prot · GC0975 · 1988-12-31 00:00:00 — Men med hänvisning till den interpellationsdebatt omGotlandstrafiken som ägde rum i och till atttrafiken nu bedrivits i det nya rederiets regi vill jag ställaföljande frågor till kommunikafionsministern. I intérpellationsdebatten den 2februari 1987, då regeringen ännu inte hade godkänt avtalet med , angav kommunika tionsministern bl.a. följande utgångspunkter för det nya avtalet: "- Enbra och effektiv trafikförsörjning till en rimlig samhällsekonomisk kostnad. - Ett avtal somger den som driver trafiken incitament att utveckla och förbättra trafikensamtidigt som samhällets kostnader skall vara kontrollerbara. - Möjlighetertill, förutom ett statsunderstött basutbud året om, ett kompletterandetrafikutbud under högsäsong." Anserkommunikationsministern att detta uppfyllts? som regeringengodkände det nya avtalet, , gjorde i ett pressmeddelande bl.a. följande uttalande: "Det går inte nu att förutse vilka konsekvenser bytet av rederi kan få för sysselsättningen på . Regeringen kommer därför genom en särskild grupp bestående av statssekreterarna i berörda departement att noga följa utvecklingen och pä sä sätt ha en beredskap för eventuella åtgärder." Kan kommunikationsministern redogöra för dennaarbetsgrupps iakttagelser och slutsatser och för vilka åtgärder som eventuellthar vidtagits med anledning av arbetsgruppens utredning? Vid olika tillfällen har frånsåväl statligt håll som från uttalats att den nya ordningen i Gotlandstrafiken skall medföra en servicenivåhöjning, bl.a. innebärande passagerarvänligare tidtabeller och ett kompletterande trafikutbud under högsäsong. På vilket sätt har den utlovade servicenivåhöjningen nukommit till uttryck? De påstådda ökade möjligheternaför staten att påverka tonnagesamman sättningen i koncessionstrafiken till och från angavs som ett viktigt argument för bytet av rederi. Anser kommunikationsministern att staten fått dennamöjlighet att påverka, och är kommunikationsministern nöjd med den nuvarandetonnagesammansättningen? Av allt att döma hade de ekonomiskafrågorna ett avgörande inflytande vid beslutet om rederibytet. Anslaget till färjetrafiken har av regeringen beräknats till 30 milj. kr. för /89 och till 31 milj. kr. för /90. Låt mig mot denna bakgrund ställa följande frågor: a) Hur myckettransportstöd har totalt utbetalats till fram till ? b) Hur stor del avdetta stöd avser ? c) Finns det,förutom kostnader för fartygsinvesteringar, kostnader i trafiken hänförligatill det kostnadsansvar som åvilar staten som har aktiverats? Omså är fallet, vilken omfattning har dessa kostnader och hur är de fördelade påkostnadsslag? Om sådana aktiveringar gjorts - är de i så fall iöverensstämmelse med avtalet? d) Ingår kostnaderna för dentillfälliga godsfärjan , som hyrdes in för att klara bl.a. transport av det farliga godset , i transportstödet ? Hur kommer det farliga godset att fraktas ? e) Bedömer kommunikationsministerndet som sannolikt att transport stödet till färjetrafiken mellan och fastlandet kommer att ligga kring de av angivna 30 milj. kr. som koncessionsavtalet gäller? 1988/89:153av () till statsrådet om skolpolitiken: Under debatten om skolans styrningoch utveckling sade statsrådet : "Den inriktningpå kunskaper och färdigheter som numera gör sig till tals för närdet gäller skolan är för snäv. Det är inte bara kunskaper och färdigheter somskolan skall bibringa eleven, det är också en fråga om social fostran, enmedborgarfostran. Det är i det perspektivet vi måste se skolan." När skolministern talar om en snäv kunskapssyn gör han sigskyldig till just det slags normgivning som leder till vilsenhet och till attallt skall anses vara lika vikfigt. Det är självklart att skolan skall fostra. Det slås fast iläroplanen. är det så att alla målbeskrivningar i praktiken visat sigvara så mångtydiga att det är nödvändigt att slå fast att skolans huvuduppgiftär att ge kunskaper och färdigheter. Kunskaper och färdigheter står inte i motsats tillfostran. Det är när undervisningen