prot · GC0920 · 1988-12-31 00:00:00 — Utskottet har ibetänkandet kommit till slutsatsen att man inte skall kunna utnyttja statligupphandling som ett regionalpolitiskt instrument. Det tycker vi frånvänsterpartiet kommunisterna är fel, och vi har därför reserverat oss pä denpunkten. Den regionala obalansen är fortfarande alldeles för stor.Statliga myndigheters Och kommuners möjligheter att styra upphandlingen skullekunna vara ett led bland många i arbetet för att motverka denna obalans. Det finns även andra skäl att lägga regionalpolitiska ochsysselsättningspo litiska motiv bakom statlig upphandling mot bakgrund av den omläggning av 75 Prot.1988/89:20 tekopolitiken som finansminister har aviserat. En fullständiga-weck-9 november 1988 Ung av tekorestriktionerna och importhindren förutspås.Kontentan av en sådan omläggning skulle kunna bU att de soldater som vi hardebatterat här får klä sig i uniformer tillverkadeav barn i tredje världen under urusla betingelser med dålig arbetsmiljö ochlåga löner. Att i den fria konkurrensens namn och för att till varje pris fålägsta kostnad acceptera förhållanden i andra länder som vi i harlämnat är något som vi i vpk inte kan gå med på.Därför har vi godtagit en socialklausul i normerna för den statUgaupphandlingen. Vi anser att det bör ligga regional- ochsysselsättningspolitiska motiv bakom offentlig upphandling. Det är ocksåanledningen till att vi tycker att det behövs en översyn av den nu gällandeupphandlingsförordningen. Med detta vill jag yrka bifall till reservation 7 frånvänsterpartiet kommunisterna. AnL 71 (): Jag yrkar bifall fill miljöparfiet de grönasreservation beträffande konkurrens mellan privat och offentlig sektor. Den solidariska sektorn är en viktig del av det svenskasamhället. finns det starka krafter som aktivt vill rasera ett långt ochträget solidariskt arbete. Skälet är kortsiktig ekonomisk effektivitet som sägsstödja mångfald och valfrihet. Det finns en stor fara att denna politik ledertill att de med god ekonomi får en bättre service och valfrihet och de med klenekonomi får det sämre. Detta är tvärtemot en fin svensk solidarisk traditionoch de grönas politik. Att den offentliga sektorn måste leva i tiden är klart.Det vill miljöparfiet de gröna gärna medverka till. Den offentliga sektornmåste effektiviseras och förbättras. de gröna anser att skalan iden offentliga sektorn ofta är ett problem. Här bör man kunna utnyttja defördelar som man har vunnit inom näringslivet genom divisionalisering. Genomdenna har människor blivit mer engagerade, och deras kreativitet harutvecklats. de grönas åsikt är att det skall kunna gå attkombinera en solidarisk offentlig sektor med engagemang och kreafivitet. Den solidariska sektorn är byggd på folklig grund och bördärför vara folkstyrd om än inte alltid folkägd. Beträffande den regional- och sysselsättningspolifiskahänsynen fill offentlig upphandUng vill jag yrka bifall fill miljöpartietsreservation. Att värna vår natur och miljö är en av grunderna förmiljöpartiet de grönas politik. Den offentliga upphandlingen kan i dettasammanhang spela en stor roll. De regionala obalanserna i är stora ochkraffigt ökande. De måste minskas, och här kan den offentliga upphandlingenspela en stor roll. är ett utomordentligt sårbart land, ochsårbarheten ökar. Att minska den är viktigt, och i detta sammanhang kan denoffentliga upphandlingen spela en nyckelroll. de gröna hävdar därför att det är viktigt attreglerna för offentlig upphandling ändras så att den offentliga upphandlingen kan användas som ett gott instrument för att lösa miljöproblemen, rätta till de 76 regionala obalanserna och minskasårbarheten. AnL 72IRIS (): Det som vi nu behandlar med anledning avfinansutskottets betänkande om offentlig upphandling börjar bli en följetong.Senast hösten 1986 behandlade vi frågor av samma karaktär som , ochframgångarna för motionärerna är inte större , eftersom den uppfattningsom utskottsmajoriteten haft tidigare står sig väl även . Först så yrkar jag avslag