prot · GC0912 · 1988-12-31 00:00:00 — En ensidig svensk avregleringskulle inte fä någon som helst inverkan på omvärlden, men den skulle kunnaödelägga det svenska jordbruket med förödande konsekvenser för den svenskekonsumenten och för svensk landsbygd. Jordbruksregleringen är krånglig. Om den kan förenklas ärdet bra. En debatt om detta vore nyttigt. har fidigare föreslagitförändringar som skulle ha inneburit ökade möjligheter fill stöd ät nya idéerinom jordbruket, men då var inte regeringen med pä noterna. Jag hoppas atfdenna rapport är ett debaffinlägg och inte ett förslag. Som debattinlägg kanden säkert vara nyffig, men som förslag är den förkastlig. måste få en ny jordbrukspolitik, men den måsteförankras i verkligheten och infe bygga pä teoretiska idéer som har föga medett praktiskt jordbruk att göra. Både näringen och konsumenterna mäste fåtillbaka förtroendet för livsmedels- och jordbrukspolitiken. Det måste blimöjligt för unga aff starta jordbruk. Jordbruket måste ges möjligheter aft delsminska sina egna läckage och sin påverkan pä miljön, dels med nya produkterhjälpa till atf förbättra miljön och underiätta energiomställningen. 27 (vpk): Kanske är det inte riktigt passande att i denhär församlingen ta upp något så vardagligt som den maktlöshet som jag ochmånga med mig känner när vi sfär i affären och ser ut över raderna avplastinpackade bylten som skall föresfälla mat, men som bara har avlägsnalikheter med de fräscha och tilltalande livsmedel vi önskar. Jag bryr mig i säfall inte om det passande, därför att jag är här för atf bevaka och hävdamänniskors rätt fill ett bra liv. Och maten vi äter är en grundläggande del ivåra liv. Människor känner maktlöshet därför atf den mat vi erbjudsinnehåller tillsatser som är skadliga, onödiga eller outforskade. Människorkänner maktlöshet därför aft maten är producerad på ett sätt som äroacceptabelt av etiska och miljömässiga skäl. Vi människor är maktlösa därföratf vi saknar möjlighet att påverka detta. Det hjälper infe att varjeförpackning har en innehållsdeklaration lång som en roman med datum ochsifferkombinatio-ner. Det hjälper inte när det ändå fuskas och kontrollen ärsporadisk. Vi måste få en ändring pä detta. En jordbrukspolitik värdnamnet skall inte bygga pä vad storföretagen i näringen kräver utan påkonsumenternas behov av bra livsmedel fill rimliga kostnader. Jag tror aff många bönder håller med mig i min krifik. Devill producera bättre livsmedel. De vill låta djuren leva under goda villkor.De vill slippa den omfattande hanteringen av konstgödsel och bekämpningsmedel.Men den enskilde bonden är lika maktlös som konsumenten. Genom den ensidiga inriktningen pä producerad mängd ochvissa tradifionella grödor försvårar jordbrukspolitiken en övergång till ettkemikaliefritf varierat jordbruk i stället för aft underlätta den. Det är förstde som jordbrukefs miljöeffekter pä allvar börjat diskuteras. Denlångt gångna rationaliseringen och specialiseringen har brutit det tidigarekretsloppet i När manskiljer pä animalieproduktion och spannmålsproduktion leder det fill problempå båda hållen. På den ena kanten blir gödseln ett avfallsproblem, på den andrakanten en bristvara som måste ersättas med en omfattande konstgödselhantering. Ensidigheteni växtföljderna har öppnat för angrepp av sjukdomar, svampar och skadedjur,vilket i sin tur lett fill ett omfattande bruk av kemiska bekämpningsmedel. Vihar fått ett kemikaliejordbruk. Och detta kemikaliejordbruk läcker. Det läckernärsalter, framför allt kväve, till sjöar och vattendrag och till haven.Jordbruket har spelat en stor roll vid havsföroreningarna, vilkas katastrofalakonsekvenser vi upplevt . Naturentål infe aff misshandlas hur länge som helst. och fauna utarmas där detensidiga jordbruket får fortgå. Jordarnas bördighet minskar. De tungamaskinerna bidrar till ödeläggelsen genom aft packa marken så hårt aft ingetkan växa där. De öppna hagarna och ängsmarkerna försvinner. Vi måste åter göradem till betesmarker. Ettutslag av den mänskliga