prot · GC09129 · 1988-12-31 00:00:00 — Hur skall vi kunna bevara livskraften i ,och hur skall vi kunna bevara livskraften i ? Vi norrlänningar villvara världsmedborgare, vi vill infe begränsa oss till att bli Europamedborgare.Jag hörde till min fasa i utbildningsutskottet att man höll på att utarbeta enhistorik där man talade om Europamedborgare. Vad är detta för begränsning? Jagvill vara världsmedborgare och ställa mig bakom de solidariteter vi i miljöpartietarbetar för - solidariteten med miljön, de svältande i tredje världen,människor i vårt eget land och djur och natur. Tack för ordet. 92ROY (): TransportpoHtiken är en av hörnstenarna iEG-arbetet, men den har inte på långt när givit upphov till samma debatt somt.ex. jordbrukspolitiken eller säkerhetspolitiken. Det kan möjligen bero på attEG:s transportpolifik till en början inriktades mot att få bort onödigt krångelvid gränsöverskridande transporter, vilket är något som få torde ha något emot.Men numera omfattar EG:s transportpolifik inte bara regler och bestämmelser förgränsöverskridande trafik, utan också utseendet av hela infrastrukturen förtransporter liksom även transportpolifikens allmänna inriktning. Därmed fårEG;s transportpolifik betydande konsekvenser för bl.a. regionalpolitiken,miljön och trafiksäkerheten. Som säkert många av er redan vet bidrar EG-kommissionenårligen med fill Scandinavian Link-gmppens verksamhet.ScanLink-gruppen pläderar som bekant för en obruten motorväg från tillHamburg, inkl. en och en Femerbro. Skulle detta förverkligas kommermiljöskadorna i norra att förvärras rejält. Det är här fråga omförsurning, skogsskador och havsskador. Ett förverkligande skulle dessutomdriva fram en ökad energianvändning och en tilltagande växthuseffekt osv.Därtill skulle andra miljövänliga transportsystem, främst eldriven järnväg ochkustsjöfart, missgynnas. Därigenom skulle möjligheterna fill ett verkligtmiljövänligt europeiskt transportsystem urholkas. Detta är ett exempel på vad som menas med EG:stransportpolifik i vad gäller infrastrukturen. Ett annat exempel är denplanerade motorvägstunneln genom och ytterligare ett är biltågstunnelnsom nu byggs under Engelska kanalen. Sammantaget är detta en transportpolitikför en kraftigt ökad biltrafik, utan att någon större hänsyn tagits fill miljö,trafiksäkerhet och energianvändning. EG:stransportpolifik innebär också att ett fåtal större städer kommer att fåväsentligt förbättrade kommunikationer än övriga städer. Detta kommer dels skegenom en rad motorvägssatsningar, dels genom ett supersnabbt tågsystem medsärskilda banvallar och ytterst få stopp. Dessa snabbtåg skall gå i /timeller mer, och utgör egentligen en förlängning av flygtrafiken på marken.Skälet synes vara att den snabba flygtrafikökningen har korkat igenflygplatserna så till den milda grad, att framkomligheten blivit verkligt dåligpå många håll. Denna nya transportstmkfur innebär en ökad centralisering,eftersom ett krympande antal städer har de bästa kommunikafionerna. Dettainnebär också att mer glesbefolkade regioner utarmas i ökande takt. Detta ärnaturligtvis oacceptabelt ur grön synvinkel och utgör också ett av de starkasteargumenten när de gröna partierna i kritiserar EG:s transportpolitik. 1 det betänkande vi har att ta ställning till finnstre miljöpartireservationer som berör transportpolif iken. Det är nr 30, 31och 32, som jag först vill yrka bifall till. Reservation 30 avsertrafikpolitikens inriktning, och denna reservation har jag redan motiverat.Reservationerna 31 och 32 handlar om lastbilstransporter. 