på samfliga reservationer. Jag skallnu övergå till att kommentera de olika yrkandena. Kraven på konkurrens mellan privat och offentlig sektorkänner vi väl till . Kraven på åtgärder eller på översyn avverksamheter inom den offentliga sektorn, och som har det gemensamt att storaoch väsentliga delar skall överföras till den privata sektorn samt attkommunerna bör öka sin entreprenadverksamhet, att monopolets specialregleringarskall avskaffas, att lex Pysslingen skall slopas, att en plan för försäljningav statliga bolag skall utredas och att avgiftsfinansiering skall förekomma kanvi inte ställa oss bakom. En sak bör man emellertid lägga märke till idetta sammanhang, nämligen att kraven på en privatisering knappast ställts avkonsumenterna, dvs. de som använder sig av den offentliga sektorns tjänster.Kraven har i stället ställts i producentledet, dvs. inom det privatanäringslivet. Och det är säkert ingen slump att privatiseringskraven börjatdrivas då det finns gott om pengar ute i företagen. Dethandlar, enkelt uttryckt, om en jakt på nya lönsamma marknader förpenningplacerare. I ett rikt land som erbjuder den sociala sektornonekligen stora poten-fiella förtjänstmöjligheter. Det är därför inteförvånande att blickarna söker sig dit. I , som har nämnts här fidigare,sköts en stor del av de sociala tjänsterna i privat regi. Denna sektor är justnu mer attraktiv för penningplacerare än industrisektorn. Det är med andra ord förhoppningen om egna vinster som styrkampanjen för en privatisering av de sociala tjänsterna. Av det kan man snabbtdra slutsatsen att privata etableringar bara skulle komma till stånd i de fallde gav avkastning på det insatta kapitalet. Det betyder att en stor del av denyttigheter som den offentliga sektorn tillhandahåller då inte allsskulle komma att produceras. Man må nämligen ha vilken uppfattning som helst omdet moraliskt försvarbara i att tjäna pengar på sociala behov, men oberoende avvilka värderingar man har på den punkten kan man ändå konstatera attvinstkravet primärt styr verksamheten i enlighet med vad som är lönsamt förproducenten. Många människor skulle därför finna att de i ett privat systemvarken skulle få bättre service eller större valfrihet. Vi anser att en väl fungerande offentligsektor i själva verket är en avgörande förutsättning för en framgångsrikvälfärdspolitik. Förnyelsearbetet i den gemensamma sektorn har ökateffektiviteten och förbättrat kvaliteten. För arbetarrörelsen är det, och har alltidvarit, en självklarhet att så grundläggande mänskliga och sociala nyttighetersom vård och omsorg måste fillkomma alla medborgare på lika villkor ochfördelas efter individens förutsättningar och behov, inte efter hans ekonomiskaresurser. Metoden för att förverkliga de målen har varit att bygga ut just denoffentUga sektorn. 1988/89:20 Vi dessa tillfällen emellertid även understrukit att det självfallet finns områden avtjänsteproduktioner, främst tekniska, där det finns få invändningar mot privataalternativ. Videlar inte det synsätt som framförs, nämligen att den monopolställning som karakteriserar många affärsverksamheter och som återfinns även inom andradelar av den offentliga sektorn nästan aldrig kan försvaras. Vianser att det är av stor vikt för de enskilda människorna att kunna fånågorlunda likvärdig service fill samma kostnad oavsett var i landet de bor närdet gäller områden som järnvägs-, post- och telekommunikationer, som är av storvikt för medborgarna. Effekfivitetsvinsternamed en privatisering av de sociala tjänsterna kan alltså ifrågasättas. Ävenordet privatisering är diskutabelt. Avkommunalise-ring kanske är det rätta. Jagskulle i detta sammanhang vilja ställa en fråga till företrädare idebatten. sade under valrörelsen i DagensNyheter bl.a.: "En politisk debatt där man vet hur det förhåller sig menmedvetet försöker bluffa, den tycker jag hjärtiigt illa om, och den förekommerhos så gott som alla partier." BengtWesterberg exemplifierade med och . Han uttalade bl.a.följande: "talar aldrig om