prot · GC09100 · 1988-12-31 00:00:00 — Del verkar snarare som alt enbart ärregeringens megafon i della meningsutbyte, där vi faktiskl kunde varkonstruktiva och komma framåt och också se lill nalurvårdens inlressen. Dä säger all det är oppositionensskyldighet alt opponera. Ja, men har inle regeringen någon annan skyldighd änall säga nej lill alla goda förslag? Det är min uppfattning atl regeringenfaktiskt har en skyldighet atl också göra avvägningar som kan stå sig fullt ut. Man behöver inte alls vara surmulen ute pånaturvårdsenhelerna bara därför att man har uppfaltningen alt man faktisktmåste ha lillräckliga resurser för atl kunna ulföra det arbete som riksdagenoch regeringen har ålagt naturvårdsenhelerna. Tvärlom är del alt varakonstruktiv. Jag har sällan träffat surmulna människor ule pänalurvärdsenhelerna. Men det är en annan sak än alt säga atl man är glad åtregeringens polilik. Till slul säger om budgetallernativel altdel kanske kan halka till. Det halkar inte alls. Här var det snarare MagnusPersson som halkade med sin tunga och pä elt bananskal. Varje lilen och slorbudgetpost i folkpartiels anslagsförslag är fullt ul finansierad. Delta gällerdel här anslaget och varje annal anslag. Inle i någon fråga, ens när det gälleravvägningar mellan olika sektorer i samhällel, finns det något glapp. Varjekrona, även dessa 20 miljoner lill länsstyrelsernas miljövårdsenheter, ärfinansierad fulll ul. 54MAGNUS (): Jag får undervisa litet iriksdagsordningen. Om jag säger att avvägning har gjorts i departementet ochregeringskansliet, så har del gjorls en rimlig bedömning. Den släller vi upppä. Sedan kanske vi skall lala lilel tyst om alt folkparlielalllid har kunnal finansiera sina allernaiiv. Del finns olikasifferkombinalioner, där del nog finns vissa frågetecken. Man skall inle varaalltför kategorisk i sin bedömning och undervisning i parlamentet. AndersCaslberger kanske skall lilla lilel på delsiffermaterial som finns. Då kanske han finner all allling inle stämmer riktiglsä väl. Jag kan säga, precis som ,att jag har mött rätt glada både flickor och pojkar pä naturvårdsenhelerna.Självfallet är vi beredda all salsa pä naturvärdsenheterna. Men nuvill vi ha en central bedömning, som i första hand får göraoch komma till regeringen med. Sedan får vi diskulera frågan i ett kommandebudgetläge. A nslag lill länsstyrelserna m.m. 55 (); Jaginser all jag, med mina fä är här iriksdagen, jämfört med mänga är, naturligtvis inle kan kännalill alla riksdagsordningens formuleringar. Men jag har svårl all tro all deär sä ulformade, alt varje avvägning som regeringen gör och skall göra ärrimlig, som sade, alt del föreskrivs i riksdagsordningen allregeringens avvägning aulomaliskl är rimlig. Nej, trots mill ringa anlal är iriksdagen vill jag skarpt protestera mot en sådan tolkning avriksdagsordningen. Sedan vill jag fråga när del gällerbudgetfrågan; Vilka frågetecken finns del? Finns del verkligen några exempelsom kan plocka fram? Var del inle så all finansutskottetfaktiskt gav högsta betyg lill det budgetalternativ som lade fram,med full finansiering pä varje post och inte några små krumbukter, som MagnusPersson antydde? Men sådana kanske är sä vanliga i med olikadubbelräkningar atl möjligen inle minns vilkel budgdaliernalivhan har läst. 56 (); Del rör sig här om ganska små belopp totaltsell jämfört med vad som satsas pä myckel annal. Jag är övertygad om all denökade salsning pä naturvårdsenhelerna som flera partier här vill göra verkligenär en mycket viktig investering i framliden. Del låler litet övermaga all säga atl bedömningen nu ärgjord och all den därmed är räll. All den är gjord kan jag förslå. Huruvida vilycker den är räll skall vi rösla om. Där kommer vi frän alt iförsta hand rösta pä värt eget alternativ och sedan successivt på varje länkbarförslärkning. Vi hoppas alt vi får alla andra med oss, sä all vi även pä dennapunkt kan se till alt beslutet blir bättre än enligt regeringens förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendel skulle fattas vid näsla arbelsplenum.) 