klåfingrigheten har varit en omfattande utdikning avvåtmarker. Först nu börjar vi inse att vi därmed har bestulit naturen på enviktig möjUghet att rena utsläppen tiU vattnen. Frånandra håll i världen har vi smärtsamma erfarenheter av vad som händer när storajordar läggs bara utan träd eller buskar fill skydd. Regn och blåst sopar undanjorden. Men jorderosion finns även här i . Låtoss inte heller glömma de etiska och moraliska aspekterna. Vi, som ibland i vårövermaga självgodhet kallar oss skapelsens krona, har ingen rätt atf hanteraandra levande varelser som om de existerade för vår skull och utan hänsyn fillde livsvillkor olika djur behöver. Djurfabrikerna är en skam för oss alla! Ochredan är genmanipulationen här. Med vilken rätt experimenterar vi fram arterav djur bara för att öka deras produktionsförmåga? Vi måste sätta gränser fördetta. Infeheller ur regionalpolifisk aspekt kan vi vara nöjda med jordbrukspolitiken.Visserligen finns det ett Norrlandsstöd, men av det totala jordbruksstödet gården överväldigande delen fill de södra delarna av landet, och det var kanskeinte meningen. Hurhar det då gått med de fördelningspolitiska ambitionerna? För det finns jusädana också. Bönderna skall tillförsäkras en rimlig inkomst. Men jordbrukarnaär ingen enhetlig grupp. Skillnaden mellan en storgodsägare och en smäbonde iinkomst och arbetsvillkor är lika stor som mellan en Scaniaarbetare och endirektör. Vilka jordbrukare är det som behöver stödet? Enligt min mening är detinte de riktigt stora jordbruken som behöver stödet, men det är dit merpartengår. Nå,men självförsörjningen då? Vi har ju åtminstone lyckats upprätthålla en odladareal som är tillräcklig, t.o.m, större än vad som behövs, för att klara vårberedskap, för den händelse vi skulle tvingas bryta kontakterna med omvärlden.Ja, men vad hjälper del när vårt jordbruk är så beroende av importeradeinsatsvaror: traktorer, handelsgödsel, kemikalier? Det behövs en långomställningsperiod för aft vårt jordbruk skall klara av en krissituation.Också pä andra sätt är sårbarheten stor. Elavbrott kan få stora konsekvenserliksom störningar i det enorma distributionsnät som vårt jordbruk kräver. Bara i ett avseende har jordbrukspolitiken varit riktigtframgångsrik. Det gäller målsättningen atf effektivisera och rafionalisera.Jordbruket är nu så rationellt och effektivt att det producerar långt mer än vibehöver, men bara med hjälp av konstgjord andning både i form av ekonomisktstöd och i form av konstgödsel och kemikalier. T.o.m. den uppnåddaeffektiviteten måste alltså ifrågasättas. Mot bakgrund av de problem som jordbruket dras med blirdet uppenbart aff det behövs en radikal förändring av jordbrukspolifiken. Detgår inte atf lappa detta sönderfallande lapptäcke längre. Vpk:s utgångspunkt är aff diskussionen om jordbruket infefår reduceras fill en diskussion om lönsamhet i inskränkt ekonomisk mening.Förmodligen är det ekonomiskt lönsamt att suga ut jordarna i tredje världen,atf hugga ner regnskogar för köttproduktion. Och det är fruktansvärt lönsamtatf låta detta ske under usla arbetsvillkor och med otillständigt låga löneroch sedan transportera produkterna över hela världen. Men vpk kommer aldrig atf acceptera den sortens lönsamhet.Vi vill ha ett varierat jordbruk över hela landet med utgångspunkt i deförutsättningar vår natur ger, ett jordbruk baserat på hänsyn till miljön ochrespekt för livet, ett jordbruk som måste få en ny struktur, där de storamonopolen bryts ner, där närheten mellan producenten och konsumenten ökar, därdet finns lokala slakterier och mejerier. Vi måste få fillbaka ett jordbruk sombygger på ett fungerande kretslopp, ett jordbruk med kombinerad djurhållningoch spannmålsodUng. Vi är övertygade om atf detta jordbruk ävenfortsättningsvis kommer aft behöva ett starkt stöd från samhället både när detgäller imporfskydd och pä andra sätt. Men formerna för defta stöd måstediskuteras. Jag hoppas att det är en diskussion som vi ännu bara sett början påoch som kommer atf bli intensiv och konsfrukfiv. 