prot · GC09108 · 1988-12-31 00:00:00 — I har vi elt engagemang i hanteringav framför alll de afrikanska ländernas skuldsättning. Etl litet engagemang harvi i de Latinamerikanska staternas skuldsättning. Men det befriar oss inle frånansvaret atl arbeia med frågan och sträva efler en lösning. Lål mig avsluta med att framföra några synpunkter på densocialdemokratiska regeringspolitiken såsom etl element i den inlernalionellahandelspoli-liken. Jag har sagl del förul, men upprepar det gärna, att i mintidigare vision är den internationella handelspolitiken del främslainstrumentet för all ulvecklafred på vär jord och därmed frihet för människorna. Genom ell handelssystem somskapar intresse för varandra tror jag del finns ell medel som är merverkningsfullt än något annat för att bevara freden. Inlernaiionell handel bygger på all man har förtroende förvarandra, och del finns områden, fru slalsråd, där man har anledning atl påpekaall den socialdemokratiska regeringen brisler i förmåga all skapainlernalionelll förlroende. Jag vill gärna ge några exempel på del. Jag har fört en inlerpellationsdebatt här ikammaren med industriministern om den socialdemokratiska regeringens hållninglill förvärvslagsliftningen, alltså vår syn pä utländskt kapitals möjligheteroch rättigheter när del gäller atl komma lill . Jag gjorde så därför alt en mycket väsentligsocialdemokralisk poliliker, , ordförande i näringsutskottel,om och om igen har givil uttryck för atl åtminstone hans syn är den all vi iSverige inte är generösa, inte är beredda till ömsesidighel, inle beredda allvisa förlroende för ulländska investerare. I drar vi alllsä en gränsomkring del svenska. har naturligtvis varil lill slor skada förförtroendet för i utlandet. Det finns andra exempel som förmodligen harlika slor betydelse, t. ex. den uppenbarligen myckel vacklande hållningen tillavskaffandet av valularegleringen. Den senasle propositionen till innehåller juserier av parenteser och möjligheter lill ulvägar. Jag länker på den fientligahållningen lill befriande av Ijänsiehandeln. Banklagsliflningen innehållerbegränsningar som vi länge har försökl fä bort - men regeringen håller emot.Jag länker också på den bristande förmågan alt fatta ell rimligt beslul ifrågan om den nordeuropeiska halvöns kommunikationer med kontinenten. Varför i all sin dar kan inte del socialdemokratiska parlielvisa fillräcklig krafl för all genomföra elt beslul om en Öresundsförbindelse?Kan någon människa lämna en rimlig förklaring lill detta? Del handlar ju om enförbindelse som verkligen skulle innebära ett sleg framåt både när det gällerSveriges ställning som handelsnation och när del gäller som medlem avdet europeiska samfundet. 4HÄDAR (): Herr talman, fru statsråd! När jag framför TVtog del av de många - och mänga gånger motslridiga - budskapen frändemonslralioner och lal pä , kände jag glädje över all inle varasocialdemokralisk handelsminister. För en sådan bör ju ändå som sinutgångspunkt ha en socialistisk grundsyn, herr lalman, dvs. ha slor lilltrolill slalligl ägande, slallig kontroll och slatliga regleringar som medel förpolitiken. Handeln, såväl den nalionella som den inlernalionella, ärju ell av de många områden, där socialismen visal sin totala oförmåga! I deolyckliga länder som tillämpat socialism har utrikeshandeln bdraktals som enreslposl; någoniing för all bli av med lillfälliga överskoll eller för attfylla häl som uppslån på grund av beklagliga misslag i den egna ekonomin. Manhar inte velal acceplera utrikeshandeln som en viklig sak i sig - som enhävsläng till en bättre ekonomi för alla berörda. Det är liberaler som - i kampmed socialister och socialdemokrater - sett utrikeshandeln med sådana ögon och som ihelhetens intresse sökt ta lill vara ländernas relaliva konkurrensfördelar. På grund av socialistisk trångsynthet har handeln inom ochmellan socialistiska länder inte utvecklats. Det är ell skäl, och ell vikliglskäl, lill de socialistiska ekonomiernas fiasko. Brislen pä ekonomiskutveckling