13 §Kammaren beslöl all ajournera förhandlingarna lill förmiddagsuppehåll. 14 §Förhandlingarna återupptogs under ledning av tredje vice lalmannen. Vissa anslag inom in-dusirideparlementeis område 15 § Föredrogs näringsulskoltets betänkande 1988/89;NU22 Vissa anslag inomindustridepartementets område (prop. 1988/89:100 delvis). Vissa anslag inom industridepartementets område 57PER (); Näringsutskotlets betänkande 22 är egentligenen sammanställning över dl ganska slorl antal olika motioner som behandlar ellanlal olika anslagsyrkanden inom industridepartementets område. Som man kan seav de reservationer som är fogade till belänkandet har de mest udda områdenbehandlats. I motionerna finns dock ett anlal näringspolitiska moliveringar förde slutsatser som man har kommil fram lill om anslagsäskandena. Jag hade tänktall inleda med dessa. Del går en ganska stark marknadsekonomisk strömningöver hela världen. Det är inle bara i vi börjar lala mer och mer ommarknadsekonomi och mer och mer kan känna lillfredsställelse över all vi följerupp gamla moderala marknadsekonomiska tankegångar och filosofier. I helaVästeuropa, i hela världen har marknadsekonomin en skördelid, där fler och flerländer går över lill ekonomier slyrda av marknaden i slällel för atl varaslyrda av politiska beslut eller olika typer av planhushållningar. Del är ingen tillfällighet atl länder som delsocialistiska , del kommunistiska , , och många flerstater har börjat fä alll slörre inslag av marknadsekonomi och friföretagsamhet i ekonomin. bygger nalurliglvis på all många av de stater,även , som har anammat dl system av marknadsekonomi och friföretagsamhet har haft en utomordentligt stark och snabb ekonomisk utveckling,som har gjort atl människorna i dessa länder fält en hög välslåndslillväxtunder . Vi har själva i näringsutskottel haft förmånen atlbesöka länder som t.ex. , , och mänga andra länder,som bara för sedan hade en utomordentligt svag ekonomi men somi dag har en mycket snabb expansiv ekonomi och där även välfärden stegvisbörjar komma de stora mängderna människor till godo i form av höjdlevnadsslandard. Vi moderaler menar all marknadsekonomin är framlidensekonomiska syslem. Del är den som har visat sig vara mest effektiv för atlkunna ta till vara de möjligheter som finns i samhällel att effektivt kunnaproducera de varor och ijänsler som människor efterfrågar och har behov av. Detär fri företagsamhet i öppen konkurrens mellan olika företagsformer, oavsett omdet är privala, kooperativa, statliga eller andra typer av förelagsbildningar,som skall bevisa att del är de förelagen som är bäsl skickade alt kunna producerade varor som människor vill ha lill del lägsla priset och bäsladistribulionssätlel. Det här systemet förutsätter näringsfrihet, dvs. all allahar möjlighet alt kunna konkurrera och slarla förelag inom de ramar somsamhällel släller upp. Delta förutsätter äganderätt, dvs. atl alla har rätt alläga det man producerar och del man skapar och har möjligheler att driva pädenna fria ekonomi. Men skall man ha en marknadsekonomi gäller också attpolitikerna i samhället, oavsett partifärg, försöker hålla fingrarna i styr.Del gäller alt agera med generella medel, dvs. att med generella medel kunnastimulera ekonomin i ställd för att gä in med alltför myckel politiskadetaljstyrningar. Vi har färska erfarenheter frän i avstora politiska ingripanden, regleringar, industristödspolitik och ganskagodtyckliga insal-ser frän regeringens och sida. Men alla har sellalt resultaten vi fick av den politiken inle var särskilt lillfredsslällande.Det är därför med desto större glädje vi kan se uppslutningen omkring degenerella ekonomiskpolitiska och näringspolitiska metoder som alltmer börjarkomma i . Vi moderater ser därför anslutningen och närmandet lillden europeiska gemenskapen som en utomordentligt viklig generell insats för allriva tullhinder, öka rörligheten av kapital, människor, företag, varor ochtjänster över