28CARL (): Jag vill först tacka för ettutomordentligt fint fal. är fantastiskt - det kan vi läsa oss till ituristbroschyrernas vackra värld. är fantastiskt på många sätt. ärcenfralsfyrt på ett sätt som är svårt att föreställa sig utanför destafskapitalistiska länderna. Vad vi skall ha på våra matbord bestäms av ett Utet utsöktfätal. Detaljhandeln är så centraliserad atf det är tre stora företag som ipraktiken bestämmer vad vi svenskar skall ha på våra matbord. Det är ICA, Dagaboch KF, och det är en utbredd misstanke aft det är män som har detta avgörandeinflytande. Det är dessa organisationer som bestämmer vad som skall finnas iaffärerna och därmed vad som kommer atf stå på våra matbord. I det tidigare ledet - produktionen - har vi också en heltfantastisk koncentration. Där styr bondekooperationen nästan oinskränkt, långtfrån allt vad som menades med kooperation frän början. Vi lever iett ofattbart överflöd, och ändå är vår mat inte bra. har mankonstaterat aft det finns gifter i den, gifter som kommer från odlingen ochgifter som kommer från utsläpp från industrier. Myndigheterna har givit upp inför denna flod av gifter,och de har saft upp gränsvärden för hur mycket gifter mat fär lov atfinnehålla. Hur dessa gränser sätts är det ingen som vill redogöra för. Vi vetingenting om hur man gör avvägningar mellan s.k. samhällsnytta och detindividuella lidandet. Den enda rimliga regeln, aff mat infe skall innehållamedvetet tillförda gifter, har man för länge sedan släppt. Man har i sin iver aft få i gång storskalig produktionfullkomligt glömt bort atf mat förutom näring också har andra viktigaegenskaper som smak, färg, dofter och form. Det är inte så förtvivlat längesedan som kyckling smakade fisk från fiskmjöl importerat frän länder som medall säkerhet hade mätt bra av aff få behälla fisken som god näring åt sinbefolkning. Importerade vaxade äpplen är en skam för smaklökarna. Till denna förstörelse av maten kommer en förstörelse avnatur och miljö. Det moderna jordbruket med sina omfattande kväveläckageförorsakar igenväxning av sjöar och förgiftning av haven, sä aff vi fårförödande algblomningar. Rester av jordbruksgiffer hittas nu också igrundvatten och i dricksvatten. Orsaken fill att det är som det är är en snart 40-årigmedveten politik från de framtidsförbmkande parfierna. Det är en minst sagtabsurd situafion atf man har fattat beslut i demokratisk ordning aft successivtförgifta landets befolkning. Liknande beslut fattas utan prut ute i kommunerna,när man startar dioxinsprutande sopeldningsanläggningar och fortsätter atf godtaklorblekning av pappersmassa. Maten är en vikfig maktfråga i ett fritt land som Sverige.Medborgarna måste återfå makten över sin mat oeh sin vardag. Makfen över matenoch vardagen måste innebära att medborgarna faktiskt kan välja mat som ärhälsosam och som har producerats på ett ekologiskt rimligt sätt. Mödrarskall inte behöva oroa sig över vad de ger sina barn. Denna valfrihet finns infe , utom för en litenköpstark och utbildad grupp. Maten är därför en viktig klassfråga, eftersomutsatta grupper oftast infe har möjligheter eller råd att köpa mat med ettminimum av gifter. mat är av den anledningen ett viktigt led imiljöpartiet de grönas fördelningspolifiska arbete. Aft få makfen åter över vardagen och få möjlighet atfvälja mat innebär aff vi måste föra en polifik bort från förgiffningssamhälletoch dess försförande storskalighet. Momsen på svensk basmat måste tas bort, somett led i atf medvetet gynna svenska odlare och som ett led i arbetet aftavsluta kemikaliejordbruket. Ett annat steg är aff höja avgifterna påkonstgödsel och gifter så kraffigt aft odlarna minskar sin användning rejältoch att de medel som på detta sätt kommer till statskassan återförs tillodlarna som en arealersättning. På detta sätt gynnar vi infe längre kvantiteterna iodlandet utan själva odlandet. Det kan infe i längden vara helt självklart aftodlarna skall ha garanterad avsättning för allt som de producerar. Minskad storskalighet