prot · GC0924 · 1988-12-31 00:00:00 — Det är ett historiskt beslutsom fattats i , ett beslut som kan och borde bana vägen för fred ochfolkförsoning. Men så är det också en historisk händelse, att den svenskariksdagen då denna fråga diskuteras är enig. Jag skall gärna erkänna att jag i mina resonemang - jaghar haft många sådana, både direkta och indirekta - med PLO har framhäUit atten förklaring frän PLO:s sida att man är beredd att erkänna rätt tillexistens kommer att skapa ett opinionstryck på dem som vill en annanutveckling. Jag tycker all debatten här i är ett uttryck för det. Jaginbillar mig dessutom alt runt om i världen, för alt svara på fråga,är reaktionen densamma, dvs. det är nu många länder, framför allt de som räknarsig som vänner - de nordiska länderna och har här nämnts -, som ärberedda till andra och längre gående insatser . Jag kan baraförsäkra att vi också för sådana resonemang, självfallet med de nordiskaländerna men också med . Därför kan jag på goda grunder påstå detta. Jag vill bara till slut försäkra erom att jag skall göra mitt yttersta för alt agera på ett sådant sätt att densvenska enigheten bevaras. Det är en styrka för att vi står eniga,också då vi agerar i en fråga som . Överläggningenvar härmed avslutad. 1988/89:24 5§ Svar på interpellation 1988/89:40 om ökad tUlgång till bostäder för Omökad tillgång tirt Bostadsminister : ' * Herr talman! har frågat mig vilka konkreta initiativ som regeringen avser all vidtai syfte alt öka tillgången på bostäder för ungdomar för att komma till rättamed den akuta bostadsbrist som råder i många kommuner, enligt somen följd av den förda koncentrationspo-Utiken. Låtmig först erinra om den situation som rådde efter sexborgerliga regeringsår. Den vanlige löntagaren hade på de sex åren tappat enmånadslön realt sett. Arbetslösheten var rekordhög. Folk hade inte råd attefterfråga bosläder. 40 000 lägenheter stod tomma. Deltaär naturiigtvis den främsta förklaringen till att nyproduktionen av bostädersjönk. För att bl.a. ta till vara kunskaperna hos den stora andelenbyggnadsarbetare som var arbetslösa - i december 1982-intensifierades upprustnings- och ombyggnadsverksamheten. Del blev med densocialdemokratiska poUtiken fart på . Man kunde på nytt efterfråga bostäder. Det ledde till bostadsbrist. Idet läget gällde det att öka nyproduktionen. Det har skett. kommer i delnärmaste 50 000 nya bostäder att påbörjas. Etthögt bostadsbyggande ökar även ungdomarnas möjligheter att få en bostad. Mendet räcker inte med generella insatser för att klara ungdomarnas problem.Därför har en rad särskilda åtgärder vidtagits. Föratt sfimulera kommunerna att både i nyproduktionen och beståndet ta frambostäder som kan efterfrågas av unga har ett särskilt ungdomsbostads-stödinförts i de kommuner där det är brist på bostäder lämpliga för unga.Erfarenheterna från de kommuner som tagit sitt ansvar för de ungas situationgenom att utnyttja detta stöd är mycket goda. Det är angeläget att flerkommuner tar inifiafiv på delta område. Vidarehar ett särskilt ungdomsbostadsbidrag införts för att ge ungdomar bättremöjlighet att efterfråga en bostad. Fr.o.m. är detta bidragobligatoriskt i alla landels kommuner. Den särskilda ungdomsboen-dedelegationenhar tagit initiafiv och gett bidrag fill projekt för fler bostäder ål unga ikommunerna. Riksdagenhar också på förslag av regeringen beslutat om en ny lag om kommunalbostadsanvisningsrätt, som ger kommunerna bättre möjlighet att ställa ledigalägenheter till bostadsförmedlingens förfogande. Det ankommer på kommunernaatt utnyttja denna möjlighet som infördes . Ytterligare åtgärder harnu initierats. Jaghar tillsatt en särskild arbetsgrupp med uppdrag att undersöka bl.a. omövernattningslägenheter främst i kan omvandlas tillpermanenlbostäder. Gruppen skaU också se över möjligheterna att hindra att bostadslägenheteranvänds som kontor. Arbetsgruppen har redan börjat arbeta. Jag räknar med attden skall vara färdig . Densittande bostadsrätlsutredningen har fått i uppdrag