att med deras politik kommerkraftiga nedskärningar att krävas i vård och omsorg." Minfråga till representant är: Är det de nedskärningarsom det talas om i den gemensamma reservationen ni ställer er bakom? Förnärvarande pågår ett omfattande arbete med att åstadkomma en för kommunernaenhetlig redovisning, men det finns en mängd avgränsnings-problem som måstelösas innan man kan gå över till den redovisning som begärs såvida den skallges på ett tillfredsställande sätt. För övrigt ligger det i kommunernas egetintresse att verksamheten bedrivs så effektivt som möjligt. Däri ingår ocksåatt pröva vilka delar av verksamheten som kan bedrivas effekfivare i privatregi. Närriksdagen behandlade regeringens förslag angående riktlinjer för den offentUgaupphandlingen, godtog de angivna riktHnjerna. VisserUgen har, vilketockså har sagts här i debatten, vid några tillfällenuttalat kritik mot vissa kommuners sätt att upphandla varor och tjänster. Menför dagen anser utskottsmajoriteten det inte vara befogat med en lagreglering. Närdet gäller regional- och sysselsättningspolitiska mofiv för offentligupphandling har utskottsmajoriteten sagt att det är olämpligt att stadigamyndigheter åläggs att göra bedömningar av polifisk natur. Iförarbetena till upphandlingsförordningen uttalas att det vid likvärdiga anbudfrån företag inom de fyra nordligaste länen och annat företag skall gesföreträde åt förstnämnda företag. Sådana hänsyn fär dock inte tas avGATT-upphandling. Detfinns således två villkor som måste vara uppfyllda för att en upphandling skallgå till de fyra nordligaste länen. Fördet första skall ett anbud vara likvärdigt med övriga anbud vid givet 78 projekt. Fördet andra gäller inte Norrlandsregeln för myndigheter som är bundna avGATT-avtalet. Det innebär att Norrlandsregeln inte gäller projekt avstorieksordningen 1 milj. kr. eller mer, som upphandlas av praktiskt tagetsamtliga större myndigheter och deras regionala och lokala enheter. Det finns, som vi även satt på pränt, flera län som hararbetsmarknadssituationer som liknar den i t.ex. , ochVästernorrlands län. I har arbetslösheten regelmässigt varithögre. Om man skall åsidosätta upphandlingsförordningen i alla regioner som viden viss fidpunkt uppvisar en arbetslöshet som ligger i nivå med den i dessalän, skulle den grundläggande principen om affärsmässighet vid upphandling sättasur spel i alltför stor utsträckning. mofion talas det om arbetslösheten i mitt hemlän, . Då villjag påpeka att arbetslösheten 1987 var . I däg, med den regering vi haroch med vad den har uträttat, ligger arbetslösheten på . Meddetta, fru talman, yrkar jag avslag på samtliga reservationer och bifall tillutskottets hemställan. AnL 73 (): Till från viU jag säga att vi i folkpartietvill finansiera den offentliga servicen genom skatter och avgifter så attkostnaden blir lika för alla medborgare. Men när jobbet skall göras behöver detinte göras i offentiig regi, utan man skall låta ett val föreligga mellanoffentlig regi och privat konkurrens. Det är alltså inte fråga om att låtaplånboken styra vem som har råd att utnyttja offentUg service, utan det ärfråga om hur effektivt arbetet görs. säger att det inte är konsumenterna som klagar på den offentligasektorn utan producenterna. Nej, jag vill påstå att det inte är någondera avdessa utan det är vi skattebetalare, som skall bära upp den dyraste offentligasektorn i hela väriden. Som skattebetalare har vi rätt att ställa krav på attden offentUga sektorn sköts så effekfivt som möjligt. Ju större andel avlandets produkfion som ligger i den offentliga sektom, desto viktigare blirkravet på effektivitet. Vi i och har den uppfattningenatt konkurrens skapar effekfivitet, medan monopol och skyddadegenregiverksamhet skapar ineffekfivitet. Vi angriper i och för sig inte allsden offentliga sektorn, för den är ju förfärligt viktig och någonfing som viinte klarar oss utan. Många delar av den sköts alldeles utmärkt, men eftersomden utgör en så stor del av vår ekonomi måste den skötas