1 reservation 32 slårvi specifikt ner på det s.k. bärighetsprogrammet. Bärighetsprogrammet är engigantisk statlig investering i främst broar som syftar till att öka den högstafillåtna totalvikten för lastbilar till , vilket skall vara möjligt attgenomföra . Det rör sig om , ochfotalt blir det minst 4 miljarder i den nu pågående etappen. Motivet till detta bärighetsprogram uppges vara att mandärigenom vill anpassa svenska vägar till EG:s boggitryck. Men mig veterligenfinns det inget land i EG som tillåter 60 tons lastbilar. Följden av dennasvenska "harmonisering" - om man kan kalla det en harmonisering- avvägnätet blir följaktligen att EG:s lastbilar får fritt fram i , men attsvenska 60-tonsekipage inte släpps in i EG. Att tillåta 60-tons lastbilar får förödandekonsekvenser för såväl järnvägstrafiken som vägnätet inom . Denna"EG-harmonisering" blir sannolikt den definitiva dödsstöten förinlandsbanan och flera tvärbanor i , som vägarna mellan60-tonsbroarna körs sönder allt snabbare. Skogslänen, som lurats tro attbärighetsprogrammet är till deras fördel, tvingas uppleva hur transporternaurholkas och förfaller. de gröna säger bestämt nej till en sådanutveckling. Därför vill jag än en gång yrka bifall speciellt till reservation32. Jag hoppas att vpk också kommer att ansluta sig till den vid den kommandevoteringen. Jag vill avslutningsvis yrka bifall till allaövriga reservafioner där de gröna finns med. Prot.1988/89:129 6junil989 och den västeuropeiska integrationen 93KAJ (): Jag vill börja med att tacka talmannen för denlilla nafionalsymbolen som låg på våra bänkar och som pryder mitt enakavajslag. Jag bär flaggan inte bara med tanke på dagens betydelse, utan ocksåsom ett tecken på instämmande i talmannens hälsningsanförande. Han sade att dengoda nationalismen på ett naturligt sätt går att förena med internationalism. Jag villockså understryka talmannens påpekande att ingen skall hindras och den västeuropeiska integrationen från atttala om det som angår honom eller henne. Det är just det vi håller på med här.Ett tag föresvävade det mig att talmannen hade tänkt på ett citat av PaulValéry, men jag insåg genast misstaget. är upphovsmannen fill endefinition på politik som lyder: politik är konsten att hindra människorna frånatt lägga sig i det som angår dem. syn på utrikesutskottetsbetänkande är att det i stor utsträckning handlar om hur vi skall kunna bevaraden höga grad av demokrati som vi har uppnått i vårt land och hur vi skallkunna låta medborgarnas åsikter komma till så fullt uttryck som möjligt. över till reservation 34 om radio och TV, till vilkenjag yrkar bifall. EG-harmoniseringen av mediepolitiken har såväl i EG-ländernasom i redan väckt protester. Detta gäller infe minst i , där450 kulturarbetare, mest filmskapare, har undertecknat ett upprop med anledningav de följder massmediepolitiken för med sig inom EG. nya, ungafilmgeneration vädjar faktiskt till sin president, , om ettkulturellt gränsskydd. Även holländarna går emot den s.k. harmoniseringen inomGemenskapen, och kämpar för rätten att hävda nationell TV-polifik till skyddför landets särart. I har det t.o.m. väckts frågor om att resa veto motden kulturpolitik som bedrivs i kommissionens anda. Den nationella särartenanses också där hotad. Den principiella danska inställningen i vissagrupperingar är att EG inte skall blanda sig i de enskilda ländernaskulturpolitik, då kulturområdet inte ingår i Rom-traktaten. Det gäller i dethär fallet ett direktivförslag som går ut på att nationella skallåläggas att sända europeiskt producerat material. I finns vissa risker för att de kulturpoHtiska målsom en enig riksdag ställt sig bakom kan komma att naggas i kanten. När detgäller det s.k. direktivet, framtaget inom EG och rörande reklam i TV, angessom huvudsyfte med lagstiftningen att speciellt reklam-TV-sändningar skallfillåtas och kunna tas emot och vidarebefordras fritt mellan medlemsländerna.Etersignaler betraktas lika utbytbara som varor och tjänster och skall alltsåkunna röra sig fritt över gränserna. Därmed riskerar man att komma i konfiiktmed särskilt ett av de åtta kulturpolitiska målen, nämligen att kunna motverkakommersialismens negativa verkningar inom kulturområdet. har i allmänhet en kulturinstrumentell syn,där kulturpolitiken framför allt skall tjäna kulturindustrien och tekniskutveckling, medan man i de nordiska länderna låter kulturpolitiken handla omkulturyttringar i sig. Det kan röra sig om gestaltningar eller om attmedborgarna själva får chans att delta, vilket ofta sker ufifrån ett folkrörelseperspektiv.Den konvention som tagits fram inom ram och som ratificerades avden är än så länge gynnsam vad gäller att skyddaden svenska särarten. Men med tillämpning av EG;s mediepolitik riskerar vårtland att påtvingas oönskad reklam, vilket dessutom kan leda till att utbudet avnordiska TV-program minskar. 