prot · GC0997 · 1988-12-31 00:00:00 — Enligt min uppfattning har polisen i de allra fleslaförföljande- och eflerföljandesilualioner handhaft saken på ell rikligt sätt.Det finns därför, som jag ser saken, inle skäl lill någraålgärder frän regeringens sida i den fråga som tas upp i inierpellalionen. Isammanhanget kan jag tillägga alt JO har alt bedöma elt anlalärenden som gäller eflerföljande eller förföljande med polisfordon. Om polisjakler på billjuva r 93CARL (): Jag tackar för svaret. Polisjakt med bil, del som enligt reglerna måste betecknassom förföljande, innebär uppenbarligen att människoliv kan gä lill spillo.Bilar som framförs i höga farter av stressade människor utgör stora faror förliv och lem. Del fall som jag har refererat till var en jakt päbiltjuvar pä . Del är inle ofta som en stöld leder lill användandet avvåldsmetoder av detta slag. Jag har svårl alt förstå varför en bilstöld skallbedömas vara allvarligare än stöld av annan lös egendom. Grundprincipen måsteju vara all inle använda mer våld än nöden kräver. All ulöva jakt med billycker jag är en våldsam metod. Efterföljande är en helt annan sak. Det är den metod somoftast borde användas. Del är min uppfallning alt reglerna för förföljandemåsle ses över för alt skydda medborgarna. Jakt och förföljande måsle vara renaundanlag, och dä måsle allmänhelen på något sätt kunna varnas för det som är pågång. Jakt i tätorter borde absolut inle få förekomma. Vi vel ju hur det ser uti . Jag är fullt medveten om all ordningsmaklen här ställsinför svåra avgöranden, men med hänsyn till farligheten måste dessa metoderanvändas med yttersta äterhållsamhet. Tyvärr utsätts vi alla i vårtbilmassmediala samhälle för påtryckningar i tuffhelsutvecklande riktning.Olaliga är de tuffa polisfilmer som vi kan se pä TV. Jag misstänker all det kanbidra lill en allmänt tuff inslällning i arbetet. Jag lycker att vi måste selill alt försöka bromsa denna ulveckling. Proportionaliletsprincipen är ell fantastiskt ord! Men pänågot säll måste denna princip ses över. Del är egenlligen elt ganska hemsktord för att skildra avgörandet mellan liv och död för medborgarna. Del vore braom civilministern log iniiiaiivel lill nya regler. Jag är inte nöjd medsituafionen, även om civilministern är del. Enfarlighet får inte rältfärdiga en annan farlighet. Det är viktigt även för Prot.1988/89:97 polisens arbete alt människor kan känna trygghet iförvissning om att det inte förekommer denna lypav jakter pä gator och vägar. Om polisjakter på bil tjuvar mig denfruktansvärda sorg som jag skulle uppleva om någon nära anhörig till mig skulledrabbas av ett sådant förföljande - som rättsligt är korrekt. Någonstans finns del en mänsklig aspekt i del hela. Detkänns inte rimligt all medborgarna skall utsättas för dessa farligheter närnågon har stulit en bil. Proportionalitelsavvägningen måste ses över så att inlemänniskor utsätts för dessa svåra situationer. Självfallet är jag inle emot sätter fasl tjuvar och banditer. Del skall man absolut göra i samhället.Del är en svår avvägning, och det här är ett område som uppenbarligen är myckelkomplicerat och oroande. Det är hemskl om någon människa skulle komma lill svårskada. Kvinnan i del fall som jag har refererat till klarade sig ganskalindrigt undan. Det var uppenbarligen mer lur än skicklighet. Hade enpassagerare suttit bredvid föraren, hade denne troligen inle överlevt. Del är tragiskt när det inträffar attpersoner kommer till skada i situationer där polisen måste ingripa. I dennaverksamhet hamnar man ibland i sådana situationer. En fariighet kan inte rättfärdiga en annan farlighet, sadeCari . Jag vel inte om jag skulle vilja uttrycka det sä. Det är alllid säatt man kan hamna i situationer där man måsle la vissa risker för att molverkaandra långsiktiga eller mycket stora risker. Jag kan gärna byta ul begreppetproportionaliletsprincipen mot avvägning som måste ske i dessa situationer.Del är fråga om en svår och ofta mycket brådskande avvägning. Dä måste man hadels ha