prot · GC0912 · 1988-12-31 00:00:00 — Men har sagt atf broarna ärrivna. vill dessutom finansiera sina reformer, vilket i och för sigär hedervärt. Centernär intresserad av marginalskattesänkningar, men vidhåller sinfördelningspolitik. Jag har inte hört något från dem om detta i det kortaperspektivet. Miljöpartietvill sätta in sina skattesänkningar där socialdemokraterna vill börja sina. Nivet att vi inom vpk inte är nöjda . I det här fallet vill vi inte allsgöra som ni, utan vi vill få till stånd en skaftereduktion och en skattepolitiksom tar fasta på de breda lagren även i det korta perspektivet och inte bara iprincipfrågan. Jagskall infe ställa några retoriska frågor om vem man skall söka samarbete med.Vi får väl se. Utnyttja betänketiden, socialdemokrater, och tänk efter var niskall söka era vänner. Mittråd är: inte i det blå, utan vänd er till oss i vpk! Vem skall ni vända ertill i annat fall? Det kanske blir så att ni får sätta ert hopp fill Hemulen,och det är infe bra för den kanske inte ens finns. Därför säger jag: Utnyttjabetänketiden tills propositionen läggs fram. 176 () replik: tyckte att jag var förutsebar. Jag måste säga atf jag ärlitet imponerad. Jagvisade för det första i mitt anförande hur mycket som blir över efter den andrahalvårsinsatsen för människor i ganska vanliga inkomstlägen, även för dem somtjänar litet mer. För det andra uppmanade jag er socialdemokrater att tala omhur ni vill ha det med matmomsen. Varför gav ni tilläggsdirektiv till KIS om niinte ville ha sänkt matmoms? Ni ville ju inte ha det från början, Det varförbjudet för kommittén att utreda den här frågan enligt de första direktiven. Dåtycker jag att ni borde presentera det förslag som ni helt plötsligt har kommitpå. Annars kvarstår misstankarna atf detta bara var valfaktik. Fördet tredje kommenterade jag ganska fantastiska påstående. Vidflera tillfällen under valrörelsen drog han valsen om den socialdemokratiskaideologiska dimensionen bakom de svenska fennisfram-gångarna. Han lovade atthan verkligen skulle sätta emot stenhårt om de borgerliga tafsade på densvenska välfärden, som gjort tennisframgångarna möjliga. Detvar väl inte konstigt då om jag påpekade aff vann underåren 19761980. drar på smilbandet, och gärna det. Jagskulle kunna gå vidare och fråga om det ligger en socialdemokratisk ideologiskdimension också bakom vissa insatser i andra idrottsevenemang som hartimat. Jagtycker att skall använda sig av falangen att förutse vadledamöterna kommer att säga - den kan vara värdefull. 177 () replik: Ja, KjeU , jag är i varje fall vald , och kommer jag väl att lära mig en del, sä att jag ännu bättre kan förutsevad kommer att säga. Detjag tyckte var roligt var att tyckte att varrolig. Men jag visste det , för vi är gamla skolkamrater. Det varroligt att också har upptäckt det. TillLars : Jag tycker det är spännande att höra speciellt de litteräracitat som med väldig entusiasm sprider omkring sig. De lyfterdebatten på något sätt. Men vi får väl resonera - vi resonerar med alla. Vikommer att lägga våra förslag, och sedan får vi se var stödet finns. TillBirger : När jag var kommunalman i sysslade jag med barnomsorg.Jag bidrog till att det första kooperativa daghemmet i fick möjligheteratt starta. BoLundgren säger att människorna är utlämnade åt politikerna. väntar jag barapå att i sitt sista inlägg kommer aff säga: I finns 38 %frihet. Det är nämligen nästa steg i sätt att argumentera. BoLundgren säger att statsbidragen till barnomsorgen går fill kommunpolitikerna.Nej, de pengarna är till för aft vi skall kunna ordna daghems- ochfritidshemsplafser och för den delen också familjedaghemsplatser. Till dettagår statsbidraget till barnomsorgen. Beträffandedetta med 22-0: Jag skall bara ge ett enda exempel. Vi hardubbelbeskattningsavtal med andra länder. De är uppbyggda så atf man inte skallbehöva betala skatt i mer än ett land. Det var tidigare så aft man kunde ha eninkomst utomlands och ha kostnader här i som man ville dra av förintäkternas förvärvande beträffande den inkomst som man skulle betala skatt förutomlands. Det tyckte vi var fel, och därför lade vi fram ett förslag om attdenna möjlighet skuUe slopas. Vad är det för finessoch rättvisa i det? Jagvill påminna om att under de sex borgerliga åren förlorade envanUg löntagare i ungefär en månadslön. senastesex åren har konsumtionsmöjligheterna för samma löntagare ökat . Det ärbara att räkna plus och minus, och det är inte särskilt svårt. 