prot · GC0982 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:82 Förhandlingarna leddestill en början av förste vice talmannen. 1 § Justerades protokollet förden . 2 § Till kammarkansliet hadeinkommit följande ansökan om ledighet: Jag har tidigare begärt och erhållit tjänstledighetfrån mitt uppdrag som riksdagsledamot t.o.m. . Jagbegär härmed förlängd tjänstledighet t.o.m. medäterinträde i och med öppnande. Motivetför hittillsvarande tjänsfiedighet är mitt arbete med att bygga upp vårtgruppkansli. Vi kommer att flytta fill mer fasta kanslilokaler,och det är gruppens och min önskan att jag skall kunna avslutauppbyggnadsskedet i och med flyttningen. Framställningenbifölls av kammaren. Förste vice talmannen anmälde att () även under denna fid skulle tjänstgöra som ersättare för . 3 §Återkallelse av motioner delsatt m.fl. i skrivelse återkallat den av dem väcktamotionen 1988/89:Ub312 Elevers arbetsrättsliga ställning vid arbets-förlagdyrkesutbildning, delsatt m.fl. i skrivelse återkallat den av dem väcktamotionen 1988/89:N419 Beskattningen av vattenkraft. Förstevice talmannen anmälde att hon hade avskrivit dessa motioner. Skrivelsernalades till handlingarna. Utökning av antalet suppleanter i vissa utskott Meddelande om val av ytterligare suppleanter i vissautskott Om respekten för de mänskUga rättigheterna i 4 §Utökning av antalet suppleanter i vissa utskott Förste vice talmannen meddelade attvalberedningen enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag föreslagitatt antalet suppleanter i justitieutskottet skulle utökas från 20 fill 21, ilagutskottet frän 21 till 22, i kulturutskottet från 19 till 20 och inäringsulskottet från 23 till 24. Kammaren biföll valberedningens förslag. 5 § Meddelande om val av ytterligare suppleanter i vissautskott Förste vice talmannen meddelade altval av ytterligare suppleanter i vissa utskott skulle ske vid morgondagenssammanträde. 6 § Svar på fråga 1988/89:451 om respekten för demänskliga rättigheterna i har frågat mig om regeringenavser vidta åtgärder beträffande den bristande respekten för de mänskligarälligheierna i . Den demokratiskt valda regering i som leds avpresident har alltsedan sitt tillträde konfronterats med djupgåendeekonomiska och sociala problem. Dessa problem utgör en viktig förklaring tillden politiska instabilitet som präglar landet. Redan under den föregående presidenten inledde den extrema politiska organisationen kamp mot den civila regeringen. Denna kamp har successivt trappats uppunder president ämbetstid. Sendero Luminoso har i alla avseendenförkastat den demokratiska vägen och arbetar med våldsmetoder och terror föratt åstadkomma samhällsförändringar. Sendero Luminosos aktiviteter riktar signumera även mot regeringstjänstemän, civila personer och biståndsarbetare, ochgruppen bär en tung del av ansvaret för upptrappning-en av väldet i . I olika delar av landet förekommer väpnade strider mellanå ena sidan polis och militär och å andra sidan grupper som på våldets vägsöker åstadkomma samhällsförändringar. I flera av landets provinser råderundantagstillstånd och undantagslagar. har rapporterat omhur civilbefolkningen drabbats av hemliga frihetsberövanden, försvinnanden,tortyr och godtyckliga avrättningar. Dessa utförs av polis, militär och civilaförsvarsstyrkor eller paramilitära grupper i hägn av undantagsbestämmelserna. Enligt en parlamentarisk utredning som förra åretpresenterades i har den politiska terrorismen och bekämpningen av denunder fyra är resulterat i 11 000 döda och förorsakat materiella skador föröver . Densvenska regeringen ser mycket allvarligt pä situationen. som vihyser respekt för president försök att upprätthålla det demokratiskastyrelseskicket under rådande omständigheter, känner vi djup oro för denväxande polariseringen i landet och de brott mol de mänskliga rättigheterna somförekommer. Denna oro kom också till uttryck i det svenska anförandet underdagordningspunkt 12 vid det avslutade mötet med FN:s kommission för demänskliga rättigheterna