prot · GC0982 · 1988-12-31 00:00:00 — Om åtgärder mot det ökade antalet aborter Det är klart att socialministern kan ha en heldel tankar om detta för egen del och att det ocksä finns en del berättigande ide frågor som ställer till sig själv och andra. Men vi har ju enarbetsfördelning mellan myndigheter och regeringen, som innebär atl det är denansvariga myndigheten som i första hand skall komma med förslag till åtgärder. Jag tycker att det är felaktigt att ge en bild av att maninte har ägnat den här frågan tillräcklig uppmärksamhet. Del är ju faktisktsocialstyrelsen som delvis ligger bakom att vi har fått en diskussion om dessafrågor. har fäst uppmärksamheten på utvecklingen och avlämnaten rapport . När det nu finns en arbetsgrupp som räknar med all kommamed förslag , tycker jag att vi får avvakta och se vilka förslagtill konkreta åtgärder som kan komma, innan regeringen går in och tar överansvaret från . 21 (): Jag har oroat mig med tanke päspeciellt de unga flickornas situation. Framför allt efter min kontakt medbarnmorskor och dem som sysslar med preventivmedelsrädgivning har jag blivituppmärksammad på priset pä p-piller. Kostnaden uppgår alltså till över 200kr., och det är som sagt ganska mycket pengar. Tyvärr visar det sig att detfaktiskt ligger någonting bakom oron. Det här var någonting som man tog upp,innan statistiken hade börjat vända. Jag vill slå vakt om rätten till fri abort, men om manskall kunna göra det, mäste vi anstränga oss ordentligt för att få ned antaletaborter. Vi måste hjälpa människor i kris, människor som har hamnat iofrivillig graviditet. Dessutom mäste vi hjälpa människor så att de slipperhamna i ofrivillig graviditet. När den fria aborten kom utfäste sig jusamhället att göra kraftiga insatser på den förebyggande sidan. Är aborttalensä höga som de är , måste det bero pä att åtgärderna inte är tillräckliga. Överläggningen var härmed avslutad. Om användningen av alternativ medicin 14 §Svar på fråga 1988/89:519 om användningen av alternativ medicin har frågat mig om jag tänkervidta nägra åtgärder för att sätta stopp för användningen av alternativmedicin. Regeringen fillsatte en kommitté meduppdrag att se över den alternativa medicinen. Kommittén avser att lämna sitthuvudbetänkande fill hösten. I kommitténs uppdrag ingår bl.a. att se över den nuvarandekvacksalverilagen och föreslå ny lagstiftning. Därvid skall kommittén ienlighet med sina direktiv förutsättningslöst pröva hur den framfidaregleringen av begränsningarna i rätten att vara verksam inom hälso- ochsjukvården bör vara utformad. Jag har inle för avsikt att vidta några åtgärder, innankommmittén har lämnat sitt slutbetänkande. 23GUDRUN (vpk): Jag får tacka socialministern för svaret. Jagtycker atl det är magert, för att inte säga rent av uselt. I en mycket begränsad undersökning - som jag har refererattill i frågan -där bara fem sjukhuskliniker deltog, har man redovisat att 123allvarliga biverkningar har uppstått efter behandling vid s.k. hälsohem, medandra alternativa medicinska varianter. 123 allvarliga biverkningar har alltsåuppstått, och flera dödsfall har faktiskt inträffat. Socialministern hänvisar nu fillalternativmedicinkommittén och till att den skall komma med ett betänkande.Kommittén har också fått i uppdrag att se över dessa frågor. Kommittén harsjälv inte haft resurser atl göra del. Den har därför inkallat just denprofessor som har lagt fram den här redogörelsen. Jag antar att socialministernär medveten om det. Professorn påvisar hur det förhåller sig, och han tyckeralt det är upprörande. Kommittén har tydligen i uppdrag att se överkvacksalverilagen och föreslå en ny lagstiftning. Det är möjligt alt den kommeratl göra det på basis av denna undersökning, eftersom den är så häpnadsväckandeoch visar pä sä allvarliga resultat. Socialministern vet lika väl som jag att även om kommitténskulle bli färdig med sitt arbete och komma med sitt betänkande under detta årså tar lagstiftningsprocessen sin tid. Del kommer att ta innandet blir nägra