178 BO () replik: Jag säger atf människor i socialdemokraternasSverige blir utlämnade ät polifiker och politiska beslut därför atf det är så.Om vanliga människor bara erbjuds ett enda alternativ när det gäller exempelvissjukvård - ett offentligt monopol, som åtminstone i realiteten är ett monopol -då är de människorna utlämnade fill att detta enda som de kan välja fungerar.Fungerar det infe - vad skall de göra? De har inga andra alternativ, och de harinte råd atf köpa det icke-subventionerade privata alternativet. De enda somhar råd aff göra det i socialdemokraternas är de som redan ärvälbeställda, de som har råd. Jag frågade ; Varför driver ni en politiksom gör aft vanliga människor blir utlämnade på det här viset? Var och en kanse exempel på det i sjukvård, barnomsorg och pä andra håll. Det är denvälbeställde som har chans atf välja, därför aft han eller hon har tillräckligtmycket pengar för aft kunna gå till Sophiahemmet och köpa sig en operation,exempelvis. Beträffande ekonomin och skatterna skulle man kunna sägaatt friheten och valfriheten för en industriarbetare i är 37 eller . Det har jag sagt i kammaren för ett par fre år sedan - dessutom eft pargånger. Detta beror på aff med det skattesystem som ni har skapat betalarindustriarbetaren av sin totala arbetsinkomst i olika former av skaft.Det är därför som han eller hon infe har råd atf efterfråga något annat än depolitikersfyrda monopol som ni erbjuder och som är det enda ni vill erbjuda. Det vi vill göra är aft se till atf de statsbidrag som gårfill barnomsorgen infe bara används av polifiker utan också kan gå fillföräldrar, så aft de själva kan använda pengarna för aft välja barnomsorg iframfiden. Sedan återstår resonemanget om de 22 åtgärder motskatteplanering som socialdemokraterna har drivit igenom. Ändå har vi en storvolym av skafteplanering. Det är alltså eft totalt misslyckande. I stället vill vi moderater gå till botfen med det ondaoch se fiU aft undanröja orsakerna fill aff så mänga engagerar sig iskatteplanering och i rent skaftefusk också, för den delen. Det gäller aff draner skatterna. Avslutningsvis: Svara på min fråga! Varför skall bara devälbeställda ha valfrihet? 179BIRGER () replik: Jag skall fatta mig mycket kort och ställanågra frågor fill . Inser aff om den livsstil ochvaruomsättning som vi har i den här delen av världen och i översätts iglobal skala, skulle det leda fill ekologisk kollaps inom några få månader? Ominte - läs på! Om vet atf det är på detta sätt måste jagfråga: Varför vill han ha ännu mer av just denna livsstil och ökavaruomsättningen ännu mer? En kort fråga till: Varför har ni svikit över huvud tagetallt när det gäller fördelningspolitiken? 180 ()replik: Atf jämföra de sex borgerliga åren med de sex socialdemokratiska årenär egenfligen ganska barockt, eftersom förutsättningarna var så oerhört skilda,med tanke pä lågkonjunktur kontra högkonjunktur, höga oljepriser kontra lågaoljepriser osv. Något jag fick lära mig i nationalekonomi var aff om man skallgöra jämförelser måste man se till aff de åtminstone är relevanta. Vivet infe hur socialdemokratisk politik av ser uf under lågkonjunktur.Ser den ut som den gör , under högkonjunktur, fasar jag för närlågkonjunkturen kommer, för då kommer klyftorna att öka än mer. Vi lyckadesåtminstone se fill aft vi infe ökade klyftorna under sex lågkonjunk-furår. Detvar en prestation bara det. Beträffandedet kommande skaffeförslagef vill jag bara säga: Om ni sänkermarginalskatterna för dem som kommer över 70 000.kr., som ni kallarhelfidsarbetande, och