prot · GC0944 · 1988-12-31 00:00:00 — Vi kommer i vårt förslag till statsbudget attåterkomma fill länsstyrelsernas resurser. Vi kommer att ta upp resurserspeciellt till den gröna naturvården, som är mycket eftersatt ute pånaturvårdsenheterna. Jag yrkar bifall fillreservation 20. Ibörjan av mitt anförande ställde jag några frågor. Jag undrade varförregeringspartiet säger nej till alla ytterligare satsningar på miljöområdet.Vad tycker egentligen regeringen? Har det gjorts tillräckligt? Vet vi för litetför att göra mer? Är andra samhällsintressen så mycket viktigare än miljön? Påfrågan om det gjorts tillräckligt kan man definifivt svara nej. Omsocialdemokraterna har en annan uppfattning är de i så fall det enda parfi iriksdagen som tycker att det har gjorts fillräckligt. Forskare inom miljöområdetanser dessutom att betydligt mer behöver göras för att klara av de allvarligamiljöproblemen. , , tycker inte heller att dethar gjorts tillräckligt och presenterade ett havsmiljöpolitisktprogram. Hurär det med kunskapen? Det är märkligt om socialdemokraterna tycker att vi vetför litet för att bestämma oss för ytterligare åtgärder. Det finns en mängdforskningsresultat där problemen är kartlagda. Vi behöver visserligen veta merför att utveckla miljöpolitiken ytterligare, men vi vet fillräckligt för attkunna gä in med långtgående åtgärder. Regeringenkanske tycker att andra samhällsintressen är viktigare än miljön. Är kanskekortsiktiga ekonomiska vinstintressen vikfigare? Är kanske intresset av attkunna köra bil och flyga lika mycket som förr vikfigare? Jag vet inte - detberor ju på vilka grundläggande värderingar man har. Om svaret är att annat ärmycket viktigare än miljön, vill jag påminna om att all ekonomisk utveckling ärberoende av en god miljö och naturresurser. De som lever direkt pånaturresurserna är de som drabbas värst. Tillsammansmed och Hans Leghammar i vår partigrupp gjorde jag en studieresa tillvästkusten . Vi träffade forskare vid , och vi träffade fiskare. Vi fick veta att läget var katastrofalt ochatt det i stort sett inte gick att få några fångster längre. Jagyrkar bifall till reservation 17, som handlar om katastrofersättning fill demsom har drabbats av miljöförstöringen. Vihar alla bidragit fill att förstöra miljön och måste därför dela på dekostnader som uppkommer. Jag kan förstå att det finns en rädsla för attgenomföra åtgärder som verkar obekväma, t. ex. att minska bilismen. Men jag harsvårt att förstå att man inte skulle kunna gå längre när det gäller åtgärdersom innebär att man egentligen inte offrar något materiellt.. Jag tänker då påatt minska hastigheterna på väg, att använda mindre kvävegödsel i jordbruket.Där har vi ju dessutom en kostsam export av överskottsprodukter. skullejag vilja säga att jag kände mig litet orolig när jag Särskildaåtgärder med anledning av algblomning och säldöd 1988/89:44 lyssnade på , Det föreföll som om han menar att vi kan gå fram litetförsiktigt, eftersom man gör så litet internafionellt. mycket av miljöpåverkan i är orsakad avandra länder. Jag tycker att Särskilda åtgärder med , _ ., ... u . j . . . _. ° glömmer bort att det sker en exportoch en import av ° ° miljöfarliga ämnen och att mycket av svensk miljöförstöring hamnar iandra Jag tycker snarare att det är så, att om vii är radikala på miljöområdet, så har vi lättareatt kunna hävda oss i internationella förhandlingar om miljön. Jagskulle också vilja säga några ord fill . Det var mycket positivt attHåkan tog upp frågan om miljöbistånd fill . Inom miljöparfietdelar vi er uppfattning. Vi har också haft diskussioner här om svårigheternaatt kontrollera att pengarna används rätt osv. Man har frågat sig varför viskall subvenfionera ett poHtiskt system som inte fungerar. harbedömt det så att miljöproblemen är så akuta, att vi helt enkelt måste göra pådet här sättet, även om det principiellt är tveksamt. BirgittaDahl har ibland talat om behovet av nationell samHng i miljöfrågorna. Jagmenar att ni har en chans att samarbeta