prot · GC0973 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:73 Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen. 1 § Justerades protokollet för . 2 § Val av ytterligare suppleanter i vissa utskott Företogs val av en suppleant i vartoch ett av finans-, utrikes-, trafik-, arbetsmarknads- och bostadsutskotten. Tredje vice talmannen meddelade attvalberedningen enligt ett fill kammarkansliet inkommet protokollsutdragenhälligt föreslagit ytteriigare suppleanter i nämnda utskott. I enlighetdärmed utsåg kammaren till suppleant i finansutskottet () suppleant i utrikesutskottet () suppleant i trafikutskottet () suppleant i arbetsmarknadsutskottet () suppleanti bostadsutskottet () 3 §Svar på interpellationerna 1988/89:110 och 111 om EG-anpassningen Med anledning av kommissionspresidentenDelors programförklaring inför EG-parlamentet i , harPer ställt ett antal frågor till statsministern. Interpellationen haröverlämnats till mig för besvarande. Också har ställt frågor med anledning avJacques Delors tal. Jag besvarar samtliga frågor i ett sammanhang. 1 den nya programförklaring gavs stortutrymme ät EFTA-EG-frågorna. Delors konstaterade att samarbetet hadeutvecklats pragmatiskt på basis av den s.k. Luxemburgdeklarationen. Men tidenvar nu mogen, menade han, att ställa frågan hur samarbetet skall föras vidare. Han underströk betydelsen av att stärka samarbetet mellanEG och EFTA och nämnde två alternativa handlingsvägar. "Antingen kan vi hälla fast vid våra nuvarande, ihuvudsak bilaterala relationer, som i slutändan syftar till att skapa ettfrihandelsområde som innefattar både EG och EFTA, - eller, alternativt, kan visöka en ny, mer strukturerad samarbetsform med gemensamt beslutsfattande ochadministrativa institutioner i syfte att effektivisera vår verksamhet och föratt understryka den politiska dimensionen av vårt samarbete pä de ekonomiska,sociala, finansiella och kulturella områdena." Delors utspel är i hög grad skissartat och lämnar mångaaspekter av det tänkta samarbetet öppna för vidare diskussion och konkretisering.Vi måste på EFTA-sidan anta den utmaning som ligger i Delors idéer. Det är minförhoppning att EFTA-länderna skall samla sig till ett konstruktivt ställningstagandevid mötet mellan regeringschefer i . Förberedelsearbetetför detta möte är redan i full gång. Per frågar vilka slutsatser statsministern drar avatt EG är i färd med att bygga en politisk union som omfattar ocksä utrikes-och säkerhetspolitik. I Delors programförklaring framgår klart att ett utökatsamarbete mellan EFTA och EG skulle omfatta de ekonomiska, sociala, finansiellaoch kulturella områdena. Utrikes- och försvarspoliken hålls utanför av Delors.Det är helt i linje med de förhandlingsmål som och regeringenuppställt för integrationsarbetet. Vad gäller den närmare utformningen av ett utbyggtsamarbete finns flera möjligheter. Tullunion är en av dem. Tanken på tullunionmed EG är inte ny; den fanns med i diskussionerna både pä 60-talet och i börjanav 70-talet. Jag delar Delors uppfattning att det ännu är för tidigtatt gä in på detaljerna om hur en insfitutionell ram för samarbetet skall kunnautformas. Det är självfallet på det viset att såväl formen som innehållet i detfortsatta samarbetet måste diskuteras, både internt och med övriga EFTA-länderoch EG. Vi funderar givetvis noga på hur man skall kunna angripa deinstitutionella frågorna. Som svar på Per fråga vill jag emellertidunderstryka att det inte är fråga om att underordna svenska politiska beslutEG-domstolens jurisdiktion. Vår handelspolitik styrs av GATT-reglerna. Dettagäller även gentemot och detsamma är fallet för EG. Våraansträngningar att stärka i den nu pågående Uruguay-rundan syftar till attfrämja frihandeln genom ett väl fungerande multilateralt regelverk som skyddför smä och utrikeshandelsberoende länder som . Jag kan försäkra PerGahrton att vi också framöver kommer att driva denna linje med full kraft. Ett avEFTA:s grundläggande mål är att bidra till utvecklingen av Värt