i är allvarlig och har bl.a. resulterar i svåra, jakanske oreparabla miljöskador. Men ännu värre är de skador socialismen förorsakati . Där bär den ansvarel för miljonlals människors armod och död. När man länker på den brisl pä ulveckling,den fatfigdom, den andliga utarmning och det förtryck som följt i socialismenskölvatten, inser man atl man här har all göra med en ideologi som förorsakatmänskligheten omätliga lidanden. Atl del skell trots all många som verkal försocialismen gjorl det i god tro och ide bästa syften, ändrar inle den dyslraverklighden. När vi nuser hur människor runl om i världen-i ,i och i de många i , och Latinamerika-kämpar föratl komina ur socialismens tvångströja är del, hell förståligi.lillfredsslällande att vara liberal, all fä företräda en ideologi som visat sighälla mättet, som skapar de förutsättningar som kan ge de förtryckta hopp om enbättre framtid - inte genom välformulerade tal frän tribuner men genom altfungera i verklighetens och vardagens värld. "Jo men vissl", länker kanskeutrikeshandelsminislern när hon hör mig . "Vi är ju i långa styckenöverens. Har Du inle läst min deklaralion? Där slår ju redan i andra meningenall ell frilt handelsutbyte bidrar lill ekonomisk tillväxt, ökadsysselsällning, breddal varuutbud och lägre priser. Och jag slär ju därfasl", säger slalsrådel, "all del aren ledsljärna för svenskulrikeshandelspolilik atl slärka och utveckla etl öppet mullilalerallhandelssyslem". Jo, della säger den socialdemokraiiskaulrikeshandelsminislern . Och del är ulmärkl atl hon gör det. En avde saker jag vill ha sagt med min inledning är all sådana åsikter somstatsrådet här ger ullryck för inle har sin grund i en socialisfisk eller enssocialdemokralisk idévärld. Atl de sägs är faktiskt en avspegling avliberalismens andliga seger över socialismen inom svensk handelspolitik. Menvälkommen, , välkommen över lill den liberala handelspolilikens ringhörna! Inlegralionen i har sill cenlrum ochsin krafl i den Europeiska gemenskapen och i dess 320 miljoner medborgare. Därär man nu på väg all avskaffa de fakliska gränserna mellan sina länder i syfleall ge medborgarna frihet all bosätta sig och verka där de själva vill inom sinnya, gemensamma hemland. Man vill också, genom samlade forskningsinsalser ochalla de ulvecklingsfördelar som en stor marknad medför, ge åt detta ökadstyrka och en gemensam rösl i världen. Del vill man åsladkomma, i förslå hand genom all minskaspänningarna mellan och och på så säll främja freden. Alla iEuropa, och alldeles särskilt de i , vel nämligen all varje krig -med eller ulan kärnvapen - skulle innebära deras egen död och ell utplånande avalll vad de byggt upp och håller kärl. Därför är inlegralionen i i förslå hand elt arbetepä atl befästa freden, friheten och demokratin i vår del av världen. EG:s framgångar avsätter ocksä resullal i dess omvärld.Del Gemenska- Prot. 1988/89:108 pens medborgare med demokrati; mänskliga rällighderoch marknadseko- nomi som grund skapal äl sig ulövar en oemoiständlig lockelse för människorna i del socialistiska . Del är uppenbart att del förhåller sig sä. Del inser vi,om vi bara för elt ögonblick leker med tanken att utvecklingen i bådadelar varil den omvända, dvs, all del centralstyrda, socialistiska Östeuropahafl en mera lyckosam ulveckling än det demokratiska, marknadsekonomisktorienterade , Vem tror alt vi då fåll höra de nu välkända ordenglasnost och perestrojka predikas av ledarna i Kreml? Men, herr lalman, nu är verkligheten den den är. Tack varedel har vi nu fått hopp om all demokraiins och frihetens spröda blomma skallrota sig och slå ut i blom också i öst. Genom att elt marknadsekonomisktlänkande ges allt större ulrymme där kan man hoppas all de maleriellaförhållandena för människorna kommer att förbättras. Efler hand kan dä ocksåekonomierna mellan delar tvinnas samman och på så säll bidra lill allkrig i vår världsdel blir något vi för alltid slipper räkna med. är dock vägen ännu lång. Ändå har vikliga sleg lagits.Till