regler, dels ett gott omdöme. Poliserna är nog ganska medvetna om attde själva ställs inför risker, och de utsätter sig inte för risker för alt varatuffa. Jag tror del är ytterligt sällan man kan finna en sådan situation. Jag valde, , all i milt interpellationssvarrelalivt utförligt redovisa både gällande bestämmelser vid polisjakt och minegen syn pä hur dessa regler tillämpas. Jag hävdar att de allmänt setttillämpas väl av polisen i dessa situationer - både pä elt omdömesgillt och påelt skickligt sätt. Det finns alltid risker i dessa situationer, såväl förpolispersonal och dem som förföljs eller efterföljs som för allmänhelen. Jag vill tillfoga en sak som kan vara av intresse isammanhanget. har riktal en framställning lill regeringen och där bett all man skall få vidgade möjligheter alt fä använda en s.k. spikmatla i sådana situationer. Användningen av den är omgiven med mycket starka restriktioner. Polisen menar att man måste ha möjlighet all kunna stoppa fordon som avviker. Det kan också vara myckel svår brottslighet som ligger bakom ett avvikande, inte bara en bilstöld eller liknande. Rikspolissty relsen vill att man skall få möjligheter att också i fler fall än vad som är möjligt kunna använda s.k. spikmatla. Ärendet har varit ule på remiss, och del förefaller som om det finns positiva omdömen om en sådan ändring. Vi prövar nu detta med utgångspunkt i en positiv inslällning i . Vi har samma uppfattning som , nämligen att vi skall i all möjlig 50 ulslräckning försöka undvika riskerför alla inblandade i samband med 95CARL (); Jag tror att vi i grunden har sammainställning. Men jag hyser vissa farhågor när del gäller att jaga billjuvar medbil, speciellt i tätorter, l.ex. Del verkar som om man inle harstuderat proportionaliletsprincipen. Med den situation som råder i tätorternamed deras trafikmyller måste del vara mycket olämpligt alt pä olika sättframtvinga biljakter med höga hastigheter. Jag tror alt man måste göra någonsorls avvägning mellan brottet, l.ex. en bilstöld, och de kraflmeloder somställs lill förfogande. Del finns naturligtvis mycket kriminellt belastademänniskor som polisen måsle fä lag på. Men jag tror inle alt en biltjuv är avden karaktären, och för en sådan måste man kanske hilta andra metoder. Mankanske kan lokalisera honom på annal säll för alt försöka få tag i honom. Menjag lycker all bilen är elt vådligt instrument. Att försöka få tag påbrottslingar med hjälp av en sådan är näslan lika farligt som all någon gåromkring med pistol. Med biljakter utsätter man många människor för fara. Jag ville alltså i denna deball uttrycka min starka oroför valet av metod. Jag är helt medveten om de problem som ordningsmaklen dessa tillfällen, och jag vill inte klandra den. Det är snarare självaregelsystemet som möjliggör alt ordningsmaklen kan tillgripa så pass våldsammametoder i tätorter. Om sysselsällningen i och Jag vill avslutningsvis bara säga att jagknappast tror all det är vid jakt på billjuvar som det blir biljakt, del ärnästan alltid fråga om andra situationer, l.ex. ratlfylla eller annan svårbrottslighet. Det är för övrigt inle sä ofta som della kan iakttas itätbebyggda områden. Polisen försöker i allmänhet klara av silualionen på annalsätt. Överläggningen var härmed avslutad. 26§ Svar på interpellationerna 1988/89:157 och 158 om sysselsättningen iGrängesberg och har frågat induslriministerndels hur regeringen skall få ABB att förverkliga sitt löfte om 500 nya jobb(netto) lill och om regeringen avser alt stoppa alla vidareutbetalningar till ABB av de 200 miljonerna lill dess ABB uppfyller löftet om500 nya jobb, dels om regeringen är beredd att satsa minst motsvarande belopppä som regering och riksdag gjort pä ABB för alt klara bygdensframtid. Interpellationerna har överlämnats lill mig. Jag besvarardem i ett sammanhang. ABB:s åtagande all skapa 500 nya arbetstillfällen iLudvika avsåg . Hiltills har drygl elt är gäll. Jagförutsätter att ABB fullföljer sitt åtagande inom den angivna lidsperioden. När detgäller