prot · GC0950 · 1988-12-31 00:00:00 — FFV i är fakfiskt endakrigsindustri som är nästan helt uppbyggd kring export av olika krigsvaror.Regeringen har ju inte minst i valrörelsen före valet sagt att man skall arbetaför en restrikfivare polifik när det gäller vapenexporten. Jag såg i i går att min fråga testade regeringens vilja i det avseendet. Detkanske också var meningen. FFV har i "strävat efter" attförsöka bredda verksamheten till civil produktion. Men ärligt talat har detinte hänt särskilt mycket -snarare tvärtom. Det är väl så att den militäradelen har ökat. Om regeringen vill ta detta med restriktiv vapenexport påallvar, måste man naturligtvis ha någon plan. Man måste ju vilja någonting. Manmåste kanske hjälpa till och puffa för att FFV skall satsa pä civil produktion.Har industriministern någon vilja att göra det? Jag vill till säga att frånFFV:s sida har visats en betydande vilja att öka just dencivila produkfionen. Låt mig nämna att har det skett enutveckling inom som innebär att man har ökat den civila andelenav sin , verksamhet från 1987. Möjligen tangerar man40-procentsstrecket . Detta menar jag är ett exempel på FFV:s vilja. Om exempelvis den situationen kommer att bli rådande attverksamheten vid Vingåkersverken måste läggas ner, så är det en självklarhetatt det åvilar FFV ett ansvar liksom det åvilar alla företag som lägger nerverksamheter i olika orter runt om i landet att känna ansvar för enersättningsverksamhet. Jag är övertygad om att FFV känner det ansvaret. 44 (): Detta blir mitt sista inlägg . För del betyder FFVganska mycket. Det är en relativt stor arbetsplats i en mycket liten kommun.Krigsprodukfionen ökar. Det "åvilar FFV" ett ansvar, sägerindustriministern. Vi vet ju vad det innebär. Det har "åvilat" enväldigt stor mängd bolag och företag att svara för ersättningsproduktion närman har dragit ner verksamheter. Just när det gäller krigsindustrin är justaten helt styrande, dels genom att man köper in materielen, dels genom tillåter export. Jag förstår att regeringen så att.säga inte tänker ingripasom regering utan låter åtgärderna vila helt pä FFV.r- ,'. Jag finner inte att det nu föreligger någonanledning för regeringen att ingripa. Vi har fullt förtroende för att FFV delsär medvetet om den utveckling som kanske inom försvarsindustrin, dels är medvetet om sitt ansvar för de verksamhetersom FFV bedriver på olika orter runt om i landet . 46 (): blir detdefinitivt min sista replik . Just FFV i är helt uppbyggt förkrigsindustri. Man har ytterst svårt att i de lokalerna och på det sätt somverksamheten där är uppbyggd gå över till civil produktion. Till det krävs nogstatlig hjälp. Jag tror inte att FFV på egen hand orkar med detta. Överläggningenvar härmed avslutad. 12§ Meddelande om interpellationer Meddelades attföljande interpellationer framställts 1988/89:102av () till socialministern om rättsläkarverksamheten: Antalet mord och dråp ökade under åren1987-1988. har antalet fall av våldtäkt ökat med 13 %och misshandelsfallen . De flesta av dessa brott begås iStockholmstrakten. Föratt klara den rättsliga prövningen av dödsorsakerna krävs en rättsmedicinskundersökning. Dessa kan utgöra fullständiga dödsorsaksundersökningar ellerrättsmedicinska obduktioner. Undersökning av levande personer sker t.ex. i våldtäktsfalleller incestfall, båda brottsformerna blir alltmer vanligt förekommande. Vidrättsläkarstationen i utfördes totalt 4 205 undersökningarav olika dignitet. Alla dessa undersökningar var nödvändiga. De efterlevandesbehov av vetskap om av vilken orsak en nära anhörig avlidit måste tillgodoses.För att kunna förrätta en jordfästning behöver patorsexpeditionen erhålla ettdödsbevis. För att kunna avgöra om det är ett brott som ligger bakom ettdödsfall måste polis och rättsmaskineri ha noggranna och grundligaobduktionsprotokoll som förklarar dödsorsaken. Arbetsbelastningenär två till större än vad läkarkapaciteten medger. Vi är alla somrättsmedvetna medborgare helt beroende av att denna verksamhet fungerar. Redandet faktum att det bara sker rättsmedicinska undersökningar vid sex stationeröver landet medför att döda fraktas långa vägar för att dessa undersökningarskall kunna utföras. I stället