prot · GC0940 · 1988-12-31 00:00:00 — Dessutom är detfråga om grova brott mot de mänskliga rättigheterna. Detta borde utskottet haslagit fast. I finns det presslagar som innebär attjournalister som skriver om det turkiska på ett positivt sätteller om socialismen häktas och riskerar långvariga fängelsesfrafL Det finnsjournalister i som har trotsat delta gång på gång och som har ådömtsfängelsestraff på sammanlagt . Det är många allvarliga brott som den turkiska regimenfortfarande begår mot de mänskliga rättigheterna. Visst kan jag eller gå in i en bokhandel i och köpa marxistisk litteratur elleren bok som handlar om kurderna samt deras språk och kultur. Men om polisen görhusrannsakan hemma hos mig eller och finner dessa böcker,häktas vi och döms i värsta fall till ett långvarigt fängelsestraff. All organisera sig fackligt i en fri och oberoendefackförening är fortfarande förbjudet i . DISK, en motsvarighet tillsvenska LO, är förbjuden, och massrättegångar pågår mot dessledare. Mångasitter häktade och har torterats på polisslafionerna. den 10december, de mänskliga rättigheternas dag, åker tre personer som har varitfackliga ledare för och som befunnit sig i tillbaka till sitt hemland.Redan nu har den turkiska regimen nekat dem inresa fill . Representanter för fem av partier har gemensamttillställt den turkiske premiärministern ett telegram, där vi kräver att dessatre fackliga ledare måste garanteras fulla rättigheter vid återvändandet den 10december och att de inte skall åtalas eller berövas sin frihet. Det skulle vara värdefullt om den svenska regeringengjorde ett liknande uttalande, om man nu inle redan har gjort det. Jag vet intehur det förhåller sig i det avseendet. Jag skall inte förneka all vissa framsteg hargjorts i Turkiel när det gäller de mänskliga rättigheterna. Men så länge som enenda människa torteras, så länge som grova förföljelser och förbud mot medlemskapi del fortsätter, så länge som pressfriheten är kraffigtbegränsad, så länge som människor berövas sitt medborgarskap och så länge somturkiska medborgare förvägras pass råder betydande brott och inskränkningar närdet gäller de mänskliga fri- och rättigheterna. I turkiskaKurdislan och dess ökända fängelse Diabakir råder omänskliga förhållanden. Därplågas kurder av turkisk säkerhetspolis. Deras brott är att de utkräver sinräll att få tala sitt språk och att få utöva sin kultur. Denna rätt finnsmycket klart uttryckt i FN:s konvenfion om de mänskliga rättigheterna. Det ärpositivt att ett enigt utskott slär fast sin solidaritet med det kurdiskafolkel och att i olika sammanhang också i fortsättningen skall ageraför detta folks rätt till människovärde. Jag ber om ursäkt föratt jag överskrider taletiden litet grand. Men jag är inte så ofta uppe italarstolen. vill jag säga alt del skulle vara klädsamt omden samfidigt, med tanke på kurderna, upphäver den s.k.kommunarreslen beträffande ett antal kurder här hemma. En sådan administrativåtgärd är ingenting annat än politisk förföljelse mot en grupp människor. Delär inte särskilt svårt att förslå hur den turkiska regeringen använder dennasvenska åtgärd. Jag tycker alltså att del skulle vara hedrande, inle minst medtanke på att nu skall ta säte i FN:s kommission för de mänskligarättigheterna, att man får bort denna fläck när det gäller , dvs. Med detta,herr talman, yrkar jag bifall till reservation 3 i betänkandet. AnL 6 JILLLINDGREN (mp): , när har gått sedan FN:s allmännaförklaring om de mänskliga rättigheterna antogs, kan man konstatera att vi nogalla är överens om ett par saker. Det är ett mycket viktigt och omfattandearbete som har lagts ned på delta, både inom ramen för FN:s verksamhetsområdeoch av ideella krafter världen över. Ändååterstår väldigt mycket att göra. Även jag vill beröra förhållandena i några länder, utanalt därmed förringa problemen på andra håll. och har redan tagitupp förhållandena i . Men även jag vill ta upp den saken. Vi vet vadsom håller på alt hända. Vi kan inte acceptera de