prot · GC09122 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag är väl medveten om alt pohsen självprioriterar inom sitt område, men jag är också säker på att man inom regeringenvet alt del finns en smärtgräns för priorileringar när de grundlägganderesurserna inte är tillräckliga. Det var därför som jag frågade om en utökningav antalet utbildningsplatser för poliser, vilkel jag ser som en absolutnödvändighel för atl man i framliden skall kunna prioritera alla de vikfigaområden som såväl cenlern som regeringen klart angivit bör prioriteras. Det varanledningen fill all jag ställde frågan på den punklen. Den andra frågan gäller målsättningen. Anledningen fillatt del är så vikligl all man skall kunna ta hand om ungdomar och andra medmissbruksproblem inom etl fålal dagar är alt de är så känsliga all de lältförlorar sin motivation igen. Det har därför frän dem som har ansvarel föråtgärder för dessa missbrukare ullalats atl det är nödvändigl att vården gesinom ell antal dagar. Slulligen bara en snabb fråga: Kan vi få några besked omvad förslagen om särskilda beslämmelser om vård av unga kommer all gå ut pä?Jag har hört sägas alt kommunerna skall få ökat inflylande i delta sammanhang. Den sista frågan kan jag inle svara på,eftersom ärendel är under beredning. Det pågår nu diskussioner medKommunförbundet och , och del är omöjligt för mig all exaktförulse vilka resullal dessa förhandlingar kommer alt leda till. Regeringensavsikt är dock atl det skall bh en förbättring. Det är det som man håller påalt diskulera. I frågan om *ården vill jag säga att även om det inle haruttryckts etl önskemål i form av elt vissl anlal dagar är det regeringensinlenfion alt del skall finnas etl sådanl samarbete mellan polis ochsocialtjänst alt när polisen upptäcker all någon behöver vård, skall denomedelbarl ta konlakl med , och då skall varaberedd alt gripa in och göra sin insats. Vad lill sisl gäller frågan om utbildning av poliserskedde det en ökning i årets budgetproposition av polisulbildningen. Men detlåren fid, ell anlal år, innan en sådan förbättring märks ule på galor ochlorg. De mera korlsikfiga problem som vi nu diskulerar måsle lösas genomextrainsatser . Om åtgärder mot ökat narkotikamissbruk 47INGBRITT IRHAMMAR (c): Försl någol om poliserna. Del är rikligl allvi utbildar 600 poliser, men med denna ulbildning får vi inga förbättringarvare sig på kort eller på lång sikt, eflersom över 800 poliser avgår per år.Man skulle möjhgtvis kunna nå snabbare resultat genom all se fill alt de redanutbildade poliserna stannar kvar. Vi liar också för delta ändamål föreslagitstimulansåtgärder till en kostnad av 10 milj. kr., som regeringen inle varilberedd att fulll ut ställa sig bakom. Om utbetalningen av ersättning lill privalprakliserandetandtekniker Jag har också en fråga om s.k. § 12-hem för ungdomar rnedmissbruk av slörre omfattning. Del förhållandel atl det inle är staten som haransvarel för dessa hem har varil elt slorl problem. Därför har också eltflertal av dessa hem lagls ned, trols all de hade behövts i delta sammanhang.Finns det planer på all återföra ansvarel för dessa hem lill slalen? Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på fråga 1988/89:661 om utbetalningen aversättning till privatpraktiserande tandtekniker har frågat om jag är bereddatl se över rutinerna för ersättning till de privatpraktiserandetandteknikerna. Enligt är denna kår drabbad av den offentligabyråkratin genom ell krånghgl och tidsödande redovisningssystem, vilket innebärall tandteknikerna inte får belall frän förrän efler 45dagar, ofla inte förrän . Del är riktigl, som säger, alt delandlekniska laboratorierna ofla får vänla på sin ersättning frånförsäkringskassan. Orsaken till detta dröjsmål är dock inte den offentligabyråkratin representerad av , ulan del är tandläkaren ellerlandstinget som förorsakar dröjsmålet. har vid någratillfällen gjorl stickprovsundersökningar som ger klara belägg för detta. Eftersom del är landläkaren som är ansluten tillsjukförsäkringens