i riksdagsarbetet, en möjlighet attstödja goda idéer på miljöområdet varifrån de än kommer. Jag antar att detfinns åtminstone en del enskilda ledamöter som anser att en del av förslagenfrån andra partier är bra och väljer att stödja dem i voteringarna, specielltnär det gäller massaindustrins utsläpp. Där har ni ju i så fall t.o.m.miljöministern med er. BirgittaDahl har sagt att miljöfrågorna nu är de viktigaste frågorna inomarbetarrörelsen. Jag tror att ni har ett brett stöd för det bland människor utei landet. Tiden är mogen för en offensiv miljöpolitik. Avslutningsvisvill jag yrka bifall fill de reservationer där finns med och somjag eventuellt kan ha glömt att yrka bifall till under mitt anförande. I övrigtyrkar jag bifall till utskottets hemställan. Anf.77 () repHk: sade någonting om att borgerlighetens ekonomiska styrmedeli form av miljöavgifter är ett sätt att köpa sig fri när det gällernedsmutsning. Jag beklagar - hon måste ha fullständigt missuppfattatvad vi menar med miljöavgifter. Våra miljöavgifter har formen av bådelångtgående krav på företagen och stimulans som skall leda till framtagande avny teknik på ett snabbare sätt. Därmed skulle arbetet med att åtgärdamiljöproblemen gå snabbare i rätt riktning. Närdet gäller stödet för vår mofion om forskningshjälp till tackar viför det, men just den formen av bistånd behandlas i ett annat utskott. Därförhar vi vah den normala vägen i sådana fall, dvs. att skriva ett särskiltyttrande i stället för att reservera oss. ÅsaDomeij sade mot slutet av sitt anförande att hon tyckte att jag gick litet försiktigt fram. Det är på det sättet att vi moderater går fram så fort som det över huvud taget är möjligt. Vi vill vara så realistiska som möjligt. Detviktiga är att vi ställer krav som är möjliga att snabbt tillgodose - det är vår linje. skall givetvis ligga i frontlinjen, men vi kan aldrig gå så fort framatt vi äventyrar produktionen inom landet genom att företagen flyttar relativt sett 86 miljövänlig produktion från vårt land till ländersom inte har samma höga Då blir dettotala resultatet sämre. Detta är skälen fill att jag kanske verkar någotförsikfig, men jag tror att jag är mer realistisk än på den härpunkten. Anf.78 () replik: Jag har begärt ordet därför ati ställde en fråga. Det ärinte någon replik i vanlig mening, för vi ställer oss bakom mycket av det somÅsa sade. Vi står också till ganska stor del bakom samma reservationer.Frågan gällde trafikpolitiken. I det sammanhanget vill jag bara i all korthetpåminna om att - det finns kanske andra också -ändå har försöktdriva på i när det gäller avgasrening, katalyfisk avgasreningoch de s.k. Kalifornienkraven på dieseldrivna bussar och lastbilar, m.m. Närdet gäller hastighetsbegränsningar har vi valt ett annat alternativ änmiljöpartiet. Vi vill öppna större möjligheter för att införa lokala begränsningar.Man kan naturligtvis diskutera vad som är effektivast. Det vikfigaste för dagenär nog a« få människor att hålla de gränser som verkHgen är uppsatta. Vi somhåller gränserna märker ofta att det är vi som avviker från mönstret. Detviktigaste är att få bilisterna att inta en annan atfityd. I så fall kommerkanske det här problemet att minska något. Vihar också motionerat och arbetat för en miljöprövning enligt miljöskyddslagennär det gäller nya vägbyggen och Hknande. Det tror jag har ganska storbetydelse, i alla fall för dem av oss som är litet skepfiska till alla dessatrafikapparater som byggs, ibland utan att det är helt klart att de behövseller att de behövs just på det ställe där de placeras. Jagskall också passa på att påminna om en utredning om blyfri bensin som det togsinitiativ fill när satt i regeringsstäUning. Enligt vad jag harförstått hamnade utredningen värre i en byrålåda. Det dröjde ett bratag innan något hände. Jag tycker nog att vi liksom andra, miljöpartietinräknat, på olika sätt har försökt driva på för en bättre trafikmiljö. Anf.79 () repHk: får ursäkta min dåliga pedagogik. Det var inte som blevangripna, utan