fungerar väl, när övning och inlärning ägerrum som fostran också sker. Att det är ordning och ett bra arbetsklimat iklassrummet är en förutsättning för atteleverna skall få kunskaper och färdigheter. Att kalla detta för en snävkunskapssyn leder till en uppluckring av kunskapsbegreppet som är direktskadlig - skadlig för att den ger lärarna otydliga signaler och skadlig för atteleverna inte får de kunskaper och färdigheter som de har rätt att få. Tillkunskap finns inga genvägar. Att lära sig något kräver arbete och i många falluthållighet. Att inte säga detta rent ut är att lura eleverna. Att slå fast attskolans huvuduppgift är att ge kunskaper och färdigheter innebär således attslå fast att skolan skall fostra. Annars fungerar inte inlärningen. Detfinns också skäl att betona hemmens ansvar för barnens fostran. Skolansuppgifter är, att i samarbete med hemmen, stödja eleverna i deras utveckling.På politikerna vilar ansvaret att se till att förutsättningar skapas för attskolan skall lösa sin huvuduppgift - att ge alla elever goda kunskaper ochfärdigheter. Det gör man inte med det slags uttalande som skolministern gjort.Det gör man bäst genom att vara ärlig och säga som det är: Godakunskaper och färdigheter är viktiga för både den enskildes och samhälletsutveckling, att förvärva kunskaper ochfärdigheter kräver arbete, attsätta kunskapsmålet i centrum är att allsidigt främja den enskildes utveckling. Är statsrådet beredd att vidta sådana åtgärder attden av mig redovisade synen på kunskaper och fostran kan få genomslag iskolarbetet? 16§ Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1988/89:482 av IngridHasselström NyvaU (fp) till jordbruksministern om aluminiumhalten idricksvatten: Det beräknas att ca 100 000 människor i Sverigelider av demenssjukdomar. AIzheimers sjukdom är den vanligaste. Den drabbaräven yngre människor, och antalet insjuknade ökar . Högaaluminiumhalter i vattnet anses kunna vara en av orsakerna till AIzheimerssjukdom. Detta har framkommit i olika undersökningar och senast i en engelskstudie, som anser att risken för sjukdomen ökar i områden med högaaluminiumhalter i dricksvattnet. Detär kommunernas ansvar att kontrollera att gällande gränsvärden för aluminiumliksom för andra ämnen inte överskrids. Föratt bättre klarlägga om aluminium är en hälsorisk och om gränsvärdet skalländras vill livsmedelsverket genomföra en svensk studie liknande den engelska.En sådan studie borde omfatta hela landet. Kommer statsrådet att ta initiativ till att enstudie av aluminiumhalten i dricksvatten och förekomsten av AIzheimers sjukdomkommer till stånd? Prot.1988/89:75 1988/89:483 av () till miljö- ochenergiministern om skyddet för orörda älvar: Meddelande om frågor Starka krafterinom socialdemokratin syns allfid vara beredda att offra de sista orördaNorrlandsälvarna. Senast har LO signerat krav på utbyggnad. Man tycks heltsakna insikt om att kraftutbyggnad innebär svåra och oåterkalleliga skador påmiljön. Vilka åtgärder ämnar statsrådetvidta för att stärka skyddet för de fyra huvudälvarna och därmed bevarandet avoersättliga naturvärden? 1988/89:484 av () till miljö-och energiministern om villkoren för tillstånd till stenbrytning: På har brytning av framförallt kalksten förekommit sedan urminnes tider. Det har varit en näring för demsom bor på ön och utgjort ett eftertraktat byggmaterial både i ochutomlands. Många upplever dock att brytning sker på områden medstora naturvärden. Ett sådant exempel är brytningen vid Horns udde pänordvästra delen av ön. En känslig kuststräcka blir här helt deformerad ochoersättliga naturvärden går till spillo. tillstånd överklagades till regeringen, somdock av formella skäl inte tog upp ärendet. Tillstånd till brytning finns nufram till . Även om det nu kan vara svårt att få fram en ändringav givna beslut vill jag fråga statsrådet: Är statsrådet beredd att medverkatill att den pågående översynen av naturvårdslagen ges en sådan utformning attstenbrytning som den som förekommer t.ex. vid Horns udde inte blir tillåten? 