gynnas av att priset på drivmedelhöjs kraffigt för aft minska viljan aff frakta långt med vägfordon. måstekompenseras för de höjda transportkostnaderna. Arbetsgivaravgifterna skallenligt de gröna sänkas utanför de ekonomiskt heta områdena för af tgynna lokal produkfion. Ett ytterligare sätt atf åstadkomma detta är aft ändraupphandlingsförordningarna sä atf man i första hand köper lokalt inom denoffentliga sektorn. Vad vore en debatt om mat om infe EG-frågan kom upp. Somanpassningen fill EG har skisserats efter beslut ärdet i prakfiken omöjligt atf i utforma en självständig mafpolitik somåterger konsumenterna makten över maten och som ger oss ett miljövänligt,resursbevarande och uthålligt jordbruk. Bestämmelserna i ; s vitbok gör det omöjligt för oss iSverige atf ha egna bestämmelser om mafkvalifet. Som vi ser det i miljöpartietde gröna kommer vi aff översköljas med mindervärdiga produkter, och det svenskajordbruket kommer att få det svårt aft hävda sig i denna ojusta konkurrens. Vikommer infe aft kunna klara vår försörjning under krig och kriser. Orsaken fill denna syn är aff föreskriver aftvarje vara som är marknadsförd i ett visst land utan hinder skall fåmarknadsföras i alla EG-anpassade länder. Aft infe kunna fä sätta upp klara ochentydiga kvalitetsnormer för importerad mat är en orimlighet. Under arbete i svensk stålindustri, där jag bl.a.ansvarade för inköp av maskiner och insafsmaferial, var det en självklarhet affvi specificerade de produkter som vi köpte in. Det befraktades aldrig som etthandelshinder. Det var klart aff man infe accepterade atf få en eldningsoljanär man hade beställt en valsolja. De leverantörer som inte klarade de uppsattaspecifikationerna fick inte heller nöjet att leverera. Så borde det också vara när det gäller matimport. Aff inteacceptera denna för fri handel grundläggande princip är ett förtryck avmedborgarna. Det är mer än märkligt atf de verkligt marknadsliberala partiernavill vara med och införa den dåliga kvalitetens diktatur. de grönas ovilja mot det oöverlagdaanpassningsbeslufet grundar sig på enkla och kloka överväganden till gagn fördet svenska folket. Det gamla kravet på en folkomröstning iEG-anpassningsfrågan kvarstår. Hur skall vi kunna fä makt över vär vardag om beslutenflyttas från fill i stället för frän till Hjo ellerSkara? Vi måste få en mycket mer vardagsnära polifik i ,som också leder fill en förnyelse av det svenska jordbruket och dessföljdindustrier. Medvetenheten om aff det infe sfär rätt till med vår matoch med makfen över vär vardag har ökat, och de gröna samarbetargärna med dem som vill ta tag i mat frågorna på ett sätt som gör att viundviker atf förgifta oss, våra barn och våra livsförutsättningar. En grund för detta är också att en rikfig mafpolitikgynnar även de utsatta grupperna i samhället, de grupper som allfid råkar illaut i ett alltmera miljöförsfört samhälle. God miljö är inte bara god ekonomi utani allra högsta grad en av våra allra vikfigaste sociala frågor, sorgligenbortglömd av de framfidsförbmkande partierna. I regeringsförklaringen togs jordbrukefsproblem upp. Jordbruket är en utomordentUgt viktig del av vårt näringsliv, ochverkningarna av de problem som vi ser där inskränker sig infe tilljordbruket självt. Det har förts en intensiv debatt om jordbruket under vårenoch sommaren och även här i den allmänpolitiska debatten. Efter atf ha lyssnatfill inläggen tycker jag att man kan konstatera atf det råder storöverensstämmelse om aft den nuvarande jordbrukspolifiken inte särskilt väluppfyller de uppsatta målen. I själva verket motverkas flera av jordbrukefs olika mål,inte minst miljömålet, av stödets ensidiga inriktning mot aft stimuleraobegränsade kvantiteter i produktionen. Likaså är stödet mycket skevt fördelatur regionalpolitisk synpunkt mellan norr och söder och också mellan stora ochsmå gärdar. Kostnaderna för stödet är höga, utan att vare sigjordbrukarna är nöjda med sina inkomster eller konsumenterna är nöjda med depriser och ibland även den kvalitet