deltagande i en vidare västeuropeisk integration har sammasyfte. Jag är helt enig med om att EFTA-samarbetetmåste stärkas. Som jag redan sagt är vi på svensk sida beredda att diskuteraalternafiva lösningar när det gäller formerna för vårt fortsatta samarbete medEG. I detta ligger också att stärka EFTA som organisation för att möjliggöra eneffektiv samordning och ge ökad förhandlingstyngd åt EFTA-länderna. Jag förväntar mig att EFTA:s två rådgivande organ, denrådgivande kommittén och inte minst parlamentarikerkommittén, kommer att lämnasina bidrag till den här diskussionen. Jag hade för övrigt enförsta överläggning med de svenska medlemmarna i parlamentarikerkommittén införtoppmötet i . Våra ambitioner när det gäller samarbetet med EG innebärinte att vi utan egna överväganden kommer att inarbeta i våraegna. Vi måste emellertid vara beredda att pröva nya lösningar på olika områden.1 vissa fall kan det visa sig att vi gemensamt med de övriga EFTA-länderna ochEG kan komma fram till bättre resultat än de vi redan nått. I vissa frågor, jagtänker inte minst på miljöproblemen, är det nödvändigt att finna gemensammalösningar över gränserna. Men låt mig än en gång göra helt klart: Vi kommer inte atttillåta någon sänkt standard, vare sig det gäller det sociala området, miljön,konsumentskydd, arbetsvillkor, jämställdheten eller enskilda människors hälsa. Det är heller inte nödvändigt när det gäller samarbetetmed EG. Som jag vid tidigare tillfällen nämnt, innebär anpassningen inom EG försöker förbättra standarden pä dessa områden. Inget land skall behövasänka sina normer till följd av det arbete som pågår. Per frågar ocksä om skall ansluta sig tilldel europeiska monetära samarbetet (EMS) samt avveckla och densvenska kronan. Det monetära samarbetet måste - i likhet med andra frågor-analyseras både grundligt och förutsättningslöst med utgångspunkt i vad som ärmest ändamålsenligt för . Ett sådant analysarbete pågår . När det gäller och kronan finns inga planer påatt avskaffa dessa. Frågan om att avveckla gränsstationerna och lägga ned tulloch gränspolis, i t.ex. , gäller inte bara organisationoch arbetsuppgifter i ett framtida västeuropeiskt samarbete. Det är en frägasom också gäller hur vi pä bästa sätt skall kunna utnyttja resurservid import och export till tredje länder. I ett bredare västeuropeisktsammanhang mäste man även väga in den viktiga roll har för attbekämpa narkotikasmuggling och skydda människors, djurs och växters liv ochhälsa från smittsamma sjukdomar. kommer därför även i ett närmareintegrerat att ha viktiga arbetsuppgifter vid den svenska gränsen. Per undrar också om svensk regionalpolitik kommeratt anpassas till . En särskild kommitté arbetar medregionalpolitiska frågor. Den skall lägga fram sina förslag i slutet av majoch kommer dä att beakta konsekvenserna för svensk regionalpolitik av ettnärmande till EG. Av det som framkommit finns emellertid inget somtyder pä att ett närmande tUl EG skulle hindra från att föra ennationell regionalpolifik. För övrigt förs även inom EG en mycket akfivregionalpolitik. Struktur-och regionalfonden skall fördubblas fram till 1993.Vad vi, liksom EG, har att rätta oss efter är de regler som finns fastlagda iGATT och i vårt frihandelsavtal . Vad gäller Per fråga om socialförsäkringen ochannat socialt skydd, finns inga krav på EG:s medlemsländeratt harmoniseralagstiftningen på de här områdena. kan därför även vid ett närmaresamarbete med EG föra en självständig politik i dessa frågor. Slutligen har Per ställt frågor om interntarbetsmaterial och handlingar som tillställs Rådet för Europafrågor. Inom de drygt tjugo arbetsgrupper som arbetar medintegrationsfrågorna håller man på att ta fram underlag för ställningstagandeni olika frågor. Det rör sig här fill stor del om arbetsmaterial. Sådantmaterial utgör inte allmänna handlingar i tryckfrihetsförordningens mening.Frågan om sekretessbedömning är därför inte aktuell. I den mån det gäller upprättade eller expedieradehandlingar eller om arbetsmaterialet omhändertas för arkivering utgör handlingarnaallmänna handlingar. Den typen av handlingar skall bedömas utifrånsekretesslagens bestämmelser. Samma regler gäller givetvis också beträffande materialoch handlingar som berör Rådet för Europafrågor. 