resultat i denna fräga. Är socialministern beredd att ta på sittansvar att det blir fler felbehandlingar av detta allvarliga slag och flerdödsfall, som det faktiskt är fräga om? Jag vill påstå att med den här utredningen som underlagkan man konstalera att kvacksalverilagen inte häller. Den är salt ur spel. Denskulle framför allt skydda små barn under åtta är. Nitlon barn i dennaundersökning är . Den skulle skydda sä att mycket allvarligasjukdomar inte fär behandlas pä nägot alternativt sätt. Den gör inte det. Detanmäls inte till polisen. Den undersökning som åberoparhar tillkommit efter diskussioner just inom utredningen om alternativ medicin.Den professor som har gjort undersökningen är sakkunnig i utredningen. Om hanär upprörd, vilket kan vara berättigat, och anser att frågan bör drivassnabbare, så bör man göra det inom kommittén. Kommittén själv har ju medverkattill att undersökningen har kommit fram. Jag utgår ifrån att det är självklartatt man inom kommittén är oroad över detta resultat. Jag förstår inte vad menar. Jag förstår ioch för sig hennes oro för att lagstiftning lar tid. Jag förstår emellertidinte vad hon som riksdagsledamot menar. Skall fränsäga sig sinlagstiftningsrätt och överlåta den på regeringen? Om användningen av alternativ medicin 25 (vpk): Nej, det menar jag inte alls. Jag menar dockatl det mäste gå alt ta vissa politiska initiativ i frågan så att det händernågot i avvaktan pä att alternativmedicinkommittén kommer med sitt betänkandeoch vi kan uppnå en ny lagstiftning. Det måste väl vara möjligt att låtasocialstyrelsen titta på de s.k. hälsohemmen och liknande varianter av oseriössjukvård som växer upp som svampar ur jorden? Det måste väl under enövergångsperiod eller i avvaktan på de nödvändiga lagändringarna vara möjligtatl göra något så att inte fler sådana här fall uppkommer? Detta måste väl varapolitiskt möjligt? Det är väl det ansvaret vi skall ta här i ? Jag är inte sä säker påatt man skall göra det i . Här kan man ju debattera frågorna. Tillsynsmyndighetenskall naturligtvis ta ansvaret. Det är den som skall ingripa. Om någon bedriververksamhet i strid med den lagstiftning som gäller är detpolisen som skall ingripa. Vi behöver således inte avvakta nägra nyautredningar för att göra sådana ingripanden. Hur det skall bli i framtidenskall däremot kommittén lägga fram förslag om. Det tror jag är en riktigordning. 27GUDRUN (vpk): Ja, det borde ju vara polisen som skallingripa. Jag menade emellertid att kvacksalverilagen inte fungerar. För detförsta gör folk inte en anmälan av olika skäl. För det andra är det osäkert vaden anmälan leder till. Jag skall hänvisa till fallet i , som jag tog uppi kammaren . Distriktsläkarna i gjorde en anmälan motfriskvärdshemmet på orten. Jo, polisen lade ned undersökningen. Mantyckte inte att det fanns tillräckliga skäl att lossa på den sekretess somvanligtvis finns så att man skulle kunna få fram konkreta uppgifter. Manbedömde att det inte var sä stora skador. Det kan tydligen gä till på detviset. Rapporten visar också att del är väldigt få fall som anmäls. Det är dåfaktiskt någonting som brister. Jag menar att man måste göra någonting ät saken, iavvaktan på att det kommer nya lagregler som täcker detta. Det ansvaret mästeju vi som är politiskt valda ta. Om del hela sedan skall verkställas avsocialstyrelsen eller nägon annan myndighet vet jag inte. Nägon måste i allafall ta detta ansvar så att folk inle dör. 2 protokoll 1988/89:82-84 Prot.1988/89:82 Anf. 16 mars1989 Fru talman! Jag har visserligeninte varit med om alt utarbeta direktiven till Om bidrag tiU FN-projekt för att stoppa narkotikan alternativmedicinkommittén,men jag utgär ifrän all den kommittén, liksom andra kommittér, kan lägga framförslag om den anser all det är angeläget. Den behöver inte vänta tills denskall avge sitt slutbetänkande. Det får man emellertid i så fall avgöra inomkommittén. Det är ju där som dessa frågor har väckts. 