prot · GC09115 · 1988-12-31 00:00:00 — När det gäller uppföljningen vill jag upprepaalt reservanterna förmodligen har följt riksdagsarbdel och lagt märke till attutrikesutskottet, senare med godkännande, har gåll längre än fillalt kräva uppföljning bara av fall där någon har råkat illa ul. Här handlar delom att man än en gång uttalar att som etl led i denna bevakning - alltså ifråga om mänskliga rättigheler - bör ambassaderna enligl ulskollels meningockså följa situationen för återvändande flyktingar. Det finns ingenreservation om att det skall vara vissa flyktingar eller de som råkar illa uteller något sådant, utan det bör ingå generelll i ambassadernas uppgifler attfölja upp detta. Det har faktiskt beslulal. Är del då inte rimligtatl konstitutionsulskotlet utgår ifrån elt riksdagsbeslut när man bedömer hurfrågan har handlagts? Det tycker jag måste vara det enda självklara.Majoriteten har inle hunnil med i svängarna, och del är kanske förståeligt. Dethar blivit livligare i det senasle halvåret. Det är inte bara så alletl majorildsförslag går igenom ulan vidare och att man kan förutsätta all dethar beslutat så som överheten har velal. Man får följa med litet mer för all fåvela vad har bestämt. Vad beträffar denna terrorisllag är det rikligt atl vi härinle skall debattera lagens existens utan hur den tillämpats. Men reservanternahar sagt ifrån alt man anser all regeringen borde upphäva kommunarresten iavvaktan på resullalet av den översyn som pågår av terrorislbeslämmelserna.Man anser att regeringen felar när man forlfarande upprätthållerkommunaresten. Vad är kommunarresten? Är den ett effektivt medel att hindramänniskor från all begå terrordåd? Det kan ändå ingen tro på allvar. Det är jufullsländigl löjeväckande om man tror del. Nej, kommunarresten är ingentingannal än statsmaklens psykiska mollerror mot vissa människor som man av olikaskäl inle tycker om därför att man har fått upplysningar från ett säpo som förlänge sedan i dess nuvarande form borde ha lagts ned eller i varje radikall haförändrats. 50ULLA () replik: I mina kommentarer vill jag först vända migtill Bengl Kindbom. Beträffande den ökande tillströmningen av asylsökande anseräven jag alt hela utskottet all regeringen måste göra någol med anledning avden. Vi är väldigl eniga på den punklen, och eller i varje fall snart liggerockså på bord sådana förslag. Beiräffandeuppföljningen handlar del också om de resurser som man har Hur mycket resurser skall man lägga ned på att följa upp enskildaärenden? Del gjordes en ganska omfattande sådan uppföljning i förra årelsgranskning. Del är positivt atl den gjordes. Men jag vill påpeka all det inom arbetsmarknadsdepartementettogs slora resurser i anspråk som annars kunde ha använts lill alt handläggainvandrarärenden. Det är ju också en fråga om vederbörandes säkerhet i sitthemland och vilken situation man hamnar i. Del är ju inte alldeles självklarlalt vi hjälper en enskild individ genom alt följa upp hans eller hennes ärendeefler det alt han eller hon har kommil hem. Det är också en intregritdsfråga.Det är inle självklarl att en person som har varit i och blivit avvisadhär ifrån vill atl svenska myndigheter skall följa honom i hasorna när hansedan kommer tillbaka till sill ursprungliga land. Utrikesulskotlel har talat om generell uppföljning. Det äralldeles riktigl. Del är också så som vi från majoriteten lycker alt man bordegöra i slörre ulslräckning i slällel för alt följa upp enskilda ärenden där manändå kan ha svårt all få fram uppgifter. Vi vill atl man skall läggatyngdpunkten på all följa de upplysningar man kan fä från exempelvis FN:sflyktingkommissariat, , Rädda barnen. Dd finns andrainternationellt kompetenta organ och organisationer som kan förbätlra vårakunskaper i dessa ärenden. Del gäller självfallet också svenskautlandsmyndigheter. Jag tycker inle att della strider mol utrikesutskottetsbeslul. , jag undrade inte alls vad som låg bakomde här granskningsärendena. Jag sade också atl jag lyckte att dd är bra