socialdemokraterna. Från moderat håll kanske man tror att närsocialdemokraterna angrips, så angrips också , eftersom ni mångagånger har en likartad miljöpolitik. Vadjag egentligen sade var att vi från sida fillsammans medhögerpartierna har haft en gemensam syn när det gäller principen om ekonomiskastyrmedel. Socialdemokraterna har däremot inte trott pä den principen.Socialdemokraterna har sagt att man inte skall införa ekonomiskastyrmedel. De anser att det är omoraliskt eftersom man då kan göra så attförorenaren kan köpa sig fri. Iett sammanhang har socialdemokraterna använt sig av ekonomiska styrmedel. Detgällde avgifterna för handelsgödselkväve, kemiska bekämpningsmedel och ävenfosfor. Man satte då avgifterna så lågt att förorenarna faktiskt kunde köpa sigfria. Om det är just detta som har gjort att man fidigare har kritiseratekonomiska styrmedel, borde ju socialdemokraterna i Särskildaåtgärder med anledning av algblomning och säldöd Särskilda åtgärder med anledning av algblomning ochsäldöd konsekvensmed sina fidigare principiella ståndpunkter faktiskt vara för så höga avgifteratt förorenare inte kan köpa sig fria. Jag vill sedan vända mig till när detgäller reaHsm. Jag tycker att det räcker med att vi ser oss omkring ochkonstaterar hur det ser ut ute i naturen och att vi funderar på hur allvarligamiljöproblemen är. Gör man det förstår man nog vilken polifisk inriktning somär den mest realisfiska, om det är miljöparfiets inriktning eller . När det gäller trafikpolitiken är det i alla fall posifivtatt folkparfiet kan tänka sig lokala hastighetsbegränsningar. Jag menaremellerfid att det är så bråttom nu och att problemet är så akut att vifaktiskt här i borde bestämma oss för hastighetsbegränsningar. Med passivitet i övrigt på det trafikpolitiska områdetmenar jag sådant som rör en del tunga frågor. Jag tänker t.ex. på att vi måstefå bort många av landsvägstransporterna. Det måste göras en rejäl satsning påjärnvägen, som vi t.ex. har eftersträvat. Jag tänker på att man bör sätta stoppför nya motorvägsbyggen, som kan leda till ökad bilism och till att man tarbort resurser från andra områden som är viktiga för miljöpolitiken, t.ex.investeringar i järnvägen. Jag tänker på att ni inte kan säga nej fill enbilbro fill . Jag tänker också på att ni inte vill genomföra någraåtgärder för att minska utsläppen från flyget. 80 () repHk: Jag vill bara tacka om hon delarvåra principer när det gäller miljöavgifterna. Jag är tacksam för hennesupplysningar på den punkten. säger vidare att det räcker att se sig omkringför att komma fram till vem som är mest realistisk. Visst finns det problem,och dem upplever vi, men det gäller också att ha möjlighet att angripaproblemen och att åtgärda dem. Jag är ganska säker på att vi är merarealistiska än man är inom miljöparfiet, med tanke på den syn som vi har på denekonomiska UtveckHngen och på möjligheten att skapa de mycket stora resursersom behövs för att åtgärda miljöproblemen. Jag är ganska säker på detta, medtanke på framfidssyn på det ekonomiska området. 81 () replik: Helt kort: Vi har när det gäller flygetalldeles nyhgen föreslagit hårdare miljöavgifter. Såvitt jag är rikfigtunderrättad finns det en typ av miljöavgifter som inte är relaterade tillmotortyp, till flygplanets storlek o.d., och under sådana förhållanden fungeraravgifterna inte som något styrmedel. Man måste ha en annan typ av avgift, somverkligen leder till några resultat. När det gäller har vi i princip varitpositivt inställda fill tanken på en bro, men precis lika viktigt, och någotsom mycket väl kan bli avgörande, är om ett broprojekt går att förena med demycket höga miljökrav som måste ställas. För att bygga en bro måste man t.ex.muddra, och med tanke på de gifter som finns i bottenmassorna kan bara dettainnebära att man åstadkommer sådana miljöproblem att vi bör säga nej tillbygget. Vårtprincipiellt positiva ställningstagande är därför försett med villkoret attdetta problem kan på ett miljömässigt anständigt