29 (vpk): Såvitt jag förstår ingick den här frågan överhuvud taget inle i alternalivmedicinkommitténs direktiv från början. Frågan komupp först när den professor som är sakkunnig och vel vad han talarom,tillkallades som sakkunnig. Det var han som uppmärksammade att del här var ettförbisett område, och han fick därför kommitténs direktiv att utföra arbetet.Man har således över huvud taget inte haft ögonen på dessa frågor tidigare. får jag försöka vara litet positiv och tolkasocialministerns ord sä, att man genast kommer att titta på detta ialternativmedicinkommittén och se det som en prioriterad uppgift, samt att mankommer med direktiv om hur tillsynen skall ordnas fram till dess att kommitténavlämnar sitt betänkande och lagen kan ändras. Jag tolkar socialministerns svarpå det positiva sättet. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på fråga 1988/89:524 om bidrag tillFN-projekt för att stoppa narkotikan har frågat mig pä vilka grundersom regeringen fattade beslutet att bidra med ytterligare 3 milj. kr. lill eltFN-projekt för att stoppa narkotikan. är ett av FN:s tre narkotikaorgan.Fondens verksamhet är i huvudsak inriktad pä att motverka den illegalanarkotikaproduktionen. Fonden driver projekt i första hand i länder i Asienoch i . Fondens verksamhet finansieras helt genom frivilliga bidrag.Under 1989 har fonden en budget på drygt 400 milj. kr. tillhör dengrupp på tio länder som är huvudbidragsgivare till fonden. I förhållande till sin budget har fonden få anställda. Istället anlitas vid behov olika konsulter. För fyra är sedan fick en förfrågan om vi kundeställa en expert pä kontrollfrågor till fondens förfogande för att medverka iarbetet atl utveckla fondens kontrollinsatser i narkolikaproducerande länder. I samband med att avgick från sin tjänst somlänspolismästare i öppnades möjligheten all erbjuda FN en kandidatför alt genomföra detta projekt. Fonden bedömde kompetens och fann honom lämplig.Hans Holmér förordnades som sakkunnig i socialdeparte- 18 mentel för att förbereda projektet. förordnades han i FN som expert föratt göra en studie om hur kontrollinsatser inarkotikaproducerande länder kan utvecklas. finansierade denna studiegenom elt särskilt bidrag. Studien var färdig . Vid sidan av denna studie har fonden ett antal andraprojekt som berör kontrollfrågan. Rapporter frän dessa bildar tillsammans medHolmérs rapport grunden för en mer omfattande strategi för fondens insatser påkontrollområdet. Fonden förbereder nu ytterligare ett antal projekt inomdetta område. Det första av dessa är ett pilotprojekt i . ansökte fonden om ett bidrag på för att genomföra pilotprojektet. beslöt regeringenatt bevilja ett bidrag på 3 milj. kr. Något annat land har inte fått någonförfrågan om ekonomiskt slöd till detta projekt. Däremot pågår diskussioner medandra länder om finansiering av andra projekt inom kontrollomrädet. Beslutet att engagera har fattats av FN:snarkotikafond och inte av den . När regeringen beslöt att stödja det aktuella projektetvar det för att vi bedömde det som utomordentligt angeläget. Behovet av ökadeinsatser mot den illegala narkotikaproduktionen och narkotikahandeln är mycketstort. Genom stöd till detta pilotprojekt medverkar till att FNutvecklar sitt arbete pä ett område där mycket mer måste göras. 31 (): Jag ber att fåtacka socialministern för svaret på min fräga. Lät mig först slå fast att vi naturligtvis är överens omatt det är en viktig polifisk uppgift att tränga tillbaka narkotikabruket ochatt hindra narkotikans spridning. Därför är det bra alt tillsammansmed andra länder engagerar sig i denna kamp. Frågan gäller inte detta ~ men detskall vara ordentligt underbyggda projekt. Uppgifterna i pressen om att regeringen har betalat 3milj. till projektet är alltså riktiga, men inga andra stater har ställtupp. Varför är det så, enligt regeringens bedömande, alt inga andra länder hartillfrågats om atl ställa pengar och personal lill förfogande? Vilka initiativhar regeringen tagit för att få andra länder att ställa upp? Om bidrag tiU FN-projekt för att stoppanarkotikan Som framgick