ersättningssystem är denne också formelll ansvarig införförsäkringen. Till följd härav kan utbetala ersättningen förtandläkarnas räkning lill det landlekniska laboratoriet först när landläkarensänt in den atlesterade landtekniska fakturan till kassan, Eflersom del finns landläkare som inle attesterar denlandlekniska fakturan förrän hela behandlingen är slutförd, kan del uppslådröjsmål av det slag som nämner, är givelvis inletillfredsställande för de landlekniska laboratorierna. Då någon anslutning avde landlekniska laboratorierna till försäkringen inte är akluell måste fråganlösas mellan laboratorierna och tandläkarna, vad jag känner lill pågårsedan en tid överläggningar mellan och i syfle atl träffa ett s,k, standardavtal för altlösa della problem. 49GULLAN (); Jag ber atl få tacka socialministern försvaret, som ger elt visst hopp för alla de privalprakfiserande landtekniker somi,dag är ganska bekymrade, ibland l,o,m, hell förtvivlade över all de undermycket får ligga ule med pengar och l,o,m, får låna dyrt kapital föratl klara mljansen, på grund av atl de får vänla så länge på ersättningen försitt arbele. Att jag lagil upp denna fråga beror på att jag som vice ordförandei socialförsäkringsulskollet och ledamot av känner elt ansvar för demsom är beroende av ersättning frän dd allmänna försäkringssystemet. Omdröjsmålen beror på den ena eller den andra byråkraiin kan vi kanske strida om,men hur vi än vrider och vänder på saken är de privalprakliserandetandteknikerna beroende av att ersättningen från den allmänna försäkringenfungerar, Såvill jag förstår är socialministern och jag eniga om att del ärvikfigl alt del blir en bältre lingens ordning på detta område. Nutycks någon form av avtal vara i sikte, och det ät ju bra. Del är ocksåangelägel all informationen härom tränger fram, för uppenbarligen vet inlemånga privalprakliserande landtekniker om alt en sådan lösning är i sikte, Ersättningssystemelborde vidare kunna förbättras. Det är visserligen tandläkarna som är anslutnatill försäkringen, men ersättningen borde ändå kunna belalas direki tilltandteknikern i fråga, och skulle kunna ståsom garant för denna utbetalning vid en kontroll i efterhand. Alternativt kundeman gå den väg som tidigare tillämpats, nämligen att del i början på årelutbetalas en schablonersällning, som sedan avräknas. Etlavtal är dock nu på gång, och jag hoppas all etl sådant skall komma till stånd.Jag vill be socialministern alt vara observant i denna fråga. Om så behövsåterkommer jag med en ny fråga. Det är viktigt atl de som del gäller får sinersällning snabbi och all de inle behöver vänta pä all den skallkomma. Prot,1988/89:122 Omanvändningen av genteknik på människor Överläggningenvar härmed avslutad. 12§ Svar på fråga 1988/89:670 om användningen av genteknik på människor har frågat mig vilka ålgärder regeringen avser alt vidlaför atl ange samhällels ramar för användning av genteknik på människa, KarinStarrin hänvisar till tidningsuppgifter som säger all någon proposition omanvändning av genteknik pä människa inte kommer att lämnas lill underpågående session. Frågan om användning av genteknik på människaliksom bl,a, frågan om forskning på befruktade ägg från människa bereds förnärvarande inom . Innan förslag till lagstiftning lämnas tillriksdagen kommer yllerligare diskussioner om utformningen av förslagen atlföras. Jag vill dock allmänl slryka under all arbetet sker mol bakgrund av enreslrikliv inslällning lill bruk av genteknik på människa. Del är minförhoppning att en proposition skall kunna lämnas lill under höslen1989, 51 (): Jag vill börja med all lacka socialministern för svarel. Anledningenlill att jag har tagit upp denna fråga är all jag läsle i en tidningsartikelatl vi inle kunde vänla oss någon proposition i detta ärende nu under våren.Del var ändå del löfte jag fick av socialministern Om användningen av genteknik på människor månad, närjag ställde en fråga med ungefär samma innehåll. Därför reagerade jagnaturligtvis med stor besvikelse. Utvecklingen