i . Vi kommer även att noga följautvecklingen i . Anf, 2 (vpk): Jag tackar utrikesministern för svaret. Jagvet att utrikesministern och jag är överens om att oavsett vilket land det ärsom begär brott mot de mänskliga rättigheterna, oavsett vilket politiskt systemsom råder och vilket politiskt parti som innehar makten, så skall dessa brottfördömas. Att ett visst politiskt parti har makten i ett land fär inte pä någotsätt resultera i att vårt agerande präglas av en viss försiktighet. När president fillträdde hyste man förhoppningenatt det skulle utvecklas en demokrati. Men så har det faktiskt inte blivit. Vivet att våldet i härjar i all sin nakenhet. försvann exempelvis200 människor, och tortyr, summariska rättegångar och avrättningar står pädagordningen. Det finns inte tid för mig att här gå in på varför det blivit pädetta sätt. Men jag tror att utrikesministern och jag skulle vara ganskaöverens om vi skulle ta den debatten. Lät mig ocksä göra en kommentar till vissa delar avutrikesministerns svar. Jag håller i stort sett med om det som utrikesministernsagt i svaret. Det är riktigt att det finns gerillarörelser i . Det finnsgerillarörelser som jag inte har något till övers för, men det finns ocksåvissa gerillarörelser som jag anser ha ett visst berättigande. Jag anser likasåatt man i fackliga organisafioner och bondeorganisationer m.fl. skall ha rätttill facklig frihet, utan att behöva riskera brutal död, tortyr - eller attförsvinna. Det är de rådande förhållandena i som dessa organisationerreagerar mot, de reagerar mot fattigdomen och mol bristen pä mänskligarättigheter. Överläggningen var härmed avslutad. Om åtgärder med anledning av brott mot mänskligarättigheter i 7 § Svar på frågorna 1988/89:463, 479 och 488 om åtgärdermed anledning av brott mot mänskliga rättigheter i har frågat mig vad regeringengör för att "påtala och minska lidandet och orättvisorna för Iransbefolkning" och om inte officiellt borde undersöka förhållandena iIran och protestera kraftigt mot dessa. Per har frågat om på vilket sätt jag är beredd att"ytterligare stärka protest mot Khomeiniregimens brott motmänskliga rättigheter och stödja den iranska rörelsen för frihet ochdemokrati". i har frågat om vilka åtgärderregeringen vidtagit och är beredd att vidta "nationellt ochinternationellt mot i samband Om åtgärder med anledning av brott mot mänskligarättigheter i medlandets politiska lednings hot mot grundläggande demokratiska och mänskligavärderingar". Jagbesvarar frågorna i elt sammanhang. Främjandet av mänskliga rättigheter och kritik av brottmot dessa är en viktig del av svensk utrikespolitik. Regeringenhävdar ståndpunkt i fråga om mänskliga rättigheter i bilateralakontakter, i internationella fora och på sätt, som i övrigt befinns lämpliga.Så är även fallet med . följer noga utvecklingen i . Vår ståndpunkt ifräga om mänskliga rättigheter är väl känd för den iranska regeringen. Bl.a.redovisades den i otvetydiga termer i samband med ett officellt iranskt besöki sä sent som . Vad gäller agerande i multilaterala fora har vialltid stött resolutionerna om situationen i i . Pä det multilaterala området gäller vidare att för mänskliga rättigheter utsett en särskild representant meduppgift att åstadkomma en dialog med den iranska regeringen och rapportera omsituationen till både kommissionen och . Delta innebäratt är ett av de - enligt svensk uppfattning aUdeles för få -länder, somutsätts för särskild granskning i FN med anledning av sin situation i fråga ommänskliga rättigheter. är fr.o.m. återigen medlem i kommissionenför de mänskliga rättigheterna. Vid dennas just avslutade möte har Sverigekraftfullt verkat för ökad respekt för de mänskliga rättigheterna i bl.a. . 