ulbetalningar av medlen skall ABB självfallet göra en Prot.1988/89:97 motprestation i form av nya arbetstillfällen. Delta skall prövasfrän fall till fall. Dessutom måste en avstämninggöras för hela treårsperioden, så all ~ ', resultatet blir en neltoökning avarbetstillfällen i . / Insatserna i Väslerbergslagen somlill slor del föranleddes av nedläggning- ' ° * en av Grängesbergsgruvan omfattarbelydligt mer än denna sysselsättnings- ökning vidABB i . och utvecklingsfonden har fäll särskildaulvecklingsmedel, dl kapitalstarkt investmentbolag - -häller pä all bildas, i finns ell särskill utvecklingsbolag -Laven - som fått medel frän Gruvbolaget och , osv. Dessa insatser ger goda förutsättningar för utveckling avbefintligt näringsliv och etablering av nya förelag. Parallellt med della görsbetydande ulbildningsinsatser för att höja kompetensnivån. fåll betydande resurser för att erbjuda utbildning åt demsom berörs av gruvans nedläggning. Förenskilda fördagsprojekl finns dessutom möjligheten att få regionalpolitisktstöd. Vidare pågår överläggningar mellan , kommunenoch gruvbolaget om hur behovel av industrilokaler i skall kunnatillgodoses. Regeringen kommer även i fortsättningen att noga följautvecklingen. 98 (vpk): Jag tackar för svaret på mina tvåinlerpellalioner. Svaren är inle särskill distinkta, men är juinle heller den direkt ansvariga för detta, ulan del är den fidigareindustriministern och induslride-partementel där både frågan om ABB och fråganom handlagts. Jag skall emellertid inte fördjupa mig i detta. Den som tillade på TV-programmel medChrister i fick kanske lilel distans lill vad somegentligen har hänt och vad som ligger bakom. När fusionen mellan Asea ochBrown Boveri skedde passade det tydligen ganska bra att regeringen iBergslagsproposilio-nen plockade in elt litet guldägg med löfte om 500 nya jobbnetto. Detta fick ABB en liten behändig ersättning på 200 milj.kr. Deltavar ganska omotiverat. Ingen i industridepartementet kunde svara på varför ABBskulle fä denna särskilda ersättning. Förhållandet är alt det inte är så mycket kvar avdetta guldägg. Antalet arbetstillfällen inom denna koncern i detta område harblivit mindre, elt område som är myckel utsatt. Tyvärr har de farhågor som vi i vpk gav ullryck förbesannats. Jag kan inle heller se alt ABB inom de två närmaste åren nämnvärtkommer att förbättra situationen i med den inriktning som ABB har i dagoch med tanke på de krafter som styr ABB. Jag funderar litet över statsrådets svar där del sägs allregeringen skall följa ulvecklingen. Men jag undrar hur regeringen skallutkräva ansvar för della löfte. Skall regeringen bara följa denna utveckling?Del är väl ganska passivt och lojt och på gränsen till flathet om regeringeninle kan presenlera hur den skall utkräva all detta löfte förverkligas. Det finns också en anmärkningsvärd glidning som måsteuppmärksammas 52 i fråga om huruvida dessa medel skallutbetalas innan löftet är uppfyllt. Arbetsmarknadsministernsäger i svaret att det skall bli en neltoökning av antalet arbetstillfällen iLudvika. Jag misstänker att del avser ABB. Men del var inle della som det varfråga om. Löftet innebar 500 nya jobb. Det iragiska är att dessa jobb inte harskapats, ulan att det nu fallas 650 jobb. Den politiska händelsen försocialdemokralerna och regeringen var att delta var guldägget iBergslagspropositionen. Tanken kanske är all man presenterar en sak elt år föratt näsla år låta del svida i skinnet. En annan för hela Väslerbergslagen tragisk faktor är attden ärorika bruksorten , som på grund av olika manipulationer,bristande investeringar, ägarnas inriktning, fick en nådalid på femår av regeringen, men all facket nu tvingats att acceplera en nedläggning tvåär tidigare. Det fanns inga pengar. Uppvaktningarna har inte lelMill någol. Dettragiska är att orten och bygden runt om kommer alt få ell rejältslag. När lovades en femårig nådatid sades det all däskulle ha lid all bygga upp något och att ersättningsindustri skulle skapas.Men delta tillsammans