prot · GC09111 · 1988-12-31 00:00:00 — Vi anser alt del är rimligt alt välja en modell därman anpassar regelsystemet så att detstämmer med de olika gruppernas faktiska förhållanden. I annal fall bör man tadel andra stegel fulll ul och säga: Låt oss sänka ersättningsnivån i systemetoch därmed också sänka avgiften. Ni undantas, ni passar inte in i systemet. Idagsläget är det ganska ohållbarl all man betalar full avgift men inte får kompensationför det fakliska bortfallet. Därför tycker vi alt del finns anledning atl seöver reglerna. Det är inle fråga om alt specielll gynna enskilda grupper ulanom rällvis hantering av människor i etl syslem som vi har inrältat. När del gäller smilibärarersältningen hänvisar ChristinaPellersson lill översynen av sjukförsäkringsreglerna. Del är klarl atl delpågår olika former av översyn och genomgång av systemet, men har ChristinaPettersson någon information som säger att utredningen verkligen kommer all lasig an del här problemel? Vi har inga indikalioner på all man lar upp juslsmitlbärarersäil-ningen. Man diskulerar sjukförsäkringsreglerna, mensmillbärarersälining-en lycker jag faller litet ulanför sjukförsäkringen,eflersom den är en ersättning som utfaller i samband med atl samhället görvissa ingripanden mol människors liv och leverne, dvs. rätlen all få arbeia. Delta gäller också den sista punkten, garanlinivån. Ävenom del handlar om små pengar i sammanhanget är det ändå en kompensation tillmänniskor för att de får inskränkningar i sitt liv. Här har vi grupper somsluderande och hemarbelande m.fl. som faller utanför det ordinarieersätlningssystemet. får de om inte annat en lilen kompensation för vaddel innebär all åläggas all följa de regler som finns i smitlskyddslagen. 62 (): Några korta kommentarer lill de senasleinläggen. Jag uppfattade det näslan som om delta med ullandspensionärernassjukvård var väldigl ömlåligt Man säger all man inle kan förslå varför dessainte skall ha samma rätt lill sjukvård som de som bor kvar i landel. Som jagsade tidigare belalar fakliski ullandspensionärerna en lägre skall än de sombor kvar i - del kan vi inle komma ifrån. De har ju också möjlighel allkomma hil och få sjukvård. Del läl nästan som om vi helt skulle uteslänga demfrän sjukvård i . Men så är det ju faktiskt inle. log upp frågan om tjänstgöring utomlands ochsade all del är viktigt att vi slår vakt om och har bra internationella kontakter.Dessa vill vi också slå vakl om, och del är därför vi ser över reglerna. Vianser att del är viktigt alt vi får lill stånd en bra lösning. När del gäller smillbärarersältningen är del svårt altförslå alt ni strider om dessa . och den regel som funnits . Somjag sade tidigare tycker jag inte all . är lill någon slörre hjälp. Om manvill slä vakl om de grupper som kan bli berörda av denna ersättning, tycker jagatl det är märkligt alt man inle från oppositionen lägger fram ell bättreförslag. Vad beträffar förslagen om särskilda regler för olikaföretagargrupper och jordbrukare har jag lilel svårl alt förslå argumentationenalt man bör slä vakl om jusl egenförelagare på elt speciellt säll. Som jag sadetidigare är del myckel svårl alt åsladkomma speciella lösningar för olikaföretagargrupper. Alla grupper har, som sade, sina problem. Vislår faktiskt vakl ocksä om dessa vikliga grupper i samhället. 63MARGIT (): Jag ber om ursäkt för all jag tog i litethårl mol argumentering, men jag blev upprörd över atl manhyser så liten förslåelseför all vi inle får förtrycka minoriteter. Pensionärer som bor utomlands ochandra ullandssvenskar är ju minoriteter, men man fär därför inle särbehandladem och behandla dem sämre. De har belall för sina sjukvårdsförmåner, och debelalar forlfarande skatt. Det är inle sä, , atl hela denkommunala och landslingskommunala skatten går till sjukvård. Den gär också lillgatuunderhäll, frifidsanläggningar, badhus, hemljänsl, olika slag av utbildningoch fill studieförbundens dagskurser och kvällskurser som inle frekventeras avullandspensionärerna. De