dem hör de avial om ekonomiskl samarbele som träffats eller är på väg allingås mellan EG å den ena sidan och , , och Sovjetunionenå den andra. I har vi all anledning atl välkomna dennautveckling. får vi notera atl vi inte är drivkraften i den. Snararesitter vi vid sidan av del betydelsefulla som sker. Det är bra om vi från vårplals applåderar. Ännu intressantare vore del, om vi kunde vara med och skjulapå. Det gäller ju ändå frågor som i hög grad berör vår egen fred och säkerhet. Visst hade det varil en fördel om EFTA:sstatsministrar redan när de möltes i hade kunnal ge Delors en posifivrespons på hans propå om all pröva ocksä en tullunion. Men det varstalsminislrarna inle kapabla lill dä. Möjligen slod orsaken lill detta inlealt finna hos den svenske statsministern. Härmed vill jag inte alls ha sagt allen tullunion, om chansen till en sådan nu ändå skulle finnas, löser alla våraproblem. Den fria rörligheten inom en med EFTA uividgad Europamarknad förmänniskor, ijänsler och kapilal kräver en rad kompletterande åtgärder. Men entullunion kunde ändå vara en bra startpunkt. Jag undrar om utrikeshandelsministerndelar min uppfattning på den punkten. Mitt intryck av Delors olika uttalanden är annars all hansom mest är beredd atl bygga lill ell litet rum för EFTA-länderna, vägg i väggmed EG och under etl gemensamt tak. Kanske länker han sig också all man kundela upp en glugg i väggen, så att man kunde tala mera obesvärat med varanda inomEG och EFTA. Värdet av della vill jag inle alls förringa. Men detförefaller mig också klart alt Delors avsikl inle är att la upp en dörr, änmindre att bjuda EFTA-länderna välkomna atl la plals vid EG:s middagsbord ochabsolut inte vid de bord där de verkliga besluten fallas. Är inle detta, fruslalsråd, en ganska rimlig tolkning av innebörden av Delors utspel? På längre sikl är jag för egen del överlygad om all ingensvensk regering och kanske allra minsl en socialdemokratisk, kominer all nöja sig med rollen 23 Prot.1988/89:108 som en slags konsull och remissinslans till dem som inom EG fattarbeslut om bl.a. ekonomi, finanspolitik,skatter, miljö, sysselsättning, transporter, produklkonlrolloch konkurrenspolitik, beslul som gäller den gränslösa marknad som också vivill delta i och som därför - orn vi när framgång i våra slrävanden - färomedelbart genomslag ocksä i . Jag undrar om inte i sakdelar min uppfallning. I ulrikeshandelsminislerns deklaralion lalas om all del pådl femliotal punkler visserligen råder likartad uppfallning i EG och omdel sakliga innehälld i en lagstiftning eller reglering, men där ändå "enregelräli förhandling krävs". Jag skulle vilja be ulrikeshandelsminislern förtydliga vadhon här avser med ordet förhandlingar. Ordvalet ger intryck av att tvälikvärdiga förhandlingsparter möts för att tillsammans diskulera sig frarnlill ell gemensamt slällningslagande i den lagstiftningsfråga som saken gäller. Men är del sä? Gäller inte "förhandlingarna"att klara ut hur ensidigt mäsle anpassa sin lagstiftning, säatl den stämmer med EG;s? Och delta dä som en förutsättning för att EG i delakluella avseendet skall kunna länka sig all ge svenska medborgare,institutioner och förelag lika behandling med molsvarande egna rältsobjekt. Detvore värdefulll all fä denna sak yllerligare belyst. I sak välkomnar jag den genomgäng som regeringen har låtitintegrations-sekrelariald göra om hur skall förhälla sig till de 279punklerna i frän 1985. är väl medveten om attfolkpartiet genom mig begärde en sådan genomgång, menall förslaget då och följande är avvisades av regeringen. Till följd av dettaförlorade vi lid och tempo, men det är nu som del är. Däremot kan jag, herr talman, inle förslå varförregeringen vägrade både min partiledare och mig, liksom andraopposilionsförelrädare, att inför deballen få del av innehälld i dennämnda granskningsrapporien. Del innebär alt debalten här förs pä mer ojämlikavillkor än vad som är sakligt moliveral. Handlingssältel rimmar ocksä illa medregeringens försäkringar om all