prot · GC09115 · 1988-12-31 00:00:00 — Men genom altskattevägen se till att elbilen gynnas kommer man naturhgtvis att öka intressetför alt få fram sådana ballerier, som säkerligen skulle kunna bli ulomordenthgllönsamma den dagen induslrin verkligen lyckas producera dem. 140BO FINNKVIST (s): I det belänkande som vi nu behandlar finnslio motioner om bilinduslrin. Motionsyrkandena gäller slimulansprogram förutveckling av Prot,1988/89:115 Teknisk utveckling inom bilindustrin alternativadrivmedel, drivsystem m.m., stöd lill särskilda utvecklingsprojekt ochulredning om bilindustrins framlid. 1 samband med utskottsbehandhngen har vifält upplysningar och synpunkter från förelrädare för bilinduslrin och andrainlressenler, exempelvis STU, och I tre motioner begärs ökade statliga medel, ekonomiskstimulans på annat sätt, lagstiftning och högre krav från samhället påbilindustrin i syfte att få fram energisnålare och miljövänligare bilar. Storflexibilitet i fråga om drivmedel skall också inga i de samhälleliga kraven. Omvi bortser från att man i molionerna anser att slalen skall slälla upp med eltganska omfattande ekonomiskt stöd kombinerat med skattelättnader, är det säkerlönskemål som vi alla kan instämma i. Jag förutsätter all alla vill haenergisnålare och miljövänligare bilar. Ulvecklingen har ocksä gäll framåt pådetta område. Bilmotorerna är effektivare än för exempelvis . I fråga om miljöpåverkan har en radikal förbällring inträtti och med införandel av katalysalorrening på bensindrivna bilar. Staten harmedverkal både med bidrag för teknisk utveckling och lagstiftning i fräga omkatalysalorrening. Utskottet instämmer i kravet atl forskning och ulvecklingav bäde drivsystem och drivmedel bör påskyndas. Del nuvarande energiforskningsprogrammet löper ut 1990.Dessa frågor behandlas inom ramen för en utredning, som beräknar avge sittbelänkande . Utskotlsmajoritelen förutser alt regeringen därefterkommer all ta ställning i de nu berörda frågorna och atl dessa på nyttaktualiseras i den forskningspolitiska propositionen . Utskoltd har med hänvisning till detta tagit ställningtill andra motioner om drivaggregat och drivmedel. Man hänvisar till löpandeprogram och pågående utredningar. I tre motioner krävs ökade ekonomiskaresurser för regionala projekl. I en folkparlimolion behandlas nödvändighetenav miljöåtgärder i . I en socialdemokralisk molion för man frambehovel av alternativa drivmedel för bussar och laslbilar i tätorterna iVästsverige. I ytterligare en socialdemokralisk molion vill man ha ekonomisktstöd för ulveckling av vätgasdrivna fordon i . Det finns en kommitté som ser över storstadsområdenasmiljö- och trafikfrågor. Denna kommittés arbete bör avvaklas. Resultaten kommeratl redovisas . får säkerl lillfälle all återkomma tillsamtliga nämnda frågeslällningar när utredningarna är klara. Dä har vi ocksåelt bättre beslutsunderlag. delar också aktivt i det internationella arbetet ide nu aktualiserade frågorna. Det är av myckel slor belydelse. Vi har trotsalll en internationellt sett relativt liten bilindustri, och mycket avutvecklingen på områdel sker utomlands. I en molion från begärs en allsidig utredningför att belysa bilindustrins framlid. Bilinduslrin är en myckel slorindustribransch i , den största inom verkstadsindustrin. Sedan 1979finns etl branschråd med represenlanler för bilindustrin för samråd mellan berördasamhällsorgan och industrin saml induslrideparlemenlet. Ulskollel föruisällerall detta organ tillsammans med andra kontakter innebär all regeringen ärvälunderrättad och har underlag för exempelvis framlida analyser. ingenanledning att göra ell särskill uttalande i den här frågan. Med del anförda yrkar jag bifall lillutskottels hemslällan och avslag på samlliga reservationer som har sin grund ide nämnda molionerna. Jag vill också passa pä alt kommenlera några av inläggenlill stöd för reservationerna. Del vore givelvis myckel intressant om vi kundefå eldrivna motorfordon, i all synnerhet ur miljösynpunkl