infe gör någonfing för dem som har mindre än 70 000 omåret, då stämmer infe de ord som uttalar med handlingen, för dåär det inte fråga om ett rättvist skatfeförslag. Jagskall sluta med en fråga: Kommer ni att säga att den som arbetar ochtjänar . skall betala mer skaft än den som arbetar heltid och tjänar100 ? Det är ju så ni för resonemanget! Anf.181 (vpk) replik: Det är ju gott och väl att tala med alla - det skall man alltid göra,det tyckerjag är riktigt. Men jag säger bara: Tala infe med när detgäller marginalskatter, för det innebär en dynamik som kan ställa till kaos påverkstadsgolven om man handlar sä! Det finns ju samtalspartner här i kammaren -, och . Vi i vpk är villiga atf tala,men det måste finnas ett rejält fördelningspolitisk alternativ i resonemangen. Sedan vill jag ta upp en annan sak, som jag intehann med förut. talade förtjänstfullt om skatteplaneringen påden privata sidan och kallade den rent av för andra saker. Jag vill dä baraerinra om atf det är ett faktum aft den offenfliga sidan - statliga företag ochkommuner - driver skatteplanering med full kraft i . Göteborgskommun och andra kommuner i funderar pä atf bygga flygplatser medskatteplanering. Statliga säljer varv i skatteplaneringssyfte -Uddevallavarvet, - och man styckar upp nya försäljningsobjekt. Dettamäste något utskott - det blir väl näringsufskottet - se på och sätta stoppför. Annars rasar moralen totalt samman i skattehänseende. 182 () replik: Det roliga, , med agerande var atf hanvar gravallvarlig när han i årets valrörelse drog sin vals om densocialdemokrafiska ideologiska dimensionen bakom tennisframgängarna. Nuskall jag fatta mig mycket kort, men jag vill å andra sidan ha eft svar frånArne Kjörnsberg. Hur ser det förslag om sänkt matmoms ut som ni vill ha och somni nu ville utreda? Om jag infe får något svar pä den frågan, sä återstår detbara en enda slutsats, nämligen aft det här endast var avsett för aft föraväljarna bakom ljuset i årets valrörelse. 183ARNE KJÖRNSBERG (s) replik: Jag ber talmannen och kammaren om ursäkt föraft jag går fram tiU talarstolen för mina repliker, men det beror på att jaghar så många lappar att jag måste lägga dem någonstans. Jag skaU börja bakifrån, med . Hur ser detförslag om förändring av matmomsen ut som ni vill utreda? Men är ju en så gammal utredningsräv att han vet aftdet är när man inte har en alldeles bestämd uppfattning som man låter utredafrågan -och det är det har gett utredningen om indirektbeskattning möjlighet att göra. Är sedan alldeles säker på att det var envals drog? Det kanske var en schottis - vad vet jag? Får jag nu fråga : Hur opererar man enblindtarm alternativt? Det kan såvitt jag förstår bara göras på ett sätt.Frågan är: Skall någon tjäna på den infekterade blindtarmen? säger - jag förutsåg det, för jag har läst vadhan har sagt tidigare och också hört honom - att den svenske löntagaren barahar frihet. Då vill jag ställa en kort fråga till . varskattetrycket , och pengarna gick till försvaret, rättskipningen och vaddet kunde vara. Hade den svenske löntagaren då frihet - och ?Det är ju den logiska följden av sätt att resonera. sätt att gå till botten med detta som gällerskatteplanering och mitt efterlysande av mer etik och moral, det är aff sänkaskatterna. I har man ett lägre skattetryck. Men, , därskaftefifflas det faktiskt av bara den - om uttrycker nu tillåts. Jag måste erkänna att jag inte förstod om den person som tjänar . Vare sig man tjänar . påhelfid eller på deltid är ju skatten likadan. Förlåt - men jag erkänner alltsåaff jag inte förstod frågan. TillBirger vill jag säga att mitt svar är ja. Till : Skatteplanering, oavsett var densker, fördömer jag och det parfi jag representerar. Talmannen anmälde aft , , , och anhållit aft till protokollet fåantecknat att de inte ägde rätt till ytterligare repUker. 