effekfivt. tog upp ett uttalande av . Han sade attmånga partier vet hur det förhåller sig men bluffar före valet. Vad han avsågär borgerliga förslag som senare har tagits upp av regeringen. Vi i folkpartietföreslog att restriktionerna för tekoimport från skulle tas bort. Ivalkampanjen sade socialdemokraterna nej. har socialdemokraterna lagt framett förslag med den innebörden. Vi sade att det var nödvändigt av finansiellaskäl att minska räntesubventionerna fill bostäder. I valkampanjen beskylldes viför att missgynna hyresgästerna genom att vilja höja hyrorna. har socialdemokraternasjälva lagt fram ett förslag som innebär just detta. Beträffande marginalskatterna sade vi att vi inte har rådatt ändra marginalskattesatsen för inkomstlägen med årsinkomst på 70 000 kr.och lägre. För det fick vi uppbära mycket hån före valet. 1 detsocialdemokratiska förslag som har framlagts rör man intemarginalskattesatsen för inkomstlägen . Där menade att man bluffar före valet för att sedan säga någonting annat eftervalet. AnL 74 (): Jag kan hålla med om att denhär debatten litet grand påminner om gamla skivbekanta. Det är en upprepning avvad som hände 1986. Vi kan väl inte övertyga varandra här i kammaren, men detfinns ändå anledning att något fördjupa sig i ett par av de punkter som jag togupp i mitt anförande. Vi ifrån moderat håll har varit och är fortfarandeförespråkare för en stark och effektiv offentlig sektor, även om vi vill ha dennågot mindre i volymen än den är . Vi är klart oroade över densituafion som råder, nämHgen att vi har en väsentligt lägre produktivitet iSverige inom den offentliga sektorn än i våra omgivande grannländer. Vad är detsom gör att man är effekfivare i och än i ? Det har inteIris på något sätt försökt besvara. Vi tycker att vi skall ha en väl fungerande offentligsektor. Jag sade i mitt anförande, och jag ber att få upprepa det: En välfungerande offentlig sektor är i själva verket en avgörande förutsättning fören framgångsrik välfärdspo-Utik. Vi tycker därför att det är vikfigt att denoffentliga sektorn sätts under konkurrens och att den utvecklas genomkonkurrens så att den på ett smidigt sätt kan anpassa sig till nya, bättre ochmer serviceinriktade former än . Sedan tror jag inte alls på det sade omatt det intresse som finns skulle bero på att företagen har särskilt mycketpengar. Det skulle jag gärna vilja ha bevis på. Att privata etableringar enbartskulle komma fill stånd där det finns möjUgheter att tjäna pengar är ensjälvklarhet. Det är just det som är förutsättningen för att man skall starta.Man kan göra det därför att den offentliga sektorn på många områden inte harfungerat särskilt effektivt. Här finns stora möjligheter till förändringar,utveckling, som alla människor i kan dra fördel och nytta av. AnL 75MAGGI (vpk): säger att det ärskatterna som betalar verksamheten och att fri konkurrens gör att vanligamänniskor kan få mer och kan välja fritt. Jag kan garantera att iVästerbottens inland, varifrån jag kommer, är det fria val som om en schimär. Det finns inte en chans att en elev i kan välja enprivat skola, inte ens i . Det finns inte en chans attvälja den läkare man vill om man bor i ett glesbygdsområde. Där är det bara denoffentliga verksamheten som garanterar att man som svensk medborgare har rätttill den vård man behöver utan att plånboken får styra. Sedan vill jag säga till att den offentligaverksamheten inte alls är effektivare i och än den är i Sverige.Det finns inga siffror som visar det, däremot finns det siffror som kan tolkasså beroende på vilketsätt man väljer att läsa siffrorna på. Jag har själv arbetat inom barnomsorgenoch tagit del av många undersökningar som visar att barnomsorgen i är såmycket billigare än i . Men då ser man inte på vilket slags barnomsorgdet finns i och vilken kvalitet den har. Det är väldigt vikfigt att mantar detta med i beräkningarna. Jag talade i mitt anförande förut om bl.a. hur man mäterproduktivitet. I och i lägger vi ner ungefär lika stor del avbruttonationalprodukten på sjukvård. 