som de möter i butikerna.Spannmålsöverskotten ökar kosfnadsbelasfningen och bidrar samfidigt, genom deintensiva produktionsmetoderna, fill just miljöproblem. Det finns alltså mänga samverkande skäl fill varför vi numåste söka finna bättre metoder för aff på ett bättre sätt uppnå de olika målsom vi är ganska överens om. Det är ingen isolerad svensk insikt. Tvärtom ärproblemen inom jordbruket likartade i många länder. De rika ländernasjordbmksöverskoft dumpas dessutom på världsmarknaden, så aft bönder i fattigaländer får svårt aft utveckla en inhemsk livsmedelsproduktion. Det problemetfinns i många . Aff de jordbrukspolitiska konflikterna mellan de tvähuvudaktörerna på denna världsmarknad, och EG, har inflammerats till dengrad atf man riskerar aft dessa konflikter också spiller över i allmännahandelspolitiska konflikter är också numera allom bekant. Detta har också lett fill den internafionella omprövningav jordbrukspolifiken som pågår inom ramen för förhandlingarna inomhandelsorganisafio-nen , där jordbruket nu spelar en central och vikfigroll. De internationella GATT-förhandlingarna kommer i är aff ha enkontrollstation, en s.k. , inför slutfasen av förhandlingarna,som beräknas bli avslutade . Ett förslag som diskuteras inom olika ländergrupperinför kontrollstationen är en frysning av det jordbruksstöd som utgår itraditionella former. Det är dock för tidigt atf bedöma om enöverenskommelse om detta kommer att kunna nås . Oberoende av hur de internafionella förhandlingarnautvecklas är det -som jag fidigare sade och som också dagens debatt visar -viktigt aff vi i går igenom vår jordbmkspolifiska medelsarsenal ochbreddar den för atf åstadkomma en bättre måluppfyllelse. Även för oss är då1990 ett viktigt årtal. Det är då som det statliga delansvaref föröverskoffsproduktionen enligt det nuvarande livsmedelspolitiska beslutet frånår 1985 upphör, och till dess skall stödet utvärderas. Enligtregeringens mening står väl rustat för de nödvändiga förändringar som kommer. än många andra länderhar vi påbörjat en omställning mot ett miljövänligare jordbruk i balans. Vi harkommit en bit pä väg oeh bl.a. fått bort fidigare överskott på kött, fläsk ochmjölk, samfidigt som det stora spannmålsöverskottet temporärt har kunnatminskas genom en rad insatser. Vi har utarbetat och har antagit en nylångtgående djurskyddslag, och vi har i det särskilda programmet för jordbruketi norra funnit nya former för stöd, där sysselsättningen i bygderna ochen levande landsbygd sätts i centrum, i stället för fradifionellsforleksrationalise-ring och miljöskadlig överskottsprodukfion. I det nu förestående arbetet med en översyn avjordbrukspolitiken gäller sålunda aff finna stödformer som är förenliga med enminskad protektionism. Som svar fill vill jag i dettasammanhang säga att det infe är fråga om någon ensidig svensk neddragning avgränsskyddet, utan de internafionella GATT-förhandlingarna skall beaktas. Detgäller också en omprövning av snåriga interna marknadsregleringar, som byggerpå principen ju större skörd, desto större stöd. Det gäller atf finna medelsom bättre än bevarar en rik flora och fauna, många olika arter inaturen, som skyddar vikfiga naturvärden - hagar och ängar - och som ger enbättre regional fördelning av samhällsstödet. Detta är självfallet inget lätt arbete. Atf samtidigtnärma sig jordbrukspolitikens många olika mål förutsätter en bredaremedelsarsenal än det ensidiga beroendet av ett dominerande medel, prisstödet,som vi har och som bidrar fill de många målkonflikter som jag harskildrat. Det är mot denna bakgrund positivt atf notera det önskemålsom har framförts från olika håll under den senaste fiden om återupptagande avde jordbmkspolifiska samtalen. Jag avser aff inom den närmaste framfiden bjudain företrädare för samfliga riksdagspartier, för jordbruksnäringen och förkonsumenterna för aff fortsätta de samtal som inleddes i vinfras och som enligtmin mening har varit konstrukfiva oeh givande. I samband därmed är det minavsikt atf närmare gå igenom former och uppgifter för de utvärderingar och detutredningsarbete som förestår, i första hand inför det förslag om den framtidalivsmedelspolitiken som regeringen bör förelägga . 