prot · GC0940 · 1988-12-31 00:00:00 — BörjeHörnlund kan ta del ganska lugnt. Jag tror att han kommer att få klart för sigatt vår arbetsmarknadsminister är vaken. Defrågor som vi har alt hantera är stora frågor. De har att göra med helanäringslivet, och de flesta människor i värt land berörs. Del är därför viktigtalt vi är klara över hur vi skall gå vidare redan innan verksamheten startas. Naturligtvisskall vi, , ta hänsyn till att vi har en rationell produktion,såväl i enskilda'förelag som inom den offentliga sektorn. Men frågan är ocksåhur de anställdas berättigade inflytande kan möjliggöras. Den saken klarar viinte av, , enbart genom en skrivning om att det endast handlar omde enskilda individerna. De enskilda individerna har ju bUdal fackföreningarför all med dessa som instrument kunna ta till vara sina intressen. Det är denursprungUga idén, och den gäller . Omvi ser till den organisationsgrad som vi har i vårt land, är del alldelesuppenbart aft människorna anser alt man fortfarande har mycket god nytta avsina fackliga organisationer. Lars-OveHagberg svarade inte på mina frågor, och jag hinner inle i delta inlägg bemötasärskilt mycket av det som han tog upp. Jag vill dock säga all jag nog intetycker att beskrivning av verkligheten stämmer överens medhur jag upplever verkligheten i vårt land på arbetsrättens område. AnL 114 ()replik: När vi efterlyser svar på frågan om hur det förhåller sig medskillnaden mellan oUka socialdemokrater inom den s.k. rörelsen hänvisar StenÖstlund till partikongressen. Del må så vara, men de skilda slutsatser som StenÖstlund och hans partikamrater på resp. Kommunförbundetdrar ger anledning lill en fundering. Del är kanske sä, att de slutsatser somde har dragit som har mera kontakt med verkligheten än vad en del ledamöter avdenna kammare har sammanfaller med den reservation som vi i oppositionenavgivit. Jag tror, herr talman, att det I själva sakfrågan hade ju ingenting alt säga. Närdel gäller 200-kronorsregeln är del bara all konstalera att den är förlegad.Den är ell exempel på missriktad välvilja, som motverkar möjligheten attupprällhåUa respekten för ingångna avtal. Jaghar sagt, och det tål alt upprepas, all del faktum att haryrkat på förändringar av MBL inle innebär all vi vill rasera ell lag- ochregelsystem som i allt väsentligt fyller en god funktion. Här handlar det omalt förbättra och förnya, och i den delen är vi i beredda attställa upp. Del framgår också av de sex reservationer lill vUka jag tidigarehar yrkat bifaU. AnL115 () repUk: Detta är ganska anmärkningsvärt. accepterar att facket ochdet socialdemokratiska partiet själva inom rörelsen lar initiativ till enöversyn av de arbetsrältsliga lagarna. När del däremot gäller , därdel skulle behövas en parlamentarisk grupp som undersökte detta, säger han nej. Vadär rädd för? Vad är del för fakta som,han är rädd skall kommafram? Är det sådant som alt konflikten mellan och Transport under desenaste åren har drabbat tredje man, dvs. människor i allmänhet, särskilt hårtutan att de har kunnat göra någonting åt det? Är det sådana företeelser som attKommunalarbetareförbundet kräver alt anställda som inte är fackligtorganiserade först skall få gå vid neddragningar? Eller är det sådanaföreteelser som när ansåg att alla enmansföretag skulle ställasutanför jobb, dvs. en form av blockad? Är det när i en kommun kräver . av kommunen för all bordtennisföreningens egna ungdomar själva villställa upp sina bordtennisbord inför en tävling? Eller är det en sådan företeelsesom den vid Irebaden på , där en hel opinion ställde sig på företagetssida när delta enmansföretag utsattes för blockad? Ärdel sådana företeelser, , som ni inom socialdemokratin är räddaskall komma fram? Delpågår, säger , en översyn av den arbetsrättsliga lagstiftningen.Jag hävdar att också skall kunna ta initiativ till en sådan. Rationellproduktion skapar nödvändigtvis ett ökat inflytande för de enskildaarbetslagarna. Del går inte alt få till stånd en rationell