94MARIANNE (): Det har varit en lång debatt, och många hartyckt att den har varit onödig och dessutom onödigt lång. Det tycker däremotinte jag, eftersom jag anser att vi genom denna debatt har fått fram en hel delklargöranden som har varit svåra att få fram. Man kan nu förstå attsocialdemokraterna i viss mån backar när det gäller anpassningen, ochutskottets ordförande antydde att anpassningen inte skulle bli så total somfidigare har framhållits. Då är det ganska märkvärdigt att det samfidigt har varitså svårt att få fram handlingar som rör EG-anpassningen. Varför har manhemlighållit en mängd information, om det inte är fråga om att vi skall anpassaoss på andra områden än just dem där vi själva tycker att en anpassning skullevara bra och områden där vi anser att EG har bättre krav än vad vi själva har? I stället för att i allt försöka anpassa sig till EG börSverige, som de gröna anfört, arbeta för en ökad samverkan mellande nordiska länderna. Ett sådant samarbete är en betydligt bättre plattform förett ökat solidariskt samarbete med . Om de fattiga länderna överhuvud taget skall få utvecklingsmöjligheter måste vi i handling visa att vibryr oss. Då kan vi inte till varje pris värna om tillväxtidealen, utan dåmåste vi sträva efter en rättvis fördelning av jordens resurser. Vi får inte göra alltför stora intrång i naturens ordning.I dag har vi stora möjligheter att gå in i livets kärna. Gentekniken gerotroliga möjligheter. Rätt använt kan kanske en del av detta kunnande vara tillmänsklighetens fromma, men fel använt kan det ge upphov till bl.a. rashygien,med oanade konsekvenser som följd. Genforskningen ger nya biologiska maktmedel att styra med.Dessa nya kunskaper har överrumplat oss, och de har tagits i bruk långt innanvi tagit ställning till de efiska konsekvenserna av deras tillämpning. Utrikesminister uttryckte sinoro över det hot som genmanipulationen utgör för tredje världen. Det är bra attutrikesministern belyser frågan. Det vore bra om övriga i regeringen ocksåinsåg faran och tog ställning till om det över huvud taget går att bedrivasolidaritefspolitik med de fatfiga länderna vid ett medlemskap i eller ensvid en anpassning. Vad är det då som kan bli fel? har ingenlagstiftning som reglerar användningen av bioteknik eller genetiskt modifieratmaterial. de gröna anser att det är hög tid att formuleraren strategi för hanteringen av biotekniken utifrån etiska, sociala ochmiljömässiga normer. de gröna kan inte acceptera densyn som har uttalat när man utifrån kommersiella aspekter harutarbetat direktiv för patentering av liv och därmed också uttalat attindustrins regelverk bör gälla också för det europeiska jordbruket då detnumera är att betrakta som en industri. I EG:s förslag finns inga hinder förpatent på levande varelser eller på processer varmed levande varelsertillverkas eller förändras. Att tillåta patent på växter och djur öppnarmöjligheter för bl.a. multinationella företag. Några få företag kan genom dettahelt kontrollera Uvsmedelstillverkningen i världen, vilket kan komma och den västeuropeiska integrationen och den västeuropeiska integrationen att slåhårt mot de fattiga länderna. skrivelse utesluter inte hellerpatent på människor, eftersom det inte finns någon juridisk spärr mot ingrepp ikönsceller. Skall vi vid en EG-anpassning också acceptera att patentkan fas på själva livet? Borde vi inte först ha fastslagit de etiska regler somvi anser skall gälla! Är det i stället så att etiska regler ärviktiga för oss, utan lönsamhetsaspekterna skall råda? Det tycks i alla fallvara helt klart att det är lönsamheten och industriintressena som styr vårintegration med . bör därför uttala att till dess att Sverigefastställt eller lagstiftat om de regler som vi vill skall gälla för bioteknikoch genteknik, kan en anpassning till EG:s värderingar inom det gentekniskaområdet inte bU aktuellt. Härmed vill jag yrka bifall till reservationnr 29, som har avgivit gemensamt med och vpk, och äventill övriga miljöpartireservationer. 