med den tidigare nedläggningen innebär ell slag molVäslerbergslagen som ju skulle ha fått fler jobb. har skett trotshögkonjunkturen i och trots att del kan gä bra inom andrakonceniralionsenheler i olika regioner. Väslerbergslagen har inte klarat sig särskilt bra i denmeningen att den också skall stå sig . Slaget mot ärsynnerligen allvarligt. Även om man klarar jobben för dem som är anställda inomgruvindustrin, handlar del faktiskl om att arbetstillfällenaförsvinner. Det har uttalats från orten att man skulle vilja ha dessa 200miljoner. Hela bygden väntar sig en satsning från regeringens sida. Hittillshar det som sagt blivit nej. lägel börjar man fundera vad samhälletegentligen skall ha för ansvar. redovisar arbetsmarknadsministern de traditionellaåtgärder som alllid har satsals där, sådana som under högkonjunktur kan geutdelning och som under lågkonjunktur ger litet sämre resultat. Sådana insatserär naturligtvis väldigt bra, men händer två stora saker i Västerbergslagen:ASEA håller inle sitt löfte, och gruvan läggs nedtidigare än planerat. Här borde regeringen ha tagit i med litet större kraft istället för den njugghet som regeringen nu visar prov på. Om sysselsättningen i och Anf.99 (): kommer, som vi hört, gruvdriften i Grängesbergalt upphöra. Det är två är tidigare än beräknat. 750 anställda blir ulanmeningsfyllda arbetsuppgifter. Naturligtvis måste alla ansträngningar göras föratt skapa nya jobb i . Annars kommer bygden att myckel snartavfolkas, servicen på bank och post kommer att försämras och affärer kommer allslå igen. Det är inle första gången drabbas. I millen av70-talel förlorade bygden ungefär 2 000 arbdslillfällen. Kanske smyger siglänken på all problemen i löses nu som man gjorde dä. Sanningen ärden att man aldrig kan lära sig all leva i ro, om man vet att man skall förlorasitt arbete, sin och familjens möjligheler att försörja sig. Socialdemokraternahar aldrig lämnat en bygd i kris ät sill öde. Om sysselsättningen i och gällerGrängesberg måste man arbeta snabbi innan missmodet lägrar sig över bygden,fortsätta del arbete som påbörjats. Jag lycker att det känns hoppfullt efter debesked som statsrådet gav frän lalarstolen. Del är inte sä sällan man talar om kvinnorna. Bland de 750som mister arbetet finns över 100 kvinnor. De flesla av dessa är mellan 40 och59 är. De lillhör alltså den grupp av människor som har svårt alt hävda sig päarbetsmarknaden, dessutom en arbetsmarknad som redan tidigare är hårt pressad.Det allvarligaste är nog ändå att sysselsättningsgraden för de unga flickornaär så låg. Om inte detta uppmärksammas och åtgärdas, kommer vi att fä elt s.k.Pajalaproblem också i : flickorna flyttar, kvar blir männen, ingafamiljer bildas och bygden tynar bort. Att fä flickorna att stanna kvar kräver att man ser påsamhällsbilden i slorl, att man l.ex. ordnar fritidsaktiviteter för flickorna.Jag är inte främmande för att regionalpolitiska medel skall användas tillsädana satsningar, att man ordnar barnomsorg och utbildning. Ja, helalivssituationen måsle tas med i bedömningen, inte bara sysselsättningen. För att förbätlra miljön i värt län harDalälvsdelegationen lillsalls. Min fi-åga lill slatsrädd är; Kan statsrådettänka sig alt sätta lill en delegation för att ta itu med krisproblemen iGrängesberg, en arbetsgrupp som försöker finna lösning för både mäns ochkvinnors totala situation? Det kunde vara en sorts pilolprojeki som i framlidenockså kan stå som modell för liknande krisorter. 