produktion om deanställda inte är med, känner för vad som händer och är medvetna om vad somkrävs av dem. De har rätt all begära bättre utbildning och bättre arbetsmiljö.Facket kan inle ges ökat inflytande på bekostnad av de enskilda arbetstagarna.De enskilda måste få ett ökat inflytande på fackets bekostnad. Det har inte attgöra med all jag är avig mot facket, ulan jag tror att det är en bättre lösningsom jag förordar. Detta att en ombudsman skall förhandla för några fåanställda i ett företag är helt felaktigt. De anställda i ett mindre företagskall kunna föra förhandlingar för sig själva. AnL 116 ()replik: Det kan aldrig vara så, , att den socialdemokratiskapartikongressen har sagt att arbetsmarknadslagarna aldrig får ses över, 9Riksdagens protokoU 1988/89:40 att de inte får förbättras. Jag skall gå fillutredningstjänsten och be att få fram de kongressbeslut som rör dessa frågor. Jag hoppas, för de anställdas skull, för småföretagensskull och för den pågående internationaliseringens skull, alt dessa lagar kanses över i akt och mening all inflytandet för de anställda på arbetsplatsernaskall förbättras, förenklas och framför allt ökas. Det vill de socialdemokratersom är ute i det praktiska arbetslivet. Jag tror också atf socialdemokraterna idenna kammare förr eller senare kommer lill klarhet och alltså kommer tillskott: argumenterar i denna fråga som om helavärlden skulle kantra om del görs en översyn av dessa frågor. Tror inte StenÖstlund alt del är och som har kantrat? AnL 117LARS-OVE (vpk) replik: Jo, jag har svarat på frågatill mig, hur det skulle gå om det inle fanns fredsplikt. Jag har svarat altdet skulle gå mycket bra, därför att då måste ingångna avtal hållas på allapunkter, och den part som har ägarrällen under fredspliktsliden skulle inte fåmöjlighet att göra en mängd ingrepp i arbetsförhållandena, t.ex. ändraförutsättningarna eller lägga ned verksamheten. Detta skrev socialdemokraternai en parlimotion med som första namn 1981, efter SAF:sstorlockout. Men del har hänt något myckel avgörande med socialdemokratin sedandess, och det är det jag vill peka på. upplevelser stämde iute med miria. Jag vetirite vilka upplevelser han har, men han måste ha noterat att reallönerna iSverige har sjunkit från en tätposition på 70-lalet ned till artonde plats. Delfinns stora arbetsmiljöproblem. Allt fler harsvårt att få ett riktigt tag på arbetsmarknaden. Det ärproblem med arbetsorganisationerna. Facket kan infe tvinga fram någonfing viaMBL. Investeringarna har inte gjorts så som facket har velat. Mängder av lokalafackföreningar slår sig blodiga för att fä till stånd vetfiga socialainvesteringar. Del har skett en enorm sammanslagning av företag och enmaktkon-cenlrafion i delta land, och det har gjorts utlandsinvesteringar. Jag tvivlar på att del är delta som man har önskat ochvelat i fackens djupa led. Dessutom har tydligen denna filosofi om tillväxt tillvarje pris, som inte har fått någon som helst social dimension, tillämpats ochslagit igenom . Del har i sin lur skapat en enorm rovdrift på bådemänniskor och miljö och en oerhörd miljöförstöring, inle minst med deninriktning som arbetslivet har haft, i produktionen av både varor ochtjänster. Det är anmärkningsvärt att slingrar sig undandenna verklighet och inte på ett rakt sätt försvarar delta. Jag menar intealt det är lagens fel, men lagen byggde på att arbetsköpare och arbetare isamarbete skulle kunna få fram dessa mycket bra saker, som det talades om 1976.Del har visat sig att det blivit ett totalt nederlag för den Unjen. AnL118 () replik: 1 en sådan här debatt är det litet ont om tid i replikerna, och därförmåste man uttrycka sig kortfattat. Somsvar till , och delvis vill jag sägaatt vi socialdemokrater naturligtvis vill att de enskilda individernasinflytande på arbetsplatserna skall öka, Uksom deras möjlighet all påverka. Mendetta kan inte åstadkommas genom att man förhindrar att de anställda fårföreträdas av starka fackliga organisationer. Jag vågar