gränserna. Det är en generell åtgärd som vi tror är detviktigaste och mesl dramatiska som kommer all ske i Sverigeoch och som är oerhört betydelsefull för den kommande välståndsutvecklingen.Vi ser också energipolitiken som central och viktig, dvs. atl man får enenergipolitik där vi kan konkurrera med effektiva och konkurrenskrafligapriser och med en god tillgång pä energi som är jämförbar med vad som gäller ivåra grannländer. Samma sak gäller skatterna, dvs. att vi ser till att vi fårell skallesyslem med dl skattetryck som är jämförbart med andra länders ochkonkurrenskraftigt i förhållande till de länder som vi konkurrerar med. Men vi medger gärna alt del kan behövas särskilda insatserför en del av åtgärderna. Delta gäller framför alll smäfördagandd. Man måsteförsöka se lill alt små och nya företag får likvärdiga villkor med vad storaföretag fär. Små förelag har mindre resurser och har mindre möjligheler allspecialisera sig och kunna klara många av de pålagor samhällel lägger päförelagen. Vi är gärna med pä forskning och ulveckling och atl försökastimulera framtagandet av spelsteknologi. Att försöka få någon form avregional balans i landet kan innebära ingripanden och särskilda åtgärder, ävenom dessa bör vara av sä generell natur som möjligl. Man kan enkell konstalera att det i de reservationer somär fogade lill belänkandel finns ett anlal ddaljslåndpunkler i anslutning lillanslagsäskan-del. I reservation 1 angående statens industriverksförvaltningskostnader menar vi moderater alt del finns anledning alt se överformerna för statens industriverk, styrelsen för teknisk utveckling och vad somgörs i branschorganisationerna i resp. bransch. Vi har en klar uppfattning omatt det här utförs mycket dubbelarbete, och vi tycker alt mer och mer bordeföras över till styrelsen för teknisk ulveckling och de frivilliga branschorganisationerna.Men del finns anledning att man i en särskild ulredning tittar närmare pådella. När del gäller utvecklingsfonderna, som framför alll skallhjälpa de mindre och medelslora företagen atl komma i gäng och fä likvärdigaarbetsvillkor som de större förelagen, lycker vi all del är vikligl allfonderna inle leker bank. Det finns en ganska god tillgång päriskkapital, och vi lycker atl utvecklingsfonderna skall koncentrera sig på attstötta och hjälpa nyförda-gandet i samhällel i slällel för atl mer eller mindrehjälpa i första hand redan Vissa anslag inom In-duslridepariemenieis område Vissa anslag inom in-diisiridepariemeniels område Vi lycker också atl det är viktigt, inte minst med tanke pä debaltenom kvinnligt förelagande och övergängen lill mer tjänsteverksamhet, all manbreddar utvecklingsfondernas målgrupp lill alt inte bara innefallaindustriföretag ulan även ta in service- och tjänsteföretag. Många av problemenvid nyslarlande av företag finns just här. I reservation 9 anser vi all Centrala hanlverksrådd skullekunna fä medel direkt ur statsbudgeten i ställd för all vara hänvisade lill allgä över slatens industriverk. Vi lycker atl en direki styrning av pengar organisation blir effektivare, i synnerhet som det slalliga verkel har en sävid arbetsuppgift och är koncentrerat pä andra uppgifler. I reservalion 15 anser vi all förmånlig kreditgivning lillu-länder inle skall gå över induslrianslagd. Del är en bisländsfråga. Vi tyckeratt det är en normal ulveckling all della skall redovisas pä räll slälle. Vi har även ett par reservationer om europeiskt rymdsamarbeteoch Tele-X-projektel. Vi menar alt det europeiska rymdsamarbdd ur svensksynvinkel är myckel viktigt. Del är viktigt alt är med och ökar sinandel, framför allt atl är delaktigt med ålminslone i del s.k.Columbusprojektd. Orsaken är all vi lycker della är en spelsleknologi där detkommer fram myckel av nyll lekniskl kunnande och vetande som kommer den svenskainduslrin och den svenska välfärden lill godo. Dessutom tycker vi all det ärfråga om en förhållandevis billig penning. Del är en mål- och resullatinrikladverksamhel, eftersom man på della säll får vara med i kunskapsuppbyggnaden. När del gäller Tele-X-projeklel anser vi atl det ärrimligt all man försöker privatisera detta projekt så mycket som möjligt -bl.a. för atl kunna finansiera de satsningar som det är angelägel atl göra vadgäller rymdsamarbetet och rymdteknologin. Med det anförda yrkar jag bifall lillsamtliga reservationer med moderat inslag. 