av svaret diskuterar man nuytterligare ett antal projekt. Naturligtvis kan andra länder bli tillfrågade.Såvitt jag förstår arbetar man i dessa sammanhang sä - och det är inte ovanligt- att ett enskilt land gär in och finansierar ett särskilt projekt med direktabidrag. finansierar t.ex. ett projekt i , är ensamt om atlfinansiera ett projekt i , osv. Det är alltså ingen ovanlig arbetsmetod pädet här området. Därför är det svårt att säga varför vi inte har bett andraländer att gä med. Den har, som jag sade, fått en förfrågan.Till den har man ställt sig positiv, och man har också medverkat tillfinansieringen utan att det har ansetts vara något speciellt märkligt eller unikti det sammanhanget. Om det ökade antalet dödsfaU Anf.33 (): Jag kan bara dra slutsatsen alt det finns anledning atlfölja frågan med intresse och att eventuellt återkomma till den. Överläggningen var härmed avslutad. 16§ Svar på fråga 1988/89:528 om det ökade antalet dödsfaU har frågat mig om socialdepartementetutfört någon analys av det exceptionellt höga antalet dödsfall . Den fråga som tar upp har uppmärksammats ochanalyseras av (). Analysen kommeratt vara klar någon gäng . 1 den kommer SCB atl titta på ivilka delar av landet och i vilka åldrar som antalet döda varit högre ännormalt. Vidare kommer man att jämföra antalet döda med antaletsjukanmälningar. För att man skall kunna ta reda på orsakerna till det högaantalet döda krävs att dödsorsaksstatistiken är bearbetad, vilket den ärtidigast . Variationer i antalet döda är inte ovanligt. Exceptionelltstort antal döda under viss begränsad tid har inträffat förut. Senaste gängenvar /86. Erfarenheter visar att sådana toppar i antalet döda underen inte innebär att antalet döda är högre än normalt. 35 (): Jag ber att fä tacka för svaret. Det var kort och koncist. Socialministern säger att del vid tidigare tillfällen harvarit exceptionella förhöjningar och att det inte har visatsig att det har blivit en förhöjning. Det stämmer inte riktigt. vardet 90 000-93 000 döda . var det 94 000 döda, jämfört med 1988när del var 96 000 döda. När det gäller månadsdödligheten är den 7 000-8 000per månad. Men var den 10 500. Vi vet att det inte bara är SCB som tar in statistik utanäven SBL, dvs. statens bakteriologiska laboratorium. SBL tar in snabbstatistik.Jag undrar om socialministern kanske har fått några uppgifter frän SBL,eftersom det här verkar allvarligt. Jag tycker att det är långsamt tempo attvänta innan materialet har sammanställts. Jag har haft direktkontakt med SCB. Den man som håller påatt sammanställa statistiken ser vissa tendenser. När det gäller ålder är detde lägre åldrarna, konstigt nog bland ungdomar. När det gäller kön är detoftare kvinnor, och när det gäller region har t.ex. en mycket högfrekvens av döda. Man kan ocksä se alt influensan har samband med det hela. Menhan vill fortfarande jobba vidare för att kunna se vad som utgör slumpen och seöver den statistiska trovärdigheten. fick vi höra i radion att leukemifallen har ökatdrastiskt i -t.o.m. fördubblats bland kvinnor. En följdfråga här ärom socialministern och kommer att närmare undersöka varförantalet leukemifall har ökat så drastiskt i . Går det att i delfallet fä en snabbstatistik från statens bakteriologiska laboratorium? För att kunna göra en analys av sädana frågormåste man ha ett ordentligt underlag. Som själv säger arbetar man meddetta på statisfiska centralbyrån. Jag tycker inte att det verkar vara så långaperioderatt man inte förrän kan få en undersökning som utgårfrån sjukanmälningarna. Det tar atl fä den typen av uppgifterbearbetade. Såvitt jag förstår är inte skillnaden frän december månad1988 och en normal månad så stor att man redan nu med något slags säkerhetskulle kunna fastställa något orsakssamband. Men självfallet skall man göra dentypen av analyser. Jag vet inte om jag kan kommentera detta som gällerÄlvkarleby. Själv har jag, precis som , bara hört en uppgift i radion.Men om jag inte minns fel handlade det om fio fall . Dethar väl inte