för att dra ner på nuvarande verksamhet bordedet ur etisk synpunkt vara riktigare att decentralisera en viss del avverksamheten till mindre enheter. Inomlandet finns det en grupp på ca 20 läkare som är verksamma som rättsläkare.Deras specialitet innebär praktik innan de självständigt kanutföra en rättsmedicinsk undersökning. rättsläkarstationen iStockholm två underläkare som tidigare velat fortsätta denna utbildning. Dessaerhöll dagarna besked att pengar till tjänster ej fanns efter nyår.Efter vissa förhandlingar lyckades deras uppsägning förhalas till . Förde läkare som tjänstgör innebär redan den orimliga arbetsbördan påfrestning. Om det till detta kommer att de inte kan lära upp och skolain efterträdare innebär det att verksamheten inte kommer att kunna bedrivas somrättsväsendet kräver. Yrket blir inte attraktivt och inom en nära framtidsaknas kompetenta läkare. Då det är en så liten grupp läkare som behärskardenna specialitet är den mycket sårbar. I stället för att stöta villigaunderläkare från verksamheten borde allt göras för att göra detta arbeteattraktivt. Genomatt inte besluta om det är staten eller landsfinget som skall vara huvudman harman försummat att bygga upp en stabil organisation med fastatjänster som kan utnyttjas. Detta kommer särskilt tydligt när nusocialstyrelsen inte får tillräckliga medel att fördela för att upprätthålla engodtagbar nivå på rättsläkarstationerna. Jag vill med anledning av dettafråga socialministern: Är regeringen beredd att ge tillräckliga resurserför att upprätthålla rättsläkarverksamheten i landet? Ärregeringen beredd att ta de rättsliga konsekvenserna det medför med enrättsläkarverksamhet som inte kan fullfölja lagens intentioner? 1988/89:103av Hans Leghammar (mp) till kommunikationsministern om utbyggnaden avvästkustbanan: Regeringen säger sig värna om miljön inom allaområden. Varför bantar man i så fall anslag till satsningar påjärnvägen? säger generaldirektör : "Det går inte att bara planera satsningar på järnvägen, detmåste också till pengar för att vi skall kunna bygga. mål att till 1992 ha byggt ut dubbelspår på ned till spricker. Av begärda 180 miljonerkronor för ytterligare en etapp fär bara 25 miljoner för att slutförapågående arbete." Vii de gröna ser mycket allvarligt på trafiksituationen på västkustenoch menar därför att den tidigare planeringstakten för dubbelspårets utbyggnadär en minimitakt. Vilket skäl har kommunikationsministern för attfrångå uppgjord planering? 1988/89:104 av HansLeghammar (mp) till miljö- och energiministern om prövning enligtmiljöskyddslagen av viss klorering: har dioxinbildning vid kloreringav kyl- och processvatten vid kraftverk och industrier uppmärksammats avforskare. Dessautsläpp sker oftast utan prövning enligt miljöskyddslagen, bl.a. vidkärnkraftverket i . Kommer statsrådet att göra något för att även kloreringenenligt det anförda prövas enligt miljöskyddslagen, och i så fall när? 13 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1988/89:373 av () till industriministernom riktad försäljning av aktier i statliga företag: börsintroduceras detstatliga rederiet . Det är i sig positivt, då det inte finns någonanledning för staten att äga denna typ av företag. Vad som däremot är anmärkningsvärt är sättet somaktieteckningen tillgått på. Det blir några få, stora professionella akfieplacerare somkommer att göra goda vinster på , medan vanliga småsparare, somt.ex. gamla varvsarbetare, i praktiken ställs utanför möjligheten att tecknaaktier i . Även de aktier som skall säljas fill allmänheten kommeratt i helt dominerande utsträckning gä till de berörda bankernas s.k.VIP-kunder. Medanledning härav vill jag fråga industriministern: Anser industriministern att det ären riktig ordning att enskilda småsparare inte ges möjlighet att köpa aktiervid försäljning av statliga företag, typ ? 1988/89:374 av () till justifieministernom beivran av narkotikabrott: Enligt en tidningsuppgift ärrättspraxis när det gäller ingripanden mot narkotikamissbrukare avsevärtlindrigare i än i övriga . Är justifieministern beredd attvidta åtgärder så att innehav och missbruk av narkotika beivraslika strängt i som i övriga landet? 14 §Kammaren åtskildes .