58GUDRUN (): Hela slär inför en stor omdaningoch förändring. Trols att inte är medlem i EG är frågan om deneuropeiska gemenskapen en fråga som i hög grad påverkar värt land i mångaavseenden -inle minsl när det gäller svenskt näringsliv. Arbelel inom EG med atl bilda en gemensam inre marknadberör i högsta grad de svenska företagen. Del skulle slå hårt mot svensklnäringsliv om det på den västeuropeiska marknaden skulle behöva kämpa pä sämrevillkor än sina EG-konkurrenter. Inom storföretagen pågår en strukturering för att man påolika sätt skall kunna skaffa sig fillgång lill EG-marknaden i ett läge därSveriges framlida förhållande lill EG ler sig osäkert. För småföretagaren ärdet svårare, och därför är relalioner lill EG av särskild betydelseför småföretagarna. nära EG-samarbete är viktigt. De svenska storföretagen växer belydligt mer utomlands ände gör i . Del är vanligt alt man i samtal med ledare för slörreföretag fär höra: Ja, vi kommer att vara trogna och förbli ell svensktföretag. Men den expansion som sker den sker ute i . Det är exportindustrin som utgör grunden för en ekonomi ibalans. Vår import måste betalas med del överskoll som exporten ger. Därförfinns del en risk med alt dagens svenska storföretag expanderar genomföretagsköp och utbyggnad i utlandet. Del finns en risk för all deraslångsiktiga belydelse för svensk export och bytesbalans kommer all avla. Del skulle vara - ja, del är - en mycket olyckligutveckling. Europeiska gemenskapen har oerhört stor belydelse för vårtnäringsliv. Osäkerheten om hur nära knyts till EG och hur tillgängligmarknaden där blir för våra hemmaförelag är orsaken lill garderingen. Del ärnaturligt och nödvändigl atl våra storföretag, vars produktion huvudsakligengår på export, ser lill all de är med i konkurrensen med de andrahandelsjätlarna - och -och inle hamnar på åskådarplats. Men ulflyllningen och investeringarna i när detgäller svenska företag är mycket bekymmersamma för den framtidanäringslivsbilden i . Det finns en risk för en urholkning i vårföretagsflora som i näsla steg drabbar de små och medelstora företagen -särskilt underleverantörerna. Ja, herr talman, del kan synas en smula långsökt atl vidbehandlingen av dagens betänkanden frän näringsutskottet ta upp en så vid frågasom frågan om den europeiska gemenskapen. Men mol bakgrund av atl del nu kommeren rad belänkanden frän näringsulskollei som är något korthuggna och somenbart handlar om vissa anslag inom några departement finner jag att det finnsanledning atl inledningsvis skissa den bakgrundsbild som gäller. Till denna bakgrundsbild hör också lönsamhet och tillväxtinom vårt näringsliv. De svenska förelagens lönsamhet har ökal, men intetillräckligt myckel. Trots en myckel uthållig högkonjunktur har lågekonomisk tillväxt. Del blir en underkänd polilik som förenar högkonjunktur medlåg tillväxt. De svenska förelagens vinster är i flera avseendenotillräckliga. Enligl Näringslivels ekonomifakla är det endasl 3 av 17OECD-länder som har uppvisat en lägre avkastning pämateriellt kaptial än . Enligt prognoser kommer lönsamheten -relalivt sell - att ytterligare försämras i . Vi kommeralt hamna näst sist pä listan när del gäller all uppvisa avkastning. För alt förtydliga den ganska dystra bilden yllerligarekan jag säga all del har visat sig alt en växande del av vinsterna genereras iutlandet. I de tio slörsla industriföretagen kommer mer än hälften av vinsternafrän verksamhel i andra länder. Sammanlagt ulgör dessa vinster en Iredjedel avde svenska industriföretagens totala vinst, både i och i ullandel. Slutsatsen av della måste bli alt det är den längahögkonjunkturen som ulgör