1 innebär det att alla svenskarhar en garanterad rätt till sjukvård. I innebär det att 60 miljonermänniskor saknar den rättigheten, i det där man har friheten att väljasjälv. Jag tycker det är ganska talande siffror. AnL 76CARL (): Det är ganska klart att de motioner som kommitfrån de borgerliga partierna syftar till att plånboken i stor utsträckningskall styra i vårt svenska samhälle. Det finns i motionerna en ton som ärganska förskräckande. Den offentliga solidariska sektorn liknas närmast vid enhydra vars armar man ständigt skall hugga av. Detta känns mycket illa med tankepå det fantastiska arbete som utförs inom denna solidariska sektor. Demänniskor som arbetar inom denna sektor mår dåligt av den hetskampanj som mandriver mot de människor som arbetar där. Det tycker vi är utomordentligttråkigt. Det får inte vara så att det är plånboken som styr. En av grunderna för miljöparfiets polifik är att vi skallse till att de utsatta grupperna i får den goda service de ärberättigade fill. Det finns en mycket stor fara för att hela det system som manfrån borgerlig sida försöker bygga upp slår sönder detta, och det tycker vimycket illa om. Däremot är det väldigt viktigt att man försöker effektiviseraverksamheten och få fram olika alternafiv. Vi är mycket för olika former avkooperativa lösningar, som kan ge en variationsbredd i den offentliga sektorn.Men det vikfiga är att vi folkvalda har en demokrafisk insyn i hur denoffentliga sektorn fungerar så att den ger det resultat vi vill ha. Ett krav på att allting skall vara affärsmässigt harframförts i den här diskussionen. Det är bara pengarna som skall styra, och dettycker vi är dåligt. Vårt samhälle på väg in i en lång rad av miljökatastrofer.Vi måste också se till det mycket mer långsiktiga perspektivet, när vi bedömerden offentliga sektorn och den privata sektorn så att vi inte glömmer bort attmiljön är mycket hotad. Vi lever i ett mycket sårbart samhälle, och vi måste setill mer än kort ekonomisk . AnL 77 (): Jag kan kanske rikta ett tack till , för egentligen håller han med mig när det gäller den fråga jag riktadetill honom om huruvida han ställer sig bakom nedskärningar. Hansäger att det är något som man kommer till efter valet, och vi befinner oss jufaktiskt efter valet . har fillsammans med folkparfiet avgiviten reservation, som jag vill sammankoppla med just det som ledarehar sagt om att aldrig talar om att med deras politik kommer 6 protokoll 1988/89:20 kraffiga nedskärningar attkrävas inom vård och omsorg. Idagens offentliga sektor kan exempelvis föräldrar till ett handikappat barn,ett barn som får lässvårigheter i skolan eller ett dagisbarn som behöver extrastöd för sin språkliga utveckling, begära extra stöd och hjälp av skolan ochdaghemmet, och de kan få detta som en rättighet utan att någon räknar pålönsamheten. Iett privat system där föreståndaren för daghemmet eller skolan har ettlönsamhetskrav på sig kan föräldrarna naturligtvis begära samma extra stöd. Menmed största sannolikhet kommer många barn med särskilda problem att stötas utur det privata systemet. Detta betyder därutöver att elever och föräldrar helatiden vägs på en lönsamhetsvåg där det ytterst är producentenslönsamhetsbedömning och inte konsumenternas behov som fäller utslaget. Servicenblir inte längre en rättighet, den blir något som man får bara om man kanbetala för sig. RuneRydén framhöll ju här att man självfallet skulle tjäna pengar. Förhåller detsig möjligen så som en av männen bakom projektet med Pysslingen sade när hanfick frågan om man kunde tänka sig att även ta emot barn med särskilda behov:Ja visst, bara kommunen betalar extra för det? AnL78 (): säger att det bara är den offentiiga sektorn som kangarantera att skolor finns i våra glesbygder. Själv har jag utanframgång kämpat för att få en skola till Drevdagen, en glesbygd i norraDalarna. Den där garantin skulle jag gärna vilja se i praktiken, MaggiMikaelsson, och inte bara i teorin. Detär också så att vi i i praktiken