184 (): Jag vill gärna börja mitt anförande med någraord om mina forna kolleger i finansutskottet, som jag nu har lämnat, och dåfrämst om de kolleger som lämnat inte bara finansutskottet utan även riksdagen.Och eftersom vår nya talman har efterlyst litet livligare inlägg i kammaren -det kan ju vara krävande att sitta allvarUg i tre fimmar i eft sträck - har jagvalt atf i versform framföra dessa ord. Pä Nova Semblas höga fjäU,i brända dalar, varhelst en Åsling bor är han min vän, min bror. Sålåtit har från industrin vid tanken på det kassaskrin som ÅsUng hade på"Akuten" när företagen gick på "luten" ochbonade och bad om pengar, som Åsling gav i stora slängar. Men verkade somDöbelns medicin, ja, näsfan som amfetamin! NuÅsUng lämnat oss och politiken: - Han är ej längre rättnyfiken, enligt en intervju vid -slut, på allt vad riksda'n haftatt bjuda ut. Hanhade lärt sig repliker och därför tröttnat helt på politiker, somaldrig kan förnya sig på denna livets korta stig. Omdagens politik han säger: - Den skötes av eftdystert släkte, vars kunskap uti ekonomi ej räcker att ens skapa egna intäkter. Dealdrig satt en egen slant men gärna tagit andras uti pant. De hamnat har ipetrifiering och ej i decentralisering. IEG-frågan är han optimist blott jordbruket ej rörs -helt visst! Nog vore det rätt trist om det på livsmedel blevbrist! Handärför odla skaU sin gård och ägna den sin ömma vård. Och även fortsätta medbankaffärer att äga rum i högre sfärer. Hans-EricA-son uti 'n hade ej blekaste aningen att riksdagsarbetef börjar ifrånnoll. Det hjälper ej att starta groll! Ikommunala frågor var han tung, hemmavid - ja, något av en kung. Men utiriksdagens lokaler han aldrig talat med versaler! Prot.1988/89:12 Även han nu lämnat oss, 20 oktober1988 trivts ej bra i riksda'ns tross, ,........ föredrog atf slå ett slag AllmänpoUtiskdebatt , 7 . , ,. Där i topp som direktör ingen honom längre stör. Därför,när han välja finge, blev det - ! , han ej lämnat makfens hus menmaktlöshetens fäste, dock ej som förste, bäste. Om han haver sagt: - Densaknar allt som heter makt! Den är blott en central förclearing - ej för val. han haver protesterat och i vär kammare orerat omvilken galen politik de för som våra bostäder uppför. Ej heller skrädde han de orden som hördes över borden ochtill en ansvarig minister som tyckte han var väl sinisfer när han ej ville se allt gott som båderik och fattig fått och sågblott vad i hände närefterfrågan hastigt vände. Och även förde fram kritik emot en sådan politik som byggerdaghem utan prut men ej på köer når ett slut. En förskola han ville ha! Det skulle allt va' bra ombarnen finge något lära och inte ständigt bara svära sin trohet till förmynderi - en form avdrömmeri. - Vak upp nu barn, frän socialism ochlyss pä all min realism! Jag är juekonom av facket och känner alltför väl fill snacket: Att även om vi ser tillfakta, sä gäller att marschera sakta! Ordföranden,han haft sin stil åkte näsfan egen fil och trivdes med jargongen, dock ej ufisalongen. Olika faller ödets lotter; en är känd som fallen dottertill en världsbäsf ekonom. Om henne var vi mån'. Liksom vi var om värt kansli som på oss alla hållit pliaff vi i fid oss rätt har reserverat. Då allting flöt som det planerat. Jag önskar därför atf det gäng som spelar upp till nyrefräng i sin behandling av motioner, liksom av propositioner skall städse minnas vad vi gjort, när vi passerat har denport som smalnar likt en synåls öga, men aldrig fallit har till föga för en finansministers hårda språk och ändå undvikit alltbråk. Så är vi också moderater, och utan divalater! Jag övergår , herr falman, tillaff säga några ord om skaften eftersom jag av mitt parfi placerats i skatteutskottet. Vad jag då särskilt vill framhålla är aft jag infe försfårkrifiken av den sänkning av marginalskatterna som föreslagit, attden skulle vara liktydig med ett orättvist ingrepp. Här får man sålunda i debatten ständigt höra aff det ärorättvist atf sänka skaften mer för dem som har de högsta inkomsterna och minstför dem som har de lägsta inkomsterna. Denna krifik förbiser nämligen atf vadvi föreslår innebär aff vi sänker skatten mest för dem som har högst skaft