alt dehär anmälningarna har gjorts och all de har bidragil till atl förautlänningsärendena framåt i riksdag och i landet över huvud taget.Regeringen har också gång på gång påpekat när del gäller de härasylbedömningarna och polisens bedömningar alt på det sättet skall man integöra. Del kommer också nya regler, som innebär all invandrarverket skall bliförsta instans i de här ärendena. Beiräffande palestinierna har redan reservanierna här isina inlägg konstaterat alt man ser litet olika på frågan i folkparliel ochmiljöpartiet parlier hittar ingen annan grund för atl reservera sig änjusl handläggningstiderna, medan vpk möjligen har en något mer logisk inslällning.I varje fall kanske deras inlägg och reservalion stämmer något bättre samman. Granskning av statsrådens tjänsteutövning 51INGELA () replik: När det gäller uppföljningen säger all del inle är självklart att följa upp enskilda ärenden därför atlvederbörande inle vill ha svenska myndigheter i hasorna, utan man skall göragenerella uppföljningar. Vad del nu kan innebära. Vi lycker atl del är självklart atl man borde görastickprov, att man bör ha någon form av kontroll över vad som händer dem somutvisats från . Då måste man följa upp enskilda ärenden på något sätt såatt man vel vad som händer. Den uppföljning som gjordes skedde efterpåtryckningar från enskilda personer som hade gjort påståenden om att vissapersoner hade utsatts för olika förföljelser i sina hemländer. Dd är inte så vimenar all del bör gå lill utan regeringen bör la ett egel inifiativ för allkunna göra Granskning av statsrådens tjänsteutövning Det är det vi främst kriliserar regeringen föratl man intehar initiativ i denna fråga utan del skall först finnas påståenden om allmänniskor har blivit mördade eller på annat sätt råkat illa ut. Vad händer medt. När det gäller de palesfinska flyklingarna sägerUlla Pellersson återigen alt vi inle finner någon annan grund. Nej, del ärväldigt svårt all göra några bedömningar av de utlåtanden som har förekommit.Det hänger inte pä alt del här är sekrelessbelagl material. Vi kan ändå inteutifrån den informalion vi har fält göra nägon som helst värdering av om delhär är riktiga påståenden om personerna eller om det är skvaller. Då kan viheller inle göra sådana värderingar i utskottsbelänkandet När del återigengäller de här JO-ärendena har regeringen alltså, som påpekadehär, sagt all man inle får göra på del här sättet. Men det har ju inle räckl.Man måsle se till att del inle sker några myndighetsmissbruk. Man mäsle se lillalt vår grundlag följs. Del är regeringens skyldighet Det har man inle gjorl. 52PER () replik: Riksdagsdebatter är ofla de obesvaradefrågornas högtidsstunder. spelar det kanske inle så stor roll. Men enfråga här spelar faktiskt en stor roll, inle för oss här ulan för andramänniskor, nämligen hur länge ulskoltsmajorileten anser alt kommunarresten kanfortsätta. Hur länge skall den fortsätta om den inle skall avbrytas efter femär? Är det möjligen så att de nio kurdiska polifiska fångar, som de kallar sigsjälva i sitt brev, är utsatta för polilisk utpressning, atl de avkrävs enpolilisk avbön? Jag bara refererar deras egen version i ell brev. Det hadevarit skönl all få det dementerat atl människor i skulle avkrävas enförändring av sina politiska åsikter för alt få åtnjuta medborgerligarättigheter. Å andra sidan är del väldigt svärl atl begripa vad somhänl när det inte kan besvaras klart och tydligt hur länge man tänker lålakommunarresten pågå ulan alt utskottsmajoritelen anser alt regeringen böringripa. Den kan väl ändå inte pågå i evighet. Det måste ju finnas nägon gräns,och när skall den gränsen sättas? Kan man möjligen få etl svar på den frågan? Som ledamot i bl.a. utrikesutskottet måste jag reagerainför detta med all svenska ambassader skulle följa folk som inte vill bliföljda i hasorna. För iredje gången har vi i utskottet uttalat, och fältriksdagens godkännande för, alt det skall ingå i de svenska ambassadernasarbetsuppgifter alt allsidigt följa utvecklingen