garantera alt del inteblir särskilt myckel inflytande för den enskilde om han inle haren starkfacklig organisafion bakom sig. påminde mig i sitt förra inlägg om attdel kanske var litet grovt av mig att la värt besök på SAF i går som intäkt fördel jag sade, och del har han kanske rätt i. SAF:s förslag innebar inte hellerriktigt det som sade, all man skulle återinföra ett belopp sommotsvarar en månadslön i skadestånd. Men man påpekade på SAF att 1928 utgjorde200 kr. Jagvill fråga er: Hur många färre vilda strejker tror ni att det skulle ha blivitom man ändrat 200-kronorsbeslämmelsen på det sätt,som ni nu framställer det?Jag tror inte att förhållandena på den svenska arbetsmarknaden skulle ha varitsärskilt annorlunda för den sakens skull. ErikHolmkvist gjorde gällande att socialdemokraterna har ändrat uppfattning sedani fjol, men del har vi inle gjort. Det förs en diskussion inom arbetarrörelsen,och kan vara alldeles övertygad,om alt den kommer att fortsättapå samma sätt som den förs inom andra partier. kommer diskussionennaturligtvis att resultera i att vi formerar oss kring hur arbetarrörelsen villgå fram. talade om de förslag som framfört, där man i stort settslår vakt om lagen, enligt uttryckssätt. Del är ändå märkUgt attalla de förslag som kommer från de borgerUga i allt väsentligt allfid handlarom att begränsa den fackliga verksamhetens möjligheter ute i företagen. Visocialdemokrater vill nog se att utvecklingen går i en något annorlundariktning än efter de borgerligas modell. Tredjevice talmannen anmälde att , och alt till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tiUytterligare repliker. AnL 119 (): Om jag rätt förstått de flesta av talarna hitfills verkar allt vara siglikt. när de gröna kommit in i bilden kanske debatten kanfiliföras något nytt. tog upp ställningstagandenoch jag är rädd att han blir besviken - eller glad. Jag vet inte hur han ser påden saken. Delgrundläggande för de gröna är i alla fall all respekten för denlilla människans räll gentemot olika typer av storebröder måste befästas. Sedanmå slorebrodern vara röd eller blå, i skepnad av staten, cenlralbyrå-kral icenlralfack eller fondstyrelse, multinationella bolag eller industriförbund. Urgrön synvinkel behöver i vissa fall fackföreningarnas ställning stärkas -detkommer vi till vid behandlingen av arbetsmarknadsutskottets betänkande 5.1andra fall behöver, enligt vårt sätt aft se, individens ställning gentemotfackföreningarna stärkas, av naturliga orsaker främst gentemot de stora,konventionella fackföreningarna. Likasjälvklart som det är all del finns laglig räll att fritt ansluta sig lill enförening - den rätten finns ju inskriven i såväl MBL som grundlagen - måste detvara alt grundlagsskydda rätten att inte behöva tillhöra en förening.Medlemskap i en förening måste vara den enskilda människans eget fria beslut.Den enskilda människan måste på alla sätt skyddas om hon eller han vill ståutanför en fackförening, eller om han eller hon hellre väljer medlemskap inågon liten fackförening-t.ex. syndikalisterna-än i någon av de storaföreningarna. Den negafiva föreningsrätten måste således garanteras i lag, somdessutom omfattar förbud mot s.k: organisationsklausuler. Det är egentligenfullständigt horribelt att kollektivavtal kan innefatta att arbetsgivare -eller arbetsköpare, om man så vill - inte får anställa en person om han ellerhon tillhör "fel" fackförening eller är oorganiserad. Jagförstår i och för sig myckel väl hur den gamla vänstern resonerar, men på någotsätt är resonemangen förnedrande för den lilla människan. Jag yrkar bifall tillreservafion 5, undertecknad av de tre borgerliga partierna. I reservation 5återfinns också kravet på att det skall krävas fullmakt från den berördamänniskan för att fackföreningsavgift skall kunna dras direkt från lönen av dens.k. Ireservation 6, också den undertecknad av de tre borgerliga partierna, behandlasfrågan om fackliga organisationers rätt alt medverka när demokrafiskttillsatta