att pröva om 32 bostadsrättslagen kan ändras på sådant sätt att bostadsrättslägenheter Enligt vad jag har inhämtat kan förslag från utredningenväntas . Regeringen har vidare ytterligare skärpt de begränsningarav annat byggande än bostadsbyggande som infördes . Skärpningarna görsför att öka bostadsbyggandet i områden med brist på bostäder och för att minskaöverhettningen på byggmarknaden. Sålunda har de gällande begränsningarna förbyggverksamheten i Stockholms- och Göteborgsområdena förlängts till all avseäven . De delegationer som inrättats för nybyggandet av bostäder i dessaområden har fått ökade möjligheter att påverka byggandets inriktning. Samtidigthar fått i uppdrag alt i övriga delar av landet underår 1989 begränsa annat byggande än bosläder till av volym. Vidarehar snäva ramar satts för långivningen fill ombyggnad av bostäder i landelsolika regioner. Slutligen har regeringen för alt ytterligare främjanyproduktion av bostäder i den avlämnade ekonomisk-politiskapropositionen föreslagit att de subventioner som lämnas vidombyggnad av bostäder tills vidare skall minskas. Som framgår av vad jag har sagt har en lång rad inifiafivtagits för att vi skall komma fill rätta med de obalanser vi nu har påbostadsmarknaden. Jag räknar med att senare återkomma till i dessafrågor. Del är avslutningsvis min övertygelse alt de olikaåtgärder som jag nu har redogjort för skall ge väsentiiga resultat för bådeungdomar och andra bostadssökande. Om ökad tillgång till bostäder för ungdomar AnL17 (): Jag vill börja med att tacka för svaret på mininterpellation. Att man lägger skulden för den dåliga konjunkturen under slutetav 70-talet på de borgerliga regeringarna och tillskriva sig själv äran av enförbättrad konjunktur har vi hört förut här i kammaren. Detta ärsäkerligen ingenting som för den här frågan framåt. Jag vill nöja mig med alt konstatera att del faktiskt hadefunnits 60 000 fler lägenheter här i landet om ni fortsatt att bygga i den taktsom Fälldinregering-en gjorde. Men en historieskrivning hjälper säkerligen inte våra ungdomar,och jag hoppas att jag och bostadsministern ändå är överens om all det äråtgärder som kan hjälpa bostadslösa ungdomar som måste till. Det borde denförutvarande ungdomsminislern ha både känsla för och speciella kunskaper om. Vi konstaterar också av svaret att vi är överens om vissasaker, bl.a. att vi skall försöka få bort s.k. övernattningslägenheter,speciellt här i . Det är en fråga som harmotionerat om. Vi är också överens om att försöka minska överhettningen påbyggmarknaden i våra storstadsområden. Fortsätt bara, herr bostadsminister, attgå på våra förslag. Vi har exempelvis föreslagit ett särskilt bosparande genominrättandet av personliga investeringskonton. Vi har varnat för att i alltförstor utsträckning slä ihop smålägenheter. Vi har verkat för att man skall byggaflera smålägenheter och även små hus innehållande lägenheter för ungdomar. 3 protokoll 1988/89:23-25 Om ökad tUlgång till bostäder för ungdomar exempel pådetta finns bl. a. i . Vi har föreslagit särskildastimulansbidrag till kommuner som bygger små lägenheter. 1 likhet med vadbostadsministérn anger i svaret vill vi stoppa kontoriseringen. I vårung-domsmofion har vi också föreslagit att vindar i högre grad skall byggas omtiU bostäder. Här finns dock ett bekymmer, som jag vill ta upp i dennainterpeUationsde-batt: Många fastighetsägare är villiga att bygga om såvälvindar som platta tak till bostäder men anser sig förhindrade, därför att deupplever alt detta skulle vara förenat med hisstvång. Jag kan ge ett exempelfrån , där ungdomsbostadsstiftelsen gick ut med en enkät tillfastighetsägarna om möjligheterna att bygga om vindar och tak. Man fick 90positiva svar. Detta skulle ha gett ett tillskott på i runda tal 1 000lägenheter, men risken är att kanske inte en enda av dessa kommer att byggasdärför att man tycker att hisskravet gör det för dyrt. har diskuterat kravet på hiss.Enligt nu gäUande bestämmelser ankommer det på kommunerna själva alt pröva