1 detta viktiga internationella forum uttalade sig Sverigeden utförligt och kritiskt om brott mot de mänskligarättigheterna. medverkade också som medförslagsställare till denresolution om som kommissionen antog vid mötet. I denna resolution uppmanas bl.a. att tillåta densärskilde representanten för kommissionen för de mänskliga rättigheterna attbesöka . Djup oro uttrycks i fråga om de politiska fångarna i och allauppgifter om allvarliga brott mol rätten till liv, rätten till frihet fräntortyr, rätten till personlig frihet och säkerhet, rätten till rättvisrättegäng och rätten till åsiktsfrihet. Vad sedan gäller det iranska dödshotet mol författarenSalman och dennes förläggare har regeringen klargjort att detta ärabsolut oacceptabelt, oförenligt med internationell rätl och stridande motgrundläggande principer om religions-, åsikts- och yttrandefrihet. Viunderströk vår inställning genom att göra den i umgänget mellan nationer skarpamarkeringen att hemkalla vår Teheran-ambassadör för konsultationer ochinformation rörande situationen i . De skilda uppfattningar i fråga om respekt förinternationell räll och grundläggande värden och principer, som ytterligarebelysts i samband med Rushdie-affären, gör det angeläget att också ifortsättningen eftersträva elt direkt och öppet meningsutbyte med iranskaföreträdare, både bilateralt och i internationella fora. Alla tillfällen måsletillvaratas för att klargöra var vi står och för att verka för respekt för deprinciper vi finner del viktigt atl slå vakt om både i fråga om mänskligarättigheter och när del gäller umgänget mellan nationer. Jag kan försäkra , Per och i att också i sitt fortsatta arbete för respekt fördessa grundläggande rättigheter och principer inte minst kommer att uppmärksammautvecklingen i . Dä , som framställten av frågorna, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet,medgav förste vice talmannen att Per i stället fick ta emot svaret. Om åtgärder med anledning av brott mot mänskligarättigheter i 4 PER (): Jag tackar för svaret pä min och RagnhildPohankas fräga. Mördarregimen i , Khomeiniregimen, bör givetvis störtas,men inte bara för skull, utan för tiotusentals, hundratusentalsmiljoner iraniers skull och inte minst för islams skull. Det är som dennationella motständsfrontens ledare sade , att Khomeini ärislams värsta fiende i vär fid. Visst skall det protesteras. Och det harprotesterats. protesterade sovjetiska kommunistpartiet.Den 11 februari kallade hem sin ambassadör. kallade EG hemsin ambassadör. Därefter kallade hem sin ambassadör. Det är ett faktumatt kom sist i kön i den protestrundan. säger nu att han lovar att protester skallfortsätta, och han vill ha ett öppet meningsutbyte med iranier. Frågan är då:Vilka iranier? Är det i första hand och enbart regimen i eller är detockså den nationella motständsfronten? Från det hållet har man krävtatt skall avbryta de diplomatiska förbindelserna. Man har också sagtatt man tycker att Khomeiniregimens representanter borde uteslutas ur internafionellaorgan, t.ex. FN. Dessutom finns som bekant en hel rad ekonomiska förbindelsermellan och . Jag skulle nog gärna vilja att utrikesministern något merkonkretiserade på vilket sätt kraftfullt skall fortsätta alt bekämpaKhomeinis mördarregim. 5 i (m): Jag tackar för svaret. Jag tycker att det ärell kraftfullt svar med ett kraftfullt avståndstagande från allt det vi iSverige och västerlandet känner oss främmande inför. Det vi har sett är attacker mot allt vi i och västvärlden har somfundament för vår tillvaro. Vi anser att det är grundläggande att människor fårlov att tycka, tänka och uttrycka vad de vill. Det skall man inte på grund avreligion eller tro få försöka stoppa. Jag tycker som sagt att svaret är kraftfullt, men jagefterlyser ändå någonting ytterligare från statsrådet. Det förekommer i dagdemonstrationer i där muslimer som bor i ställer sig bakomkravet på alt regeringen skall stoppa utgivandet av den mycket kända boken. Närdet gäller dödshotet mot författaren mumlar dessa muslimer ibland litet egendomligt. Om de mänskliga fri-och rättigheterna i Min fråga till statsrådet är: Är statsrådet beredd attvidta åtgärder mol de muslimer i som inle har accepterat det begrepp vialla svenskar sedan barnsben har levat med, nämligen att vi skall la seden ditvi kommer, och agerar på ett sätt som är främmande jämfört med allt vad vi har heligti ? Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på fråga 1988/89:489 om de mänskliga fri- ochrättigheterna i har frågat mig vilka åtgärderden avser att vidta för att stärka de mänskliga fri- ochrättigheterna i . engagemang i frågor om mänskliga rättigheter ärvälkänt. Detta gäller naturligtvis även , inte minst mol bakgrund avdemonstrationerna i samt . Derapporter som når oss om oroligheterna , där återigen fleramänniskor dödats, inger särskild oro. har aldrig ifrägsatt suveränitet över Tibet.Tibet åtnjuter viss självstyrelse som s.k. autonom region inom . På svensksida harvi-som jag har framhållit i kammaren tidigare - noterat den kinesiskaregeringens uttalade vilja att korrigera följderna av denpolitik som fördes . Jag utgär ifrän att detta kommer attfullföljas så att mänskliga rättigheter och kulturella värden i Tibetrespekteras. Det vore tragiskt om del som hänt i skulle vrida denutvecklingen tillbaka. Enligt uppgift har det förekommit kontakter mellan regeringeni och representanter. Jag är övertygad om atl förhandlingarär den enda framkomliga vägen för att undvika ytterligare blodsutgjutelse iTibet. har i diplomatiska kontakter med kinesiskaföreträdare - bl.a. - tagit upp läget i . 7 (): Jag är helt överens med om attden enda framkomliga vägen när det gäller och framtiden för tibetanernaär att förhandla. Om och inte skulle träffa nägon överenskommelseskulle läget bli status quo, vilket är ohållbart. Det allra viktigaste just nuär att del sker en försoning och att kompromisser kommer till ständ mellantibetanerna och kineserna. har ju otroligt mycket att förlora på att inte förhandlaoch på alt inte gå med pä en försoning eller kompromisser. Detta handlar ju omKinas anseende och trovärdighet. utlovade, innan kom pä sillSkandinavienbesök, atl man var villig att förhandla. Sedan ställde man frånkinesisk sida som villkor för förhandlingarna att de skulle ske i . Sedanställde man även som villkor för förhandlingarna att de skulle ske enbart medDalai Lama och att han inte skulle fä ha med sig en förhandlingsdelegation,vilket man från kinesisksida visste att inte skulle acceptera. trovärdighet är ännu viktigare med tanke på attHongkong skall överlämnas till - på de villkor som utlovadesen gång i tiden. Det löftet hölls tre frän sida. Hur länge skallkineserna hälla sitt löfte till ? Därför är det mycket viktigt atl viföljer upp delta för att se om man frän kinesisk sida häller vad man lovar. Jagär intresserad av att få vela om den ställer sig bakom delfredsprogram i fem punkter som har presenterat. Överläggningen var härmed avslutad. Om sockerproduktionen på och 9 § Svar på frågorna 1988/89:490 och 497 omsockerproduktionen på och har frågat mig om sammaförutsättningar nu som tidigare gäller vad beträffar arealförändringar vidsockerbruken. har frågat mig om jag står fast vid mingivna garanti, och om jag därmed också är beredd att medverka till attsockerbetsodlingen på undantas från den nu aktuella minskningen av dentotala odlade arealen. jordbrukspolitiska beslut innebär att en minskningav den lotala sockerbetsarealen inte får drabba sockerbetsodlingen pä ochGotland. Detta ändrades inte i och med 1985 ärs livsmedelspolifiska beslut ochgäller sålunda fortfarande. Det markeras också i direktiven tilljordbruksnämnden inför årets jordbruksprisöverläggningar. Enligt direktiven skall nämndensförslag bygga på alt sockerbruken pä och bevaras. Det betyder attäven betodlingen på öarna skall bevaras, och en minskning av den totalabetarealen bör därför inte omfatta och . Jag är medveten om attkontraktsieckningen och fördelningen av kontrakt fill odlarna just nu pågår. Isamband med detta bör således hänsyn tas till att betarealen skall bevaras påÖland och . 