politiska organ skall fatta beslut. Del behövs en utredning omgränsdragningen mellan den politiska demokratin och medbestämmandet. Specielltstötande är del naturligtvis att representanter för polifiska partier, som ärinvalda i kommuner och landsting, inte ges lagstadgad rätt atf närvara vidnämndsammanträden och annat, medan däremot företrädare för fackföreningar hardenna rätt. Inte heller miljöorganisationer och brukarfö-reningar omfattas avdenna rätt. Jag yrkar alltså bifall till reservation 6 i arbetsmarknadsutskottetsbetänkande 4. Delfinns en rad olika stridsålgärder - förelagsblockader är sedan några somrarfillbaka ett ganska aktuellt exempel. Småföretag - enmansföretag och renafamiljeförelag - skall enligt de grönas uppfattning skyddas från fackligablockader. Vi anser att reservation 15 är rimlig och stöder alltså tanken påatt enmans- och rena familjeföretag lagvägen skall skyddas frånjättestorebröder som vill använda blockad för att t.ex tvinga fram kollektivavtal.Jag yrkar bifall till reservation 15, också den undertecknad av de treborgerUga partierna. Föratt inte vpk-are och andra skall springa upp och kalla oss för borgare, villjag påpeka att grön politik innebär en annan dimension än den röd-blå. Grönpolitik innebär i det här fallet stöd till tre borgerligatreparfireservatio-ner och avslag på fyra. Därmed yrkar jag bifall fillreservationerna 5, 6 och 15. AnL 120ERIK HOLMKVIST (m): Jag är naturligtvis glad över att man inommiljöpartiet har insett att ställningstagandet i utskottet inle var så välbetänkt. Jag skall inte ha någon mening om hur ni skall agera i utskotten och ikammaren - det avgör ni själva. Men det sprider sig ju en hel del oro i lägretnär ni i den ena instansen -utskottet - har andra uppfattningar än i den andra- kammaren. Jag tar för givet att delta kan vara en engångsföreteelse, eftersommiljöpartisterna var väldigt angelägna om att få utskottsplatser. Del kundetydas som att ni är intresserade av att i utskotten mejsla ul er politik och gekraft ål era uppfattningar i olika frågor. Så har hitfills inle skett, men jagtror alt kammaren förväntar sig ett sådant resultat, åtminstone av den härkvällens lilla debatt. Jag beklagar naturligtvis att det finns en hel delreservafioner som inte stödjer, t.ex. den som handlar om fackligvetorätt vid entreprenader. Detta drabbar oftast de allra minsta förelagen. Detrör sig faktiskt om flera lusen - kanske 10 000 - fall som drabbar desmå förelagen. Som jag tidigare sade börjar alla företag som små företag. Detär inle på något vis på sin plats aft diskriminera de små företagen, för det ärde som skall växa och bli stora en gång. Jag hoppades all också påden punkten skulle ställa upp tillsammans med de borgeriiga. Prot.1988/89:40 7december 1988 AnL 121 (): får nog acceptera att beslutenfattas i kammaren även i fortsättningen. Sedan något om de reservationer som de borgerliga tyckeratt vi borde ansluta oss till. När del gäller arbetsmarknadslagarnas utformning finns delskäl att ta under övervägande hur man skall utreda dem. Det ärkanske dags all lagstiftningsvägen få bort ackorden. Det är alldeles utmärkt.Det är också alldeles självklart atf arbelsmiljölagarna måste ses över. Vimåste exempelvis få juridiskt bindande gränsvärden som gör att arbetsgivaren-eller om man så vill arbetsköparen - inle kan utnyttja sin situation. Vi tycker att 200-kronorsregelnskall vara kvar. Den ger möjlighet för den lilla människan att protestera bådemot företagaren och i vissa fall cenlral-fackel. Det är en venfil för den lillaenskilda människan att faktiskt protestera mot orättfärdiga avtal ochorättfärdiga förhållanden. AnL 122ERIK HOLMKVIST (m): Här fick vi kanske möjlighet till ytterligareett bifall när det gäller frågan om översyn av de arbetsrätlsligalagarna. Det fär vi se vid omröstningen . Jag tyckte all uttryck för det . Del skulle i sä fall vara bra. Sedan säger att vi får finna oss i att det ärbeslutet i kammaren som gäller. Det gör vi alltid. Vi finner