i fråga om mänskligarättigheter i de länder där man verkar. Som elt led i denna bevakning börambassaderna, enligl ulskoltets mening, också följa situationen föråtervändande flyktingar. Det finns ingen reservalion om all man bara skallfölja några fä fall som det gåll särskill illa för ulan man skall ha en allmänöverblick över hur del går för återvändande flyktingar som har avvisat.Då måste väl ändå utskotlsmajoriteten kunna erkänna all man lydligen inte varitmedvelen om vad beslutat, när man skrev sill majoritetsyltrande.Minoriteten var bällre påläst när det gäller beslul. somhelhel måsle väl ändå kunna vara konsekvent och inte halta mellan olikaståndpunkter frän den ena månaden till den andra. Detta kan i del härfallel bara vara genom att rösta för reservationen. 53ULLA () replik: Jag ämnar fortsätta där jag senasl slutademed all kommentera synpunkter på invandrarverkd och de härJO-ärendena. Jag vill bara påpeka atl de beslut som JO kritiserade fattades ioklober resp. . Enligt generaldirektör har delsedan dess hänl myckel på invandrarverket, och med del nya lagförslagel blirockså invandrarverket första instans i dessa ärenden. sade all man bör ha någon kontroll ochuppföljning av enskilda ärenden. Ja, men del har man ju. När det kommeruppgifler om atl någon råkat illa ul, har man faktiskt gjort uppföljningar. Etlexempel på detta är dessa 88 punkter från förra årets granskning. Jag kan ocksånämna att del inle har kunnal beläggas atl dessa människor råkat illa ut på delsätt som har påståtts. Om man har sådana misslankar, är det vikfigt all de försfram lill räll instans. Per Gahrlon lalade om kommunarresten. Jag har inte föravsikl att här vara något slags självulnämnd högsla domstol och avgöraexakl när kommunarrest övergår till frihetsberövande. Det kan förtjäna attpåpekas alt de människor som del rör sig om faktiskt är utvisade ur ,vilket vi inle skall glömma borl. Det har också fattats ett beslut om att deinte skall vislas här. Utvisningarna har inle kunnal verkställas och därför harman tillgripit kommunarrest. Jag tror inte att någon är nöjd med den lösningen.Terrorisllagstiftningen är nu föremål för översyn. När det gäller beslutet i utrikesulskoltet ber jag alt fåpåminna Per Gahrlon om all granskar sådanl som har hänl- vi rör oss alllsä med förfluten tid. Atl utrikesutskottet har faltal ettbeslul av annan karaktär får vi möjligen ta upp vid nästa års granskning. Denfrågan hör inte hemma här . Jag vill avsluta med att säga något om de ensamma barnen.Jag tror att del var som sade atl del är beklagligt attinvandrarministern har den uppfaltningen alt barnen helst skall vistas hos sinaföräldrar. Jag instämmer med invandrarministern. Del finns undersökningar om finskakrigsbarn och om barn i under blitzen, som visar all det värsta somegenlligen kan drabba barn är inle krig, hungerkatastrofer och annal utan justall bli skilda från sina föräldrar. Våra slrävanden borde alltså i första handinriktas på att barnen får slanna hos sina föräldrar. Självfallet finns detbarn som inle har några föräldrar eller där föräldrarna inle kan ta deltaansvar, och del är dä som dessa besvärliga situationer uppstår. Granskning av statsrådens tjänsteutövning vice lalmannen, som under detta anförande övertogledningen av kammarens förhandlingar, anmälde alt , och anhållil all till protokollet fä antecknat att de inteägde räll lill yllerligare repliker. 54HANS (): Också jag vill inslämma i den kritik som härhar förts fram beträffande handläggningen av ärenden som rör palestinier och dekommun-arresterade. Behandlingen av dessa ärenden uppvisar mycket allvarligabrister. I dessa båda fall har handläggningen blivit föremål för mycket skarp Granskning av statsrådens tjänsteutövning Det är inte vilka organisationer som helsl som slår bakom kritiken,ulan del är Amnesty inlernalional och , vilkai andra fall åberopas av dem som försvarar handläggningen. Del sätt påvilket della har blivit bedömt på s. 66 och s. 68 är såledesotillfredsställande. När del