2 PERGAHRTON (mp): Det är som bekant inte mitt fel att AnitaGradin skall plägas här igen med att försöka besvara frågor kring ettkompetensområde som för länge sedan har blivit mycket större än den kompetenshon är ansvarig för. Jag har ställt interpellationen till statsministern. Jaghar i ett brev till talmannen protesterat mot att statsministern smiter undanövergripande frågor. Jag har fått svar av talmannen, såväl skriftligt sommunfiigt. Jag kan säga att jag hyser visst hopp om att statsministern iframtiden skall befria från de hopplösa försvarsförsök hon härförsöker bedriva. Grundfrågan är givetvis: Vad är EG? Är EG denna harmlösafrihandelsorganisation, som visserligen 400 tjänstemän är sysselsatta med attanpassa oss till, men som vi enligt svar inte skall behövaanpassa någonfing fill? Hon säger att ingenting, absolut ingenting, skallförändras. Det finns ingen antydan om att någonting skall förändras. Alltingskall vara precis som det är. Men 400 tjänstemän är i full färd med attundersöka på vilket sätt vi skall anpassa oss. Är detta EG, en harmlösorganisation, eller är det någonting annat? I finns nu enbok som heter jenseits des Marktes, en av många böcker i EG-debatten, därförfattaren skriver att vad som pågår är "eine Entwicklung zur WeltmachtEuropa" - en utveckling till världsmakten . Det där kunde man kanske avfärda. Men "the Tsar ofBruxelles", som kallar , har ju själv sagt vad dethandlar om. Jag har citerat det i min interpellation. Han har sagt att EG ärmycket mer än en stor marknad. Det är ett gränslöst ekonomiskt och socialtområde på väg att bli en politisk union somomfattar närmare samarbete i utrikes- och säkerhetspolifik. När jag frågarvilka slutsatser regeringen drar av detta, svarar : "Utrikes-och försvarspolitiken hålls utanför av Delors." Det är ju"goddag-yxskaft". Jag har ju precis citerat Delors. Han säger att EGskall omfatta också utrikes- och säkerhetspolifiken. Och så säger , han håller det utanför. Men det är klart, om man på det sättetleker blindbock i EG-politiken, hamnar man där hamnar. Manförnekar det som direkt har sagts. Jaghar ställt sammanlagt tio frågor. svar är teoretiskt ochhypotetiskt positiva i vissa avseenden. Hon lovar att svenska politiska beslutinte skall ställas under jurisdiktion. Det var ju bra att CarlJohan där fick sig en näsknäpp i efterhand. Kanske fick han rent avsilkessnöret, för att han tyckte tvärtom i den frågan. Bra, i så fall. AnitaGradin lovar att och kronan inte skall avskaffas, vilketnaturligtvis är bra. Men förutsätter det inte också att vi har kvar nägon sortsvalutareglering, för att det skall vara meningsfullt? Varför skall vi annars haen egen valuta och en egen riksbank? Honhävdar att EG inte kräver samordning av socialpolitiken. Formellt är det rätt.Men hon kan ju snacka med transportarbetarbasen , som i Arbeteti går varnade för att det svenska facket devalveras i EG. Han hävdade attrisken finns att flera tillkämpade fackliga rättigheter ifrågasätts på grund avden svenska anpassningen fill EG. Varför är facket så oroligt, och blir alltoroligare, om det inte finns några faror med detta? Glidningarnaoch inbillningarna blir värre och värre när vi kommer in på regionalpolitiken.Anita säger att ingenting tyder på att ett närmande till EG skullehindra från att föra en nationell regionalpolitik. Men ju påpekat att inte ens är berättigat fill regionalstöd. Vad somkanske är vikfigare är att statens industriverk slagit fast att inom EGskulle utgöra ett givande och inte ett mottagande land och att inga svenskaåtgärder kommer att kunna genomföras utan godkännande. Härfinns bara två möjligheter. Antingen ljuger statens industriverk eller ocksåljuger . Det är bara att välja. Det är omöjligt attbåda