den eftersträvar öppenhet och samförståndrörande huvudlinjerna i den svenska Europapolitiken. Det är glädjande atl Uruguayrundan verkarkunna resultera i nya framsleg för frihandeln. Särskilt betydelsefull framståruppgörelsen orn att nu frysa slödel lill och skyddel för jordbrukd och atllängsikligt sträva mot en marknadsorienlerad handel ocksä medjordbruksprodukter. Med denna inriklning kommer livsmedel av olikaslag alt produceras pä de plalser där sådan produkfion är mesl ändamålsenlig.Odlingsmarken kommer dä all brukas för de syften som den lämpar sig bäst till.Del finns goda skäl atl tro alt vi alla härigenom kommer att få bättre lillgängtill bra livsmedel lill relativt sell lägre priser än . Omslällningen är inle problemfri, och det finns anledningatt underlätta denna för dem som riskerar atl komma i kläm. Jag är dock överlygad om alt del för alla odlare kommer all kännas lillfredsslällande att tillverka del sorn marken lämpar sig bäsl för med hänsyn till efterfrågan, alt fä marknadspriser för sina produkler och all komma ifrän alla resonemang om subventioner och 24 konstlade priser. Av stort värde är del ocksä om Ijänsiehandeln kommer inunder Prot. 1988/89:108 och pä sä sätt möter minskande handelshinder.Inte minsl för länder som med en slor och växandetjänstemarknad bör della vara en myckel vikfig del i en förhandlingsuppgörelsei Uruguayrundan . Sedan regeringen nu i princip har tagit avstånd från sintidigare tekopolitik och har anslulii sig lill liberala värderingar och målulgär jag ifrån all den också helhjärtat verkar för all vidga u-ländernasmarknadstillträde och möjligheler atl inlernalionelll marknadsförasina produkler. Folkparliel tycker, som bekant, atl bislåndd är viktigt, men viär ocksä medvetna om atl ökad export är u-landels bäsla väg all långsikliglslärka sin ekonomi och lösa sig ur underutvecklingens och fattigdomens snara.Jag vill fråga : Delar statsrådet uppfattningen allmarknadsekonomin gjorl längl mer för all höja välståndet än någonsin någonpolitisk s.k. reform? Som ulrikeshandelsminislern själv framhålleri sin deklaration är i viktiga ekonomiska avseenden pä fel väg. Tillföljd av vår höga inflalion och den låga produklivileten förlorar svenskaförelag alll större marknadsandelar. Härlill kommer, all svenska förelag i sinlångtidsplanering rnäsle ta hänsyn både till risken för inskränkningar iSveriges medverkan i inlegralionen i Väsleuropa och lill vad den egendomligasvenska energipolitiken kan komma atl kosta. Sammantagna ger dessa faklorer anledningtill bdydande oro för föruisällningar all på sikl hävda sig sornhandelsnation. Jag vill undersiryka, all del inle är hos förelagensledningar och anställda som orsakerna lill oron är all finna, Rakl inte. Inomnäringslivet finns slor kompelens och bdydande krafl lill innovationer ochanpassning lill ändrade marknadsförhållanden. Del som känns besvärande är altivingas nolera, hur myckel av denna krafl som tas i anspråk för att, bl,a.genom slora invesleringar ulomlands, molverka felakliga ålgärder och bristernapä rätla åtgärder från regeringens och riksdagsmajoritdens sida. Hela ansvaretför detta skall väl inte läggas i ulrikeshandelsminislerns knä. Konsekvensernaav den s.k. iredje vägens misslyckade polilik fär regeringen samfällt bära. Mendess värre inte bara den. I sluländan drabbar den oss alla. 5PER-OLA (): Världen häller pä all växa ihop. Avslåndenmellan olika länder blir allt korlare. De svenska förelagen, såväl slora somsmå, bedriver handel över hela världen och söker sländigl nya handelspartner. , som är elt lilel land med högl specialiseradprodukfion, har ell mycket starkt import- och exportberoende på flera viktigavaruområden. Det gör värl utlandsberoende särskill starkt och behovel avinternalionelll samarbete alltmer påtagligt. Del ökar dag för dag. En öppeninlernaiionell handel är därför ett avgörande villkor för vårt land. Därförmåste vi eflerslräva fri handel, men ulan alt underkasta oss "den starkesrätt". Etl slorl anlal människor är