lio kronor i och landstingskommunal skattplus stallig skatt som utlandspensionärerna betalar täcker mer än väl densjukvård som de kan behöva under den mindre del av året de är hemma i . Nej, man har infört denna regel därför atl man egentligeninle lycker om att folk flyttar utomlands. är en lilen grupp somnaturligtvis är rörligare än genomsnittet av svenskar, och därför anser man sigkunna särbehandla dem. Det är detta jag är upprörd över. Jag anser attpolitikerna inte alltid kan beslämma vad som är rätt Del finns faktiskt vissahävdvunna regler och någonting som engelsmännen kallar "rule of law"- del belyder "likhel inför lagen". Det innebär all om jag har betalten avgifl, skall jag behandlas likadant som alla andra som betalt denna avgiflunder samma föruisällningar. Del är därför jag kritiserar regeringen ochmajoriteten i som vill acceptera dessa förhållanden och somargumenterar på det sätt som gör. Delsamma gäller när man behandlar egenföretagarna på annalsäll än andra medgborgare. Del är alldeles rikligl all det här finns vissasvära prakliska problem, men man måste ju anstränga sig för atl ge människorlikhet inför lagen och inle särbehandla vissa grupper efter politiska konjunkturer. Jag tror all del här finns en skillnad i våra synsätt Jaglycker inle all en majorilel har räll alt förtrycka och särbehandlaminoriteter. Därför lar jag också i när jag talar i denna fräga. Det är intebara en praktisk fråga, utan det är faktiskl också en mycket viktigtsymbolfråga, som jag tycker all ni bör tänka igenom. 64SIGGE GODIN (fp): sade att del här medutlandssvenskarna tydligen var ömtåligt för oss. Jag kan instämma med MargilGennser i atl del här gäller en minoritet, en mycket lilen grupp, sorn ändåulför ett myckel viktigt arbete för på olika håll i världen. Det ärviktigt au dessa människor behandlas på samma säll som alla andra. Ni säger attni slår vakt om dessa människor. Genom alt försämra deras möjligheterlill sjukvård anser ni atl ni slår vakt om dem! Det är ell myckel märkligl resonemangni för. Del som förvånar mig mest är atl ni vill försämra för denna lilla gruppi slällel för alt se över del totala sjukförsäkringssystemet, det system somdel strömmar ul miljoner från, miljoner som del vore myckel bra atl haför rehabililering för all ge människor möjlighel atl ålerkomma i arbetslivetNi tar inle lag i denna vikliga fråga, ulan ni ger er på en myckel liten gruppoch säger atl del inte är rättvist alt den gruppen av alla människor fär hakvar sina förmåner. Prot.1988/89:111 När det gäller frågan om delpensionen för personer som harkommunala uppdrag vill jag säga alt jagirodde alt vi i riksdag var överens om att det ärvikligl alt alla samhällsgrupper dellar i det politiska arbelel. Man måsledärför göra någoniing för all även delpensionärer skall kunna medverka i delpolitiska arbelel. De behövs också i del polifiska livel. Avslulningsvis vill jag la upp frågan om SGI för dem somhar självfinansierade sludier. Jag skulle vilja säga atl del är lypisksocialdemokralisk politik att de studerande som själva klarar sin ekonomi skallmissgynnas. Du skall la ul alla slöd du kan fä i det här samhällel. Gör du inledel, skall du slraffas. Del är socialdemokratisk politik! Som liberaler slällervi inle upp på ell sådanl resonemang. Människor måsle ha rällen all klara sigsjälva och forma sina liv på del sätt de själva vill, ulan alt på varje punklta reda pä vad samhället kan erbjuda och som lill varje pris mäsle las ut. Detstöd och den hjälp som samhället ger skall vara till för de människor somverkligen behöver slöd och hjälp. Del skall inte vara etl krav all man tar utdel stödet Men så är det faktiskt när det gäller SGI. Om man inle utnyttjardessa studiestöd, dä slraffas man. Del kan inle vi acceplera. 