uppfattningarna är sanna. Vihar ingenting emot att man avskaffar passtvång o.d., så att människor kan rörasig fritt. Men här handlar det om att slagit fast att tiotalsgrundläggande miljöskyddslagar är beroende av gränskontroll. Innebär AnitaGradins besked här att lastbilar kommer att tvingas stannaför kontroll vid gränsen också, ja eller nej? Detallvariigaste är ändå falskspel om hälso- och miljöfrågorna. Honsäger här igen att ingenting kommer att bli sämre. Tidningen i veckans nummer: "HeriiHg" rapport om EG-anpassning. Sämreskydd mot asbest och lösningsmedel. Man drar i tidningen upp det ena exempletefter det andra. Återigen, vem ljuger? Tidningen eller AnitaGradin? Vad kommer att hända? Bådas uttalanden kan ju inte vara sannasamtidigt. TidningenArbetarskydd har dessutom fått fram dessa uppgifter genom icke offentligtmaterial. När vi har begärt material fick vi det . fick videt inte. hade vi utrikesdebatt. ternlovade då att det skulle bli ändring pä den punkten. Han aviserade iutrikesdebatten att utrikeshandelsministern skulle komma med en ändring när detgäller vär tillgång till s.k. internt material. kanske intelyssnade på sin utrikesminister, men detta framgår ocksä av protokoll. Jagtittade naturligtvis intresserat i svaret. Jag hittade ingenting, mer än enmassa svammel om vad som är hemligt och inte hemligt. Hur blir det med detta-kommer vi att få fillgång till information om utredningsarbetet kringEG-anpassningen eller ej? Anf.3 (): Jag tackar statsrådet för svaret pä de frågor jag hadeställt och uttrycker genast ett visst mått av besvikelse över att statsrådet pååtminstone fem och en halv sida av det sex sidor långa skrivna svaretuppehåller sig vid Per frågeställningar och i två enkla meningar vidde frågor jag har ställt. Jag tycker att det är beklagligt att vi hamnar i densituationen att debattörer som lyfter fram frågor av den typ Per lyfterfram, som inte i nämnvärd omfattning har med realiteter att göra, fär sä mycketutrymme i en sådan här debatt. Det vore bra om vi kunde koncentrera oss på detsom är viktigt för framtid och inte blickade tillbaka i de längaraderna av citatböcker. Den nya Europafrågan är värd namnet Den nya Europafrågan.Den formulerades i ett tal i och har föranlett mångatolkningar. Det är egentligen oerhört intressant atl ett tal av en statsman ien förhållandevis litet betydelsefull miljö leder till att en hel politiskdebatt fär ett helt nytt innehåll. Det är ju vad som skedde. Jag tror att detär viktigt att slå fast redan från början, inte minst för dem som lyssnar pådebatten, att , som är ordförande i , inte pånågot vis är EG. Han är en framstående socialistisk företrädare för en nation iEG, med en speciell uppgift, och naturligtvis utgör ingenting av det han sägerrepresentativ EG-politik. Men det som han säger är intressant ändå, eftersom ensådan statsman självfallet inte gör uttalanden ulan att ha förankrat dem. Det som jag uppfattar som det centrala efter den 17januari, och som jag mycket gärna vill att vi här inför folket debatterarordentligt, är frågan om hur det skall bli med EFTA. Den 14 och den 15 marsskall statsministrarna i EFTA-länderna ha ett möte i . De skall då bestämmasig för hur EFTA-nationerna skall reagera på följande tvåfrågor: Skall vi fortsätta med det lågprofiliga frihandelsavtalet, eller skallvi verkligen fullfölja riksdagsbeslutet och göra ett djupt och brettnärmande till EG? För min del, och jag är övertygad om att det gäller också förutrikeshandelsministerns del, finns det ingen tvekan: Vi skall gä på alternativtvå och ta varje möjlighet till ett fördjupat och breddat närmande lill EG. FörSveriges skull, för de svenska ungdomarnas skull, för Per skull ochför alla svenskars skull är detta en fullständig självklarhet. Jag hoppas attjag får en tydlig bekräftelse pä detta från utrikeshandelsministern i hennesnästa inlägg. Vi måste emellertid också ta reda på hur det skall gåtill. I fråga om detta har regeringen reagerat med en mycket låg profil. sade att detvar