sysselsalla i förelag medhuvudsaklig avsäiining av produklerna ulanför landels gränser. Främst handlardet om och . För dessa, liksom för de induslrifördag sombehöver importera komponenter för sin tillverkning, spelar utformningen av värhandelspolilik en viklig roll. Prot.1988/89:108 En öppen och fri handel är bara etl av flera inedel för altuppnå ell Frihandel kan inle bara vara ell mäl i sig. ,, , , ,..,,, frihandeln kommer i konfliktmed andra mäl, blir det nödvändiet med Handelspolitisk debalt ,., , . . . modifieringar.Del kan gälla miljöfrågor, och del kan gälla säkerhetsfrågor. Ochdärmed, herr lalman, har fält svar på den första delen i sin Eftersom den inlernalionella miljöproblemaliken bliralllmera pälaglig, finns del anledning att i större ulslräckning observerasambanden mellan miljöåtgärder och handel. Det mäsle komma lill klart uttryck iolika internationella organ, l.ex. För svensk del belyder exporlinkomslerna av skogsprodukterintäkler på ca . Därför är det utifrån elt svensklekonomiskl handelsintresse vikligl att den svenska skogen inle skall drabbas avmiljöförstöring. Jag nämner detta bara för att belysa sambandet mellan handeloch miljö. Jag tror alt senare i debatten kommer all ta uppden frågan. Beiräffande den senasle GATT-överenskommelsen, somslalsrådel berörde, vill jag nu bara belöna all uppgörelsen omjordbrukd inle fär leda lill all värt land blir avstjälpningsplats förjordbruksprodukter som framställts med kemikalier som vi förbjudit i värt land. Regeringen förvänlar sig en sundare internationelljordbrukshandel, säger statsrådet i sin deklaralion. Del är vackert sä. Men dävill jag fråga: Vad har regeringen gjort för alt del skall råda ömsesidighet påden punkten? Vilka kontrollmöjligheter har regeringen tänkt sig för all vi inlehär i skall imporlera livsmedelsprodukler som är framställda på eltsätt som inte vi i har godkänt? Jag lycker ocksä all del iEFTA-debatten kring GATT-överenskommelsen finns övertolkningar om all Sverigeskall gå före andra länder då del gäller avreglering av handeln på jordbruketsområde. Intresset för svensk utrikeshandelkoncentreras nu nästan hell lill EG-områdd, som en följd avinlegralionsprocessen inom EG. De svenska förelagens direklinvesleringar inomEG får alltmer karaktären av förvänlningsinvesleringar i de europeiskaländernas huvudsläder. tycker jag ocksä all man glömmer bort all titta påde investeringar som sker inom EFTA-länderna. De har ocksä ökal, i näslanmolsvarande grad. Det finns anledning all undersiryka del i den här deballen.Annars brukar man bara framhålla invesleringarna i . För all skall kunna hävda sig även i andra länderfinns det anledning alt inle enbart inrikta invesleringarna pä . Jagvill därför fråga utrikeshandelsminislern: Vad gör regeringen för alt stimulerainlressel och främja handeln med andra regioner än EG? beslul om EG innebär atl Sverigeskall delta i den västeuropeiska integrationen i största möjliga utsträckning, så långt detta är förenligl med vår neutralitetspolitik. Bakom del beslutet fanns en bred polilisk enighel. Del var bra och också nödvändigl, och jag vill betona atl cenlern slår fast vid delta beslul. Det anger förhandlingsuppläggningen inför förhandlingarna med EG. Men del får inle innebära all EG-debalten därmed är slul. Delta gäller inte minst i det längre tidsperspektivet - efter 1992. 26 har gemensamma värderingarmed övriga väsleuropeiska länder Det underlättar aulomaliskl handelskontaklerna och Prot.1988/89:108 är en väsenllig grund för värl dellagande i den västeuropeiskainlegralionen. Men måste utgångspunkten vara alt vikan hävda ocksä sådana värderingar där samstämmigheten rned inle ärlika påtaglig. Etl dellagande i inlegralionen i kan ge mängafördelar, l.ex. ur sysselsättningssynpunkt och för atl främja handeln. Detinnebär inte att behovel av en aktiv svensk näringspolilik eller en aktivsvensk politik pä andra områden därmed är tillgodosett. Del finns skäl altocksä restaurera hemmafronten. Inle heller har svenska exportföretag