omman skaU kräva hiss eller inte. Tyvärr uppfattar många kommuner det så all PBLkräver hiss. Jag tycker därför det vore bra om bostadsministern i debatten häri dag klargjorde att något sådant absolut krav inte har fastställts avriksdagen. Ett kommunall bostadsbolag i kan bygga om sinaplatta tak i . Det skulle bli 70 ungdomsbostäder. Men krävs dethiss anser man att del blir för dyrt. Husen har åtta våningar, sådet finns alltså redan mängder av lägenheter som har hiss. Jag tror som sagt det vore bra om bostadsministern villege ett sådant klarläggande besked. Det råder inga oklarheter mellan mig och bostadsministern,men enligt vad jag har erfarit upplever folk som har att besluta om sådant häratt det finns ett beslut av som kräver hiss. Det finns det ju inte,och det tycker jag bostadsministérn skulle intyga. I svaret säger bostadsministern att regeringen villytterligare främja nyproduktionen genom att minska ombyggnaden. Som jag harangett fidigare tycker jag det är bra i vissa delar, men i andra delar är jagorolig för att det kommer att vara negativt. a. vet jag att kommuner somhåller på att bygga om skolor tiU ungdomsbostäder kanske nu kommer att avståfrån detta, och det vore ju trist. , herr talman, vill jag säga alt en braregionalpolifik är viktig. Inte minst som centerpartist och storstadsbo vUl jagframhålla att en bra regionalpolitik är någonting som alla i landet har nyttaav, också vi i storstaden. Jag är medveten om att inte bostadsministérn självsvarar för regionalpolitiken, men han har säkert möjUgheter alt påverkaställningstagandena inom regeringen så att den förbättras. Del skulleförbättra bostadssituafionen inte minst för våra ungdomar. AnL 18 JANSANDBERG (m): Jag tycker det finns all anledning attkommentera det som bostadsministern har sagt i svaret på den härinterpellationen om ungdomarnas bostadsproblem. Jag tror alla är medvetna omatt det är ett väldigt stort problem , inte minst i storstadsregionerna. Bostadsministernredovisar i sitt svar en mängd regleringar och bidrag som genomförts av densocialdemokratiska regeringen, och han aviserar ytterligare regleringar påolika områden. Problemet är att de här regleringarna inte har underlättat förungdomarna; det är fakfiskt tvärtom. Just det faktum all bostadsmarknaden hörtill de mest genomreglerade sektorerna i samhället är grundorsaken fill attframför allt ungdomarna har fått stora problem på bostadsmarknaden. 1 Sverigeär det nämligen politiker som bestämmer om det skall byggas, när del skallbyggas, var del skall byggas och i detalj hur det skall byggas. Detfinns myckel man kan angripa i detta regelsystem. Jag vill nämna ett litetexempel: de politiska direktiven för vad man kallar en "fullvärdigbostad". En sådan bostad skall ha ett visst minsta antal kvadratmeter föratt över huvud taget få byggas. har jag förstått att med de nyabyggbestäm-melser som diskuteras i planverket kommer man inte attfå bygga lägenheter som är mindre än . Sådanaregler har vi haft tidigare. De har gjort att få smålägenheter har byggts. Detär också ett stort problem. Talet om "den fullvärdiga bostaden" medett visst antal kvadratmeters rumsyta har faktiskt fått till följd en formligmasslakt av små lägenheter i det befinlUga bostadsbeståndet. Det är nämligen såatt via lagar och subventioner har framför allt socialdemokraterna medverkattill att de facto över 180 000 smålägenheter har försvunnit enbart genomlägenhelssammanslagningar i . Bara i har under desenaste åren 13 500 smålägenheter försvunnit. Alladessa lägenheter som har försvunnit har inle bostadsministérn nämnt, trots attdetta är en av huvudanledningarna fill att just ungdomarna har problem, eftersomde i mycket stor utsträckning efterfrågar mindre lägenheter. Faktum är attungdomarnas problem är ett direkt resultat av den bostadspolifik man har fört. Detfinns konkreta åtgärder som vi moderater gärna skulle vilja genomföra för altunderlätta för ungdomarna att få bostad. De är många, men jag tänker nukoncentrera mig till tre. Vi tycker att