grunden för näringslivssituationen i helaindustrivärlden, och ofla utmålas den av den som ell bevispå en storartad polilik. När man börjar syna denna och jämföra medföretagsutveckling i andra industriländer finner man alt faktisktligger ganska risigt till. Vi i tycker atl socialdemokralerna har enalldeles för slor tilltro till statliga stöd och styrningar i näringslivet liksomtill alla möjliga fonder och institut. Del är inle regeringsbeslut i varjeenskilt fall som skapar incitament i förelagsvärlden. De har i slällel enbromsande effekt. Det vore bällre alt se lill atl del blir fler möjlighetertill lokalt och personligt bestämmande och Vissa anslag inom in-dustridepariemenieis område Vissa anslag inom industridepartementets område även allstimulera skattemässigt. Del måste ju löna sig all arbeia både för företagarenoch för den anställde. I näringsulskoltets betänkande 22 finns delell antal reservationer där frågor tas upp som har varit föremål för debatt häri kammaren även . Del är kända ståndpunkter, och våra uppfattningarkvarstår om l.ex. lägre anslag till statens industriverk. Dessutom behöver vifakfiskt få en översyn för att möjliggöra en så effektiv verksamhel som möjligti industriverket. Det handlar också om att få lill stånd en ändring avutvecklingsfonderna. Vi vill bredda målgrupperna i del avseendel till allomfatta även servicesektorn. Vi vill också ha en bättre ulveckling avsmåförelagen och en ökad satsning på rymdverksamheten. Om inle kommermed i Columbusprojektd, riskerar vi - som vi i ser saken - atl gåmiste om en slor del av de investeringar som andra länder gör här. Dessulomvill vi ha en utförsäljning av Tele-X-salellilen. Ja, del var något om reservalionerna. Jag skall inleupprepa detaljerna i dessa. Jag lycker all del är viktigare alt lala om de meraöversiktliga näringslivsfrägor som jag här har berört. Avslutningsvis vill jag bara säga att jag tror att dendjupare behandling av hemslöjden som utskottet har gjort varil nyttig bådeför oss utskottsle-damöler och, förhoppningsvis, för svensk hemslöjd. Enkulturell och ideologiskt djupt förankrad folkrörelse som hemslöjden har så allsäga kommit på tvärs med statens förlängda arm, som man funnit vara en mästrandemakthavare. Vi kan bara hoppas all den utvärdering som vi föreslär allregeringen skall göra kan leda lill en verksamhet som både stimulerar slöjdensursprunglighet och skapar ekonomisk bäring. Jag yrkar bifall till samlliga reservationeri belänkandet som står bakom. 59PER-OLA (): För alt bli framgångsrik måstenäringspolitiken omfatta flera olika samhällssektorer och politiska områden -l.ex. skatte- och avgiflspoli-fik, kommunikationer, forskning och utbildning. Men det belänkande som vi nu behandlar ger inle enfullständig bild av näringspolitiken. Här handlar det endast om någrapusselbitar och anslag. Inledningsvis vill jag beröra den allmänna inriktningen avnäringspolitiken som vi i ser denna. Målet för näringspolitiken måsteenligt vår uppfattning vara dl starkt näringsliv som ger hög sysselsättning,anställningstrygghet och resurser för välfärdsutveckling över hela landel.Därför behövs det en kraftfull satsning på nyetablering och på de mindreföretagen. För alt kunna möla den internationella konkurrensen måstenäringslivels utveckling av produktion med högt kunskapsinnehåll stimuleras.Därför är del viktigt med ell aktivt svenskt engagemang i de många olikaeuropeiska forsknings- och utvecklingsprojekten. Statens bidrag för atlstimulera forskningssamarbete måste uppgå till belopp som är jämförbara med demsom småförelag inom EG kan få. Det gäller l.ex. inom rymdlekniken, som är en viklig delav forskningssamarbetet, och del europeiska rymdsamarbetet, där vi önskar attregeringen visar större intresse. möjligheler atl följa med i denindustriella utvecklingenpä rymdområdd hotar atl försämras genom regeringens passivitet. Detta skullelångsiktigt få negativa konsekvenser för svensk industri och inle minst förKirunaregionen. Genom atl det svenska engagemanget