prot · GC0941 · 1988-12-31 00:00:00 — 21§ Meddelande om Interpellation Meddelades att följande interpellation framställtsden 1988/89:95 av () till finansministern om villkoren för efterlaxering: En skattskyldig kan, trots att taxeringen vunnitlaga kraft och ordinarie besvärstid utgått, under vissa förutsättningareftertaxeras. Bestämmelserna om detta återfinns i 114 § taxeringslagen. Harskattskyldig i uppgift eller upplysning, avgiven till ledning vid hanstaxering, lämnat oriktigt meddelande och har meddelandet följts eller hareljest meddelandet föranlett att skatt enligt uppbördslagen (1953:272) pä grundav att taxeringen påförts den skattskyldige eller hans make eller, vad angårförmögenhetsskatt, annan med honom samtaxerad person med för lågt belopp, skallrättelse ske genom efterlaxering. Sådan rättelse skall också ske, när skaltskyldighar lämnat orikfigt meddelande i mån om sin taxering. Efterlaxering må dock ejåsättas, om den skatt som icke påförts är att anse såsom ringa. Föreliggersådana omständigheter att efterlaxering skall åsättas och kan på grund avsålunda och i övrigt förekommande antagas att om den skattskyldi- geslämnade uppgifter icke varit av beskaffenhet att kunna ligga till grund för enriktig taxering, skall efterlaxering åsättas med fillämpning av 21 §. Vadovan sagts skall äga motsvarande tillämpning, om skattskyldig, ehuruuppgiftspliktig, underlåtit avlämna uppgifter av infordrad upplysning. Avlagtexten framgår alt efterlaxering kan ske om oriktigt meddelande har lämnatsav den skattskyldige, om de av honom lämnade uppgifterna inte varittillräckligl omfattande för en riktig taxering eller om den skallskyldigeunderlåtit lämna infordrade upplysningar. Iell uppmärksammat fall har , bosall i i län,eftertaxerats. Han arbetade som resemontör hos hade förlagt sitt huvudkontor till trots att denhuvudsakliga verksamheten bedrevs i . hade eftertaxeringen gäller i regel haft sittdagliga arbete vid två arbetsplatser inom . Arbetsgivarenbetalade ut traktamentsersättning som redovisades i deklarationerna samtidigtsom motsvarande belopp drogs av. Detta godkändes av taxeringsnämnden. Viden revision av företaget framkom sådana uppgifter atl revisorerna ansåg all deanställda inte varit berättigade lill avdrag för ökade levnadskostnader.Totalt berördes ca 100 personer, bosatta i olika län, av deltaställningslagande. I län begärde länsskattemyndighelen efterlaxering avKjell . Länsrätteni län beslöt om efterlaxering för laxeringsåren 1978-1981 medmotiveringen alt det i deklarationen inle angivits alt borde ansesvara den skaltskyldiges "vanliga verksamhetsort". Därmed hade enligtlänsrätten ofullständiga uppgifter lämnats. Ideklarationerna hade klart angett från vilket företag lönutbetalts. Del framgick vidare atl han huvudsakligen arbetat i . Delär enligt min mening inle möjligt att kräva av en enskild skattskyldig all hanskall känna till begreppet "vanlig verksamhetsorl" och dessutom medutgångspunkt i del själv göra en bedömning av den skattemässiga konsekvensen. FörKjell ledde eftertaxeringen till en mycket besvärlig ekonomisksituation. Inkomsten - efter den ursprungligen debiterade skatten - för de åreftertaxeringen gäUde hade ju redan konsumerats. Del skallekrav som uppkom blevmyckel stort. Införsel på lönen har påbörjats och exekutiv auktion har hållitsi hemmet. Detkan också nämnas att av de skattskyldiga som berördes i sambandmed revisionen av Göiaverken Reparation Zäla inte eftertaxerats. Vissaskattemyndigheter har uppenbarligen gjort en annan tolkning av 114 §taxeringslagen än vad som var fallet i län. Balansenmellan en enskild medborgare och staten, som stiftar skattelag och som tolkaroch tillämpar den, har rubbats kraftigt till den enskildes nackdel. Reglerna omefterlaxering måste vara så utformade och tolkas på sådant sätt all enskaltskyldig som lämnar alla de uppgifter han rimligen kan inse skall lämnasinte kan eftertaxeras. Jag vill mot denna bakgrund fråga finansministernom han är beredd lägga förslag om ändringar i taxeringslagen så att reglerna omefterlaxering inte kan tillämpas på sätt som i det redovisade fallet? 