och även ur ekonomisksynpunkt. Men problemel är, vilket också berörde i sill inlägg,alt vi har alllför ineffekfiva batterier för alt det skall lyckas. Det finnsexempel från ullandel alt det inte har varil särskilt lyckat alt tillverkaelbilar. De har blivit stående, och ingen har velal köpa dem beroende på atl dehar för korl aklionsradie med nuvarande leknik. Det behövs mer forskning omalternativa drivmedel för all sådana skall kunna bli konkurrenskraftiga. Beträffande exempelvis välgasen, som vi har haftutfrågningar om, har del belagts all del drivmedelssystemel är alltför tungtför personbilsdrift Bränsldankarna blir alllför slora. Däremol kan vätgas varaanvändbart som drivmedel i bussar i tätortstrafik och i laslbilar somförflyttlar sig över korla avslånd. Prot,1988/89:115 Teknisk utveckling inom bilinduslrin 141 () replik; Del är just dd problem som Bo Finnkvislnämnde i slutet av sill senasle inlägg som de ökade anslagen skulle användasför atl komma lill rätta med. När även Bo Finnkvisl ger ullryckför ivivel om alt staten bör salsa mer pengar på forskning och ulveckling änvad man redan gör, skall man ha i minnet alt det är slalen som har ansvarel förden samhällsulbyggnad som har skapal del slora bilberoendd. Det är därför hellrimligt, tycker jag och , atl staten också i högre grad än i daglar ell ansvar för all lösa de miljöproblem som den i många avseenden felaktigasamhällsstrukturen har förorsakat. Det är här som hela idén bakom satsningen avstatliga pengar ligger. Slalen har från början skapat den situation som vi nuhar hamnal i, och därför måste också staten se till atl ulvecklingen lederdithän vi vill att den skall leda. 142GUDRUN () rephk: Jag tycker att utskottsmajoriieten gör dellitet för enkelt för sig. Man bara hänvisar till alt man inte skall göra någrauttalanden om några särskilda projekl, och så slår man sig för bröstet ochsäger; har vi fått katalysator, nu är dd ganska bra. Så kan man inle göra.Jag lycker inte atl det är lill fyllest på någol sätt. Sedan hänvisar man precis i vanlig ordning fill pågåendeulredningar. Det är alllid den reservutgång man har; då behöver man ingentinggöra för fillfälld. Jag lycker all företrädarna för regeringspartiet avsvärsig sill ansvar genom all inte ullala sig. Om inle klarl ultalar enmålsättning, vem skall göra del då? När del gäller elbilen tycker jag att man är väldigt njuggfrån socialdemokraternas sida. Här finns klart en marknad, här finns delbehov. Problemet är, precis som Bo Finnqvisl och berörde, inte har Teknisk utveckling inom bilindustrin klarat svårigheternamed de stora ackumulatorerna. Det är del man måsle arbeia vidare med för allkunna lösa problemet. Man får inte bara ge upp och säga: har vi inle kunnalklara del här, och därför blir det ingenting mer med del. Jag tog etl exempel från , där man släller väldigl högakrav l.ex. på att elbilen skall ha en räckvidd . Det är ganska tufft,och vi vet inte om man kommer atl kunna uppfylla kraven. Men man har ställt democh klarl ullalat att uppfylls de är det O.K. Då blir det en marknad, då kommerdet att bli en omsättning. Del är klart ätt man eftersträvar del mycketkraftigt. Regeringen ger bidrag . Jag brukar inle så oflatala för bidrag av olika slag, men här finns ju ell beslul av , somlogs förra ärel, om 400 miljoner för alt utveckla en bättre rening av diesel.De bilar och bussar som levereras till uppfyller de kraven, och dåborde man kunna omfördela pengarna för att satsa tex. på ell så inlressanlprojekt som Elsbetl-molorn. 