inom detta område går mycket snabbi ochintresset är mycket stort, inte bara från forskare, industrier och lillverkare,utan även från människor i allmänhet. Människorna börjar känna oro när de inleriktigl vet var vi slår. Jag vill fråga socialministern om vi skall lålainduslrin gä vidare och styra utvecklingen. Jag hade förväntat mig atl viskulle ha ambilionen alt det är riksdag och regering som talar om hur vi villha utvecklingen och hur vi vill att tillämpningen av den nya teknik manständigt får fram skall ske. Jag kan inle tänka mig atl socialminislern hellerär nöjd med all vi sländigl förlorar lid eller med atl ulvecklingen medekonomiska förebilder slyrs i den här riktningen. Jag tycker all del är hög tidatl vi från lalar om hur vi skall ha det. Jag är besviken över altvilåter ytterligare tid rinna i väg. Det är i och för sig riktigl all, inte enproposition, men en lagrådsremiss var aviserad . Så småningomskulle den resultera i en proposition till . Delta byggde naturligtvispå den intention som efterlyser, nämligen att politikerna skallsätta upp vissa regler för hur verksamhelen med genteknik får bedrivas och ivilken omfallning den får bedrivas. Där är vi inte elt dugg oense. Men under proposifionsarbdds gång visade dd sig vidkonlakl med socialulskoltel atl man inom ulskollel var inlresserad av att fådiskutera denna fråga ytterligare. Del är del enkla skälel lill atl deluppställ en viss försening. Vi har nämligen velat ställa upp på alt ge deninformation som socialutskoltels ledamöler ville ha innan propositionsarbetetslutförs. Om vi skall vara litet prakliska skulle jag rekommendera KarinStarrin all hålla koniakt med exempelvis sina egna parlivänner i socialutskottetoch få den information som de kan ha. Enligt vad jag förstår kommer de att hanågot slags överläggning i denna fräga . Vi har alltså hållit igen slutförandet avpropositionsarbdd för all diskutera vissa frågor som ledamöterna inom utskottetkan vilja väcka redan innan proposilionen läggs fram. 53 (): Jag vill ändå frägasocialministern om han inte kan tycka all det är lilel för mycket fid som vihar förlorat 1984 lades ulredningen om genefisk integritet fram. Som jagförslår del är man inte så mycket inne på jusl dessa frågeslällningar i denproposition- som är under utarbetande heller. Eller har jag missförstått dethela? Kommer man atl behandla människans inlegrilel och Hugoprojekld i denkommande proposifionen? Jag kan inte närmare gä in på vadproposifionen slutgiltigt kommer alt innehålla.. Men bakgrunden lill den finnsi utredningen om genefik och normer. Även om det materialet är litet gammalt,del kan jag hålla med om - det kom 1984 -, ger det en bild avvilka problem som diskuteras. Eflersom materialet är lilel gammalt har sedanförnyade kontaktertagits bl.a. med och en del andra organ som arbetar meddessa frågor. Jag kan i och för sig säga att del hade varit önskvärl att fådetta ärende förelagt för ställningstagande på etl tidigare stadium.Men förklaringen lill att det lar lilel lid är all det är relativt besvärligaavvägningar som måsle göras i dessa sammanhang. 55 (): Jag håller med socialminislern om all del ärsvåra avvägningar som måste göras i dessa frågor. Del är awägningar som bådeär posifiva och negativa. Alt hitta elt precis lagom läge i de här frågorna ärsvårl. Jag vill ändå fråga om jusl forskningsprojektet ialla fall följs av regeringen. Jag fick den uppgiften när vi debatterade dennafrågeställning senast. Socialminislern svarade då atl regeringen följer dendelen av frågeställningen om människans integritet Det skulle vara inlressanlalt fä ta del av nägon form av informalion om hur regringen följer dettaprojekt, hur myckel man arbelar med del och hur långt man hilfills har kommit. Som jag har svaral regeringen utvecklingen på delta område, och naturligtvis följer även deandra organen, exempelvis medicinska forskningsrådet, ulvecklingen. Men ivilken ulslräckning della kan fångas upp i proposilionen är jag faktiskl inleberedd atl svara på , speciellt inte som propositionen inte är närmareföreslående än alt den skall föregås av en lagrådsremiss. Del får visa sig i defortsalla diskussionerna. 