95GUNNAR (): Vi har fått ta del av miljöpartietsstörsta politiska manifestation under dess första riksdagsår när det har 14,15eller kanske rent av 16 av sina 20 ledamöter uppe i kammardebatten. Jag vill påintet vis ifrågasätta deras självklara rätt att göra denna manifestation. Jagställer mig dock frågan vad det är som de gör denna manifestation emot. Är detmot den pågående miljöförstöringen i världen, mot den globala miljöfara som viser på olika håll eller mot förtrycket i , som i sin tur leder till enomfattande miljöförstöring? Är denna gigantiska manifestation föranledd av ondska, diktatur och allt det förtryck som finns runt om i världen? Nej, det är talet om och tanken på att skall deltai fria demokratiska nafioners frivilliga samverkan. Tanken på detta samarbetehar föranlett denna exempellösa manifestation. Jag tycker inte att det finnsnågot som ger en bättre bild av vad har hunnit bli under det årdet har varit i denna riksdag. har konverterats till att bli ettanti-Europaparti. Europafrågan dominerar varje politisk fråga som detta partisföreträdare engagerar sig i. T.o.m. i debatter om eUer Balticum har mananvänt fattiga förtryckta folks lidanden som ett slagträ mot tanken på att visvenskar fillsammans med andra européer skall samarbeta frivilligt. Det är frapperande att detta sker i då deneuropeiska identiteten håller på att stärkas till förmån för frigörelsen iÖsteuropa, men också till förmån för samarbetet i hela . Man säger sigvara ett Europaparti, med hänvisning fill att man är ett anti-EG-parfi. Det ärinfe rätt, eftersom det som har utlöst vår debatt här om , det somutlöser diskussion i EFTA-länderna och som utlöser en gigantisk och omfattandediskussion i är den dynamiska drivkraft som EG-samarbetet utövar pådet samlade europeiska samarbetet. Denna går miljöparfiet emot. ser på fullt allvar en mardröm där andra servisioner om människors frivilliga samverkan och om vår gemensamma framtid. Etteuropeiskt samarbete utan Europeiska gemenskapen är en omöjlighet. Det innebäri prakfiken att man också säger nej till europeiskt samarbete, så som vi ser detväxa fram. Man gör detta i skenet av att man slår vakt om svensk suveränitet.Det är i själva verket statens suveränitet över medborgarna som man slår vaktom i rädslan för att medborgarnas frivilliga samverkan över gränserna skallkunna utvecklas till ett samhälle som man infe själv har räknat med. Det drabbar studenter som skulle vilja läsa i olika delarav och familjer som skulle vilja köpa italienska kylskåp, engelskabarnkläder eller italiensk spagetti. Varför skall det vara dyrare bara för attmiljöpartiet vill ha gränser? Varför skall inte konsumenterna kunna få väljaolika varor? Det drabbar försäkringstagarna och arbetstagarna. Det drabbar ossi en mängd olika egenskaper, eftersom den politik som miljöparfiet fört framhär innebär att man skall beskära människors möjlighet att välja från det utbudsom det europeiska samarbetet ger. bild av Europeiska gemenskapen ärpatetisk. Den påminner på något sätt om Bröderna sagor. Det är ingenmåtta på eländet. Beskattningsrätten kommer att upplösas, glesbygden kommer atttömmas, livsmedlen kommer i princip att bli förgiftade, trafiksystemet kommeratt urarta och miljön kommer att förstöras. Man har t.o.m. sagt här attmänniskor inte skall ha råd att köpa tidningar. Det finns inget citat mednegativt tonfall mot den europeiska samarbetsprocessen som miljöpartisternainte kan använda i den interna debatten. Å andra sidan har de infe helleranfört något citat från det som sagts av alla dem som ser det europeiskasamarbetet som en möjlighet. , , , och är allaledare som är i