man skall la bortde styrande reglerna vad gäller "den fullvärdiga bostaden". På detsättet skulle vi få fler smålägenheter i nyproduktionen, och vi skulle också fåstopp för den sammanslagning av smålägenheter i det befintliga bostadsbeståndetsom sker. Vi vill ta bort kravet på måste installera hiss vid vindsinredningar. tog också uppdelta. Om man slopade det kravet, skulle man kunna filiföra några lusen nyasmålägenheter, inte minst för ungdomar. Vi vill komma åt de resonemangsom har förts från regeringens sida och som vi anser vara ett direktnedvärderande av ungdomarna som grupp på bostadsmarknaden. Genom det speciellaungdomsbostadsstödet har man bl.a. mer eller mindre uppmanat kommunerna attinte ge myndiga ungdomar samma rättigheter och samma möjlighet att få ettförstahands-kontrakt på en bostad som andra medborgare har. De riskerar då attslängas ut från sin bostad med speciellt ungdomskontrakt den dag de fyller 25år. Jag skulle vilja fråga bostadsministérn om han ärberedd att genomföra de tre konkreta förslag jag har fört fram här, och om såej är fallet varför han inte Orriökadtillgång till bostäder för ungdomar 1988/89:24 viUgöra det: ta bort de styrande reglerna vad gäller "en fullvärdigbostad", ta bon kravet på att installera hiss vid vindsinredningar ochta bort styrningen i; ; ~ från regeringsmaktens sida vad gällerspeciella ungdomskontrakt, där man ,_ , inte ger myndiga ungdomar samma rätfigheter somandra myndiga medbor- Jag tror att de här treåtgärderna, tillsammans med en allmän avreglering av bostadsmarknaden, skulleunderlätta för ungdomar att få en egen bostad. AnL19 (vpk): Vad är del för särskilt med ungdomar och deras bostads behov? Ungdomarär ju män och kvinnor, men faktiskt är det ofta fråga om barn. är ungdomar särskilt känsliga, t. ex. allergiska. är ungdomar handikappade. Ävenungdomar behöver bra bostäder och hälsosamma bostäder. I bostadsutskottet harvi i dagjbehandlal frågan om sjuka hus, och vi har enhälligt gått ut med ettganska starkt uttalande, där vi säger att nu måste någonfing göras åt detta medsjuka hus. Det är klart att man inle kan fortsätta i en stil som innebär förser ungdomar med speciella bostäder, som inte kan betraktas somfullvärdiga eller hälsosamma. Mendet speciella med ungdomar är faktiskt att de ofta har låg inkomst, saknar förmögenhet, har färre prylar och färre kontakter att utnyttja i samhället - precis som en del vuxna, t. ex. invandrare och flyktingar - och de behöver bostäder utan att tvingas betala hundratusentals eller kanske i insats eller för köp av en bostad. De har behov av en bostadsförmedling som verkligen kan förmedla alla lediga lägenheter. De behöver bostäder med en hyra som de kan betala med sina relativt låga inkomster. Flertalet ungdomar behöver dessutom bo så att de kan åka kollektivt till jobbet. Detsom på delta sätt gäller speciellt för ungdomar gäller också för många vuxna.Lösningen på ungdomsbostadsfrägan ligger framför allt i en generell lösning påbostadsproblemen och bostadsbristen här i landet. måste vi slå vaktom bostadsnäiljön och bostadskvaliteten. Detär viktigt att den arbetsgrupp som nyHgen har tillsatts, och sombostadsministern pekar på i sitt svar, jobbar snabbt och effektivt och får framett resultat. Det finns konkreta åtgärder som kan vidtas. Man kan nyttiggöra endel av bostadsbeståndet. Därutöver måste vi få fart på nyproduktionen. Detmåste också till en skärpning från regeringens sida när det gällerbostadsförmedlingen. Bostadsanvisningslagens tillämpning hänger fortfarande påhur kommunerna anser att de skall hantera den. Därmed är den beroende av denpolitiska situationen i kommunerna. Det vore för ungdomarnas skull bra om manhade en obligatorisk bostadsförmedling. Sålänge man accepterar de fria marknadspriserna på bostadsrätter får man lov allsälta till alla klutar för att stoppa omvandlingen av hyresrätter tiUbostadsrätter och för att stoppa nyproduktion i form av bostadsrätter. Debostäderna är i allmänhet inte överkomliga för våra ungdomar. Fleraav