tvångsförflyttningar ochförnekanden av stora gruppers kultur, liv och livsvillkor som pågår. Jag skall fatta mig ganska kort. Konkret ber jagregeringen överväga en handelsbojkoft i det här fallet. Jag vet att del inle ärbiståndsministerns uppgift, men jag vill gärna framföra detta. Det gäller t.ex.att upphör, åtminstone , med att köpa livsmedel och vinfrån . Folket i svälter, och de behöver så väl sin egen mat.Denna handling, som normall påverkar regimer, skulle förhoppningsvis kunna fådenna regim att ändra sina planer och överväga det som görs. Jag vill även ta upp palestiniernas situation. Det är Hkalång lid som FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna nu har gällt sompalestinierna har levt landsflyktiga i sitt eget land, dvs. Även dettahör hemma under dagens tema. Det pågår ett uppror på . har nyligenden fria staten utropats. har begärt alt regeringenskall pröva möjligheten för alt erkänna den nya staten. Jag vill också ta upp situationen för ett par hundratusenflyktingar från som lever i tältläger i . Deras land ärockuperat av . De förbereder så gott de kan i dessa tältstäder ett liv idemokrati och frihet, men hur länge skall delta dröja? De har begärt enfolkomröstning under FN:s överinseende, där folkel självt skall få deklareravilken regim de vill ha i . De måste snart få återvända till sittland. När det gäller och kurderna är jag glad för delBertil Måbrink sade, och jag instämmer helhjärtat i det. Det gäller t.ex.kommunarresl för kurder i Prot.1988/89:40 . Dessa människor måste ställas inför rätta eller heltenkelt bli fria att 7december 1988 förflytta sig. 1 pågår det för närvarandeen hungerstrejk bland polifiska fångar i turkiska fängelser, och även härgäller det kurder. De är nu så desperata, att om några inte redan har döttgenom denna hungerstrejk kommer del kanske inte att dröja så länge innan de . De ser inga andra möjligheter att påverka och få sin situation förbättrad.Vad de begär är bl.a. att få sitta i enrum med sina advokater och att derasanhöriga skall ha rätt atf protestera när familjemedlemmar blir fängslade försina politiska åsikters skull utan alt själva bli satta i fängelse. Utrikesministern har på en fråga i kammaren förra veckanuppmärksammat detta och har lovat att pä något sätt försöka uttala synpunkterfrån svensk sida till den turkiska regimen. Jag hoppas att han blirframgångsrik. Jag vill vidare la upp förhållandena i . Just , , är årsdagen då invaderadeÖsttimor. har 200 000 människor, dvs. en tredjedelav ursprungsbefolkningen, dött till följd av den indonesiska ockupationen. stöd lill militärdiktaturen i ärmyckel uppseendeväckande. exporterar vapen till . Sverigeavstod från alt rösta för rätt till självbestämmande i FN:sgeneralförsamling. har också lämnat 20 miljoner i tekniskt bistånd tillmilitärdiktaturen i . har därför ställt en fråga tillutrikesministern, om regeringen viU arbeta för att avbryta vapenexporten ochdet tekniska biståndet till militärdiktaturen och verka för Östra Timors rätttill självbestämmande. Vi har blivit lovade svar av ,och det ser vi fram mot. Det här är länder och förhållanden som inte är direktunika men som ändå är värda uppmärksamhet och handling. När det gäller betänkandet ställer vi oss imiljöpartiet bakom reservation nr 2 av och ominrättandet av ett nordiskt rätfigheter, utveckling ochmiljö. Även vi här i har anledning alt vara självkritiska och se tillall vi kraftigt förbättrar barnens rättsskydd, livsmiljö och livsvillkor. Vifår ständigt bevis på hur barn far illa också i de nordiska länderna, inteminst genom övergrepp från vuxna. I en bilaga till utskottets belänkande finns FN:s allmännaförklaring om de mänskliga rättigheterna i sin helhet. Det kan finnas anledningför oss litet till mans att se närmare på dem artikel för artikel just i dag.Jag vill i detta sammanhang la tillfället i akt att uttrycka min uppskattningav allt arbete som många människor lägger ned på att kämpa för andras rätt tillöverlevnad och frihet från hot mot sina liv