gäller palestinierna rör det sig inle bara omextremt långa handläggningstider. Del är fräga om handläggningslider som inleligger på ell eller två är, utan - som det sägs i betänkandet - i ell tiotalfall handlar del och i ell par fall om ända upp lill femoch l.o.m. , som har anslutningfrån alla partier här i , har på begäran av medlemmarna gjorl enundersökning av dessa förhållanden, och genom jusl den här undersökningenuppdagades dessa missförhållanden och omfattningen av dem. Det är allvarliglatl det inte sker en snabbare rättelse när det gäller handläggningen av dessafall. Därför kan man inte säga alt detta inte behöver bli föremål för någraytterligare åtgärder. Det rör sig alltså inte bara om handläggningstidernaslängd, ulan också om all utvisningar har gjorls i myckel tveksamma fall. hade vi etl mycket aktuellt fall, vilket berördeen tredje fråga som är allvarlig i sammanhanget, nämligen att man när detgällde beslul i elt ulvisningsärende hänvisade till atl vederbörande inle varIrovärdig på grund av den bedömning som gjordes av säpo. haruttalat sig i den frågan och jag instämmer med henne, all polisen - långtmindre säpo - inte bör göra någon asylbedömning eller trovärdighetsbedömning. Den andra frågan gäller de kommunarresterade. Där sägerulskollel all man hänvisar lill den utredning som pågår, och del är ju bra atlden har kommit till stånd. Men jag vill erinra om atl denna ulredning inlekommer alt kunna slutföra sitt arbete förrän - i bäsla fall - i slutet av dellaår. Sedan blir det remissbehandling och förhoppningsvis proposilionsskrivande.Del kommer att ta åtskillig tid innan del går all åstadkomma någon förändringi detta avseende. All enbarl förlita sig pä detta kan innebära att dessamänniskor kan komma att få vänta , om det nu blir någon förändring ibestämmelserna. Av alll alt döma innebär kommunarrest numera ettfrihetsberövande. hade atl handlägga fall som låg avsevärttillbaka i liden. Del är nu nya fall som tydligen kommer fill högsla domstolensprövning. Dessa frågor är dock anmälda och föremål för prövning inomEuropakommissionen och förhoppningsvis även i Europadomstolen.Jag lycker att man i båda dessa fall inte har genomfört den noggrannagranskning som var behövlig, och man har inte heller kommil med förslag lillrikfiga åtgärder. I della anförande instämde (). Sedan de under avsnittet Utlänningsärenden anmälda lalarnanu hafl ordet övergår kammaren lill att debattera avsnittet Jämställdhdsfrågor,m.m. 56 HANS NYHAGE (m): Den debatlrunda som vi nu inleder omfattar punkterna 1422 iutskollsbetänkandet En rad hell skilda ärenden har alltså sammanförts lill enenda debaltomgång med en företrädare för varje parti. När denna deballomgånggenomförts är det givetvis möjligt för andra talare all argumentera i de skildaärendena. Tanken bakom denna debatlordning, som görs på prov och som såledespå intet sätt är prejudicerande, är dels atl vinna effektivitet i deballen,dels atl vinna lid men framför alll ocksä, all samtliga ärenden blir föremålför diskussion i kammaren. Det har dess värre inte allfid varil möjligt allklara detta tidigare inom den ulfäsla tidsramen, vilkel varit till skada förden vikliga öppenheten i debatten även om det i sak inte inneburit någontingnär det gäller ställningstagande. Dendebatt som förestår skall behandla jämställdhdsfrågor, regeringensulnämningspolilik, rättspsykialriska undersökningar, ulbyggnaden av väg E 6 iBohuslän lill molorväg, hanteringen av klyvbart material, förvärv avCarnegie , imporl av japanska bilar, aktiefördelningen vid ennyemission i samt rörelsehindrade elevers gymnasiestudier. Detär således fråga om klart arlskilda ärenden. Inågra av dessa frågor är ulskollel hell enigl, vilkel inte är delsamma som allutskottet avstår från att framföra kritik mol regeringens handläggning. Tvärlom- utskottet är i vissa avseenden mycket kritiskt. De ärenden del här är frägaom gäller jämställdheten, rättspsykiatrin, och rörelsehindradegymnasieelever, Iulskottsbelänkandet görs en sammanfattning av