65 (): säger när del gällerdelpensionen alt alla grupper har sina problem. Ja, del är jusl vad också visäger. Vi han anfört som exempel jordbrukarna - en speciell grupp som haruppmärksammals under de senasle åren. Generelll sell har egenföretagarnaproblem i hela socialförsäkringssystemet. Man har ju byggt upp regelsystemetmed utgångspunkt i att del finns ett anställningsförhållande. När reglernasedan skall börja tillämpas på olika företagargrupper kommer man i konflikl medolika regler. Jag skulle vilja råda atl la koniakt medförsäkringskassan. Be handläggarna där redogöra för de problem som de slölerpä när de skall klara lillämpningen av ersättningsreglerna, inle bara när delgäller delpensionen ulan också när det gäller andra delar isocialförsäkringssystemet där sådana här kanlighder förekommer. Man kan lösa problemet på två sätt. Endera kan manförändra regelsysie-mel renl generelll för egenfördagargrupperna. Del handlaralltså om all täcka in etl faktiskt borlfall. Eller också måsle man erkänna alldet här är för krångligt Men varför då inle lilläla en begränsad ersättning? Istället kunde egenavgiflen sänkas. Vi lycker atl reglerna för egenförelagarnamåsle ses över, och det är också vad vi begär i reservationen. Så någol om garantinivån för smittbärarpenning och omanledningen lill all vi bråkar om denna. är kanske inte myckel all bråkaom. Men vad är allernalivel? Ert alternativ är O kr. Jag kan inte förstå annatän atl . är mer än O kr. Sä visst handlar det ändå om pengarför de grupper som med ert förslag skulle få O kr. i forlsällningen, i händelseav inskränkningar i livsföringen. 66 (): Margil och talar om tvä olika grupper Jag tycker att del är viktigt all göra en åtskillnad här. 72 Godin talar om volonlärer och andrasom gör slor nylla för ule i världen.Även vi lycker all det är vikligl atl de här grupperna inle drabbas på någolsätt. Därför görs ocksä en översyn, som jag sagt. Margil lalarom människor som av olika skäl har vall att som pensionärer bo utomlands. tar återigen upp frågan om en översyn avsjukförsäkringssystemet. Den frågan behandlades ganska här iriksdagen, och avslog förslag i del sammanhanget. Jagtycker atl vi har redogjort ganska väl för vår syn på hur man skall komma lillrälla med de ökade koslnaderna för sjukskrivningar och arbdsskador. Del är jufrämsl arbetsskadeförsäkringen som koslar mycket pengar. Här sägs del all delgäller all se över sjukförsäkringssystemet i syfle atl komma lill rätla medkostnaderna. Men vid elt antal tillfällen både här i kammaren och i andrasammahang har vi sagt all vi inle lycker all dd är den rätla åtgärden. Sä någol om delpensionen för dem som har kommunalauppdrag. Del är vikligl all så många människor som möjligl har kommunalauppdrag. Delpensionärer har alltså faktiskt rätt all ha kommunala uppdrag. Mensådana här uppdrag har bedömts vara bisysslor, och för sådana finns delsärskilda regler. Delpensionen ulgör ju ersällning för förlorad arbetsinkomst.Jag tror inte att ni i anser all del är meningen alt folk skall gåned på halvlid för alt i ställd ägna sig ät en mängd kommunala uppdrag. Del ärväl inle rikligt tanken med era förslag. De kommunala uppdragen skall väl ändåinle ses som en inkomstkälla. 67MARGIT (): Frågan om pensionärerna och behandlingen avdessa är en mycket viklig fräga i detta sammanhang. Under ell långt liv hardessa människor betalat för atl kunna fä sjukvård på ålderns höst. De människorsom flyttar lill utlandet kan knappasl, med lanke på åldern, teckna ensjukförsäkring. Men dessa människor har ju redan belalal för sig sig i Sverige.Ell problem är all man inle kan vara hur gammal som helsl när man gär in i ellförsäkringssystem. Jag menar att utlandspensionärerna är mycket missgynnade. Dehar ju tvingais in i ell obligaloriskl syslem i , i vilket de har ålagtsatl beiala tvångsavgifter. Utan någol egentligt skäl - ja, elt skäl kunde varaatl det inle anses vara särskill bra all folk bor ulomlands - skall dessamänniskor särbehandlas. Dessa människor har belalal skatt här i fastände inle utnyttjar servicen här. Det finns också olika grupper av människor som arbelarutomlands. En del arbetar i multinationella förelag, där man ofta ordnarsjukförsäkringen åt de anslällda. Dessulom