9LENA (): Jag fär tacka för etl bra och klarläggandesvar. Del hänvisas i svaret till förhandlingsdirektiven som innebär attförslagen skall bygga på alt öbruken skall finnas kvar. Med denna utgångspunktär det naturiigt att man inte undergräver brukens existens genom mindreodlingsareal. Detta har ju även en samhällsekonomisk aspekt, nämligen alt behovav ytterligare ekonomiskt stöd kan uppstå. Det är alltså bra med det tilläggsom vi har fått av jordbruksministern . Det har ju rätt något delade meningarom tolkningen av förhandlingsdirektiven, för att uttrycka det litet försiktigt.Jag hoppas att del inte har funnits några speciella avsikter bakom detta. För att undvika framtida missförstånd vill jag ställaytterligare en fråga. Betyder svaret atl de odlingsområden från vilka detnormalt levereras betor till de båda öbruken skall undantas frän minskningen,dvs. inte bara arealen på och utan de områden som normalt fillhörupptagningsom- rådet päÖland och ? Det handlar inte om några stora arealer utan mer om att integå emot en princip som har gällt . 10 (): Jag ber att få tacka för det ganska positivasvaret pä frågan. Anledningen till frågan är överenskommelsen om en nedskärningav den odlade arealen i landet, där sockerproduktionen pä kunde länkashamna i riskzonen. Jag vet att kvoteringskommittén sammanträdde , ochjag hade hoppats att fä statsrådets svar , dvs. föresammanträdet, eftersom det kunde ha haft betydelse för dessa överläggningar.Så blev det nu inte, och jag vet inte vad som kommer att föresläs från kvoteringskommittén.Däremot vet jag bestämt att har varit pä och avgivit detlöfte som jag har citerat i frågan, nämligen alt om det sker nägraarealminskningar så kommer dessa inte att ske på öarna. Detta var ett löftetill det gotländska näringslivet, och det var också ett fullföljande av denstatliga där man mycket tydligtbetonade att jordbruket på Gofiand bör garanteras utrymme för en fortsatt ochminst oförändrad produkfion av animalier och socker. Samma uppfattning harstatens jordbruksnämnd gett till känna i en PM , och i grundenfinns också de riksdagsbeslut som jordbruksministern nämner. Frän centerparfiets sida har vi protesterat mot den lågasjälvförsörjningsgrad som har fattat beslut om, , och vi harhävdat att den i stället borde vara , bl.a. för att göra landet mindresårbart i en krissituation. Då hade vi inte med jämna mellanrum behövt hanedläggningshot svävande över öbruken. Jag tolkar jordbruksministerns svar på ett sådant sätt atthan med utgångspunkt i sitt givna löfte aktivt medverkar till etl beslut i dennu aktuella frågan, så att nedskärningen i med totalt inte drabbar sockerproduktionen på och . 11 Jordbruksminister : Fru talman!Svaret på tilläggsfräga är ja. har ju fått ettpositivt svar på sin sista fråga, det är precis det som står i svaret. Överläggningen var härmed avslutad. 10 §Meddelande om svar på interpellation 1988/89:148 Jag vill anmäla att om livsmedelsproduktionen på grund av arbetsbelastning inte kanbesvaras inom föreskriven tid. Jag avser att besvara interpellationen den 14april. 11§ Svar på fråga 1988/89:510 om den planerade musikteatern i har frågat mig om vilka åtgärder regeringen avseratt vidta för att den planerade musikteatern i skall kunna komma tillstånd. , lät vara med knapp majoritet, avvisat tanken pä envästsvensk musikteater beklagar jag djupt. Jag har svårt att förstå att enmusikteaterinstitution, om vars värde tre västsvenska landsting och niokommuner är överens, skulle vara ointressant för det fjärde landstingetsinvånare. Jaganser atl det vore olyckligt om beslut om en ny musikteater i än engäng skulle förpassas fill framtiden. Jag är därför beredd att delta idiskussioner med de kommuner och landsfing som tagit positiva beslut i syfteatt nä en lösning pä frågan, men måste avvakta till dess att dessa harklargjort hur de ser på frågans fortsatta handläggning. Omden planerade musikteatern i 14 JAN-ERIKWIKSTRÖM (fp): Jag vill tackakulturministern för svaret på min fråga. Viär många som har glatt oss åt att nybygget av Storan i skulle kommatill stånd, och vi kände oss djupt deprimerade när vi fick veta resultatet avomröstningen i . Jag hoppas nu att de tre landstingoch de nio kommuner som har fattat posifiva beslut skall