såväl ulskollels tidigaregranskning av jämslälldhetsfrågorna som vissa av regeringen vidtagna åtgärderrörande jämställdhet i stallig verksamhet. Könsfördelningen i 84 statligastyrelser och samlliga regionala styrelser redovisas per den 1 juli 1988.Utskottet kan konstatera att andelen kvinnor ökat både i statliga styrelser ochslatliga utredningar, vilkel i och för sig är lillfredsslällande. Det äremellertid angeläget atl ytterligare ansträngningar görs på delta område,vilkel utskottet förutsätter kommer att ske. Utskollelkonstaterar vidare alt myckel få kvinnor kommil i fråga vid utnämningar fillhögre tjänster, vilket ur jämslälldhdssynpunkt inte är acceptabelt. Utskottetutgår från all regeringen forllöpande ägnar hithörande frågor störstauppmärksamhet. Utskottetframför också en viss krifik när det gäller förverkligandet av planerna i dethandlingsprogram för jämställdhet inom som fastställdeshösten . gäller särskill fördelningen mellan kvinnor Och män inom deolika handläggarkategorierna, där utskottet konstaterar att något närmande filldel i handlingsplanen uppsatta målet inle ägl rum trols att mer än hälflen avangiven tidsperiod nu passerats. Utskottet förutsätter atl en intensifieringäger rum i ansträngningarna att uppnå målet. Enmer positiv utveckling kan emellertid också noteras när det gäller tjänster påchefslöneplanet och för rättssakkunniga. Här har anlalel kvinnor ökat markant,även om det alltjämt är långt till en jämn fördelning mellan kvinnor och män. När det gällerrättspsykialriska undersökningar understryker ulskollel det Prot.1988/89:115 oacceptabla i att den föreskrivna sexveckorsfrislen rörandeutredningstiden regelmässigt förlängs, särskilt somdel ofla är fråga om sjuka människor som Granskning av statsrådens tjänsteutövning m.m. ärberövade sin frihel. Även om som chefsmyndighet har det närmasteansvarel för alt de rättspsykialriska klinikerna och stationerna bedriver sinverksamhel på ell effektivt och lagenligt sätt. sä faller del yttersta ansvaretför atl kraven uppfylls på regering och riksdag. Det ankommer på statsmakternaalt se lill atl erforderliga medel för verksamhe- Jämställdhetsfrågor, *" lls till förfogande. Elt genomgripande reformarbete pågår isyfle atl skapa förutsättningar atl på lång sikt lösa problemen inomundersökningsverksamheten, vilket utskottet anser vara värdefullt. Avgörande isammanhanget är emellerfid frågan om huvudmannaskapet för verksamheten, därförhandlingar pågår om ell överförande frän staten till berördasjukvårdshuvudmän. Eflersom della är svårlösta frågor som kräver bordeenligl utskoltd särskilda ålgärder ha vidtagits för att rälla lillbrisierna. Ulskollel påtalar ocksä saklfärdigheten när del gälleröversynen av de administrativa rutinerna m.m. inom de rättspsykialriskaklinikerna och stationerna, liksom att försl höslen 1988 införtell nyll slalistiksystem som skall effektivisera tillsynen och uppföljningen avverksamhelen. Även denna åtgärd borde således ha vidtagits tidigare. Den kritik utskollel framför för atl man inle för längesedan ägnal den rättspsykialriska verksamhelen slörre uppmärksamhel än somskett återfaller såväl på tidigare regeringar som på den nuvarande. Frågan om gäller fördelningen av aktier tillallmänhelen i samband med en nyemission. , som lill en början ingicki , såldes fill tre löntagarfonder. Bådesäljare och köpare ansåg att såväl rederier som allmänhelen borde ingå som nyadelägare genom en nyemission. Vid diskussionen i samband härmed träffades enmuntlig överenskommelse mellan förelrädare för industridepartementet åsäljarens sida och de tre löntagarfonderna samt rederiföretagen ä köparnas sidaom fördelningen av aktier till allmänheten. Enligl överenskommelsen skulleingen kunna erhålla mer än 500 aktier. Trols delta erhöll ca 180 personerposter som omfattade mer än 500 aktier. Industriminister har vidimerat allförsäljningen av akfier inle följde den träffade överenskommelsen och har tagitpä sig ansvaret för detta. En upprepning av molsvarande slag skall