57 (): Jag får väl i det här lägel nöja mig med denkommeniaren. Men jag lycker att vi ändå skulle vara myckel beljänla av att fåinformafion om hur regeringen arbetade i just della forskningsprojekl. Men delfår vi återkomma till. Jag har en annan fråga rent generellt. Hur bedömersocialministern hela den utveckling som sker på bioleknikområdet? Det var dettajag tog upp inledningsvis. Ser man de olika uppgifter om försök som kommer framsom oroande, fillfredsställande, spännande eller hur ser regeringen på detta? Del är uppenbart att vissa delar avgentekniken kan användas positivt för att bota och undvika sjukdomar. Men detfinns nalurliglvis också grenar av den där vi har anledning alt se med en vissoro på de möjligheter som denna leknik ger. Som jag sade i svaret - det kan jagupprepa nu - är vår utgångspunkt i detta arbele alt ha en reslriklivinställning. Del kommer att avspegla sig i den kommande propositionen. Överläggningen var härmed avslutad. Om användningen av genteknik på människor Om parlamentarisk insyn i utredningen om service, slödoch vård ull psykiskt sjuka 13 §Svar på fråga 1988/89:672 om parlamentarisk insyn i utredningen om service,stöd och vård till psykiskt sjuka har frågat på vilket sätt detkommer att ges möjlighel lill parlamentarisk insyn i den nya ulredningen omservice, stöd och vård fill psykiskt sjuka. Regeringen har beslutat alt tillkalla ensärskild ulredare med uppgifl atl överväga och föreslå olika ålgärder för atten förbättrad och effeklivare service och vård lill psykiskt störda skalluppnås. Utredningen skall kartlägga siluafionen inom psykiatrin och utvärderaeffekterna av förändringen från slulna till öppna vårdformer under 1980-lalet.Utredningsarbetet kommer all bedrivas i samverkan med , , berörda pafient- ochanhörigor-ganisafioner saml övriga berörda myndigheter och organisationer. De flesla sjukvårdshuvudmän har målmedvetet arbetat medförändringar pä detta område. Antalet patienter som varil inlagna för slulenpsykiatrisk vård har kunnat minskas förhållandevis krafligl under senare år.Utvecklingen av nya vårdalternativ har inneburit en bättre livskvalitet förmånga psykiskt störda. Generelll sett gäller dock atl ulvärderingen ochuppföljningen har varit bristfällig när del gäller alternativa modeller förhur vården bör vara uppbyggd. Den särskilda utredaren har tillkallats för alt kartläggasilualionen och ulvärdera effekterna av förändringen inom psykiatrin. Särskillskall utvecklingen mol de öppna vårdformerna siuderas och analyseras. Arbetetskall utmynna i slutsatser och förslag som bör slutredovisas . Som framgår av min redogörelse är det primära syflel medutredningsuppdraget att följa upp ulvecklingen och beskriva hur förändringarnapåverkal de individer som berörts. För en sådan kartläggning lämpar sig enparlamentariskt sammansatt beredningsgmpp mindre väl. Jag kan emellertidförsäkra atl det kommer att ges rika tillfällen för alla berörda alt gesynpunkler och påverka del fortsatta arbelel mol alt förbättra samhällelsservice och vård lill psykiskt störda, när kartläggningen och förslagen harlagts fram. 60 (); Jag ber alt få lacka även för detta svar. Jag har inle slälll den här frågan för all kritisera attulredningen har tillsatts, ulan snarare för atl föreslå en god förankring hosmedborgarna när del gäller dessa myckel vikliga men mycket känsligafrågor inom psykiatrin. Alt del är svåra frågeställningar visar inte minsl detfaktum atl socialberedningens arbete med ell förslag lill enIvångsvårdslagsliflning nu har dröjt fyra utan atl regeringen har kunnallägga fram någol förslag i det stycket Jag tycker att socialministern är htet väl optimistisk närhan beskriver vad som har hänl inom psykiatrin. Del är helt riktigl all myckelslora strukturförändringar har skett inom den psykiatriska vården. Den enainstitutionen efler den andra har lagts ned, men den kommunala socialtjänstenoch