oss i dedemokratiskt fattade besluten. Men jag hade hoppats, eftersom man inommiljöparfiet var så angelägen om alt få plats i utskottet, alt man där hadegivit uttryck för sin mening, som vi andra hade kunnai ta hänsyn fill ochkanske också diskutera. Som det har varit har vi inte haft någonmening all diskutera i ulskoltet, ingen mening 1988/89:40 frånmiljöpartiet att ta hänsyn till. Så skall inte demokratin furigera. Då är det 7december 1988 näst intill lika bra att inle ha någon plats i utskottet. Det ärdär vi skall kunna bryta våra uppfattningar mot varandra och kanhända få framännu bättre förslag till beslut just genom all vi där har möjlighet att kännapå hur var och en ser på de olika frågornas lösning. AnL123 (): Jag tycker det är utmärkt att accepterar demokratin ochaccepterar att besluten fattas i kammaren. Dessutomborde la hänsyn lill att vi är ett ganska nytt parti. All viinte kan ha färdiga ställningstaganden i en radfrågor i en helt ny miljö med helt nya rutiner får acceptera. Sedanvill jag nog dra upp en rågång mellan och . Jag troratt vi har helt olika utgångspunkter när det gäller arbetsmarknadslagarnasförändringar. AnL124 (): Del senaste kanske inte behövde talas om, närnligen att vi skall haförståelse för att ett nytt parti har svårigheter. Men man kommer lättast översvårigheterna om man får ett eller annat gott råd och del är vad jag harförsökt ge . Jag tror nämligen all och riksdag vinnerpå att man i utskotten ger uttryck för sin mening, så alt man där har möjlighetatt diskutera frågorna och inte behöver föra hela debatten i kammaren. Deförslag lill beslut som vi skall la ställning lill här skulle kanske blibättre, om redan i utskotten redovisade sin uppfattning. AnL125 (): Det var ell märkligt resonemang att säga att vi inte behöver föra heladebatten i kammaren. Ni som har suttit i utskottet kör ju hela debatten irepris här! Menar alt vi inte skall göra det? Överiäggningenvar härmed avslutad. (Beslut i ärendet skullefattas vid nästa arbetsplenum.) arbetsmarknadsutskottetsbelänkande /89:AU5 om facklig verksamhet. AnL 126 (vpk): I arbetsmarknadsutskottets betänkande 5 har vpk två reservationer, somjag börjar med att yrka bifall till. Denförsta reservationen är byggd på tre socialdemokratiska mofioner. Dessasocialdemokratiska motioner anknyter något lill den debaft vi hade i fråga omarbetsmarknadsutskottets betänkande 4. De ligger i linje med vpk:s synsätt i det att de vill värna om den lilla människan idel lilla förelaget, som kommer i kläm och har små möjligheter att bedrivafacklig verksamhet och därmed hävda sin räll på arbetsplatsen. Vi instämmer ide tre socialdemokratiska motionerna, som säger all regionala fackligaförtroendemän skall ha rätt att komma in på dessa företag och stödja och hjälpaupp den fackliga verksamheten, dvs. hjälpa den enskilde att ta till vara sinaintressen. Om små företagare har svårt att sätta sig in i olika lagar, är detkanske ännu svårare för den vanliga arbetaren, som kanske lever isolerad ochlångt från den gemenskap som en facklig verksamhet innebär. ' Denandra reservationen från vpk om facklig verksamhet i transnationella företaghar mycket större principiell betydelse, i varje fall . Vi kan seframför oss ökade utlandsinvesteringar, transnationaliseringen, de storaföretagens makt över hela del svenska samhällets utveckling. Vi kan se hur deimperialistiska koncernerna bestämmer alltmer, långt över nationsgränserna.Därmed får de fackliga organisationerna allt svårare att hävda sig, vilket vihar framhållit under en rad år. har vi några talande exempel på hurkoncernsammanslagningarna över gränserna slår. Den största och mest aktuellagäller . Vi kan redan utläsa att denna sammanslagning kommeratt medföra myckel som är negativt för framöver, t.ex. utflyttningen avhelt avgörande forskningsverksamhet. Man kan klart fastslå detta. Vad har de fackliga organisationerna för rätt enligtmedbestämmandelagen i ? Ja, knappt någon alls. Den svenska regeringenhar godkänt också denna affär och facket slår inför problemet att samverka inomdenna internationella koncern. 