ochminst för dem som har lägst skatt. Och det är väl rättvist! Man kan ju, som bekant, ha hög inkomst men låg skatt, ochför dem ömmar väl ingen. Däremot för dem som betalar en orimligt hög skaft, ochdet behöver man inte ha särskilt höga inkomster för att göra, då vi harvärldens högsta skattetryck. Men vad menar man egenfligen med rättvis skatt? Svaret ärvanligtvis: Det är skaft efter bärkraft, dvs. efter förmåga aft betala skaft.Men observera aft vi känner inte alla enskildas förmåga att betala skaft! Hurskall vi då kunna veta om skaften slår rättvist? Och vad värre är; Ingen enskild vet vad han eller honunder det gångnäåref har betalat i skaft. Det förutsätter nämligen atf mannoggrant bokför alla enskilda utgifter och atf man därefter räknar ut den delsom gått fill moms och den delsom gått till alla oUka punktskatter. Och det tror inte jag att någon har tidatt göra. Momsen beräknas för /89 ge 82,3 miljarderkronor, och alla olika punktskatter, inkl. stämpelskatt och skaft pävärdepapper, 155,5 miljarder; dvs. TUl detta kommer skaft pä egendom om sammanlagt 17,3miljarder, allt medan den statliga inkomstskatten uppgår fill blott 63miljarder. Av denna statliga inkomstskatt går hela 48 miljardertillbaka till kommunerna för deras verksamhet. Staten tar sålunda för egen deli inkomstskaft in blott . För finansieringen av de statligakostnaderna och den StatUga verksamheten bidrar följaktligen den stadigainkomstskaften med blott . Den totala kommunala beskattningen, inkl,landstingsskaften, uppgick är 1987 till 137 miljarder. För en löntagare med , i årsinkomst - det torde vara ett genomsnitt för en heltidsarbetandeårsarbetare - går därmed av inkomstskatten fill den egna kommunen. Alltsåär det den kommunala beskattningen som är huvudproblemet. Därför är det naturligtvismycket oroande att vi nu ser hur den ena kommunen efter den andra anser sigtvingad att höja den för medborgaren tunga skaften. Beträffande beskattningen har jag tre önskemål: Den måstesänkas för alla, den måste göras tydlig för alla och den måste förenklas. har vi en form av smygbeskattning dels till följd avinflationen, dels till följd av alla indirekta skatter. Detta leder fill enfortsatt smygsocialisering. För oppositionen är det en mycket viktig uppgiftaff bryta denna utveckling. Slutligen, herr talman, vill jag uttrycka min förvåningöver den debatt om det s.k. röstskolket som brutit ut. Här betraktas tydligenröstandet som en skyldighet och inte som en rättighet, Atf inte rösta kanemeUertid vara Uktydigt med en Uka medveten handling som någonsin atf rösta. har man alltså gjort stort väsen av aft valdeltagandetsjunkit jämfört med val. Ändå ligger vi myckethögt -internationellt sett. Men ingen har, mig veterligt, påpekat aft precislika stor andel av väljarkåren kan rösta på ett parfi utan att få något somhelst utbyte av det, utan aft påverka valutgången mer än de s.k, rösfskolkarna. Vi har alltså ett valsystem som gör det meningslöst för3,, dvs. för ca 200 000 röstande att rösta på eft parti som infe når uppfill . Konsekvenserna av detta har man tidigt insett på densociaUstiska sidan, och för att rädda vpk till , när så tycks påkallatenligt föregående opinionsundersökningar, förekommer något som populärt kallasKamrat . Statsministern var faktiskt inne på den omständigheten i en av sinarepliker i gårdagens debatt. Detta betyder, som bekant, aff när risk föreliggeratt vpk ej når gränsen , röstar ett antal socialdemokrater - ca 70 000enligt valforskarna - på vpk. Detta har uppenbarligen förekommit i årets val, IGöteborg, t,ex., fick vpk en halv procentenhet fler röster i riksdagsvalet än ikommunalvalet. Det vill säga: Vpk fick fler röster i riksdagsvalet än ikommunalvalet. Om de icke-socialisfiska partierna vill vinna 1991 årsval, måste de tydligen införa en liknande princip, lämpligen kallad Broder ,Ty flertalet insiktsfulla bedömare är eniga om att kds kommer atf öka sinväljarandel i Och skullekds nå 3,5 eller , - ja, herr talman.då är loppet Prot. 1988/89:12 sannolikt