talarna före mig var inne på att man måste få stopp pä 36 sammanslagningen av smålägenheter. Det tror jagär riktigt. sammanslagningenförsvinner ju ett stort antal fungerande bra och billiga lägenheter frånmarknaden. Det förslag som regeringen nu har lagt fram om en höjning avombyggnadslåneräntan kommer att motverka sådana här sammanslagningar. Mankommer inte att ha råd att fortsätta slå ihop smålägenheter vid ombyggnad. Jagvill också hålla med som sade att det inte är bra om man får sämrevillkor för att bygga om skolor och andra lokaler, kanske t.o.m. kontor, tillbostäder. Sådana ombyggnader innebär ju att man ökar bostadsförsörjningen ochbör kunna ske på samma viUkor som nyproduktion. Delär viktigt att man är medveten om att ungdomar inte är några specialvarelsersom kan bo sämre än andra. Det handlar här om att öka bostadsbyggandet. Behovetav lägenheter för det antal bostadslösa ungdomar vi nu har i landet motsvararungefär en årsproduktion av lägenheter under miljonprogrammets glada dagar, sådet vill till kraftåtgärder. Omökad tillgång till bostäder för ungdomar AnL 20 Bostadsminister : Jag är naturligtvis, i likhet med de andra tre talarna som varit uppe idebatten, helt klar över behovet av åtgärder för att söka avhjälpa denbristsituation som finns när det gäller bostäder till ungdomar. Jag har i mittsvar till redovisat den räcka av åtgärder som regeringen har sattin. Jag vill understryka att det är vikfigt att vi kan upprätthålla en högnyproduktion av bostäder. Det medverkar till alt lösa problemen för många unga.Jag vill också stryka under att det enligt vår mening inte räcker med en högnyproduktion, utan det krävs särskilda åtgärder för att lösa just de speciellaproblem som den står inför som skall ta sig in någonstans där andra redanbefinner sig. Ungdomar skall ta sig in påTen bostadsmarknad där vuxna har sinabostäder. Det är därför vi har presenterat en rad olika åtgärder, som vi tyvärrinle har fått stöd för ifrån andra parfier. RuneThorén talar om att man från sida har varnat för sammanslagningar avsmålägenheter. Jag vill bara stillsamt erinra om att en Stor mängdhopslagningar av smålägenheter till större lägenheter vid ombyggnadsarbetengjordes under de borgerliga regeringsåren. Under vissa av dessa år försvannungefär av lägenheterna i samband med ombyggnader. Motsvarande siffra ärnu nere på . Jagvill också framhålla att de sfimulansbidrag till kommunerna på . fören liten lägenhet som pläderat för ger en hyressänkning på ungefär 800kr. Vårt särskilda ungdomsbostadsstöd ger . Man kan bara ställa sig frågan: Vilket är ungdomarnamest betjänta av? Naturligtvis är de mest betjänta av att få en sänkning avhyran med , jämfört med . Jag vill dock gärna hälsacentern välkommen att tillsammans med oss ge ett rejält stöd till ungdomarnasboende, så att de får lägre hyreskostnader. Jag kan bara beklaga att den räckaav åtgärder som socialdemokraterna i för sedanpresenterade icke kunde få ett sådant stöd att man kunde genomföra dem. Däriingick såväl den sorls bidrag och stimulanser som jag nu har nämnt som ettslags dammsugning av det befintliga bostadsbeståndet i , iHkhet med den man har gjort i 1988/89:24 för alt plocka fram för ungdomarna lämpUga bostäder som man i 15november inte kommer åt. I ~ I ~ Hisskravetär en fråga om tillgänglighet. Vi får akta oss för att gå dithän att ,_ vigenerellt avskaffar del som skall göra bosläder tillgängliga för människor ' ° medhandikapp. Däremot har, som mycket riktigt påpekade, kommunerna enligt plan-och bygglagen möjlighet att göra avsteg från detta krav vid särskildatillfällen. och hans partikamrater har presenterat när det gäller stimulanserför att ungdomar skall få bosläder skulle jag, i ställe, inte hagjort något försök att framhålla. De har förordat att ungdomsbostadsbidragetskall försvinna. De har förordat att ungdomsbo-stadsslödet skall avskaffas. Dehar vidare förordat att hyrorna skall marknadsanpassas, dvs. fastighetsägare ochuthyrare av andrahandslägenhe-ler skall kunna sko