mycket trevligt att fä en inbjudan till litet mer formell ordning pä detta.Sedan framkom det att det inte var formerna som var viktiga utan mer det sakligainnehållet. Och utrikesministern ägnade den här frågan några futtiga rader isin ulrikesdeklaration i debatten . Jaghar en känsla av att regeringen har en mycket låg profil inför mötet i imars. Jag tycker att det är fid för regeringen att nu visa litet profil t.ex.när det gäller tullunionen. EG är ju en tullunion, men EG är mycket mer, PerGahrton. EG är en institution som syftar till kulturell gemenskap, utbildningsgemenskapoch en mängd andra saker. Men EG är framför allt en tullunion. Skall Sverigefullfölja Luxemburgdeklarationen, dvs. den deklarafion som avgavs 1984 och somsyftade till ett fördjupat samarbete mellan EFTA-nationerna och EG, måsteSverige ta ställning till om man vill arbeta för en tullunion. Min uppfattningär att det är nödvändigt att gör det, och jag vill gärna höra AnitaGradin säga att måste göra det. Och när hon har sagt det, eftersom jaghoppas att hon säger det, måste hon också tala om hur de institufionellaproblemen som uppkommer skall lösas. Vi i behöver ju ha institutionerför handläggning av gemensamma handelspolitiska frågor, vi behöver hainstitutioner för insyn och genomförande, och vi behöver ha institutionerframför allt för tvistelösning. Denna enkla mekanism inger tydligen PerGahrton och liknande debattörer något slags ångestkänsla, som om all världensorättvisa skulle landa i . Sanningen är i stället den att vi iSverige därmed skulle få ett institut som på rättsliga grunder avgör vadinnehållet är i de överenskommelser som av fri vilja och i majoritetenspolitiska viljas riktning har beslutat att ansluta sig till. Vad gör man iregeringskretsen för att lösa problemet kring tullunionens verkställighet? Vivet ju att EFTA-kretsen är mycket splittrad, och och jag har mångagånger diskuterat de problem som detta medför. Jag vill därför fråga AnitaGradin vad det finns för signaler och förberedelser för ett misslyckande iOslo? tal är ju egentligen ett underkännande av det breda anslagsom och den svenska delegationen lyckades genomföra vidTammerforskonferensen . Om detta breda anslags lösligtsammanhållna EFTA-grupp inte kan fungera , vad gör vi dä? Är viberedda att gå vidare med grupper av EFTA-nationer? Låter vi EFTA falla sönder?Är vi beredda att låta gå vidare mot EG på egen hand? 4 (vpk): Jag skall instämma i anförande på en enda punkt, nämligenatt det som är viktigt att debattera är vad som är viktigt för Sverigesframtid. Då skall man diskutera de långtgående konsekvenserna av denEG-harmonisering som håller på med. Jag instämmer med Per i attdetta är ett problem. I den utrikespolitiska debatten gick det inteatt diskutera EG-politiken, eftersom det är handelspolitik. När vi nu har enhandelspolitisk debatt går det inle att diskutera EG-politikens långtgåendesäkerhets- och försvarspolitiska konsekvenser; skall vi tala omhandelspolitik. Jag blir mycket förvirrad av 5 protokoU 1988189:72 - 73 detta.Vilken instans skall man vända sig till för att diskutera just de avgörande ochlångtgående konsekvenserna när det gäller försvars- och säkerhetspolitiken? Jag förstår inte hur kan säga att utrikes-och försvarspolitiken hålls utanför av Delors. Jag vill t.ex. ta upp ,vilket jag även gjorde . är det enda neutrala land som ärmedlem i EG. Det har sagts att det gått bra trots att är neutralt, ochIrland skulle naturligtvis stå utanför försvars- och säkerhetspolitiken. skulle som alla andra EG-medlemmar skriva under detdokument som heter Single European Act och som reglerar det försvars- ochsäkerhetspolitiska samarbetet. Då startade en rörelse i som anser attdetta inte kan vara förenligt med neutralitet. Och i en dom såsmåningom fastslås mycket riktigt att det strider mot författningen. Då går denirländska regeringen ut i en kampanj där den säger att alla som inte villskriva under Single European Act inte är Europasinnade utan vill tillbaka tillstenåldern - vi känner igen alla argument. Man ändrar på författningen, ochIrland skriver under. Defta visar ganska klart att EG inte är beredd atttolerera nägra neutralitetsförbehåll. Ändå säger envist att det ärmöjligt. vet jag att regeringen säger att den inte diskuterar medlemskaputan en så nära anslutning som möjligt. Men det är en konstruktion som inte ärhållbar. Den bygger nämligen pä att det skulle vara möjligt att skilja utförsvars- och säkerhetspolitiken från den övriga politiken, från den ekonomiskapolitiken och från handelspolitiken. Jag anser att det är en omöjlighet. Denmateriella grunden för vår försvars- och säkerhetspolitik är naturligtvishandelspolitiken och den ekonomiska politiken. Vår förmåga att hålla ossutanför, att hålla oss självständiga, att inte falla till föga förpåtryckningar har ju en materiell grund i vår vardag. Det handlar om att köpa ochsälja, och det handlar om att ha en export som är beroende eller inte. Den härekvationen går inte ihop. Jag skulle vilja höra hur ser på dettaoch hur hon tror att det över huvud taget kan vara möjligt. En annansak som jag har reagerat på i interpellationssvaret är följande: "Ett av EFTA:s grundläggande mål är att bidra tillutvecklingen av frihandeln i världen. Värt deltagande i en vidare västeuropeiskintegration har samma syfte.'" På vilket sätt bidrar närmande fill en sammanslutningsom består av tolv västeuropeiska förhållandevis högt industrialiseradekapitalistiska länder, de flesta medlemmar i en och samma militära pakt, fillen utveckHng av frihandel i världen och till en utveckling av vårt förhällandetill tredje världens länder? På vilket sätt, , kommer detta attspela en positiv roll i förhållande till och utvecklingen av tredje världensländer? Jag har mycket svårt att se hur det skall gå till. Men jag vore myckettacksam om jag får ordentliga och framför allt konkreta svar. Den tredje frågan är: Hur tror att det skallvara möjligt att skilja ut kärnteknologin och vapenteknologin frän det övrigaindustriella samarbete som är pä väg att gä in i? Jag tror att det stär klart för väldigt många att det i den här sammansmältningen i detmilitärindustriella komplexet inkl. det kärnteknologiska samarbetet är omöjligtatt skilja ut det ena från det andra. Forskningsprojekt och utvecklingsprojektgår in i varandrapå ett sätt som gör att det är fullständigt omöjligt att säga att det ena ärcivilt och det andra är militärt. Hur har regeringen tänkt sig att kunna göradenna uppdelning? Hur har regeringen tänkt sig att kunna stå utanför å enasidan och innanför ä andra sidan? Det är tre frågor som jag gärna skulle viljaha mycket konkreta svar pä. 5 (): Det var intressant att ta del av detinterpellationssvar som lämnade på Per och . Det här är ju för framtid väldigt centrala frågor.Det är viktigt att vi för en kontinuerlig diskussion. Sambandet mellan hur vi hanterar EG-frågan och den svenskaneutralitetspolitikens öde är väldigt starkt och uppenbart. Neutraliteten ären av viktigaste politiska tillgångar. Det är ju vår neutralaställning och neutralitetspolitik som gör att vi kan spela en roll iinternationella diskussioner som kanske inte annars står i proportion till vårstorlek och styrka. Det måste alltså vara ett viktigt och centralt mål att setill att vi kan bibehålla basen för den svenska neutralitetspolitiken, intebara för att kunna hälla oss utanför ett framtida krig som vi hoppas och troraldrig skall komma, utan också för att kunna spela den aktiva internationellaroll som vi tycker att vi vill och behöver göra. Den svenska neutralitetspolitiken är någonting som visjälva har valt och som vi själva måste se till blir trovärdig. Det är inte någontingsom regleras i internationella avtal eller garanteras av främmande makter, utandet hänger på oss själva att se till att den är trovärdig. Det förutsätter attvi har tillräckligt starkt försvar för att vår omvärld skall kunna tro att viär kapabla atl försvara oss själva, att vi inte räknar med att andra skall göradet åt oss.