har lyvärr inle hängt med, utan människor har farit illa ochgör så fortfarande. Det sägs myckel i ulredningen som är bra om bättresamarbete och finare samordning mellan vårdseklorn och andra samhällssektorer,om hur vi skall uppnå en bältre vård och service ål psykiskt störda och omaltvi kan lillvarata samlliga resurser i samhället på ell bättre sätt. Inteminst är det vikfigl all man ser över frågan rörande psykoterapeutisk ochpsykogeriatrisk kompetens inom vården. Alll delta är bra, men jag hoppades att socialminislernskulle säga alt någon form av referensgrupp skulle tillsättas, som underarbetets gång kunde komma in och ge synpunkter i denna vikliga fråga. Är delinle möjligt alt tänka sig en sådan lösning? Denna referensgrupp skulle kunnasammanträda kanske , och jag tror alt det skulle göra detkommande arbetet med en proposition belydligl lättare. Som jag sade i svarel syflar utredningen iförsta hand fill en utvärdering och uppföljning. Jag är medvelen om atl delfinns vissa brister, som påpekar, just i uppföljningen. Detkommer väl alt visa sig när utredaren gått igenom förhållandena. Då får vi dethela dokumenterat, och vi får ell bra underlag. Del är klart atl man, som vet, använderolika utrednings-former för olika ändamål. I det här fallel tror jag atl jusldel utredningsarbete som skall utföras kanske inle, som jag sade, är av dentyp där man lämpligen använder sig av en parlamentarisk ulredning. Det finnsemellertid ingel som hindrar atl man i etl senare skede knyter någonpariamenlarisk referensgrupp till utredningen. Jag vill inte ha någon mening omdet . Jag tycker alt man först bör låla ulredaren arbeia ell lag och sevad han kommer fram fill. Jag utesluter inte alt man i ett vissl skede avutredningsarbetet skall kunna använda den metoden. 62 (); Jag håller med socialministern om alt sloradelar av detta arbete säkerl görs bra med en s.k. experlutredning, och jag slörsta lilllro lill det arbete som kommer att utföras. Jag vel att ellstort antal människor ~ om jag har förstått rätt etl tiotal sakkunniga och etltjugotal experler - kommer att knytas fill ulredningen, att arbetet skall ske isamverkan med de stora organisationerna osv. Men jag är tacksam för atlsocialminislern länker över delta med en parlamentarisk referensgrupp. Om manefler en lid kunde komma in och få en parlamentarisk insyn, skulle det göra atlvi på ett helt annat säll kunde förankra det här arbetet över hela linjen. Om parlamentarisk insyn i utredningen om service, stödoch vård tdl psykiskt sjuka Överläggningenvar härmed avslutad. Om ökade resurser för tvångsomhändertagande 14 §Svar på fråga 1988/89:678 om ökade resurser för tvångsomhändertagande har frågat mig om jag ärberedd att vidtaga ålgärder för att säkra tillgången på platser vid desärskilda tillsynshemmen. Alt ungdomar hamnar i kriminalitet och missbruk ärtragiskt, och samhällel måste vidta ålgärder på många områden för alt ge dessaungdomar den vård och det slöd de behöver. Ett faktum är dock att statisfikenvisar alt antalet ungdomar som begått broll har minskal något under de senasleåren. Däremot lycks det vara så all ell färre antal ungdomar begår etl ökalanlal broll. Det tycks också vara så alt denna förhållandevis mindre gruppungdomar har en mera sammansatt och svårare problematik . För att kunna ge dessa ungdomar en adekvat vård fordrasbl.a. elt mera differentierat vårdutbud vid de s.k. § 12-hemmen. fordrari sin tur etl förbättrat regionalt samarbele. I de pågående förhandlingarna mellan staten och de bådakommunförbunden om ell nylt statsbidragssystem för missbrukarvärden ochungdomsvården läggs särskild vikl vid vården av de mesl utsatta grupperna. Regeringen avser alt ålerkomma fill höslriksdagen med enproposition om dessa frågor. 