finns del sociala konventioner medavräkningssyslem. Del finns också andra grupper. Jag länker då på demänniskor som med rätla ömmar för. Del gäller volonlärer,u-landsarbdare, de som arbelar inom frivilliga organisationer och andra somalla har slora svårigheler när det gäller sjukförsäkringen. Principen skall vara atl den som har betalat för en förmåneller en tjänst också skall få ut denna. Personen i fråga skall intenödvändigtvis behöva bo i tex. för all få den, utan han eller hon skalläven kunna bo i eller någon annanstans. Han eller hon skall vidåterkomsten lill ha rätt lill sjukvård pä samma villkor och till sammakostnad som en här bosalt 6 protokoll 1988/89:111 pensionär- särskilt som den som bor i tvingas beiala skatt i . Dennaprincip är myckel viktig. Vi måste alltså inpränta hos oss själva atl likhetinför lagen gäller alla svenska medborgare. 68 (): Vi lalar omolika reservafioner. Jag lalar om reservalion 1 om utlandssvenskarnassjukvårdsförmåner. Vi i folkparliel har reagerat på att underlaget är sådiffust när det gäller del som vi skall falla beslul om. Jag lycker alldeballen har visal alt varken eller jag riktigl förstårvad regeringen egentligen menar. Därför blir debatten mycket märklig. Däremol vel vi all sjukförsäkringssyslemei är förenai medenorma koslnader. Chrisfina Pellersson säger all ni socialdemokrater har lagililu med den saken. Men då vill jag säga; Har ni verkligen gjorl del? När vi fidigare debalierade frågan här i kammaren lycklesocialdemokralerna lydligen atl del inle behövdes nägra åtgärder. Det var baraatl avvakta. Men av olika artiklar i pressen framgår all det bakom kulisserna ikanslihuset lycks pågå en verksamhet - men vilken? Lyft fram detta i ljuset ochlål oss gemensamt i en parlamentarisk utredning försöka påverka utvecklingen!Här rör det sig om mycket pengar, ! När del gällerförsämringarna för ullandssvenskarna handlar del inte om slora summor pengar.Däremol rinner mycket pengar ut ur sjukförsäkringssystemet ärell problem, inle bara för dem som jobbar med systemet ulan också - och kanskeframför alll - för de sjuka som inte i lid får möjlighel lill rehabilileringoch som därför drabbas. är alllsä ell problem. Del vore inlressanT alt fåhöra hur det verkligen förhåller sig. Pågår del en ulredning eller inte? 69CHRISTINA (): Jag inser all Margil och jag - ochdel är fulll nalurligl - ser hell olika på sjukvården. Jag belraklar inleavgifterna för sjukvärden och den skall som jag betalar för all vi i Sverigeskall fä en bra sjukvård som elt slags försäkring för egen del. Det handlarmera om solidaritet med andra människor. Del kan ju faktiskt hända atl jag ärfrisk hela livel ut och inle behöver utnyttja sjukvärden. Del handlar alllsä omen omfördelning människor emellan. Del gäller då kravel på en översynav socialförsäkringssystemet Jag känner igen resonemangel. Men den här sakendiskulerades . Jag lycker atl vi har lämnal klarabesked, framför alll när det gäller arbetsskadorna. Vi skall se överarbetsmiljön i syfle all minska anlalel arbetsskador och kostnaderna förarbetskadeförsäkringen. fattade beslut i denna fräga för några veckorsedan. Jag tycker därför all del inle är angeläget alt ha en lång debatt igen.Jag bara konstaterar atl beslut har faltals och att vi skall jobba vidare meddessa frågor. 70 (): Jag tror inle all Chrisfina Peltersson börinveckla sig mer i en diskussion om när vi kan få och inle kan få sjukvård ochvad vi har rätt all fordra förvåra skaller och avgifier, för då kan vi hamna i myckel egendomliga resonemang.Näsla gång är det kanske inte utlandspensionärer som inle skall ha rätt lillden kvalificerade och dyra sjukvården. Del kan vara människor som är för gamlaeller som på någol annat säll lillhör en minoritetsgrupp. Nej, jag tror alt det är klokast atl avbryla dendiskussionen, för den kan lyvärr leda till väldigt slora missförsländ och ännuslörre misstro mot del sjukvårdssystem som vi har byggt upp, och det lycker jagvore myckel sorgligt. Utrustning