framtiden tryggad avenbarl EG. En del förelrädare för svensk induslri försöker få oss alt tro del. Andra försöker få oss atl tro all ungdomarnas lägluffandei förutsätter medlemskap i eller anslutning lill en tullunion. Dethar märkts ibland i den politiska debatten, i uttalanden från företrädare förnäringslivet. Handeln med har ulan ivekan slorbelydelse för svensk ekonomi. EG är en bdydande handelsparlner för vårl land.Ca 50 % av vår exporl, värdemässigt sett, avsälts inom EG-områdd. Ändå bör vi,menar jag, i större utsträckning slå vakt om vär handel med andra länder. Det faktum all hälflen av den svenska handeln skermed är ingel skäl för all ensidigt inrikta handeln med EG. Islällel bör vi eftersträva atl vidga vär utrikeshandel till flera länder förall begränsa vår sårbarhet. Del är aldrig bra alt lägga alla ägg i samma korg,vilkel vi gör om vi koncentrerar handeln lill EG-omrädel. Vi har all anledning all fäsla slörre uppmärksamhel vidden handel som sker med övriga delar av världen. av exporlen gårfakliski lill länder ulanför EG-områdd. vilket mänga lycks glömma bort i den"EG-yra" som råder i värl land. För , som är etl lilel land med stor utrikeshandel,är del vikligl all bedriva handel med sä mänga länder som möjligl. Vi fär inlegöra oss beroende av en handelsblock. EG är en lullunion ined uppgifl allfrämja inåt och diskriminera utåt. Därför skall vi inte ensidigt stänga in ossi . Enligt uppfattning är del nödvändigl atl Sverigeoch de svenska företagen kan samarbela och handla med alla delar av världen,inkl. Jag villange några mäl för att utveckla svensk utrikeshandel: Stärk Nordensom hemmamarknad genom all avlägsna handelshinder. StärkEFTA-samarbdet inför de förestående EG-förhandlingarna. Ge EFTA iuppgifl all åstadkomma frihandelsavtal med , och ,för atl nämna några exempel, Ulvecklahandeln med i syfle alt slärka deras ekonomiska silualion, Utarbeta eltsamlat äigärdsprogram för ett ökal samarbete med - särskilt medBaltikum. Mot bakgrund av den ökade inlegralionen iVäsleuropa inom ramen för EG är det nödvändigt all slärka och ulveckla handelni . De nordiska länderna är inle bara vikliga ekonomiska partner för varandra,ulan har ocksä i länga stycken en likartad principiell syn. handelshindreni las borl för atl vi skall få en vidgad och utvecklad 27 marknad ivärl näromräde. Prot.1988/89:108 som hemmamarknad har ju etablerats som mäl i detnordiska Del finns emellertidmänga hinder för handel och ekonomiskl utbytemellan de nordiska länderna. Del arbete som bedrivits harinneburil karlläggning och vissa principiella rikllinjer. resultatenav detta arbele har däremol inte varit så mänga. Etl nordiskt program molsvarande bör tas framenligt uppfallning. Syflel bör vara all avlägsna olika handelshinderför alt kunna etablera som en riklig hemmamarknad för . Regeringenmäsle i del här avseendet forcera arbetet. Jag säger lill : Ökatakten i det nordiska arbetet! Jag har en känsla av atl regeringens engagemang för Nordenofla stannar vid vackra lal. har en viklig roll all spela iEG-inlegralionen, men jordbruksminislern, som samiidigi är vår minister förnordiskl samarbele, är inle med i regeringens särskilda EG-räd, Jag lycker altdel borde vara lika angeläget all han ingick i regeringens EG-räd som allenskilda slalssekrelera-re ges frihel all förhandla och lolka förhandlingarnainorn och EG, EFTA har en cenlral roll i de svenska överläggningarna medEG och för all främja svensk ulrikeshandel, Eflersom de olika EFTA-länderna börsamordna sina förhandlingar med EG är det nödvändigt alt stärka EFTA:sslällning, Pä den punklen delar jag ulrikeshandelsminislerns synpunkler ideklarationen, Samma inslällning kom också lill ullryck vid Oslomöld, EFTA-deklarationen från Oslomöld visade alt organisationennu måste slälla högre krav pä sig själv än vad som gjorls. Del var ellbesked som nolerar med lillfredsställelse. Myckel lalar för all EFTA behöver juridiska organjämställda med EG:s, men ulan den överstatlighet som kännetecknar EG-organen.