1988/89:485 av () till utrikesministernom kurdernas mänskliga rättigheter: Just nu pägår diskussioner i Genevei kommissionen för de mänskliga rättigheterna. Dessaskall pågå enligt uppgift fram till . har åter medlemskap i denna kommission ochborde på ett kraftfullare sätt än hitintills kunna ta upp kurdernas situation. Jag villdärför fråga utrikesministern: Har förberett någotagerande i kommissionen för de mänskliga rättigheterna som specifikt tar uppkurdernas situation och rätt fill mänskliga rättigheter i sina hemländer? 1988/89:486av () fill försvarsministern om produktionen av marinaytstridsfartyg: Enligt regeringens proposition nr 1988/89:80 om verksamhetoch anslag för det militära försvaret m.m. under /90 hardepartementsche- fen uttalat attbeläggningen inom svensk försvarsindustri är acceptabel till början av1990-talet med undantag för varvsindustrin, som behöver nybeställningar redanår 1990. Departementschefenhar vidare avvisat ÖB:s förslag om en fidigareläggning avseende anskaffning avett nytt ytstridsfartyg. Regeringenger i propositionen ingen tillstymmelse fill signal om Karlskronavarvetsframtid. Det är beklämmande att regeringen inte tar sitt ansvar angåendevarvets betydelse ur säkerhetspolitisk synpunkt vad beträffar tillgången tillsvensk produktion av örlogsfartyg. Ägaransvaret lyser också med sin frånvaro. Medhänsyn till det anförda vill jag ställa följande fråga till försvarsministern: Är det förenligt med svensk neutralitets- ochsäkerhetspolifik att avveckla inhemsk nyproduktion av ytstridsfartyg? 1988/89:487av () till miljö- och energiministern om skyddet för orördaälvar: LO har i en regionalpolitisk utredning föreslagitatt tre av de orörda Norrlandsälvarna skall byggas ut samt att en av dessaomedelbart skall projekteras. älv, älv, älv och Vindelälvenfinns intagna i naturresurslagen. Trotsdetta kan man i en ledare i i årläsa: "Energiminister tycker att LO har för dåligtbeslutsunderlag när kravet reses om utbyggnad av ännu en älv." Tolkningenav detta uttalande kan vara att regeringen trots allt inte är emot enytterligare vattenkraftsutbyggnad. Mot bakgrund av dettaskulle jag vilja fråga statsrådet: Har regeringen ändrat ståndpunkt eller står regeringenfast vid beslut att de fyra orörda Norrlandsälvarna ej skall byggasut? 1988/89:488av i (m) fill utrikesministern om de polifiskaförhållandena i : I förs en politik som strider motgrundläggande mänskliga och demokratiska värderingar. Detta har resulterat iavrättningar av tiotusentals oliktänkande och regimkritiker. Under senare tidhar delar av den iranska ledningens polifik och agerande försvarats i . Demonstrationerhar hållits i vårt land i samband med dödshotet mot författaren till boken, och krav har ställts om att boken inte skalltryckas. Ledarenför i har krävt att regeringen skall stoppa utgivningen avnämnda bok, och om inte så sker kan det bli konsekvenser av ett slag som förvårt tankesätt är helt och totalt främmande. Prot.1988/89:75 Vilka åtgärder har regeringenvidtagit och vilka är man beredd vidta nationelltoch internationellt mot i samband med landets politiska 7~, ', TT ledningshot mot grundläggande demokratiska och mänskliga värderingar? 1988/89:489 av () till utrikesministernom de mänskliga fri- och rättigheterna i : Efter det kinesiska kejsardömetsfall förklarades som oberoende. besatte emellertidkinesiska styrkor landet och tvingade den dåvarande att erkännaKinas överhöghet, mot att lovade att respektera det tibetanska folketsreligiösa tro och kultur. I realiteten inleddes en radikal samhällsomdaning isyfte att helt inordna landet i . har åter uppmärksamheten riktatsmot situationen i , dels genom ett TV-program som avslöjade förtrycket avde mänskliga fri- och rättigheterna i landet, dels genom att 11 personer uppgesha dödats och över 100 skadats i samband med en demonstration i Tibetshuvudstad. Jag villmot denna bakgrund fråga utrikesministern: Vilka åtgärder avser den svenskaregeringen att vidta för att stärka de mänskliga fri- och rättigheterna iTibet? 