och sin hälsa. Jag instämmer i vadtalmannen, biståndsministern och andra har sagt om detta . Utan alt förringa någon vill jag nämna framför allt två avde organisationer som enligt min mening bör erkännas och ges stor respekt idetta arbete. Det ärAmnesty International, som länge har kämpat för alt få bort dödsstraffeti hela världen och gör mycket av den kontroll och uppföljning av FN:söverenskommelser som FN:s medlemsstater själva inte mäktar med eller harmöjlighet att prioritera. Amnesty röner också stor respekt på många 22 håll, inkl. det nationella planet. har kanske ännu infe uppnått åldern eller avandra skäl nått den respekt som Amnesty har gjort, men respekten förGreenpeaces arbete ökar successivt. Denna organisation har något av en annaninriktning i sin verksamhet än Amnesty har. Redan nu vill jag hävda att de krav som Greenpeaceframför, liksom miljöorganisationer världen över och även vi i miljöparfiet,också hör hemma bland kraven på mänskliga rättigheter, och kanske särskiltunder arfikel 25 i deklarationen, vars första moment lyder: "har rätt lill en levnadsstandard, som ärtillräcklig för hans egen och hans familjs hälsa och välbefinnande, däri inbegripet föda, kläder, bostad, hälsovård och nödvändiga sociala förmåner, ." Rent konkret skulle jag här vilja nämna ett exempel som äraktuellt för del, och det är uranbrytningen i och vårt köp avråvara lill kärnkraflsindustrin. Den gruvbrytning som pågår där hotarmänniskors, främst indianers, liv, hälsa, överlevnadsmöjligheter ochförsörjningsförmåga. Barnen får leukemi, fisken dör, hela omgivningen blirförgiftad och människor fördrivs från sina landytor där de har levt igenerationer. Om människor utsätts för gifter i sin miljö hotas just denlevnadsstandard som är tillräcklig för den egna och familjens hälsa osv.,vilket är just vad som tas upp i artikel 25.1 samma artikel, mom. 2, slår allläsa: "Mödrar och barn äro berättigade till särskild omvårdnad ochhjälp." Därför måste vi alltså särskilt ställa upp för dem. Återigen stödfill reservation 2 som är fogad lill betänkandet. Till artikel 25 vill jag också knyta miljöpartiels syn påhandels- och biståndspolitiken. Vi i kräver att skall varapådrivande för att få till stånd en solidarisk handel som - ulan krav från osspå all göra förelagsekonomiska vinster - uppmuntrar till att successivt stärkau-ländernas självtillit och möjlighet att tillgodose sociala behov, hälsovårdoch utbildning. Detta skall åstadkommas genom en ny ekonomisk världsordning ochen koppling till vår biståndspolitik, så att nettoöverskottet av resursflödetmellan oss och går till dem, och inte till i-världen. Det gäller då också alt inte exportera miljöförstöring ochsocial exploatering av t.ex. kvinnor och barn. I den mån detta krav inte ansestäckas av de bilaterala avtal eller internationella avtal vi har, måsteSverige arbeta mycket aktivt på art få det infört i avtalen. Vi i återkommer till denna fråganär finansutskottets betänkande om medel till skall behandlas ochäven under den allmänna motionstiden. Jag yrkar bifall tillreservation 2 och i övrigt lill hemställan i utskottets betänkande. AnL 7 STIGALEMYR (s): Under debatten har de olikariksdagspartierna redovisat vilken helhetssyn de har på kampen för mänskligarättigheter. Jag avser inle att återupprepa det som sagts, utan hänvisar förmin del till statsrådet inledningsanförande. Jag kommeruteslutande att syssla med det betänkande som ligger på bord. Jag vill börja med all lacka talmannen för det värdigasätt på vilket dagens sammanträde inleddes. Det var glädjande att kammarenpraktiskt taget var fullbesatt.Det markerar vilken utomordentlig betydelse som den svenska fästervid det arbete som bedrivs i kampen för mänskliga rättigheter. Det är också intressant alt notera att den förste talaren,, yrkade bifall till utskottets hemställan i sin helhet,vilket markerar någonting sensationellt: en total enighet omkring dessa viktigafrågor. När man läser betänkandet finner man att det egentHgenbara är