m.m. för polisväsendet 71 (): Jag hade inte tänkt forlsälta den härdeballen, men del sisla Margil sade föranleder mig att göra ell inlägglill. Jag tycker att det är viktigt att vi har klart för oss vadvi pratar om, och vad vi diskulerar här är sjukvärdsavgifter för personer somhar vall all bo ulomlands sedan de fält pension. De betalar en lägre kommunal-och landstingsskatt, och har berättat för mig vad de skallernagår lill, vilkel jag för övrigl vel myckel väl. Men när hon sedan talar omförtryck av minoriteter och påstår all vi kanske också skulle komma altförtrycka andra grupper av pensionärer - de som är för gamla eller för sjuka -dä lycker jag all diskussionen har kommit alt handla om någonting som inte hörlill betänkandet. Är del nägra som slär vakl om sjukvården och pensionärernahär i och har gjorl det under hela 1900-talel, så är delsocialdemokraterna. Men jag lycker alt vi skall hålla oss till belänkandet somkammaren nu behandlar. Överläggningen i della ärende var härmed avslulad. (Beslul fattades efler deballen om trafikutskottelsbelänkande 23.) Kammaren övergick till altdeballera justitieutskottets betänkande 22 om tilläggsbudget II. 72BERITH (vpk): I juslilieulskoltets betänkande angåendetilläggsbudget IIfinns ett förslag ometl anslag på 3,55 milj. kr. lill polisväsendet för anskaffning av ulruslninglill TV-övervakning av vägar och tunnelbanor m.m. i anslutning till GlobenArena. Globensladen är helt privalägd, och i Arenabolaget är delprivala ägandet nästan hälflen. Om man bygger en anläggning som , anservi all del är självklart atl sådan utrustning som del här är fråga om bordeinplaneras och bekoslas av byggarna och ägarna. Meningen med anläggningar avden här typen är väl att det skall komma mycket folk, så det kan knappaslhävdas alt behovel har uppstått nu i efterhand. Om slalen skall ge pengar lill förirafiksalsningar, då finns det mer angelägna behov, satsningar som man inte kankräva alt privala intressenter skall bekosta, vilkel man kan göra i det härfallel. Utrustning m.m. för polisväsendet pengarlill trafikpoliser, exempelvis. Del behövs pengar för att bygga ,och del behövs pengar för bältre kollektivtrafik, alltsammans saisningar föralt göra trafikmiljön i Slockholm bällre. Med della, herr lalman, yrkar jag bifall tillreservationen vid justilieutskotlets belänkande. 73KENT (): Del är väl bara atl spä på där BerithEriksson slutade. Jag blev litet konfunderad när jag säg den härtilläggsbudgeten och fann den ojämna siffran 43,55 milj. kr. i anslag förutrustning till polisväsendet. Vid närmare studium fann jag att 3,55 milj. varavsedda till TV-ulruslning för övervakning av tunnelbanor och gator runlGloben. är en fin arena. Stockholmarna har all anledning ivärlden att vara stolta över den, och säkert ger den god lönsamhet på sikl. Mendå skall den ocksä bära sina egna koslnader. är ingen riksangelägenhel.Den är en Stockholmsangelägenhd, och därför skall inle heller ulruslning, inleens kringulrustning, lill den bekostas via statlig skall. Polisens medel för löpande drifl är dessutom normalt sellganska snäll tilltagna. Det finns distrikt som har svårl all få pengarna atträcka till bensin för bilarna och en del andra saker. Att dä belasta polisenmed driftskostnader för anordningar, som i och för sig bör användas av polisenmen som borde ägas och underhållas av dem som har nytta av dem, lycker vi ärelt felaktigt sätt atl bygga upp framtida koslnader för polisväsendet somsådant. Det är över huvud taget en princip för altpolisen skall ha räll att antingen debitera eller kräva anläggningar av förelagoch myndigheter som har användning för dem. Sedan kan polisen myckel väl skötaanläggningarna i den allmänna ordningens tjänst, precis pä samma sätt som närmyndigheter och företag hyr in väktare - del är samma fenomen. Av de här anledningarna yrkar även bifalllill reservationen och avslag på propositionen i molsvarande del. 74 (): Jag länker inle spä pä, och del gjorde förövrigt inle Kenl heller, ulan han ville