sätt. Det återstår attbevisa om så är fallet eller inte. Detta har dock inte på något sätt bunditoss. Anf.82 () replik: Jag skall först svara . Han talar mycket om att skaparesurser. Det är emellertid så att den poHtik som bedrivs förbrukarresurser. Det gäller ju politik. Har ni t.ex. några effektivastyrmedel för att minska förbrukningen av ändliga energikällor? Det vill jagpåstå att ni inte har. Ni har ju t.ex. inte arbetat hårt i för atthöja skatterna på energi rejält, utan ni har egentligen motarbetat det. Manmåste komma ihåg att all ekonomisk utveckHng grundar sig på en god miljö och påatt det finns naturresurser. Jaghar arbetat i en period. Där led fiskarna av bristanderesurshushållning. Man räknar med att Finnmark kommer att vara folktomt , eftersom fisken då är slut. Jag var statstjänsteman i och kundeklara mig, eftersom jag fick lön av oljepengar. När oljeresurserna tar slut,går det inte att avlöna några människor över huvud taget. Det är så detfungerar. Mångagånger lever vi så långt ifrån miljön och så långt ifrån användningen avnaturresurser att vi inte direkt ser vad som händer. Sist och slutligen grundarsig allt välstånd på miljön och på god resurshushållning. Vår politik innebärnaturligtvis materiella uppoffringar på kort sikt, medan er kanske innebär attni satsar på kortsikfiga vinstintressen. Det är emellertid med miljöparfietspolitik som vi kan garantera ett välstånd, även på . Närdet gäller flyget skulle jag vilja säga till att det visst ärbra att folkparfiet går med på miljöavgifter. De är emellerfid så låga att deinte kommer att göra något för att minska kväveoxidutsläppen. Dessa utsläppmåste minska snabbt. Hur mycket räknar med att utsläppen avkväveoxider skall minska? Om ni i märker att kväveoxidutsläppenfrån flyget inte minskar snabbt, är ni i ett sådant läge beredda att gå med pårejäla miljöavgifter på flyget? Tredje vice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägderätt fill ytterligare repliker. Anf.83 (): Det har varit intressant att sitta och lyssna på den här debatten. Mankan väl konstatera att talarna i debatten i och för sig har gått långt vidsidan av den proposition som ligger här på bordet. Detär naturligtvis en mycket allvariig situation då och länderna runtomkring i så stor utsträckning använder havet som en avfallsbehållare, då vihar skapat en sådan svaghet hos naturen att den inte har någon motståndskraftmot sådana incidenter, virus och liknande, som kan drabba havsdjuren ochhavsväxterna. Vi kan nu se skador på fisken, och vi kan mäta att vi harsyrefattiga bottengropar, där fisken kommer att dö . Särskildaåtgärder med anledning av algblomning och säldöd Särskildaåtgärder med ' anledning av algblomning och säldöd bl,a, jordbruksutskottethar vi sett filmer som visar att havsbotten på vissa ställen ser ut som enöken. Detta måste naturligtvis stämma oss till stort allvar. Därför fick viockså en handlingsplan i samband med den stora miljöproposifionen.Jag ser förslaget i proposifionen om 30 milj, kr. för forskning och åtgärdermot havsföroreningar som en fortsättning på det beslut som vi fattade i juni1988. Vid det tillfället underströk vi bl. a. att föroreningssituafionen iÖstersjön, och är så allvarlig att utsläppen börbegränsas, att tillförseln av stabila organiska ämnen fill miljön så snart sommöjligt måste upphöra, att utsläppen från den kemiska industrin bör kartläggas,att utsläppen av kväve bör minskas starkt, att kvävereduktionen bör ökas vid dekommunala reningsverken, osv. Allt detta gällde åtgärder som skulle redovisasinom . Jag ser, som sagt, dagens proposition som ett tillägg fill dentidigare proposifionen. Algblomningen och säldöden har gjort att det behövs merpengar fill forskning och vissa åtgärder på just detta område. Jag tycker,liksom , att det är något märkligt att flera partier återigen tarupp de frågor som besvarades och avgjordes under debatten . Denständiga närsalttillförseln genom luftburna föroreningar och från landbaseradeutsläpp från industrier och