procedurfrågor som har lockat fram tre reservationer. Det handlarmyckel om teknik för hur vi skall arbeta för barns rättigheter och med attutbilda människor när del gäller frågor om mänskliga rättigheter. Man kan ha olikauppfattningar om detta. Utskottet har valt en uppfattning. Man har fråncenterpartiets sida reserverat sig på två punkter och vpk har reserverat sig påen punkt. En del kanske tycker all betänkandet är ett ganskakonstigt aktstycke, eftersom det ju inte tar upp allt som gäller mänskligarättigheter. Jag vill erinra om att detta är ett belänkande som uteslutandebygger på ett antal motioner som väcktes under den allmänna motionsiiden, ochdel är de däri upptagna problemen som diskuteras i betänkandet. I dettasammanhang finns det ett par myckel allvarliga frågor som jag, herr talman,särskilt vill uppehålla mig vid: förhållandena i och . Jag vet alt man vid den turkiska ambassaden i Stockholmmyckel noggrant följer vad som sägs i under den allmänpolitiskadebatten, under utrikesdebatten, när vi diskuterar och när vi nudiskuterar dessa frågor. Det är angeläget all tala om , eftersom Turkietär medlem i . Vi fäster större vikt vid medlemsstatershandlande än vad vi gör i fråga om andra länder. Samarbetet i ärintimt, och där har man underskrivit alldeles särskilda överenskommelser, inteminst när det gäller kampen för mänskliga rättigheter. Som framgår avbetänkandet har vi uttalat att det fillbaka försiggåren positiv utveckling i , vilket vi måste notera. Det val som nyligenägt rum genomfördes på ett helt annat sätt demokratiskt än kanske någonsintidigare. Det pågår en utveckling när det gäller press- och yttrandefriheten.Men det kvarstår, herr talman, utomordentligt allvarUga brister i det turkiskasamhällssystemet. Utan all ha diskuterat detta i utskottet, tror jag ändåalt jag har hela utskottet med mig när jag nu säger att den turkiska regeringenmåste tillåta de fackliga ledare - som talade om - altoantaslade återvända hem och sköta sina arbeten. Det som har pågått och som detfinns risk för kan komma avt hända kan aldrig accepteras,att ifrån utlandet hemvändande fackliga ledare kommer att utsättas förmisshandel, fängelsestraff, förföljelse och annat. Det är helt uteslutet att enstat som är medlem i kan tolerera alt en annan medlemsstatbehandlar sina medborgare på det sättet. Jag kan försäkra atf de svenskadelegaterna i Europarådels rådgivande församling - jag vet attregeringsrepresenlanter i ministerrådet kan försäkra delsamma - skarpt kommeratt protestera och fortsätta arbetet för att utveckla de mänskUga rättigheternai . Hit hör också frågan om kurderna. kommer Hans GöranFranck upp i talarstolen. Vi har kommit överens med ett par avriksdagspartierna om all skickanågra ledamöter, bl.a. min partivän , lill för att deskall fä se hur kurderna behandlas när förhållandena är som värst, när vinternkommer och del blir kallt i de tält som kurderna har placerats i. Den turkiskaregeringen har gjort ell stort nummer av aft man har tagit emot 100 000kurdiska flyktingar från , kanske flera. Men osäkerheten om hur de kommeratt klara sig är stor; eftersom de inkvarterats i tält där de t.o.m. kan frysaihjäl när vintern kommer. Därför vill jag markera alt vi från sidaavser atf utomordentligt noggrant följa denna utveckling, och sålunda är viberedda alt skicka ner ledamöter av det svenska parlamentet för att de skallförsöka skaffa sig en bild av hur kurderna behandlas. Det är också en uppmaningtill den turkiska regeringen att uppfylla rimliga åtaganden och att behandla dekurdiska flyktingarna på ett människovärdigt sätt. En annan fråga som varit uppe är frågan omRumänien. Det föreligger nu ett förslag till ett uttalande från närdet gäller som är utomordentligt skarpt. är inte medlem avEuroparådet, men anlände en rumänsk delegation fill Strasbourgoch man uttalade sig för ett samarbete när del gäller information, teknisktkunskapsutbyte m.m. Det var ett initiativ från denna östeuropeiska stat tillett samarbete med demokratierna