30SVEN () replik: tänkte jagbegära ajournering av det här sammanträdet, så atf jag skulle fä tillfälle atfringa hem fill min son och be honom lägga ned mitt jordbruk. Den framfid somman målade upp här vill jag infe medverka fill - aft vi i mitt företag skullejobba på det viset. Om det är sä mörkt som vissa falare här utmålade, så är detåtalbart- utan tvivel. Frågan är bara hur länge jordbrukarna går fria i det härsammanhanget. Jag känner infe igen mig. Så illa är det infe. Sverigeproducerar bra livsmedel. Det intressanta är ju att mänga svenska medborgareåker till för aft köpa billigare och bättre produkter, och bättrekött - säger de. Det är många sådana uttalanden som jag känner igen i de härsammanhangen. Men vi producerar alltså bra livsmedel. Jag noterar svar med tacksamhet. Jagbrukar ofta krifisera för atf han inte lämnar klara besked. 4 protokoll 1988/89:12 lämnade han två rakabesked, och det är jag alltså tacksam för. Stödet skall utvärderas - det är viense om. Det blir ingen svensk ensidig neddragning i de kommandeGATT-förhandlingarna, Samtal kommer aff tas upp i dessa sammanhang. EftersomMats är en av de främsta experterna i regeringen på utrikeshandel -jag ger honom den elogen - vill jag fråga: Hur ser ministern pä EG-frågan ochjordbruket ? I den delen fick jag inte svar. Jag vet att ministernhar den kunskap och den kompetens som behövs för aft svara. Jag skulle varamycket tacksam om ministern något ville utveckla den sidan av saken. Slutligenvill jag bara göra en liten kommentar. När man här talade om Norrlandssfödeftror jag att det förelåg en missuppfattning. Jordbruk i är garanteradeen högre prisnivå än motsvarande lantbruk i , Jordbruken i Norrlandtillförs ungefär 525 milj, kr. Det varierar, men defta är det belopp vi haranslagit. Man gör noggranna mätningar i jordbruksnämnden, och lönsamheten ärUka dåUg för jordbruk som den är för mellersta och södra . 31 ()replik: Jag vill först säga att den kritik som vi från sidaframför mot jordbrukspolitiken riktar sig mot själva politiken och inte mot denenskilde bonden, som lojalt har följt de poUtiska signalerna. Detär roligt att höra att håller med om att det inte sfär bra tillmed det svenska jordbruket och att något måste göras. Däremot är jag litetförvånad över att han inte kommer med några konkreta förslag. Man upplever helatiden att det skall vara en massa utredningar, Idet svenska jordbruket sitter vi mitt inne i kemikaliesmefen. Ändå föreslåsinga handfasta åtgärder för att komma fill rätta med problemen. Men det är jusjälvklart aft vi måste komma bort från förgiftningen av jord, mat, luff ochvatten. Därför måste jag säga att regeringen är oerhört handUngsför-lamad närden inte orkar lägga fram ens den minsta plan för åtgärder. Självfalletskall vi ställa samma krav pä all importerad mat som på den svenska maten,annars blir det helt förödande för det svenska jordbruket. Omställning 90, somman har talat om, är ju också kvalificerat vansinne - när man alltså vill"skoga igen" svensk . Det framgår klart av gamla utredningar,såsom livsmedelskommitté, att vi måste bibehålla all svensk åkermarkom vi skall kunna klara vår försörjning under dåliga tider. Jagtycker aff det är mycket bra att har tagit upp dessa spörsmål, förde måste verkligen penetreras grundligt i den svenska debatten. Miljöpartiethar föreslagit att det skall införas en arealersättning om , per hektaroch år i genomsnitt. Sedan vill vi också införa ett omställnings-bidrag för demsom vill gå över till ett ekologiskt riktigt jordbruk, och vi har sagt att detskall uppgå till . Vi tror aft det kan vara enlämplig stimulans när det gäUer att få till stånd en övergång till ett nytt,riktigt jordbruk. 32 ()replik: Jag är också tacksam för jordbruksministerns besked atf det infe bUrnågra ensidiga svenska eftergifter när det gäller gränsskyddet.