enliglindustriministern inle kunna komma lill stånd. Utskottet uttalar atl fördelningen av aktier inte harskelt i enlighet med den överenskommelse som ingåtls, vilkel ger anledning lillkrilik. Utskottet noterar alt industriministern påtagit sig ansvarel för delinträffade och har i övrigl ingenting atl andraga. När dd gäller rörelsehindrade gymnasieelever uttalarutskottet alt de krav slälll i fråga om ansvar för dessa ungdomars gymnasiesludier inle uppfyllts pä elt lillfredsslällande sätt Mer kraftfulla ålgärder borde ha vidtagits från ansvarigt håll för all lösa denna viktiga fråga. Eftersom senare kommer all beröra detta ärende, avslår jag här från ytterligare kommenlarer. 78 Herr lalman! Vid återstående femärenden under denna deballpunkl föreliggerreservationer från skilda håll. Vi moderaler har därvidlag reserverat oss påen punkl, nämligen när det gäller regeringens ulnämningspolilik. Vi ansersiarka skäl föreligga atl rikla grava anmärkningar mot all socialdemokrater iså påfallande myckel högre grad än andra enligl regeringens mening besitter dekvalifikationer som krävs för atl upprätthålla de högsta ämbetena i statenstjänst Alldeles orimlig är ju inle tanken att även icke socialdemokrater harsådana egenskaper. Frågan om politiseringen av utnämningarna kommer närmare atlskärskådas av senare i denna debatt, varför jag här nöjer migmed den nu gjorda anmärkningen. Konslitulionsutskotlet har också granskal regeringensagerande i den s.k. Carnegiefrågan och riklar på flera punkter kritik mothandläggningen. Denna affär gjordes de faclo upp förra årelmellan PKbankens styrelseordförande och finansmannen före första maj informerades finansminister , som i sin lur överlademed slalsminisler och statsrådet . Men första maj stod för dörren och då skulle jukapitalister av skilda slag ulsällas för sedvanlig kritik, sä även regeringen som denna krilik strömmade ul från talarstolarna varinlåten i en slor affär med en av de största inom storfinansen fick givetvisinle komma ul. Då skulle ju förslamajlalen framstå som hyckleri, vilket säkertskulle påtalas av elaka journalister och andra illasinnade individer. Riskenför all hela affären skulle gä i stöpet pä grund av den opinionsslorm, somskulle blossa upp, var uppenbar. Alltså var del bäst alt tiga, vilkel såledesinnebar atl hundratals förslamajlalare framträdde under felakligaförutsättningar. I rörelsens ijänsl går del emellertid alllid alt rättfärdigadubbelmoral. Utskollel riktar skarp kritik mol att regeringenuppenbarligen från början hade avsett atl inle underställa dennafråga. En åtgärd av delta slag, som ju innebär en betydande minskning avstatens ägandedel i PKbanken, skall givelvis föreläggas för beslul.Det var försl efler en särskilt anordnad riksdagsdebatt i ärendel somregeringen ivingades ändra sin inslällning. Regeringens handlande ärsjälvfallet klart otillfredsställande. Enligl min mening kan det därlill inle vara rimligt atl enaffär av denna storleksordning fick klartecken efler del atl endast trestatsråd blivit informerade. Hela regeringen borde ha känl lill affären innanbesked gavs. Även om vi numera är ganska vana vid att statsråd i densocialdemokratiska regeringen gär bakom ryggen på varandra, försvarar dellaverkligen inle handlandel. Vidare är del också klarl otillfredsställande alt det integår att fä klarhet om i vilka former och i vilken ulslräckning regeringenöverenskommit med om att denne i sin tur skulle sälja ul aktier iPKbanken. Del har inte gäll all fä klara besked på denna punkl, eflersomdokumenlalion uppenbarligen saknas. Delta är myckel anmärkningsvärl och geranledning fill allvarlig krilik, vilket ulskollel också uttalar. Av någonoutgrundlig anledning delar inte socialdemokraterna utskottsmajoritdensuppfallning på denna punkl, vilkel är synnerligen anmärkningsvärt. Med allsäkerhel har svenska slalen via PKbanken betalat ell för högt pris vidförvärvet av aktierna. har uppenbarligen gjort en bra affär- ettmemento så Granskning av statsrådens tjänsteutövning