någon direkt anknytning till dödstalen för en viss månad ett visstår. Men självfallet utgår jag från att man också i det fallet kommer att följaupp och försöka dra slutsatser om vad som ligger bakom. Om det ökade antalet dödsfall 37EVA GOÉS (mp): Jag vet att befolkningsstatistiken upprättas iÖrebro. Men på SCB gör man också en dödsorsaksstatistik. Där har man nyssbörjat bearbeta 1988 ärs statistik. Det tar sin tid om man skall vänta uldetta. Tyvärr -berättade en kvinna där - hade man inte inrapporterat dedödsfall där streptokock eller B var dödsorsak. Hon visste inte själv vilkensort det var. Därför blir det en stor fördröjning från landstingen medsjukdomsanmälningarna. Jag undrar om influensan som sammanfaller med en förhöjddödsstatistik har att göra med att vi har ett bristande immunförsvar. Jagundrar också, när vi fär se vilka regioner som har blivit drabbade, om det kanha ett visst samband med en högre kemikalisering i områdena, dvs. ett sambandmed industrier, eller Tjernobyl - radioaktivitet osv. Kommer det att göras ettsådant försök att samarbeta och se om detta kan höra ihop? Jag kan inte svara på annat sätt än att dentypen av undersökningar och analyser sker kontinuerligt. Skulle del brista idet avseendet är vi naturligtvis öppna för synpunkter. Det pågår ständigt ettstort antal projekt med just det syfte som talar om. Och det haralldeles inletts olika aktiviteter kring ämnet folkhälsan. Det finns ensärskild folkhälsogrupp som arbetar med detta. Gruppen skall komma med förslag,men följer naturligtvis också vad som sker inom forskning och på andra områden.Jag känner mig ändå rätt trygg, för om det skulle inträffa nägot som det finnsskäl att uppmärksamma kommer man att gå in i materialet och göra bedömningar. 39 (): Jag ber att fä tacka för alla dessa löften.Jag hoppas att vi kan återkomma efler och se tendenserna tydligare,bl.a. vad som är orsaken till att ungdomar har hög dödlighet, vilket oroar migmycket. Överläggningen var härmed avslutad. Prot.1988/89:82 17 § Svar på fråga 1988/89:498 om EG-anpassningen och svenskarbetsmiljö- Om EG-anpassningen och svensk arbetsmiljöpolitik Per har frågat mig vilka åtgärder jagavser att vidta med anledning av en rapport sammanställd inomarbetsmarknadsdepartementet som visar att EG-anpassning skulle leda tillförsämringar bl.a. beträffande regler för asbest, lösningsmedel och principernaför kemikaliekontroll och bedömning av cancerframkallande egenskaper. Den arbetsgrupp inom som behandlararbetsmiljö- och arbetsHvsfrågor har gått igenom EG-direktiv och-direktivförslag på arbets-miljöomrädel och jämfört dessa med motsvarandesvenska föreskrifter. EG-direkiiven och förslagen bedöms i flera fall gelikvärdiga säkerhetsnivåer som motsvarande svenska regler. Några avEG-direktiven är mer långtgående, medan andra innebär en lägre skyddsnivå. Atl de svenska reglerna om asbest och klassificering avkemiska produkter är strängare än EG:s har vi varit väl medvetna om sedanlänge. Regeringens syn pä asbest och kemikaliekontroll slår fasl. Vi kommer inte alt acceptera försämringar i arbetsmiljön iSverige, utan tvärtom aktivt verka för en positiv utveckling avarbetsmiljöfrågorna i det europeiska integralionsarbetet. 41 PER (): Jag tackar för svaret. Om jag skall ta svaret för vad som står i det är det ettmycket positivt svar. Ingenting skall ändras, ingenting skall försämras - delär strålande. Jag hoppas verkligen att regeringen har klart för sig vad detinnebär. Enligt det i och för sig bristfälliga, stympade ochhemlighållna material som har tagits fram handlar del om personligskyddsutrustning, enkla tryckkärl, maskinsäkerhet, s.k. roll över proteclionstructures, asbest, lösningsmedel, principerna för kemikaliebedömning ochbedömningen av vad som är cancerframkallande. Man har kommit fram till att detinte är på sä fä punkter som EG-bestämmelserna är sämre och att enEG-anpassning skulle betyda en allvarlig försämring av svensk arbetsmiljö. Det är riktigt att EG tycks vara bättre på några enstakapunkter. Jag