22 § Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1988/89:336av KjeU () till jordbruksministern om prisstödet lill jordbruket inorra : Regeringen har uppdragit åt statens jordbruksnämndatt i samråd med lantbruksslyrelsen genomföra en närmare översyn av prisstödettill jordbruket i norra . Delta arbete har påbörjats avjordbruksnämnden. Diskussioner har även förts mellan jordbruksnämnden och LRF:sNorrlandsgrupp. Vid dessa diskussioner har jordbruksnämnden och LRF:sNorrlandsgrupp tolkat jordbrukspolitiska beslut på olikasätt. LRF:s tolkning är att animalieproduktionen skall bevaras pä nivåinom stödområdet. tolkar beslut som en målsättning.Faktum är atl produktionen minskar inom stödområdet och då mest i de södradelarna. Med hänvisning tillovanstående vUl jag fråga jordbruksministern: Vilken tolkning gör jordbruksministern av 1988 årsjordbrukspolitiska beslut angående produktionsnivån inom stödområdet förjordbruket i norra , och kommer den aktuella översynen att innebäranågon förändring av stödet för någon del av stödområdena? 1988/89:337av () till statsrådet om handläggningen avvisst slag av utvisningsärenden: Regeringen beslutade atttvå polska familjer skulle utvisas. Familj1 är bosatt i och består av moder och cp-skadad dotter. Bevisligen harmodern på olika sätt trakasserats av polska myndigheter som dotternförvägrats vård för sitt handikapp - detta på grund av moderns politiskauppfattning. Familj2 är bosatt i och består av föräldrar samt två barn tre och fyra år.Familjen har vistats i under . Det yngsta barnet är fött iSverige. Fadern och barnen har under vistelsen i fått stora nervösaproblem. Delta har sannolikt uppstått på grund av den stora ovisshet som väntanpå beslut om framtiden inneburit. Jaghar ingen önskan att diskutera enskilda ärenden, utan nämner detta enbart somexempel på utvisningsbeslut där humanitära hänsyn inte anses föreligga. Jag vill därför fråga statsrådetföljande: Avser regeringen att vidta åtgärder för atl avhumanitära skäl undvika all utvisningar av ovanslående typ sker? 1988/89:41 23 §Kammaren åtskildes . Förteckningöver talare Prot. (Siffrorna avser sida iprotokollet) 1988/89:41 , Axel (s) 135 , () 22 , () 110,111, 113, 118, 125 , () 8 , () 20,24 Brunander, () 83,89, 91, 94, 96, 98, 101, 104 , () 95, 98,99, 102, 104 Castberger, ()93, 97, 99 , () 92,99 Fiskesjö, , tredjevice talman (c) 119, 122, 124, 127, 128 , Per (mp) 134 Goés, () 11, 13 Hagård, () 14 , Bo (s) 30, 33,34 , () 61, 66,69, 78 , Margö (vpk)9, 58, 65, 68, 71, 72, 136, 137, 138, 140 , () 56,64, 67, 71, 72, 74, 75 , () 12, 13 , () 137,138, 139 , () 129 Länder, () 81, 82 , () 139 , () 10,111 Leghammar, Hans (mp) 121,125 , () 43,49, 51, 131 , () 69,72, 73 Lyngå, () 13, 14 , (vpk) 115 , () 101,104 , () 79 , () 108 Nyhage, Hans (m) 112, 118 , () 85, 88,91, 95, 97, 99 , () 141 , () 42,48, 50, 52 , (vpk)45, 49, 51 , () 46,50, 52 , () 125,127, 128 Pohanka, () 46,60, 66, 69, 75, 76, 138 Ramsell, () 132 , ()76 , () 73,75, 76 , ()18, 21, 23, 25 147 , (vpk) 27, 31, 34, 37, 39 1988/89:41 Skårvik,() 81, 82, 83 , () 17,21, 24, 28, 33, 35, 38, 39, 141 Stenmarck, Per (m) 15, 20,22, 24 , () 116 , () 40 Tarschys, () 15,19 , () 121, 123 , () 78,79 , ()22, 24, 35, 38, 40, 142 , () 86,90, 91 , ()107 , (vpk) 84,89, 91, 94, 100, 102, 103 , () 111 Östh, () 16, 19, 21,23, 25, 32, 34, 37, 39 Östrand, () 105 148 gotab 16420.