. Det borde även utgå tills.k. mjuka insalser i form av konsullhjälp, dvs. inle enbarl lill lokaler.Della skulle vara till god hjälp för framför allt de kvinnor i glesbygdslänensom startar egna förelag och behöver råd för marknadsföring men även ekonomiskrådgivning. anser alt slörre krafl fraingenlmåste ägnas regional utveckling, en ulveckling som blir mer komplex och ställerstörre krav på samordning av insalserna. Regionalpolitikens syfte måsle väländå vara all skapa lönsamhet och ha sin grund i ökad effektivitet ochproduktivitet. Resultatet kan då bli ökad sysselsällning och ulveckling ochskapa likarlade villkor för människor. Prot.1988/89:110 Herr lalman! Till sisl vill jagyrka bifall lill reservalion 17 i arbetsmarknads- utskoiieis betänkande 13. Denhandlar om fördelningen av servicebidrag till glesbygdsbuliker.I en gemensam reservation från folkparliel och cenlern framhåller vi alt deninstans som har den bäsla kunskapen och kan göra den bäsla bedömningen avbehovel av glesbygdsslöd till butiker är länsslyrelsen. Den bör ha delslutgilliga avgörandd. Vi iror inle all länsslyrelsen missbrukar sin makl. Vivel all den inte gör del. Vi anser alt prövning av stöd tillglesbygdsbuliker bör upphöra. har sä mänga andra viktigauppgifler, i slällel för alt sköta denna uppgift som kan skötas avlänsstyrelsen. Om vi menar allvar med etl decentraliserat beslutsfattande, medförtroende för de lokala instanserna, och om vi inser butikens belydelse förbygden, bör länsslyrelsen ha delta ansvar. Med del anförda yrkar jag bifall lill dereservationer där finns med. 25 '(): Arbelsmarknadsulskoltel har i belänkande 13behandlal en molion frän Gollandsbänken. Del är molion A424 som behandlarfortsalla möjligheler lill regionalpoliliskl slöd lill lurislinvesleringar påGolland. I korthet är bakgrunden lill denna molion alllurislnäringen är en av Gollands vikligasle näringar, dels för all skapasysselsällning, dels för alt sprida arbetstillfällena över ön. har inleheller den industri-sysselsättning som finns genomsnittligt i övriga landel.Som del också sägs i ulskottsbelänkandet har Golland en viss särställning ituristhänseende. Golland konkurrerar inle med fjällområdena, vilkel var ett avskälen lill all dra in möjligheterna till detta slöd. Jag kan förstå all om manbygger skidbackar runt om i landel så konkurrerar man med fjällområdena. Vimenar atl med vär muromgärdade medeltida stadskärna, vär särpräglade natur ochvåra rika fornlämningar utgör vi inle en konkurrens ulan ell komplemeni lillfjälllurismen. Tillsammans åsladkommer vi all fler kan semeslra i , ochdel anser vi vara posilivl för hela landel. har pekat pä tre områden i landel där del ärinlressanl atl utveckla turismen. De båda andra områdena är fjällområden. Turistsäsongen på är korl, och man kan inlefinansiera de invesleringar som är nödvändiga för alt få en förlängning avsäsongen till stånd. Det är, herr lalman, gotländsk turistindustris problem ielt nötskal. Vi fick sedandens,k. , Den har medfört mycket posilivl, och del tackar vi för.Ett resullal av ulredningen var alt man tillsatte den ståtlige förhandlare somulskollel ocksä nämner. Han har bl,a, framlagt en del förslag.Förulom de möjligheter som utskoltd pekar på och vad som föreslås iproposilionen om fortsatt regionalpoliliskl stöd inom ramen för förhandlarensuppdrag, bör därutöver detta slöd kunna utgå. Utskottet skriver atl manförulsälter alt förslagel inle innebär någon försämring för . Dä menarjag atl det logiska hade varit alt utskottet tillstyrkt motionen. Jag ärbesviken över atl ulskottd inle kommil lill den slulsalsen. Jag ulgår naturligtvis från att man i utskoltd verkligenmenar vad man 26 skriver. Om ingenulskottsföreträdare motsäger mig på den punklen skall jag avstå frän all yrka bifall lill molionen. Jag räknar ocksåmed att regionalpoli- Prot. 1988/89:110 tiska kommittén i sitt forlsäliaarbele kommer all inse svårigheter på della område,men också Gollands möjligheter, om vi fär rimliga förutsättningar. 26GÖRAN (): Regeringsparlids förelrädare har i dennadebalt, liksom i sä mänga andra sammanhang, berömt sig av de resultat man nälloch de höga ambifioner man har jämförl med opposifionen. Del kan ju ändå inlerimligen gälla regionalpolitiken - jag vill, liksom flera tidigare talare,betona det. 1 budgetpropositionen redovisas hur regeringen har lagl fram samma förslag beträffande inriklning ochomfallning av regionalpoliliken under hela . Tillskoltddärutöver har fåll skaffas fram efler del all behov har uppslån ochkonslaterals. Jag vill då i min lur konstatera att socialdemokraterna varitganska passiva i sin altilyd. förhållande har varil kännetecknande ävenför del här årel. I cenlerparliet bedömde vi de medel sorn regeringentidigare föreslagit sorn klarl otillräckliga. Vår bedömning gjordes molbakgrunden av de behov som vi dä ansåg föreligga'. Vi har fåll räll i dennabedönining. Del är därför som vi nu återigen lägger fram förslagom förslärkningav de regionalpoliliska insalserna. Den ihållande högkonjunkturen har självfallel i hög gradunderläilal sirävandena all nä mälel full sysselsällning, etl mål som vi, omrnan ser lill hela landel, nu har nätt. Frågan är ändå, om vi i rätthar utnyttjat denna kanske unika situation när det gäller all fä en geografisktbalanserad ekonomisk ulveckling, med alll vad del innebär i fräga omlångsiklighd och Ulhällighd ur välfärdssynpunkl. För all en marknadsekonomi ien kraftig högkonjunktur sorn denna inle skall verka alllför centraliserandekrävs del au den polifiska maklen verkligen släller upp med en kraflfull regionalpolitik,kraftfullare än vad regeringen hillills mäklal med. Den slop-go-polilik som vinu ser exempel pä bekräflar denna syn pä utvecklingen. Med etl bifall lill decenlerförslag som framlades redan i höslas skulle vi ha kunnal lägga grundenför en mer balanserad ulveckling. Vi hade därmed även gjorl behovet av dagenspanikbrornsning betydligt mildare. Det finns, som bl,a, arbetsmarknadsministern sagl, slor vilja till utveckling och investeringar ute i landel. Den silualionenanser vi borde kunna tas till vara ännu bällre än sorn skelt. Del får hellenkell inle vara så atl brist på regionalpolitiska medel verkar begränsande påframtidsinvesteringarna, Cenlern har lagl överbud pä della omräde, säger nägon.