1 det förra betänkandet kunde man inte gå med på atffacket i skulle ha vetorätt mot en sådan sammanslagning. Absolut inte.Här får på uppdrag av sina aktieägare och sin styrelse göra precis hurhan vill och köra över facket, som inte har någon chans. I nästa skede kan maninte heller stödja en begäran från facket att de svenska företagen medverksamhet utomlands skall stödja den fackliga verksamheten över gränserna,oavsett om det gäller , eller någon annan plats i världen. Vår begäran gäller inle bara . Som förevändning föratt inte gå med på våra förslag hänvisar nästan alla de övriga partierna tillatt det pågår ett utredningsarbete i i syfte att förstöverenskomma om en lagstiftning i de nordiska länderna innan man kan göranågonting annat. står facken i och utomlands införjättelika svårigheter. Vad vi i första haud begär är atf fackföreriingsmedlemmari skall få möjlighet all få ledigt för att på förelagets bekostnadkunna upprätthålla de kontakter utomlands som de behöver. Det är vårhuvudbegäran i detta läge, när vi vet alt vi inle kan stifta lagar i andraländer ulan bara i . Vi vet också att man inom SAF liksom när del gällerlagarna i är ganska klar över vad man vill. SAF vill inte vara med omdetta ens i . De säger nej i varenda kommission i . SAFvill inle alls stifta lagar eller vara med om någon överenskommelse alls.Naturligtvis är detta också en investering för framtiden. Det är ett avgörandesteg kapitalet tar genom att köra över fackföreningarna totalt, nationellt ochi hela . Och socialdemokraterna sitter och tittar på. Jag är mycketförvånad över alt de intehar en mera akfiv attityd i denna fråga. Del måste handla om att man, om manlar initiativ lill lagstiftning på del här området, på något sätt skulle stötasig med dem som har EG-syndromet, med dem som vill integrera i EG ellernärma lill EG. Del är väl bara det som i nuvarande läge kan hindrasocialdemokratin i del här avseendet! Här ropar fackförening efter fackförening,på möjligheterall bedriva ett fackligt samarbete över gränserna. Jag har ett sådant exempelfrån min arbetsplats, , Domnarvet. köper nu över en del av verksamhetenvid i . Inte ens där kan man avtala om facklig samverkandärför att SAF sätter sig emot, och regeringen vill inte heller agera i det härsammanhanget. Jag tycker det är skandalöst. Här ligger en hund begraven: Harmoniseringen med EG måsteväl vara förklaringen till all den förhåller sig så oerhörtpassiv och försvårar läget för alla fackföreningar i som har broder-eller systerorganisationer i den egna koncernen utomlands. Den rörelse som står för detta diskuterar dessutom nästanall gå med som medlemmar i denna överstatliga organisation! Om inte, vill man ialla fall vara mycket nära. Men när del gäller aft ge de fackligaorganisationerna på lokalplanet och centralt möjligheter att ta kontakt medsina bröder och systrar i och förena sig i en kamp mot deimperialistiska koncernerna ställer socialdemokratin inle upp! Del måste varaharmoniseringen med EG som gör regeringen totalt handlingsförlamad i den härviktiga frågan. Jag yrkaråterigen bifall fill de båda reservationerna. AnL 127STEN (): I det här betänkandet om facklig verksamhetbehandlas, som här har sagts, fem motioner, och till belänkandet har fogat tväreservationer av vpk. I motioner och i vpk: s reservation nrl berörs frågan omtillträdesrätten för regionala fackliga förtroendemän samt finansieringendärav. Som ulskoltet utgått ifrån kommer frågan omtillträdesrälten alt behandlas i beredningsarbetet på departementsnivå, och etlställningstagande på den nivån kan, tror jag man kan säga, förutses . I den andra reservationen från vpk las frågan om fackligverksamhet i transnationella förelag upp, i dagligt tal kallat koncernfackligtsamarbete. Jag vill än en gång i anslutning till reservationen erinraom den hearing utskottet genomförde om medbestämmandelagenoch då också med parterna.