143LARS () replik: Bo Finnqvisl och jag är väl överens omelbilarna så till vida atl batterierna är problemel. De tungablyackumulatorerna skulle behöva ersättas av någoniing som är myckel bättre.Hur man får fram detta kan ju diskuteras. Vår mening är alltså atl om vianvänder skatteinsirumentet, om vi tar borl skatten pä elbilarna och eventuelltt.o.m. subventionerar dem, kommer de att användas i tätortstrafiken i ökadutsträckning. Då kommer kunderna ocksä atl efterfråga ökad räckvidd; om delblir just vet jag inle. Men jag är helt överlygad om atl del är så manskall handla, och jag hoppas alt regeringen ocksä kommer till denuppfattningen. Jag pekade i mitt särskilda yttrande på alt dd här gäller attanvända de generella styrmedlen. Pengar lill forskning hjälper föga, om inle den teknik somman forskar fram verkligen kommer atl efterfrågas och bli lönsam. Och tvärtom:Om man använder de rätla styrmedlen, kommer förelagen själva all forska framden leknik som vi tror är miljömässigt bra. När del gäller ulredningen om bilinduslrin vill jag barahoppas alt branschrådet verkligen fungerar. Min erfarenhet av varvskrisen lydersom sagt på alt staten drabbades oförberedd, och jag skulle inle vilja allsvenska slalen råkade i en liknande situation med en industri som är ännuslörre och ännu viktigare ur både nationalekonomisk och sysselsältningsmässigsynpunkt 144 BO FINNKVIST (s) replik: Jag skall försöka kommenlera del här litetgrand. har två gånger talat om en felaktig samhällsstruktursom staten har ansvarel för. Jag uppfallar hans inlägg pä den punklen så, allvi bor för glest i del här landet och använder bil för mycket Del blirslutsatsen av del hela. Om vi skall förändra samhällsstrukturen sä att det blirmindre bilåkande, måste vi klumpa ihop människor ännu mer. Det tycker inle jagär bra. Jag bor själv på landet, och jag vet hur bra bilen är. Det är flera somhar gjort inlägg om del frän lalarstolen i den här debatten. Jag tycker att viskall hålla isär begreppen. LarsNorberg efterlyser en kraflig skaltehöjning som gör del myckel dyrare alt åkabil. Jag minns hur det var på den liden då del var dyrt all åka bil; jag äruppväxt i det samhället. Det var skolläraren och jägmästaren som hade bil. Såblir del igen, om vi går nog långl i förändringen. Del drabbar dem som hardåligl med pengar, och de som bor ute på landsbygden har del intealltför bra slälll. För dem kommer del all bli väldigl dyrt. Detta klumparocksä ihop folk mer än nödvändigl, tycker jag. Vimåste gå fram rätt försiktigt på det här områdel, för det finns , med delsyslem vi har i , slora grupper relativt väl avlönade som åker bilgratis. De drabbas inte. Det är de människor som tjänar litet och inle harsådana förmåner som drabbas. Beiräffandeelbilarna kan vi väl vara överens om att vi behöver bättre batterier. Fär videt, kan del gä all driva inle enbarl bilar ulan också bålar, gräsklippare ochalll möjligl med el. Det handlar inte om bilar utan helt enkell om bältrebatterier. Del är väldigl inlressanl. Beträffandekostnaden för alt åka elbil; Om vi får fram bra batterier blir det rätt billigtäven med dagens skatteregler, för eldrift är relativt billig i förhällande tillbensindrift. Den fördelen har man alltså med en elbil. Prot,1988/89:115 Anf.145 () replik; Jag ulgår från atl Bo Finhkvists tolkning av vad jag menade med enfelaklig samhällsstruktur var avsedd som ell skämt. Det torde ju inle var okäntför honom heller att syn på hur samhällel skall se ul innebär närhelmellan boslad, arbete och service. Del betyder tex. all vi slular att byggastormarknader, vilkel jag har pläderat för här i kammaren.Det betyder atl vi skapar arbetstillfällen där människor bor och bosläder där arbetstillfällenamöjligen finns. Men i första hand betyder dd atl vi tillser alt vi får närhetmellan olika typer av service, arbele och boende. Delär så samhället skall utvecklas. Det innebär all bilen skall användas där demöjligheterna saknas, och del är därför bilen bör ulvecklas lill ettmiljövänligare fordon med andra drivmedel. Den kommer atl behövas och finnaskvar, och den skall också kunna användas på dt riktigl sätt Detta är väl inte så särskilt nytt i och för sig,men jag vill ändå med anledning av tolkning klargöra det, i falldet händelsevis skulle vara någon som trodde all han menade allvar. 