stå fast vid sinaåtaganden, och jag vill försäkra kulturministern om att vi är beredda att geallt stöd åt hans och statens ansträngningar att få i gång bygget av nyaStoran. Om vi på något sätt kan hjälpa till, ber jag kulturministern att barasäga till. Vi är beredda att ställa upp. Jag tackar för utfästelsen om stöd. Låt mig i detta sammanhang baratillägga att jag för egen del tycker att det är beklagligt att prakfiskt tagelingen av alla dem som med mycket stor emfas uttalade sig omvärdet av en musikteater i har funnit det lämpligt att på något sättsäga något under den debatt som har förts mot en musikteater i . 16 (): Det är kanske ännu ett skäl varför jag ansåg det nödvändigt att markeraatt jag är beredd att stödja musikteatern inte bara när den finns pä nafionalsceneni utan självfallet också när det gäller nybygget i . Där ärvi alltså överens. Överläggningenvar härmed avslutad. Otn åtgärder mot det ökade antalet aborter 12 § Meddelande om svar på interpellation 1988/89:149 17 Utbildningsminister : Fru talman!För finansministerns räkning vill jag meddela alt finansministern på grund avutlandsresor inte inom föreskriven lid kan besvara tillcivilministern ställda interpellation om kollektiva hemförsäkringar.Interpellationen kommer att besvaras . 13§ Svar på fråga 1988/89:508 om åtgärder mot det ökade antalet aborter har frågat mig om jag avser attvidta några speciella åtgärder med anledning av det ökade antalet aborter. följer utvecklingen av abortverksamheten.Styrelsen har konstaterat att antalet aborter ökat efler . Dennautveckling är naturligtvis oroande. Med anledning därav har styrelsen utarbetaten rapport "Antalet aborter - Vad kan göras för att vända utvecklingen? "med förslag till åtgärder för att minska antalet aborter i landet. Styrelsen har vidare tillsatt en internarbetsgrupp för atl förbereda etl nytt abortförebyggande program med åtgärderpå bäde kort och lång sikt. Eftersom tillsynsmyndigheten fortlöpande arbetar iabortförebyggande syfte och vidtagit särskilda åtgärder med anledning av attantalet aborter ökat, finner jag inte anledning att vidta några speciellaåtgärder. 19 (): Jag vill tacka socialministern för svaret pä min fråga. Det är förstås bra att mot bakgrund av detökande antalet aborter har skrivit en rapport och tillsatt en internarbetsgrupp. Ändå är det ju sä, att abortsiffrorna under nägra är har ökat ochatt har haft just detta under uppsikt. Trots delta fortsätteralltså ökningen. Mot denna bakgrund skulle jag önska att socialministern intogen något mer offensiv hållning än vad det svar som jag har fäll tyder på. Nästan 3 000 fler aborter utfördes än 1987. Det ärmycket, särskilt om man betänker att det också hade skett en påtaglig ökningmellan 1986 och 1987. Det som emellertid oroar mig allra mest är att aborternaökar kraftigt bland de yngsta, bland dem som är under 20 är. Jag menar, frutalman, att vi som kan vidta åtgärder måste ta vårt ansvar. Jag undrar om skolans sex- och samlevnadsundervisning ärså bra som den borde vara, om den ger svar på tonåringars frågor ordentligt, omman lägger ned tillräcklig möda på utformningen av själva undervisningen. Jag undrar om landstingen överallt i landet tar sittansvar för en god och lättillgänglig preventivmedelsrådgivning. Jag undrar om de kurativa insatserna riktade till kvinnorsom har blivit ofrivilligt gravida är tillräckligt bra. Jag undrar om debatten om HIV har gjort all det barablivit en fråga om kondomer. Jag undrar om p-piller är för dyra för tonårsflickor. Enårsranson kostar , och det är mycket pengar för en ungmänniska. Jag önskar atl socialministern lovar att ordentligt tareda pä varför antalet aborter ökar sä kraftigt och att sedan komma medkraftfulla åtgärder. En tilläggsfråga: Kan en av åtgärderna vara att redan nuta upp frågan om resurser till preventivmedelsrådgivning iDagmar-förhandlingarna med landstingen? Alltså: Blir del en ordentlig genomlysning av skälen ochrejäla åtgärder? Socialministern mäste ändå ha nägra tankar om detta för egendel.