64 (); Jag får lacka socialminislern för svaret. Vissa ungdomar måste omhändertas på grund av kriminaliteteller drogmissbruk eller bådadera och då placeras de i s.k. fillsynshem.Problemel är all behovel av plalser faktiskt ökar, men tillgången minskar. Detär dokumenterat bl.a. i en ständig köbildning fill dessa hem. Alternativet bUrdå atl man placerar ungdomarna i häkte, och del är ju en dålig lösning för deallra flesla ungdomar. Jag varnade här i kammaren för atlplalsbristen på tillsynshemmen skulle bli alltmer akut. Dåvarandesocialministern föreföll inle alls oroad. Hon föreföll mestintresserad av stalsbidrag och mindre av ungdomarna. , 15 månadersenare, lycks verkligheten drabba regeringskanslid. T.o.m. justitieministernhar blivit oroad över den, som hon säger, prekära situationen. Jag har fåttett svar av socialministern, ett svar som allmänheten förmodligen skulle kallaför ett typiskt politikersvar; ulredning pågår, med ytterligare fördröjning somföljd. Jag vill fråga så här: Är socialminislern åtminstone litetgrand oroad över denna köbildning? Dd skulle vara bra om även socialministernålminslone ingick i de oroades skara över silualionen. Vilken effekl kommer detnya LVU-förslagd alt få? Kommer del att innebära ökade, minskade elleroförändrade krav pä plalser vid dessa lillsynshem? 65 Socialminister : Herr talman! Anledningenlill all svarade som hon gjorde var, såvitt jagkan förstå, atl denna verksamhel bygger på avtal. överenskommelser, mellan slalen och kommunerna och landstingen.De gällande avtalen löper inte ut , som alltså är rätt tidpunkt attdiskulera vilka förändringar som bör göras i den här verksamhelen. närmar vioss avtalstidens utgång, och förhandlingar pågår i avsikt atl få till stånd ettnylt avtal för . En anledning till alt vi för dessadiskussioner nu är bl.a. atl vi vill åsladkomma en förbättring av del slag somBengl efterlyser. Eflersom förhandlingarna inte är slutförda kanjag naturligtvis inte säga exakt vad de kommer att resultera i, men jag kangärna säga alt etl av skälen till att regeringen har lagil upp delta medKommunförbundet och är att vi känner oss oroade av allvissa delar av verksamheten inte fungerar så som vore önskvärl. Orn ökade resurser för tvångsomhändertagande 66 (): Jag lackar för delta kompletterande svar. Detkänns tryggt atl vela alt i varje fall nuvarande socialminislern är oroad överförhållandena. Del är klarl atl jag som jurist också anser atl avtalskall hållas. Men samiidigi handlar del om våra ungdomars framlid, och dåkanske man fär handla efler vad som verkligen krävs. Det var bra att socialministernantydde detta med statsbidragssystem. Men jag lycker alt vi skulle kunna fålilel mera kött på de benen - litet mer om vad del kommer all innehålla. Ochframför allt: Skyller socialministern på kommunerna pä samma sätt som justitieministerngör? Har man någol som helsl ansvar från statens sida, etl ekonomiskl ansvareller i varje fall etl tillsynsansvar? Det är faktiskl angeläget att få reda pådetta här och . Nej, jag skyller inle på kommunerna. Delfinns ingen anledning atl göra det, för jag vet atl de har sina svårigheter.Men staten tar ju sitt ansvar genom statsbidragen. Del enda jag inle kan göra är alt förulskicka vadöverenskommelsen slutgiltigt kommer atl resultera i, eflersom tre parter ärinblandade. Jag kan säga vad som är inriklningen från statens utgångspunkt -och det är atl få lill stånd en förbättring. Kommuner och landsting kommer naturligtvis alt krävanågonting i gengäld. Sedan får vi se, inför näsla avtalsperiod, vad vi kanåsladkomma för resullal. Men jag ulgår frän alt samtliga inblandade parter harelt gemensamt mål, nämligen all den här vården skall fungera så bra sommöjligl. 68 (): Ja, det är vi överens om, och del är ju braom del blir en förbättring. Men kommer det alt innebära att staten är bereddatl la ell ansvar ulöver det ekonomiska, nämligen en form av tillsynsansvar? Den lid som har gått förskräcker. Slalen har passivt tittatpå, medan kommuner och landsting desiruerar den här vikliga vården ochomhändertagandet av ungdomarna. Det har också fåll lill följd - vilkelförhoppningsvis intresserar socialministern - problem när del gällerpersonalsituationen på lillsynshemmen. Personalen uppfattar silualionen somutomordentligt osä- Prot, 1988/89:122