1988/89:490 av () till jordbruksministern omsockerbruken på och : 1 regeringens förhandlingsdirektivtill jordbruksnämnden beträffande prisreglering på jordbruksprodukter inkl.sockerbetor och socker anges, att förslagen skall bygga pä att sockerbruken påÖland och skall bevaras. I förhandlingarna diskuteras ocksäsockerbetsarealen. har gällt, att minskning av arealen ej får drabbadessa bruk. Detta har fastställts av . Min frågatill jordbruksministern är: Gäller samma förutsättningar nu somvid tidigare arealförändringar beträffande sockerbetor? 1988/89:491 av () tillkommunikafionsministern om godstrafiken på järnväg: Just nu förbereds en dramatiskomläggning av som kommer att leda till att ca gods försöver till väg från järnväg. Det betyder ytterligare 70 000 långtradare somskall rulla pä våra vägar! Detta står i skarpt motsatsförhållande till flerariksdagsbeslut: - att gods skall förasöver från väg till järnväg att utsläppen av kväveoxider skall minskas till1995 - att utsläppen av koldioxid inte skall ökas 40 Detleder ocksä till kraftigt ökande vägkostnader, flera trafikolyckor, högresamhällskostnader, ökad energianvändning, ökat oljeberoende, fiUtagandeförsurning och skogsdöd samt fiUtagande skador i havsmiljön. Medanledning av detta vill jag ställa följande fråga till kommunikationsministern: Är regeringen beredd att "frysa"godstrafiken på järnväg pä nuvarande nivå och att i samband därmed omprövatrafikpoUtiken i syfte att överföra godstransporter från väg till järnväg? 1988/89:492av () fill socialministern om barnmiljörådet: Enligt uppgifter i pressen samt vad somoffentliggjorts i samband med omorganisering av har försportsatt regeringen avser att lägga ner den självständiga myndighetenbarnmiljörådet, som har till uppgift att ta till vara barnens intresse bl.a. isamhällsplaneringen. Jag vill därför frågasocialministern: Ärdet regeringens avsikt att avveckla barnmiljörådet? 1988/89:493av () till socialministern om de svenska socialarbetarna iKöpenhamn: I har svenskasocialarbetare arbetat med att hjälpa ungdomar som där råkat i socialasvårigheter. Jagvill mot bakgrund av uppgifter som förekommit i media fråga statsrådet: Avserregeringen att dra in socialarbetartjänsterna i ? 1988/89:494av () fill statsrådet om nytt mål föru-landsbiständet: I en signerad artikel i den 14februari 1989 med rubriken länderna måste få ökat bistånd skriverstatsrådet följande: "Detär glädjande att det finns en opinion i vårt land som önskar att Sverigeytterligare ökar biståndets andel av BNI, upp till ett tvåprocentsmål." Motbakgrund av biståndsministerns uttalande i ovan nämnda artikel vill jag frågaföljande: Är biståndsministern beredd att tillmötesgåopinionen och stödja folkparfiets motionsförslag till årets riksdag, nämligenatt det nu är dags att formulera en ny långsiktig ambition för u-landsbiståndetom ett nytt biständsmäl pä av BNI? Prot.1988/89:75 7marsl989 1988/89:495 av () till socialministern om handläggningen av ärenden omförflyttning av barn från fosterhem: I massmedia, i TV:s 20:00 och senast i endebattartikel i har man tagit upp olika fall omhur barn brutalt slitits från sina fosterhem, där de bott . 1988/89:75 Ianledning härav vill jag fråga statsrådet följande: ----------- : Avser regeringen vidta några åtgärder för att tiUräcklig hänsyn skall kunna Meddelande om frågor tastill barns viljeyttringar i samband med att de förflyttas från fosterhem? 1988/89:496av () till statsrådet om bortfallet avlektioner i och gymnasieskolan: En undersökning från bekräftaråterigen att eleverna i och gymnasiet går miste om enanmärkningsvärt stor andel av sina lektioner. Orsakerna är t.ex. sjukdom hoslärarna, vidareutbildning, svårigheter att få vikarier, skrivningar ochstudiebesök. Resultatet blir att undervisningstiden blir kortare än vad somförutsatts när kursplanerna utformats och lärarna planerat terminensskolarbete. Folkpartietkräver i sitt skolprogram att elevernas rätt fill sina lektioner skall slåsfast. För att den rätten skall bH en reaUtet krävs ett antal konkreta åtgärder.En sådan är att inrätta tjänster för fasta lärarvikarier. Regeringen utlovade ijanuari 100 milj. kr. i ökat statsbidrag för att möjliggöra sådana tjänster.Enligt uppgifter i pressen har löftet återtagits. Jag vill därför frågaskolministern: Vilka åtgärder planerar regeringen för attfiUförsäkra eleverna de lektioner de enligt statsmakternas beslut har rätttill? 