i . De rumänska delegaterna togs emotmed stor öppenhet, och från sida uttalades intresse av aft samverkamed . Det som har hänt medför att detta samarbete totalt kommer attavbrytas, om inte en ändring sker. Den deklaration som kommer attgöra pä denna punkt är utomordentligt skarp, eftersom det som vi vet hittillshar hänt i -och som mycket riktigt beskrev - är såallvarliga brott mot mänskliga rättigheter att Europarådetsparlamentarikerförsamling inle under några omständigheter kan tolerera dessa. Det finns naturligtvis också anledning att instämma iuppmaningen fill den alt på olika sätt uttala sig om hur manman bedömer utvecklingen i . Däremot är det så - jag vänder mig fill miljöpartietsrepresentant - att det är som har alt besluta om en handelsblockad.Det är en långtgående åtgärd som regeringen knappast ensidigt kan besluta om.Dit har vi ännu ej kommit, och vi hoppas att det inte heller skall blinödvändigt. Vi hoppas i stället att man i skall ändra-sin politik. talade om de reservationer som tar upp kravpå ett FN-universitet för mänskliga rättigheter, utbildning och forskning samtett nordiskt barninslitut. Del är klart att utskottsmajorileten inte skriverbort idén som sådan, men FN har icke några ekonomiska resurseratt upprätta ytterligare ell universitet än del som redan finns. Därför hänvisarvi till utbildning på annat sätt i dessa viktiga frågor. När det gäller ettnordiskt rättigheter, så har vi inte ansett det tillräckligtmotiverat att upprätta ett sådant, men vi ser idén som intressant. Vi sägerockså alt del kanske är rimligare om man försöker medverka lill alt rättigheter upprättas på andra håll i världen, där barnenssituation är myckel sämre och mera utsatt än den är hos oss. Jag vill instämma i yrkande om bifall Prot.1988/89:40 7decemberl988 tillhemställan i utskollets betänkande. Vi i den svenska kommer naturligtvis allt framgent att utomordentligt nogafölja utvecklingen på dessa utomordentligtviktiga områden i alla de länder vi har kontakter med. handlar omödesfrägor för människor över hela världen, om mänsklighetens 1 framtid, dethandlar om att vi efter måttet av våra resurser skall hjälpa de fattiga,de nödlidande, dem som utsätts för förföljelse och dem som på olika sätt får sitt naturliga mänskligavärde kränkt. utrikesutskott kommer att fortsätta sittintensiva arbete pådetta område. Jag har begärt ordet för att svara på någrafrågor som jag har fått under den första diskussionsrundan mellanriksdagens'alla partier. Även om gör allt vad hon kan för altnedvärdera vad den gör vad gäller respekten för de mänskligarättigheterna, är jag övertygad om att de flesta inser alt är myckelaktivt i alla länkbara sammanhang i arbetet att stärka respekten för demänskliga rättigheterna: Debatten här har också mycket klart visat attdetta sker under stor enighet i den svenska riksdgen. sade alt det måste vara möjligt attinom biståndspolitikens ram göra insatser för mänskliga rättigheter, och delär alldeles självklart. Det uppehöll jag mig också vid ganska länge i mittinledningsanförande. Detta gäller i dialogen, dvs. de samtal som kontinuerligtpågår på alla nivåer mellan företrädare förSverige och de.länderyi samarbetar med. Jag kan garantera del är långt ifrån tyst om mänskliga rättigheter och demokrati när vimöts i dessa samtal ..Del.är tvärtom livliga diskussioner om konkreta frågorvad gäller mänskliga rättigheter och demokrati. Vi försöker få dessa samtal attleda lill konstruktiv handling. Detta gäller också , som afUgglas särskilt frågade om. Här försöker vi självfallet också finnakonstruktiva lösningar för att få slut på det krig som plågatmänniskorna i och . Förutom den kontinuerliga och långsiktiga dialogen sker enmängd insatser inom biståndsområdet som skall stärka respekten för mänskligarättigheter och demokrati. 