kört för de icke-socialisfiska partierna, Anf.185 (): Allmänpolitisk debatt Jag ber om ursäkt för aft jag efter den här vackra parentesen av poesioch andra saker måste återgå skattefrågan. Men en sak vill jag fakfisktkommentera, trots atf den ligger utanför ämnet, och det är fina attack på 4-procenfsspärren, som jag mycket gärna skulle instämma medhonom i vid något annat fillfälle. Just nu är det emellertid skatfedebaff, ochjag skall fa upp två viktiga problem, även om bägge redan har varit uppe filldebatt och jag därför kan avstå från en del av argumenten. Jag måste å andrasidan förstärka andra delar. Detär i tvä vikfiga avseenden som den ekonomiska polifiken, specielltskattepolitiken, har kommit ordentligt snett. Vi i de gröna somnya kommer in i ett sysfem kanske lättare kan se vad som är fel än vad man kanom man länge befunnit sig i systemet och försöker betrakta det inifrån systemetsjälvt. Det är svårare men också mindre intressant atf se vem som orsakatfelet. Denverkligt vikfiga frågan är vad man skall göra åt problemen. Den är svårare, ochinfe heller de gröna har några patentlösningar. Däremot har vi enhel del att säga om hur och var problemens lösning skaU sökas, och det vill jagnu säga någonfing om. Först alltså: Vilka är problemen? Detförsta är den ekonomiska fillväxtens avigsidor. har redan giviten ganska utförlig beskrivning av vad som är fel med BNP-begreppet. Han harfått medhåll av i några avseenden. Jag viU infe gå djupare in i dendiskussionen, men jag vill nämna fyra viktiga negativa konsekvenser av detBNP-begreppet. Det är tillväxten som man tänker sig är nödvändig i BNP. Fyravikfiga negativa konsekvenser finns det, och jag nämner dem inte iprioritetsordning, det är svårt för de är alla så väsenfliga. Resursutnyttjandetökar trots atf det snarare borde minska så atf man i någon mån skulle kunnauppnå någon sorts balans mellan naturens produktion och människans konsumfion.Vidare är nedsmutsningen av naturen en direkt effekt av aff ekonomiskasynpunkter med kort perspektiv får vara avgörande. Detgäller också människor. De slås ut av en snabb tillväxt. Detta sker eftersomrafionalisering och strukturomvandling ändrar villkoren för människor påkortare tid än människan kräver för sin omställning. Toffler har talat omfuture chock. Den snabba förändringen gör att människor inte klarar av sinsituafion. Deninternafionella synpunkten är att klyftan mellan rika och fattiga länder ivärlden ökar. Detta skapar brist på förståelse mellan väridens oUka regioner,alltså en naturlig brist på förståelse. Detta ger en ytterst allvarlighotbild både för i-länder och för . Detta var alltså det första:bruttonafionalprodukten och dess fillväxt är ett falskt mätetal som vi inteborde följa. Detandra stora problemet har varit inne på, och det är skattesystemets demoraliserande effekt. Människor upplever skatten som 139 någontingsi..!.' man tvingas betala av sina hårt förvärvade pengar till en myndighet, enanonym uppsamlare av fillgångar, ett stort häl i vilket skattemedlen tycksförsvinna. I stället borde skatten kunna upplevas som en del av ens insatserför eft samhälle som ger sä mycket service av olika slag. Inom de gröna är vi medvetna om att deförhållanden som jag har skisserat utgör allvarliga fel som måste åtgärdasgenom en radikal kursändring. Stora grupper i vårt samhälle delar denna kunskapom problemens natur. Vi menar atf det finns några huvudlinjer efter vilkalösningar bör sökas. T.ex. bör man fill att börja med ändra beskattningensprofil. Vi bör se mera på de styrande egenskaperna än pä vad som har gjorts. Deändliga resurserna måste skyddas genom skatter och avgifter. Det är väldigtviktigt, infe för atf man skall kunna köpa sig rätfen att smutsa ned miljön,utan för aff man skall ha både ekonomisk och ideologisk motivation aff hållarent i vår gemensamma miljö. Det är alltså här som problem medkonstgödsel kommer in. Vi vill öka avgifterna . Det är alltsåavgifter, infe skatter, och de medlen skall återföras fill jordbruket.