146 ()replik: Som jag sade redan i milt inledningsanförande är del koldioxidutsläppenoch växthuseffekten som är de allvarligasle effekterna av biltrafiken. Det ärdärför vi måste se fill att biltrafiken radikalt skärs ned. Vi kan visserligenpå sikt ersälta en del av drivmedlen med ickefossila bränslen, som vi kanframställa själva av inhemska råvaror. Det är fråga om biologiska bränslen somicke hotar med växthuseffekt. Jagkan emellertid inle föreställa mig att vi skulle kunna klara en biltrafik avdagens nivå genom sådana ålgärder. Därför menar jag alt det inle är glesbygdensom skall slraffas, Bo Finnkvist, Vi kan nog hitta på sätt all slödja Prot,1988/89:115 glesbygden så atl de som bor där inte skall behöva sitta iisolering eller bli Teknisk utveckling inom bilindustrin Syftet måste vara alt järnvägarna skall konkurrera ulEuropavägarna och länsjärnvägarna. Del är på dessa slräk med omfattande irafiksom den stora energiförbrukningen äger rum. De många bilarna i slorsläderna börersällas med spårvagnar, irådbussar och liknande. Det är där de stora vinsternakan göras, när det gäller atl få etl miljövänligare trafiksystem. 147 BO FINNKVIST (s) replik: , det går an alt säga att vihar en felaklig samhällsstruktur och att tex. skylla på staten. Vi vel dockalla i denna kammare och i hela , atl del beror på en viss lyp avulveckling som vi inte styr. Del bor myckel folk ule på landsbygden i Sverige.De näringar som har funnits och är aktuella på landsbygden harkrävt mycket arbetskraft. Därför finns del bosläder kvar där. Om människornavill bo kvar på landsbygden måste de nu transporleras till en tätort där delhar växt upp industrier. Jag tycker alt del är bra all dessa människor kan bokvar pä landsbygden lack vare bilen och att det finns arbete på annan ort.Skall vi vara realisfiska är det ju på del visel vi har klarat denna situation. Till vill jag säga att del sitter en kommittéoch arbelar med frågor som rör storstädernas bekymmer. Det kommer under åretatl läggas fram förslag till åtgärder exempelvis när del gäller irafiken istorstäderna. Det är av denna anledning och på grund av ulredningen som kommernu som ulskoltsmajorilelen har avstyrkts motionerna och sagl att del ärbältre all vänla lills vi har ell bättre underlag för ställningstagande i dessafrågor. Tredje vice lalmannen anmälde att och anhållit att lill protokollet få anlecknal all de inte ägde rätt tillytterligare repliker. 148KARL-GÖRAN BIÖRSMARK (fp): Jag har med intresse följt debatten omelbilar. Det var närmast därför jag begärde ordet. Del kan vara intressant all i alla fall veta all del i årär skotten byggde del första eldrivna fordonet Delvar således . introducerades den första batteridrivna bussen iParis. gick elbussar i trafik i , och New York.År 1897 började världens första mekaniskt drivna, eldrivna, laxidroskoranvändas i . , , slog belgaren med sin elbil i per limme. drevs vartredje bil i Boslon, och med el. Jag minns själv när jag som barn under kriget fick upplevahur man transporterade specerivaror till vårt hem med en eldriven motorcykel,som tyst och finl smög sig fram på stadens gator. Del är alltså snart 50 årsedan. Som lekman har jag ställt mig frågan vad som egentligenhar hänt med utvecklingen. Forskningen har l.ex. stått still när det gällerblybatteriet som har funnits . Jag har då fått idén - den är inleunik på något sätt - alt delmåsle till något incitament för att man skall få fram en ny teknik. Minabänkgrannar från Öslgötabänken har haft en lilen ordväxling kring delta . Jag tror för min del atl man skall kombinera idéer. Man behöver nämligen både piska och morot för att fåfram elt bältre batteri. Del skall finnas ekonomiska incitament som gör elbilenmera ekonomiskl intressant alt köra framför alll i släderna, men också pengartill forskning. Jag läste i magasinet Elteknik med akluell elektronik alltyskarna nu forskar fram etl balleri som inte är baserat som etl blybatteri,ulan innehåller natrium och svavel i stället Man har fått fram en bil somhar en maximal hastighet pä i limmen. Räckvidden är mellan fiooch beroende på vilken hastighet man kör med. Om man kör med femtiokilometer kan man köra . Det borde