inte har fillåtit nämnvärt mångaprivata alternativ på skolområdet. Det finns alltså ingenting att jämföra medpå skolområdet i , men det finns det däremot i andra länder, där privataskolor med stor framgång har tagit upp konkurrensen med offentUga skolor. Jag viU för erkänna att vi ifolkpartiet inte ställde upp på krav före valet på att skära neranslagen till den kommunala vården. Det var inte på vårt program. Men jag villtill både och säga att en daghemsplats iNorge och kostar . I lär en sådan kosta . Det är klart att standarden sannolikt är avsevärthögre i än vad den är i och . Men är den verkligen dubbeltså hög, eller mer än dubbelt så hög i likhet med kostnaden? Jag har en bestämdkänsla av att vi har en del att göra när det gäller effektivitet på dekommunala barndaghemmen. Skall det behöva kosta mer än dubbelt så mycket attsköta barn på daghem i än vad det gör i våra två grannländer i ?Det verkar helt orimligt för mig. AnL 79 (): Med anledning av att sade att det inte är effektivarei vill jag bara säga att det antagligen är det, om man räknar i kronoroch ören, vilket också framhöll. I har man dessutom, vilketMaggi nämnde, en annan organisafion. tycker jag är detviktigaste i sammanhanget. Man har nämligen en organisation som antagligenfungerar effektivare och det dessutom till en lägre kostnad än den vi har iSverige. Är det så att vill ha ett statiskt samhälle, där maninte kan tillåta sig någon förändring i den offentliga verksamheten? Det är ivarje fall ett samhälle som jag inte vill ha. Jag tycker att det är skrämmandeatt ha en sådan statisk syn på samhället. Närdet sedan gäller de här olika galna uppfattningarna om så tycker jag att deinte ens är värda att kommentera. kunskaper om detamerikanska samhället är inte ens rudimentära, enligt min uppfattning. TillIris vill jag säga att tjäna pengar det kan man göra, och det tyckerjag också är riktigt. Det är bara synd att ochsocialdemokraterna inte förstått, att om det nu är så att privata företag kantjäna pengar i konkurrens med den offentliga sektorn, så måste det vara någotfel på den offentliga sektorns verksamheter. Jag tycker att socialdemokraternaskall vara öppna för den här konkurrensen och därmed också ge möjlighet fillutveckling och sfimulans för den här sidan av det offentliga samhället somskulle vara till båtnad och nytta för alla människor i . AnL 80 (vpk): När det gäller Drevdagen kan jag hålla med om att det kanske ärbeklagligt att det inte finns en offentlig skola där. Men det hindrar inte attnågon privat skola inte heller skulle etablera sig där, om den hadelönsamhetskrav på sig. Jag tvivlar starkt på att så skulle ske. Närdet gäller den offentliga verksamheten i övrigt tror jag att vpk är ett partisom verkligen vill att det skall vara en progressiv och offensiv offentligverksamhet. Vi är verkligen för förändringar. Vi kanske, vad det beträffar, ärde som vill ha de största förändringarna. RuneRydén tycker att min kunskap om det amerikanska samhället är mycket rudimentär.Då är det synd att han inte ids svara på min fråga, eftersom jag då skullekunna lära mig litet mer. Idet amerikanska samhället är det faktiskt så att många miljoner människor,närmare 50-60 miljoner människor, inte har tillgång till elementär sjukvård.Det här är inte någonting som jag har hittat på, , utan det är faktasom går att hitta om man vill finna dem. Det är också så att avbruttonationalprodukten används till sjukvårdens område i liksom i Sverige.Men för våra får vi betydligt mer än vad man får i . Jagtycker också att det är vikfigt att ställa sig frågan vad produkfivitet inomoffentlig verksamhet är för något. Vad är produkfivitet inom skolan? Det skullevara mycket intressant att få ett svar på det. Är det att ha fler elever iklassen? Rent ekonomiskt, i kronor och ören, blir det ju faktiskt så, att manfår en högre produktivitet. AnL81 (): Vad som ligger för är att det pågår enprivatiseringskampanj, som är mycket diskutabel. Man underskattar det arbetesom sker inom samhällssektorn.