100GÖRAN (); Som vi har hört har nådatiden förGrängesbergsgruvan skurits ner räll väsentligt. Del är knappt tvä är tills denläggs ner och 700 man pä en ganska lilen ort ställs utanför arbele. Dellaställer stora krav på samhällels förmåga att medverka i en mycket sloromställning för Grängesbergsbygden och Väslerbergslagen i dess helhet. Utgångspunkten för min och cenlerns syn pä problemel ärall självfalld måsle bestå som ett levande samhälle. Man måste göranågonting explicit för orten regionalpolitiskt. Det gäller inlebara att ordna möjligheler all pendla fill eller andra orter ännulängre bort. Del är alltså en ganska slor uppgift som samhället slår inför, ochdel gäller främst au skapa jobb i . Regeringen måste inle bara följautvecklingen uppmärksamt, som minislern sade i sitt svar, ulan också nu direktpresenlera elt program för , ett batteri av ålgärder. Vi i är duktiga på industriella omställningar setti ell internalionelll perspektiv. Jag tycker att myckel av den kunskapen har nubörjat tas lill vara i . Man har redan påbörjat ett arbete medförnyelse av näringslivet och nått ganska imponerande resullal ,drygl 150 nya jobb . Del måste utvecklas vidare. Jag skulle vilja föreslå några åtgärder och fä kommentarerhur regeringen ser på dem. För det första: Åtminstone en temporär inplaceringav Grängesbergsdelen av kommun i ett annal stödområde. Jag förstårnalurliglvis den evenluella invändningen mot detta och övriga kommande förslag,nämligen alt vi skall vänta på regionalpolitiska kommitténs ullålande. Jaglycker alltså inte att det räcker. Sä länge man håller sig inom etableraderegionalpoliliska stödformer borde det vara möjligt alt fatta beslul ,eflersom del är så kort lid tills gruvan läggs ner. För del andra: En inplacering av Västerbergslagen iiransporlslödzonen. råder det hell häpnadsväckande förhällandet att justVästerbergslagen av alla kommuner i ickeärinplaceradi transportstödzonen,l.ex. när det gäller godstransporlslöd. Så sent som i går avslog min motion om alt manskall ändra pä delta hell orimliga förhållande. Jag skulle vara inlresserad avall få en kommentar om de tankar som låg bakom della myckel konkretaställningstagande. Ett sådant här förslag skulle man kunna rycka ul ochgenomföra i praktiken . Det skulle vara utomordentligt verkningsfullt,eftersom del i stor ulslräckning är just tung verkstadsindustri som kommer allkunna etablera sig och kan nå framgång i i fortsättningen. Däskulle godslransportslödel utgöra ell verkningsfullt bidrag för somort och för hela Västerbergslagen. Jag skulle vilja få besked om man är beredd all salsa pål.ex. ett utvecklingsprojekt för gödningsmedel, som jag förmodar altdepartementet känner till. Här finns ell konkret förslag om genomförande av ellförsök i - hur konsligt del än låter - lill en kostnad av 3 miljoner. Härväntar man lokalt, inle minsl frän fackliga organisationer, pä regeringensställningstagande. Det här är ett bra tillfälle att ge en signal om man tyckeralt del är genomförbart. Här finns alltså en potential på kanske 100 framlidajobb. Del här är, herr lalman, några synpunkter pä ett låt osssäga miniprogram som jag lycker skulle kunna genomföras ganska direkt. Del haren kortsiktig verkan, bygger på etablerade regionalpoliliska stödformer och haren klar förankring i bygden. Jag tycker all det vore intressant all fådepartementets syn på frågan om man ändå inte måste tillgripa sådana häråtgärder . Dä höjer man Väslerbergslagens status. Sedan måste mansjälvfallet arbeia vidare med de långsiktiga regionalpoliliska instrumenten,som bättre kommunikationer. Här hänger l.ex. en sådan satsning som Bergslagspendelnfortfarande i luften. Kommer den att ha som slutstation? De regionalahuvudmännen har slora svårigheter att ge ett besked om den kommer att fortsättaupp till . Det här är också en konkret fråga som jag lycker måste kunnabesvaras och som skall ses som ett inslag i dl program förGrängesberg och Väslerbergslagen. Jag är intresserad av att fä på mina direkta förslag. Jag skall gärna också vara positiv och sägaatt det har gjorls en hel del, inle minsl ullokaliseringar lill , som vihittills har en mycket bra erfarenhet av. Men det finns nalurliglvis myckel allgöra även i fortsättningen. Om sysselsättningen i och 101Arbetsmarknadsminister : Herr lalman! Får jag först säga när detgäller ABB, om mitt svar skulle kunna tolkas sä all vi från regeringen ellerdepartementet är passiva, att del inle är på det viset. Det pågår naturligtvisständigt överläggningar för att bevaka att man uppfyller löftet all