färd med att förråda sina resp. länder och uppge sinsuveränitet. Det finns en konspiration av hänsynslösa politiker, samvetslösaaffärsmän och aningslösa människor som skall skapa en superstaf där alltingbara skall bli värre och värre. Man tror faktiskt att folk, 320miljoner människor, frivilligt skulle vilja välja denna vrångbild värdigBröderna värsta sagor. Jag tycker att det har framgått av dagensdebatt att den bild som har av visar att infeär något seriöst parfi. Med den verklighetsbilden kan man inte vara något annatän ett reaktionärt parti i dess enda egentliga bemärkelse. Det är vadmiljöpartiet har blivit . och den västeuropeiska integrationen 96KRISTER SKÅNBERG (mp) repHk: Det är väl dags för ett litetfillrättaläggande här. Vad vi från de gröna har sagt här äratt vi är för ett bredare samarbete än bara med . Vi har också talatom att vi självfallet är för frivillig samverkan i goda syften. Vem skulle intevara det? Däremot har vi, hoppas jag, också gjort klart att vi är emotsamarbete under överstatliga organ i form av en och under enEG-domstol. Faktum är att det på område efter område finnsuppenbara risker för försämringar. Det har vi, tycker jag - framför allt PerGahrton -lyckats dokumentera bl.a. med hjälp av olika handlingar från svenskamyndigheter. När vi sedan fick handlingarna i regeringens version var devisserligen inte riktigt likadant utformade. Det hade fallit bort en del fakta.Men som framför allt Per har framhållit kvarstår ändå denna 8 protokoll 1988/89:129 Prot.1988/89:129 - och den västeuropeiska integrationen kommentarpå s. 99 i regeringens rapport: "För att inte förvärra de regionalaskiUnaderna, arbetslösheten, ojämlikheten mellan könen och den nya fattigdomennär den inre marknadsprocessen påskyndas genom företagssammanslagningar,jordbruksnedläggningar och övrig strukturomvandling krävs dämpande socialaåtgärder på kortare sikt." Det är inte bara den som gör bedömningenatt det kommer att bli kärvt. Om man läser EG:s egna rapporter kommer det ocksåatt framgå att man under en övergångstid räknar med att det blir företagsnedläggelser,att det är självklart att mängder av småjordbruk kommer att tvingas att läggasned och att arbetslösheten kommer att öka ytterligare. Den är ju redan, som vivet. tyvärr mycket hög i , framför allt i en del av dem. Att det blir sämre, det vet vi. Att detdärefter blir bättre finns det de som hoppas på. Då är det frågan om för vemdet blir bättre, när det blir bättre och hur det gär för de andra. Det finns enrad människor med låga inkomster som vi i alla fall inte kan se att det kommeratt bli bättre för . Det finns olika utsagor om hur det kommeratt gå för miljön och naturresurserna. Det råder dock inget tvivel om att detmed säkerhet skulle vara bättre om man gick in för att ett land inte skullebehöva pruta på sina normer, som det nu gäller. 97GUNNAR () replik: I då vi har sett hur den fria, öppnamarknadsekonomin inom område efter område, när det gäller kulturell identitet,miljö, social välfärd och pluralism i både politisk och kulturell bemärkelse,har visat sig vara långt överlägsen de centralistiska systemen, trädermiljöpartiet fram, här , som de främsta tillskyndarna av filltron till dencentralistiska välfärdsstaten, som inte skall lämna någonfing över tillmänniskorna själva att avgöra. Om människor själva får avgöra vilka produkterde skall köpa, kommer de bara att köpa de sämsta. Det är budskapet vi fickalldeles här - "vi vet att det kommer att bli sämre". Men sakenär ju den att i de länder där man har haft fri handel och fri samvaro mellanmänniskorna har det blivit bättre, inte bara när det gäller miljön utan ävennär det gäller välfärden och en mängd andra områden. Jag undrar om ni verkligen tror på er egen skräckbild avden europeiska gemenskapen, om ni tror att poHtikerna i , som ärdemokratiskt valda, är så hänsynslösa och skrupelfria att de är ute efter attgöra det sämre och att de sitter och funderar på hur de skall göra miljön,trafiken och välfärden sämre för människorna. Det