således vara ekonomiskt intressant alt satsa påelbilen. Det finns många skäl som talar för dd och för alt man skall lafram en elbil som elt slagkraftigt alternativ till bilar med förbränningsmotor.J jämförelse med dagens konventionella bilar är elbilen miljövänligare,billigare i vad gäller drivmedel och underhåll och tystare. Den har dessutomlängre livslängd. Jag kan inte rikfigt frigöra mig från tanken atlbilindustrin ser etl hot i elbilen. Elbilen behöver nämligen inle ha en hel delav de komponenter som den konvenfionella explosionsmotorn har. Del behövs ingenväxellåda och ingen förgasare. Det finns många sådana här dyra detaljer sominte ingår i elbilar. Jag har tillsammans med skrivit en mofionsom har blivit avslyrkl av ulskollel. Cenlern och folkparliel har dock lämnatin en reservalion. Jag lycker atl ulskottsmajoritelen skall ta sig en allvarligfunderare pä om del ändå inte ligger någonting i tanken i motionen all manskall salsa forskningspengar på all få fram en elbil som skulle göra myckelnytta i miljöarbetet Jag yrkar bifall lill reservation nr 2. Teknisk utveckling inom bilindustrin (Beslut i ärendet skulle fattas vid näsla arbetsplenum.) 1988/89:NU27Nedläggning av (prop. 1988/89:125 delvis). Beträffande detta betänkande konstaterade vicelalmannen alt ingen lalare var anmäld. (Beslut i ärendet skulle fallas vidnästa arbelsplenum.) 16 § Kammaren beslöl alt förhandlingarna skulle fortsättasvid morgondagens sammanträde. Anmälan om kom-plettering.sval ull utskott 17 § Anmälan om kompletteringsval till utskott Tredje vice talmannen meddelade atlmoderala samlingsparliels partigrupp på grund av uppkomna vakanser i vissautskott anmält som ledamol i justitieulskoltet efter AndersAndersson saml Birgil som suppleant i juslitieulskottel efler GöranEricsson och som suppleanl i finansutskottet efler . Tredje vice lalmannen förklarade valda till ledamot i justitieutskottet () suppleant i justitieutskottet () suppleant i finansutskottet Birgil () 18 §Anmäldes och bordlades 1988/89:BoU9Godtagande av byggprodukter som godkänts i annal nordiskt land 1988/89;BoU10 Ändrade betalningsvillkor för vissaslalliga bostadslån m.m. 1988/89:BoU12 Nalurresurslagen 19 § Meddelande om fråga Meddeladesatt följande fråga framställts 1988/89:654 av () lill miljö- ochenergiministern om följderna för småföretagare av rullande elavslängning: har i samband meddiskussionen om hur vi kan minska elförbrukningen aviserat alt man kan tänkasig "temporär rullande elavslängning" i bosladsområden. Medanledning av den oro som uppstått bland småförelagare med verksamheten förlagdi den egna bostaden vill jag fråga energiministern: Hur avser energiministern garanteraberörda småföretagares utkomstmöjligheter vid en sådan åtgärd? 20 § Kammaren åtskildeskl. 1988/89:115 (Siffrornaavser sida i protokollet) Förstevice talmannen 25 vice lalmannen 3, 58, 76 Tredje vice lalmannen 71Ahriand, () 141, 150, 151, 152, 153 Annersledl, () 80, 95, 97Bertilsson, () 103 Biörsmark, () 166 , () 3,21, 25, 44, 50, 54 , () 131 Bolkéus, () 146, 151, 153 ,Hädar (fp) 133 , (vpk) 99 , () 121, 124 ,Berilh (vpk) 127, 130, 144, 150, 152, 153 Finnkvisl, Bo (s) 161, 164, 166 Fiskesjö,, tredje vice lalman (c) 9, 24, 30, 46, 51, 57 , ()98 , () 57, 75 , () 102 , ()138 , () 136 ,Birgil (fp) 6, 28, 35, 37, 47, 51, 55 Gahrlon, Per (mp) 65, 71, 74, 117, 120,121, 123, 125, 127, 131 Gransledt, () 115 , Bo(vpk) 11, 22, 33, 36, 38, 49, 53 , () 111, 120, 121 , Per () 137, 139, 140, 141 , Margö (vpk) 106 Irhammar, () 125, 130, 131, 144, 151 , () 40, 48, 52, 56 Kindbom, () 61, 69, 85, 94, 97 , () 138, 140, 141 , () 157, 160, 161, 163, 165 Leghammar, Hans (mp) 14, 23, 39, 89, 95, 97 Lekberg, () 91, 96 , Kenl (mp) 145, 149, 152, 153 Marfinger, () 143 Mellqvisl, () 128, 131 , () 59, 70, 73, 135 , (vpk) 62, 71, 88 , () 156, 163 , () 158, 161, 164, 165 Nyhage, Hans (m) 77 170 , () 67, 72, 75 Pohanka,() 106 Prot. ,() 154, 156 1988/89:115 ,() 154, 155 , () 17, 23 Tammenoksa, () 138Wennerfors, () 110