se till altdet blir en neltoökning av arbetstillfällena. BeiräffandeGrängesbergsgruvan vill jag säga alt skälel till att man fattade Om sysselsättningen i och beslutetom att lägga ner gruvverksamheten redan nu är all en hel del av dem som arbetarinom verksamheten faktiskl söker sig frän gruvan till andra verksamheter. Dethar varil problem med att hälla verksamheten i gäng, och då har man ansett attdet är bällre att nu bestämma sig och se till alt man snabbt får ny verksamhet.Också ABB har varit inblandat i den diskussionen och konstaterat all man underden här övergångstiden kan åla sig att anställa människorna frånGrängesbergsgruvan. I fråga om utvecklingen i det här områdel är det inleointressant att nolera på vilkel sätt regeringen selt på investeringar iSmedjebacken, i och på en del andra av dessa platser när det gällerslöd till fördagsdableringar. Jag menar all del sättet alt se pä det härområdet naturligtvis också skall innefatta . Det som händer prakliskt i del här områdel är att man iutvecklingsbolaget håller på alt diskutera på vilket sätt man skallkunna använda området för industrilokaler. Man diskulerar både rivning,älerslällningsar-belen. reparationer, ombyggnad och nybyggnation för all skapaförutsättningar för nyetableringar och ulveckling av befintliga företag. Jagvet alt man diskulerar ålminslone 5-10 projekt som skulle vara möjliga företablering i det här områdel. När del gäller diskussionerna kring transportstödet måstejag lyvärr erkänna alt jag inte har läst utlåtandet över mofionen. Men låt migallmänt säga all transporlslödet, oavsett om stödd går lill läskedrycks- ochölfabriker eller till andra ändamål, är en av de viktigare frågorna somregionalpolitiska kommittén måste behandla, eftersom transportstödet tillhör deregionalpolitiska metoder som kanske kan bli föremål för diskussion. Beträffande fabriken för gödningsämnen måste jag beklagaatt del projektet inle har funnits med i mitt underlag. Det är möjligt att detär ett av de projekt som man i Laven diskulerar utan all konkret beskriva vaddet är man arbetar med för att fylla industriområdet med verksamhet. Det har salsats en hel del, och inom ramen förVäslerbergslagen finns det forlfarande medel all utveckla - när det gällerinvestmentbolaget och när del gäller kunskapsulveckling, kompetensutvecklingoch arbetsmarknadsutbildning. Avslutningsvis vill jag säga lill alt justde sistnämnda medlen är utomordentligt viktiga alt använda när det gällermöjlighel lill utveckling för kvinnoarbeten. I en hel del av de nysatsningarsom har gjorls i kommunerna i Västerbergslagen har det ingått invesleringar ochslöd lill arbdsplalser för kvinnoarbete, för att bredda arbetsmarknaden förkvinnor. Jag lycker nog att Bergslagsdelegalionen skall ha som ellav sina ansvarsområden alt med de berörda kommunerna se just på kvinnorsutveckling - kvinnors arbele. kvinnors frilid och kvinnors möjligheler alt fätillgäng lill kultur. Jag kan åla mig att påpeka för Bergslagsdelegalionen alldetta är en arbetsuppgift som man bör ägna uppmärksamhet. har juBergslagsdelegalionen också fått förlängning med . så del börfinnas utrymme för en sådan arbetsuppgift inom ramen för dess arbele. 102 (vpk); Vissl finns det väl en passivitet. När delgäller en uppgörelse som lovade så mycket och som skulle vara så viklig, väl inle betraktas som annat än passiviiel alt man bara bevakar den när denså alt säga går bakåt. Ser man bakom hela den här hislorien, som jag har försöktgöra - löftena, sammanslagningen, regeringens godkännande av fusionen,utflyttandet av huvudkontor, alt vi inle vel var forskningens tyngdpunkti ABB kommer att vara - kan man vara myckel tvivelsam om hur det kommer alt gå.Vi måste väl ändå konstatera att om inte regeringen rycker upp sig i den härfrågan, så visar den en slor flathet mot storbolagen och deras hanterande av enregionalpolitisk situation - del är väl hell klart. Jag har frågat hur man skall försöka utkräva det häransvaret som ABB har lagil pä sig. Tänker man bara bevaka del?