i ökar - som vi harföreslagit från cenlern, folkparliel och - skulle godaförutsättningar skapas för ulvecklingen av rymdtekniken i . Det är dagsalt socialdemokralerna inser delta. starkt näringsliv förulsälter både stora och småföretag. De mindre förelagen har särskill stor belydelse för näringslivelsförnyelse och långsiktiga tillväxt. De har bällre förmåga alt anpassa sig vidkonjunkturväxlingar och bidrar till atl göra hela samhällsekonomin mindresårbar. Åtgärder för att stimulera nyfördagandet måsle inga som enviktig del i närings- och industripolitiken, likaså teknikutveckling. Del är ofla inom småföretagen som nya produkter ochaffärsidéer växer fram, vilkel skapar förutsättningar för industriellförnyelse. Del är bl.a. mot denna bakgrund som vi vill öka anslagen lillsmåföretagsutveckling och stärka utvecklingsfondernas roll saml vidga fondernasmålgrupp. De senasle årens utveckling har inneburit storaförändringar inom näringslivet med en ökad förmögenhetstillväxt för mångaföretag. ekonomiskt starka företag, finansiella institutioner ochslora aktieägare har kunnal förslärka sin slällning. Del är anmärkningsvärt hur passiva socialdemokraterna harvarit inför den ökade makt- och ägarkoncenlralionen inom näringslivet och allde har gjort sä litet för all molverka den, för alt främja nyetableringen ochstimulera småföretagsutvecklingen. Jag vill fråga : Vad beror delpä all ni sä stillatigande lycks acceplera den kraftigt ökade koncentrationen inäringslivet? För att motverka maktkoncentrationen och balanseraberoendet av några slora och starkt utlandsorienlerade förelag är det viktigtatl fä en positiv småföretagsutveckling. De mindre företagen måste främjas iförhällande lill de slora. Korl sagl: det behöver skapas en gräddfil försmåföretagen. Utvecklingsfonderna, som inrättades 1978, har spelat enslor och viklig roll för småföretagsutvecklingen. Fonderna är del mesloperativa näringspolitiska instrumentet på regional nivå. Fondernas målgrupp bör dock vidgas från att, som , främstutgöras av tillverkningsförelagen lill all även omfatta service- ochtjänstesektorn. lalare har också tagit upp detta. På det sättet skulleockså de kvinnor som driver tjänste- och serviceföretag ha möjlighel alt islörre utsträckning än få del av utvecklingsfondernas ijänsler.Detta är vikligl, inle minsl i de regioner i landet som har behov av flerförelag. Med nuvarande system finns del en risk för att kvinnors företagandeblir missgynnat. Utvecklingsfonderna bör också få ekonomiska möjligheteralt slödja saisningar pä energi- och miljöinvesteringar samt teknikutvecklinginom den sektorn. De socialdemokratiska regeringarna har inle vidtagitlillräckliga åtgärder för att stimulera teknikutvecklingen inom energi- ochmiljöområdet. Del är allvarligt, eflersom det är elt vikliglutvecklingsområde. Genom särskilda resurser till utvecklingsfonderna, som viföreslär, kan småföretagens innovationsförmäga stimuleras inom dessa sektorer.Fonder- Vissa anslag inom in-dusiridepariemenieis område Prot.1988/89:100 na bör få besluta om projektstöd inom en ram pä 20 milj. kr.Därför föreslår vi att anslaget till småföretagsutveckling räknas upp. Vi föreslär också atl de medel somindustriverket, SIND, disponerar för K/5517 anslag mom in- , ., nyetableringsinsatser skall fördelas direkt lill utvecklingsfonderna. . . erfarenhet visar alt arbelel medalt främja nyfördasandei bedrivs effektiva- re pälänsnivå än från ett statligt verk pä i . Teknisk forskning och ulveckling har slor betydelse förden industriella ulvecklingen och förnyelsen. Småföretagen måste därför fämöjlighet all delta i intressanta forsknings- och teknikprojekt. beslutade om ett treårigt program förforskning och utveckling. Informationsteknologin blev ett prioriterat område.Dä inleddes ell delprogram, IT4, för industriell ulveckling i samverkan mellanslalen och induslrifördag i syfle atl vidmakthålla den informationsteknologiskakompetensen. IT 4-programmel tycks nu ha blivit en ny storsatsning pästorföretagen.