har hittat en punkt som handlar om gräsklippare, och det lär ocksävara sä att hissar i inte får ha öppna dörrar mot väggen. Sverigeär inte världsbäst pä allting, men helhetstendensen är fullständigt klar. Jag hoppas alltså att regeringen vet vad den lovar. Om detinnebär att regeringen stär fast vid dessa regler innebär det att man kommeratt göra minst sju väsentliga och grundläggande undantag frän den allmännaEG-anpassningen. Det kommer inte att bli nägon generell EG-anpassning när delgäller arbetsmiljön - är det riktigt att jag kan tolka statsrådets besked pädet sättet? Då bör också socialdemokraterna kunna stödja motioneri det avseendet. Slutligen vill jag fråga: Är del verkligen rimligt attdetta material hälls hemligt och att arbetarskyddsstyrelsens egen tidning skall behöva gå till - riksdagsmän för att fä frammaterialet? Varför publicerar inle departementet allt dettamaterial för offentlig debatt? Det är självklart att vi i regeringen harfullt klart för oss vad det handlar om när det gäller arbetsmiljöproblemen ochreglerna för att kunna fullfölja ett bra arbetsmiljöarbete. Inte minst iarbetet med den nordiska arbetsmiljökonvenfionen har det stått fullständigtklart att de nordiska länderna har ett starkt intresse av att flytta frampositionerna när det gäller arbetsmiljöarbetet. Om det blir fråga om någon generell EG-anpassning är svårtatt avgöra , eftersom EG-integrationsarbetet pågår. På de områden somhitintills har diskuterats har vi dock sagt klart ifrån att vi inte accepterarnågra försämringar. Vi har sagt ifrån när det gäller asbest, och vi harkonstaterat hur det ser ut när det gäller tryckkärl, personlig utrustning,kemikaliekontroll och lösningsmedel. På den sistnämnda punkten har enfjärde farlighetsklass utöver de tre som gäller inom EG, och vi har inte någonavsikt att avstå från den. Det .som Per tog upp sist gäller det material somfinns. Det är ett arbetsmaterial. Delar av det material somarbetsmarknadsdepartementet arbetar med och det underlag som finns där harkommit från arbetarskyddsstyrelsen. Annat har arbetats fram i departementet.Detta skall vara ett gemensamt underlag för den rapport som lämnas i vårtillsammans med de övriga gruppernas arbete. För övrigt kan jag säga attarbetsmarknadsdepartementets material har funnits på utredningskansliet. Om EG-anpassningen och svensk arbetsmiljö-politik 43 PER (): Jag tycker alltså att det som står i svaret ärbra. Det är bara det att det innebär att regeringen bit för bit plockar söndersin egen EG-anpassningspolitik. Det är oerhört glädjande ur miljöparfietssynvinkel, därför att det är precis vad vi avser att åstadkomma. Den officiella regeringspolitiken är ju att skallanpassa sig till allting i EG utom utrikes- och säkerhetspolitiken.Målsättningen är att svenska varor, svenskt kapital osv. fritt skall flyta inomEG:s stora marknad, och dä fär det inte finns nägra s.k. tekniskahandelshinder. Allt det som vi nu har talat om är ä ena sidan miljö-,säkerhets- och skyddsbestämmelser, å andra sidan tekniska handelshinder frånEG-perspekfiv. Jag är mycket glad över att regeringen nu tydligen ärberedd att behålla dessa tekniska handelshinder, som är av stort värde förarbetsmiljön och folks säkerhet. Det är alldeles utmärkt om EG-polifiken hållerpå atl braka ihop. När det gäller offentligheten var det så att vi fick dettamaterial i ett skede, men fär vi det inte längre. Kan jag tolka statsrådetssvar sä att vi nu fär fri tiUgång till liknande material? 44 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag fårerinra om de tidsregler som gäller. 45Arbetsmarknadsminister : Fru talman! Det är inte alls frågan omatt regeringens EG-politik faller samman, vare sig bit för bit eller pä någotannat sätt. Om EG-anpassningen och svensk arbetsmiljöpolitik omfattandearbete för att utröna huruvida del som är svensk politik på en lång rad områdenskall kunna stå i överensstämmelse med det som är EG-direktiv och EG-arbete. Detta integrationsarbete pägär, och del vet Per Gahrtonmycket väl.