'Det gäller allt vad vi gör för förtryckets offeroch i form av stöd till-dem som verkar för mänskliga rättigheter och demokrati. ;: Detgäller insatser för bättre rättssäkerhet, utbildningsinsatser av allehanda slag osv.Del gäller också sättet att förmedla bistånd. .svensk sidamyckel kraffigt det folkliga deltagandet, alltså en process där man fårlära sig hantera demokrati och eget deltagande. I dettasammanhang, del vet , fäster vi myckel stor vikt vid enskilda organisationer,folkrörelser och kyrkor. Det anslag som går via organisationerna har ökatkraftigt . En femtedel av den biståndsbudget som SIDA hanterar går lill enskilda organisationer, och ' jag förutser att dessa anslagkommer att fortsätta att öka. Detta är ett uttryck för ett stort förtroende föroch en stor tillit till vad folkrörelserna gör, inte minst på området mänskligarättigheter. uppehöll sig särskilt vid flyktingfrågor, ochjag vill gärna säga alt regeringen delar hans oro över den västliga världensrestriktiva flyktingpolitik. Vi gör vad vi kan för attinternationellt motarbeta sådana tendenser. Vi agerar framför allt inom UNHCRför-att stödja dels dess biståndsverksamhet, dels dess strävan att främja engenerös flyktingpolitik också i . talade mycket om . Utöver attinstämma i vad sade om vill jag bara nämna alt den svenskadelegaten i FN så sent som höll ett tal, som innehöll etttydligt och uppmärksammat avsnitt om Turkiel och om den besvärande situationenvad gäller mänskliga rättigheter där. I delta tal togs också upp. Densvenska regeringen kommer alt fortsätta all myckel akfivt uppmärksamma lägelför mänskliga rättigheter i , del land som så många talare här hartagit upp till diskussion. AnL 9 () replik: Herr talmanlNej, fru statsråd, jag tillbakavisar alldelesbestämt alt jag skulle försöka nedvärdera regeringens insatser. I så fall hadevi inte kunnai skriva ett enigt betänkande i utrikesutskottet i fråga ommänskliga fri- och rättigheter. Om del är något jag gör så uppmuntrar jag tillnya och kraftigare tag, lill fasthet och könsekvens, till att vi skall tala isamma tonläge när del gäller fjärran länder och när det gäller länder somligger närmare våra egna kuster. Däremot är det riktigt all jag är kritisk lill vissainslag i den svenska biståndspolitiken. Jag är kritisk till det sätt på vilketden svenska biståndspolitiken har förts, men jag tror inle att det är rälltidpunkt att dra upp en stor debatt om detta: Jag vill dock gärnaillustrera del dilemma jag avser när jag riktar min kritik. När det gällerSydafrika och stöder den och de svenska enskildaorganisationerna på ett föredömligt sätt de krafter som arbetar mot förtrycket:När det gäller en del andra programländer, där del också förekommer övergreppoch där regeringen själv utövar förtryck, är det i stället fråga om all ge 200,300,400,500milj. i programstöd till de regeringar som utövar förtrycket. Detta är ettdilemma i svensk biståndspolitik, ! AnL 10 (vpk) replik: Också jag vill tacka talmannen för de finaarrangemang som denna dag började med. Det bådar gott fördel framtida arbetet ikammaren. Jag vill också'tacka utskottets ordförande förden markering han gjorde när det gäller de fackliga ledarna och derasåtervändande fill Turkiel. Det var en mycket värdefull markering som enligt vadjag förstod i. hade jag ett långt samtal med ordföranden förkommissionen för mänskliga rättigheter i , och detta samtal motsade inlede uppgifter som jag lämnade i talarstolen. hade jag ell långtsamtal med en av regeringens representanter, en man i iAnkara. Det gällde de 2 000 hungerslrejkande fångarna. I delta fall har regimentvingats ge efter; öch enligt vad jag förstår är strejken slut. Myndigheternahar tvingats tillgodose vissa elementära behov som gäller för människor ifängelse: Den Europakonvention som har ratificerat när detgäller tortyr och andra viktiga titlar träder i kraft . 'Detråder inga tvivel om atf myndigheterna har en ambition alt försöka leva upplill konventionens bestämmelser. Det återstår naturligtvis att se, men jag trorinfe man skall förneka detta faktum. Kontrollen måste naturligtvis ske fr.o.m. februari nästaår, och såvitt jag förstår kan den när del gäller varaganska effektiv.