sig på ungdomars bekostnad.De vill dra ned på byggandet av hyreslägenheter och i stället byggabostadsrätter och villor som kräver stora kontantinsatser. Det hjälper inleungdomarna. De vill att antalet för ungdomar lämpliga hyreslägenheter skallminska genom att allmännyttans hyreslägenheter säljs ut osv. Jagtror, , att det är viktigt för ungdomarna att del finns kvar vissaformer av återhållande effekter, så att det blir möjligt för ungdomar attefterfråga bostäder. Det vore förödande för ungdomar om marknadskrafternafritt skulle få florera. Jagtror också att det är nödvändigt att man gör särskilda insatser för att klaraungdomars situation på bostadsmarknaden. Det är inte fråga om en nedvärderingav ungdomar, det är fråga om att sälla in stöd och hjälp så alt ungdomar kan fåsitt berättigade behov av en bra bostad fillgodosett. AnL 21 (): Jag tackar förden komplettering av svaret som bostadsministern gav. Jag tolkar - eller villi varje fall tolka - bostadsministern så, att vi när det gäller hisskravetegentligen är ganska överens, dvs. att detta ankommer på kommunerna. Detexempel jag tog från gällde 12-13 stjärnhus med 8 våningar. Om manlägger på ytterligare en våning och den i stort blir hisslös - jag säger intehelt, för man kan naturligtvis komplettera på några ställen - så borde det ändåligga inom ramen för vad majoritet har uttalat. Jag hoppas att vi äröverens om det. Jag delar alltså bostadsministerns uppfattning att visjälvfallet inte skall påpeka direkt för kommunerna hur de skall besluta. Mentyvärr har man ute i många kommuner uppfattat det så, att PBL innehållerett generellt hisskrav. Däremotsaknar jag i bostadsministerns komplettering något om behovet av en akfivregionalpolitik. I min interpellation har jag angripit denkoncentrationspolitik som har förts sedan socialdemokraterna övertogregeringsansvaret och som egentligen har förorsakat mycket av de bekymmervi har . Sedanvill jag påminna om vad jag sade tidigare i mitt tack till bostadsmi nistern - att vi utöver delta med lägenheter har föreslagit en hel del i , t.ex. bosparande för ungdomar. Jag skulle tro att det för 38 ungdomar skulle göra mycket när det gällernetlohyran om man genomförde vårt bosparandeoch dessutom såg till att det byggdes flera små lägenheter ulan en del av dekrav som ställs. Då skulle nettot för ungdomar som fick sådana bostäderbli betydligt bättre än med del bidrag som ges från densocialdemokratiska regeringen. är som sagt bra att vi är överens om bl. a. hisskravet, och jag förutsätteralt det blir litet bättre skjuts när det gäller den frågan ute i kommunerna, såatt vi kan utnyttja ombyggda vindar och tak. Omökad tillgång tiU bostäder för ungdomar AnL 22 (): Bostadsministern redovisar de särskilda åtgärder som hade föreslagits.Vi kan konstatera alt det ursprungligen förekom bidrag och styrande regler föratt man skulle göra sig av med smålägenheter i det befintliga bostadsbeståndet.1 nästa stund införs bidrag- som bostadsministern var inne på - för att maninte skall göra sig av med dessa smålägenheter och för alt man skall skapaspeciella bostäder för ungdomar. Problemet är att det kostar pengar och att detblir byråkrati. Och i samband med det speciella ungdomsbostadsbidraget har man gettkommunerna möjlighet att lägga till ett krav - att ungdomarna inte skall fåbesittningsrätten när det gäller dessa bostäder. Det är alltså normerna ochbidragen som gjort att ungdomarnas situation på bostadsmarknaden blivit alltsämre. Marknadskrafternaskall råda om får bestämma, säger bostadsministern. Nej, inte heltoch hållet, men gärna litet mer marknadskrafter! Vad är egenfligenmarknadskrafter? Det är att man har en marknad, även på bostadsområdet, som imycket större utsträckning anpassas till vad människorna efterfrågar, och imindre utsträckning anpassas till vad vi politiker anser vara bäst. Närdet gäller hisskravet och den nya måste välbostadsministern i varje fall hålla med om att det har blivit betydligt svårareför kommunerna att göra avsteg från hisskravel.