i ställd dra ner beloppet. Jag lycker nog att är en riksangelägenhel.Med lanke pä de arrangemang som äger rum där finns det all anledning alt ocksåha bra ulruslning för atl övervaka vägar och tunnelbanor i anslulning lillanläggningen. Del är polisens sak atl se lill att ordningen upprätthålls ävenvid , och då har polisen rätt alt kräva all del finns rikligulruslning. För och även för vpk är del en princip skall avstå från all utrustning för övervakning av slora arenor, förslårjag. Del skall dä inte bara gälla , även om det är den arenan del nu iförsta hand är fråga om. Jag tycker ändå alt man borde tänka sig för litetgrand. Del finns faktiskt ganska många anläggningar i som behöver den härsorlens övervakning, och som jag sade är det viktigt alt polisen har tillgängtill bra utrustning. Del kan lilläggas all en ojämn siffra kan man hilla ivilken budgel som helsl, och sedan kan man då titta efler vad del ojämnabeloppel skall användas lill. Med del jag nu har sagt vill jag yrka bifall lillutskottets hemställan och avslag på reservationen. 75 (vpk); Jag har aldrig sagl all det inle skullefinnas TV-övervakning. Den diskussionen log jag inte upp. Däremot sade jag atldel finns anledning alt kräva att och de andra intressenterna iGloben Arena betalar vad del kostar all anskaffa ulruslning för TV-övervakning. Man borde ha kunnat förutse att den här utrustningenbehövs och ställt krav pä byggarna atl anskaffa den. har man inle gjorl det,men del finns därför ingen anledning alt i efierhand bekosta utrustningen ulanatt slälla ekonomiska krav på dem som har ekonomiska inlressen i ,nämligen och Arenabolagd. 76 (): Det finns egentligen ingen åsiktsskillnadmellan och mig i frågan om man skall anskaffa anläggningareller ej. Vi miljöpartister anser atl anläggningar skall finnas. Det vi däremotinle är överens om är vem som skall betala. Allmänt selt anser jag alt vi skall fundera över vilkenprincip vi skall ha. Jag är av den uppfattningen - kanske därför att jag kommerfrån den privala induslrin - alt varje anläggning eller del av en verksamhetskall bekosta sina egna kostnader för utrustning och även för drift. Jag är uteefter att effektivisera den offentliga sektorn, och jag har en känsla av atlsocialdemokralerna också är del. Del handlar om vem som skall beiala både förden installation som dd här handlar om och för den framtida driften. Jag anseratl Slockholm skall bekosta detta. 77 .4BARK (s): Det står i reservationen alt det är fråga ommedel för TV-övervakning av vägar, tunnelbanor m.m. Det kan väl ändå inle varameningen alt skall övervaka vägar och tunnelbanor föratt se vilka människor som kommer. Det kan väl inle vara tanken bakomreservanternas yttrande, rnen jag tolkar dd faktiskt så. 78 (): Om del är fallet skall jag försöka alt rätlalill den tolkningen. Vi reservanter anser att anläggningen skall finnas, däromär vi väl rörande eniga. Det skall finnas TV-övervakning, och polisen skallockså använda sig av denna TV-övervakning för räkning. Men del ärGloben Arena som skall betala. Jag anser all vi skall införa den principen närdel gäller förelag, myndigheter och andra som vill ta polisens tjänster ianspråk på ell exceptionellt säll. Jag förmodar alt man har länkl sig att driva envinstgivande verksamhet i . Dä skall man väl i rimlighetens namn också haråd att ta pä sig de kostnader som denna vinstdrivande verksamhet kräver. Jaglycker all del är självklarl alt polisen, dä man via TV-monilorer upptäcker allkommunikationerna korkar igen, utför tjänsten att rätta lill det hela. Jag haren känsla av Utrustning m.m. för polisväsendet Prot,1988/89:111 att polisen vid större evenemang, exempelvisrockgalor och annat, har rätt all la extra betaltför delta. Jag anser alt skall tillhandahällade verklyg som behövs för att la dessa ijänsler i anspråk. eflersom Slockholm är elt vinsldrivandeföretag. 79BERITH (vpk): Del resonemang som vi för här om altvarje förelag -som säger - skall slå för sina egna koslnader ärvarken nyll eller unikt.