är det som är er naiva trooch som därmed gör er isolerade från verkligheten. Tror ni verkligen att de Uv människor lever i är så usla och dåliga, att varje form av harmonisering leder fill detelände ni har beskrivit här ? Tror ni det? Då är ni isolerade frånmänniskorna i och från alla de människor i som ser en möjlighetoch en vision i denna fredliga samverkan. Varför vänder ni inte er ilska mot det elände som deslutna gränserna och förtrycket ger, det elände som avsaknaden av möjlighet förmänniskor att bosätta sig var de vill ger? Varför säger ni inte rakt ut tillSveriges ungdom: Det som nikan finna i vår politik är möjligtvis en dans kring det slutna lokalsamhälletsguldkalv. Men hos oss kan ni inte finna en polifik som ger er en möjlighet attresa ut, arbeta, studera, att vara medborgare i ett . Det är detta som nipå punkt efter punkt går emot, därför att ni tror att samarbetet med deeuropeiska folken kommer att göra det sämre och sämre. Detta är en parodivärdig . 98 () replik: Uppenbarligen hör inte vad jagsäger. Jag hoppas att andra ledamöter gör det. Vi har gång på gång sagt här italarstolen att vi är för alla de typer av fördjupat samarbete som gerframsteg, som inte innehåller risker för liv, hälsa, miljö, arbetsmiljö osv. -jag skall inte ta upp tiden med att räkna upp hela listan. Ni har hört den. Nikan läsa den. Där ingen part förlorar på samarbetet är det väl självklart föralla människor att man skall samarbeta och att det samarbetet skall varafrivilligt. talade gång på gång om människorna, demånga människorna. Men det är ju inte de många människornas frivilligasamarbete det gäller i "Festung ". Det är det fakfiskt inte.Det är ett storskaligt samarbete på ett fåtals villkor. Det är en väldigskillnad. talade också om de slutna gränserna och attvår ilska borde riktas mot det förtryck och de minskade chanser till samarbetede utgör. Visst är det så! Visst är det värdefullt att det nu faktiskt ser utsom om de gränserna skulle öppnas. Men vi tror också att det då är viktigt attvi behåller vår neutrala position och inte går in i en fästning, där man byggerupp murar mot omvärlden. En anledning till att frågan om EG-anpassning harbUvit så dramatisk är just att EG:s inre marknad har murar mot omvärlden, murarsom vi inte vill veta av. Som sade från talarstolen för en stundsedan, det gäller för oss inte bara utan hela världen. Men man skallbörja någonstans. För oss är det naturliga steget först och främst - därborde vi alla vara eniga. Vi vill dessutom vara kvar i EFTA-samarbetet. Vi villinte att det bara blir ett samarbete med EG, utan också med resten av Europa.Vi vill hålla en öppen och samarbetsvillig atfityd mot -för ett samarbete på lika villkor, fru talman, inte på EG;s villkor. 99 () replik: Det senaste som sades här var intressant. Heltplötsligt säger sig nämligen miljöparfiets företrädare vara för allt samarbetesom inte innebär risker för människors liv och hälsa och allt som inte någonförlorar på. Det är just detta som det europeiska samarbetet syftar till. Detär på det sättet som olika regler byggs upp och som grunden har lagts. Och dethar förklarats att undantag skall göras för de länder som kommit längre när detgäller att garantera liv, hälsa eller den nationella moralen, om man skallanvända den typen av inriktning. Det är just genom att det är fråga om ett frivilligtsamarbete som det finns en säkerhet för att alla parter vinner på det. Och detär just på grund av att det är frivilligt som det stöds av den absolutamajoriteten av folk utom av alternativister i ,anarkosyndikalister, syndikalister och gröna av och den västeuropeiska integrationen och den västeuropeiska integrationen Människor ser nämligen möjligheterna i detta samarbete. Men nimiljöparfister ser bara försämringar. Därmed avslöjar ni en paradox. Samtidigtsom ni säger er vara företrädare för lokalsamhället är ni ju i själva verket defrämsta tillskyndarna av den centraliserade välfärdsstatens kontroll avvartenda livsmedel och varenda del i människors vardag.