vattendrag - jordbrukets utsläpp kommer ju den vägen- har medfört en mycket kraftig störning av havsekosystemet, och vi måsteförsöka hitta orsakerna till algblomningen och säldöden. De bilder påhavsbottnen som vi sett är, som sagt, mycket skrämmande. Som ochmånga andra framhållit är det människor som har skapat dessa föroreningar, menkanske inte bara människor som medborgare. Den teknik som används av industri,kommuner och jordbruk har medverkat till dessa skrämmande förhållanden i vadgäller havsföroreningarna. Lyckligtvis finns det trots allt ett hopp.Läkningen tar tid, men den kan lyckas. Förnärvarande surrar det ju av forskningsresultat. Den ena dagen säger man att detär industrins andel av havsföroreningarna och kvävetillförseln som uppgår till60 %, medan jordbrukets andel uppgår till . heter det atttrafiken är den stora syndaren. Därför tycker jag att det är mycket bra att detanslås mer pengar till forskning, så att det blir bättre klarlagt hur det Hggerfill. Det enda sättet att undvika miljökatastroferna är ju att minskaföroreningsbelastningen på havet, både från land, vattendrag och luften. Jagtycker att man alldeles för ofta hör talas om vilken andel olika verksamheterbidrar med. Detta leder ofta till en mycket förenklad och fruktlös diskussionom vem som bär det största ansvaret. måste, enligt min mening, alla sombidrar med förorenande utsläpp se fill att de upphör, om vi skall kunna varahelt säkra på att inte skada naturen. Det är också klart att somförhandlingspart skall vara mycket akfivt i flera internationella fora. och i de olika församlingar där man diskuterar de olikakonventionerna skall vi vara mycket aktiva. är också mycket akfivt i deolika diskussionerna, och jag vet att har lagt fram många förslag somandra stater har uppfattat som kontroversiella. Men kan inte agera somstorebror och överstatligt. måste förhandla med andra stater ochförsöka att nå så långt som möjligt. Det har också gjort. november1987, där det togs ytteriigare steg genom en deklaration om reduktion avutsläpp av giftiga ämnen. Därför lyckades också vid konferensen i Sofiai höst att få en hel del länder att frysa sina utsläpp, bl.a. från trafiken.Man har också fått tolv länder att minska sina kväveutsläpp iluften . Det kan verka avlägset, men det är ändå ett framsteg i detinternationella förhandlingsarbetet, som många stått här och klandrat. Det harhetat att inte gör någonting, gör mycket i det internationellaförhandlingsarbetet, men kan inte diktera för andra länder. Vi måsteförhandla och påverka, och det gör och stundligen. Jag harockså hört mycket kritik här mot ställningstagande, men jagmåste tyvärr säga att många av dem som talat här tycks vara mycket okunniga omvad som egentligen finns i programmet. Åtgärdsplanen mot föroreningar i denmarina miljön innehöll många uppmaningar till aktiviteter. Utsläppen avorganiskt bundet klor skulle upphöra , man skulle införabästa fillgängliga teknik för reduktion av utsläppen av dioxiner, osv. Det varmånga punkter på många områden. Felet var att man inte konkret hade sagt ifrånatt varje land måste arbeta för detta och att det måste finnas vissatidsgränser. Jag kan gott säga att vi pressade ministrarna att ta ställning.Jag fillhörde dem som tyckte att vi skulle anta handlingsplanen. Förutom att vihade ett grundläggande förslag fanns det också från social- och miljöutskottetvissa synpunkter, som skulle inarbetas. Dessutom fanns det ett tilläggsförslagfrån ministrarnas sida, ett förslag som var av stort värde därför att detfastställde tidsgränser och gav normer. Det var det som var väsentligt. Jagtycker också att det var bra att vi bestämde oss för planen 1988 och inteväntade . Det brådskar ju när det gäller havsföroreningarna.Speciellt vi som bor nere vid vet hur viktigt det är. Jag förstårmycket väl att det ibland kan anföras krifik mot det internationella arbetet,men kritiken beror kanske på att man inte på samma sätt som här i kanvara med och se vad som hela fiden händer. Därför tror