1988/89:497av () till jordbruksministern om sockerbets-odUngen påGotland: Enligt en träffad överenskommelse mellanstatens jordbruksnämnd. Sockerbolaget och betodlares centralföreningskall sockerbetsarealen minskas med fill jämfört med föregående år. Hur och var denna neddragning skall ske ärdock ännu inte bestämt. Sockerbruk har en utnyttjandegrad på , och varje reducering av odlingen på medför en risk att sänka dettaprocenttal. Vid jordbruksministerns besök på lämnadestatsrådet följande garantier: "Sockerproduktionenpå Gofiand och kommer att prioriteras. Det innebär att om det sker någraarealminskningar, så kommer dessa inte att ske på öarna." Motbakgrund av att beslutad nedskärning kan komma att drabba vill jagställa följande fråga: Står jordbruksministern fast vid sin givna garanti,och är han därmed också beredd att medverka till att sockerbetsodlingen påGotland undantas från den nu aktuella minskningen av den totala odlade arealen? 1988/89:498av Per () till arbetsmarknadsministern om EG-anpassningen och svenskarbetsmiljöpolitik: nr 3/89 publiceras en hemlig rapport omEG-anpassningens effekter för arbetsmiljön. 42 bl.a. att EG-anpassning skulle leda tillförsämringar av svenska regler beträffande asbest ochlösningsmedel samt att principerna för kemikaliekontroll och bedömning avolika ämnens cancerframkallande egenskaper skulle förändras på ett förarbetsmiljön menligt sätt. Detsägs också att rapporten hemligstämplats och inte gjorts fiUgänglig förtidningen enligt vanliga offentlighetsprincipen. Med anledning av arfikelni Arbetarskydd nr 3/89 vill jag fråga: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta medanledning av den hemliga rapporten inom hennes eget departement som visar attEG-anpassning skulle leda till försämringar bl.a. beträffande regler förasbest, lösningsmedel och principerna för kemikaliekontroll och bedömning avcancerframkallande egenskaper? 1988/89:499av Per () till kommunikafionsministern om EG-anpassningen och svensktransportpolifik: I en artikel i (23/2) varnarTransports ordförande för att EG-anpassning kan leda till förödandekonsekvenser för svensk transportpolifik. Han hävdar att svenskatransportföretag kommer att slås ut och att fackliga rättigheter förtransportarbetare kommer att urholkas. Därför vill jag fråga: Delar statsrådet farhågorbeträffande EG-anpassningens konsekvenser för transportsektorn? Vilka åtgärderär han i så fall beredd att vidta för att transportsektorn skall undantas frånEG-anpassning? 1988/89:500 av Per () till statsrådet om EG-anpassningen och svenskkonsumentpolifik: I en TT-intervju (bl.a. UNT 17/2) sakonsumentverkets generaldirektör att dilemma är att det i allmänhetinom ställs lägre säkerhets- och kvalitetskrav påkonsumentprodukter. Han hävdar också att slopandet av S-märkningen harinneburit en försvagning av produktkontrollen. Mot denna bakgrund villjag fråga statsrådet: Kommer statsrådet att medverka till att svenskakonsumentskyddsbestämmelser offras på EG-anpassningens altare? Om inte, vilkaåtgärder tänker hon vidta för att garantera att så inte sker? 1988/89:501av Per () till statsministern om EG-anpassningen och svenskenergipolifik: Enligtfidningsuppgifter har EG beslutat samordna sin energipolitik. Sombekant är kärnkraft en grundläggande beståndsdel i EG:s energipolifik. Detkärnkraftslösa landet har utsatts för hårda påtryckningar frånEG-kommissionen för att introducera kärnkraft. Mot den bakgrunden villjag fråga: Ingår energipolitiken i den "heltäckanderamöverenskommelsen" med EG som skall omfatta allt utom försvars- ochutrikespolifik, som statsminis- Prot.1988/89:75 tern uttalade sig för i ? Om så är fallet, hurskall dä 7 mars1989 kunna fullfölja sinkärnkraftsavveckling? Om så inte är fallet, vilka åtgärder ., .,, \ planeras för att undvika attSverige tvingas anpassa sin energipolitik till EG? 1988/89:502 av () tillkommunikafionsministern om motorvägsbygget genom Bratteforsåns dalgång: Regeringen har beslutat att enmotorväg skall byggas genom det riksintressanta naturområdet . När beslutet fattades togs hänsyn bara till tre alternativasträckningar, vilka alla förstör området. i hadelämnat in ett förslag till dragning av vägen som skulle skona detriksintressanta området. Förslaget kommenteras inte i regeringens beslut. Varför har regeringen inte tagit med det i sin bedömning? 1988/89:503 av () tillkommunikationsministern om befordran vid SJ av cyklar som resgods: Inom SJ finns nu förslag fill ändrade regler och priserför resgods. Anser statsrådet att cyklar bör kunna sändas som resgodstill rimlig avgift? 1988/89:504 av Per () till statsministern ominnebörden av visst uttalande om en svensk ramöverenskommelse med EG: I en intervju i Svenska Dagbladetden framträder statsministern och uttalar sig angående EG-politiken.Därmed hörsammar han bl.a. Metallordföranden uppmaning att tatill orda om EG (Metallarbetaren 1989:4). Det är utmärkt. Än bättre vore omstatsministern ville hörsamma krav från ledamöter av riksdag att ikammaren framträda angående EG - dvs. den mest övergripande fråga ståttinför på . Enligt säger statsministern bl.a. följande: "En tullunion med EG räcker inte för Sverige.Regeringen siktar inför i mot en heltäckande ramöverenskommelsesom skulle omfatta Europaintegrationens alla områden utom utrikes- ochförsvarspolifiken." Jag villdärför fråga: Vill statsministern vara vänlig attinför redogöra för vad han menar med att siktar mot enheltäckande ramöverenskommelse med EG - innan han vid eventuellt görbindande överenskommelser för räkning? 1988/89:505 av Per () till statsministern ominnebörden av visst uttalande om debatt rörande EG-frågan: Enligt en intervju i sägerstatsministern att han vill undvika debatt om EG-frågan årsvalrörelse. Vi har från miljöparfiets sida kritiserat regeringenför att den tycksvilja smygansluta till EG utan öppen demokratisk debatt. harförnekats från regeringshåll. Dock synes statsministerns yttrande i kunnatolkas som en önskan att just undvika öppen demokratisk debatt om Sverigesödesfräga inför 2000-talet. Därför vill jag fråga: Vad menar statsministern med sitt yttrande att hanönskar undvika debatt om EG inför valet ? 1988/89:506av Per () till statsministern om rätten för riksdagsledamot att fåta del av handlingar hos rörande EG: När jag via utredningstjänstbegärde fillgång till material från pågående utredningar om de konkretaeffekterna av en EG-anpassning, fick jag det material jag begärde. När jagnyligen vände mig till för att få tillgång tillytterligare material av samma slag, tvingades utredningstjänsten rapportera attjag inte längre kunde få något EG-material: "Vid kontakt med ISEK harframkommit att det skrivna material som finns inom ISEK och Beredningsgruppenför Europafrågor samt arbetsgruppernas material anses som internt arbetsmaterialoch därför inte lämnas ut" (PM Dnr 88/89:1662). Iutrikesdebatten lovade utrikesministern att utrikeshandelsministernskulle vidta åtgärder för att åstadkomma en ändring. Men i eninterpellafionsdebatt med utrikeshandelsministern fick jaginget klart svar. Därför vänder jag mig till statsministern, tillikaordföranden i Rådet för Europafrågor: Vill statsministern utfärda direktiv som garanteraratt jag såsom riksdagsman och ledamot av utrikesutskottet får fri tillgångtill allt EG-relevant material inom , de statliga verken.Rådet för Europafrågor och ? 1988/89:507av () till kommunikationsministern om ordningen för besvarande avriksdagsledamöters frågor till statsråd: ställde jag en fråga om ansvarigtstatsråd anser att värdefulla naturområden har ett tillräckligt starkt skydd ilagen.