man att ingenfing sker,medan det i verkligheten försiggår ett mycket träget och påfrestande arbete viddessa internationella förhandlingar. gäller det att få andra länderatt ge med sig. Jagtror att en hel del av vad som behandlas i motionerna har tagits upp tidigare,eller också gäller det sådant om vilket det kan väntas en proposition inom ensnar framtid. Detta gäller t.ex. den marinbiologiska forskningen och frågan omhur det skall bli i . Därför är det föga meningsfullt att på nyttta upp dessa frågor och rösta om dem. Det ligger kanske tili grund för denställning som vi socialdemokrater har tagit till reservationerna. Jagskall försöka att något kommentera vissa av reservafionerna och ange på vilketsätt jag anser att de är litet felaktiga. Men jag skulle också vilja säga attdet ofta inte bara gäller att fatta beslut här i , utan man måsteockså se till att besluten följs upp ute i kommunerna. Jagskulle vilja vädja till att hon försöker påverka sina partivännerute i kommunerna, sä att de arbetar för att få kommunerna att hålla en bättrefillsyn. När det t.ex. gäller stallgödselhantéringen kan jag tala om, att närjag landar i efter en flygresa och när jag åker omkring i västraSkåne behöver jag bara lukta för att få klart för mig att stallgödsel har Särskildaåtgärder med anledning av algblomning och säldöd Särskilda åtgärder med anledning av algblomning och säldöd Prot,1988/89:44 spritts på åkrarna i det våta fillstånd som dessa befinner sig istrax efter en frostperiod. Detta är mycket farligt förurlakningen, och det är nödvändigt att kommunerna är på alerten och försökerstoppa sådan verksamhet. Det kan vi inte stå här i och göra, utan detär fråga om att kommunerna har en sådan tillsyn att de får de system sombehövs. Reservationerna nr 1 och 2 avser bl.a. den marinbiologiskastationen i . Betänkandet från en utredning om den ifrågavarandeforskningen bereds i , och snart ligger det ettförslag pä bord. Att det förslaget kommer att syfta tillförstärkningar behöver man knappast tvivla på. Därför tycker jag att vi skallvänta med att ta ställning i dessa frågor fills vi får detta förslag frånutbildningsdepartementet, och jag yrkar avslag på reservafionerna 1 och 2. Det internationella miljöarbetet bedrivs mycket intensivtfrån svensk sida. Tyvärr är det svårt att få många av länder med pååtgärder som kan leda fill en förbättring av miljön. Det vore önskvärt att deneuropeiska miljökonventionens principer i större utsträckning vann insteg i detinternationella arbetet, och vi får hoppas att vi , med gemensammanordiska ansträngningar, kan påverka det internafionella arbetet. Detta är enav orsakerna till att jag yrkar bifall till den socialdemokratiska reservationennr 3, där det uttalas att regeringen gör ett bra arbete och att vi skallfortsätta pä den vägen. I reservation nr 5 av begärs ett uttalande omu-landsstöd till marinbiologisk forskning. Miljön är ju ettbiståndsmål, och det gäller för utrikesförvaltningen att bedöma vilka behov somär mest trängande. Jag tycker att det är svårt att här i säga skall bidra till marinbiologisk forskning. Det måste finnas vissapersonella resurser, så att arbetet kan följas upp utomlands. När det gäller reservation nr 6 vill jag säga attegentligen är det förorenaren som skall vidta åtgärder och stå för kostnaderna.I reservationen begär flera partier en omläggning av jordbruket i riktning motminskning av exempelvis användning av gödsel och bekämpningsmedel. Jag tyckeratt en sådan uppmaning främst måste riktas till jordbrukarna och derasorganisationer. Det är klart att staten kan skjuta på genom olika avgifter ocholika begränsningar, men såväl i fråga om industriella utsläpp och utsläpp frånjordbruket som i fråga om utsläpp från kommunerna är det främst till dem somförorsakar utsläppen som vi måste vända oss, så att de ändrar sin hantering. Jag vet inte om de som står bakom reservation nr 6 skullevilja stödja även reservation nr 7, som innebär ökade handelsgödselavgifter enligt miljöparfiets förslag.