prot · GC09114 · 1988-12-31 00:00:00 — Om nu den slora operationen-trots alt finansministerns svar andas en insikl om all den ändå lill slulmäsle komma till stånd-skall vänla lill , kan då finansminislerntänka sig atl genomföra dessa av mig uppräknade begränsade lättnader ? 27ANNE (); Den här frågan har debatterats ell par gångertidigare i . Jag Iror all många hade hoppals all finansminislernskulle ha ell mera posilivl besked all ge nu senasl ikompldleringsproposilionen. Jag är överlygad om all finansminislern vel, lika väl somLars och jag och ekonomiska bedömare i och andra länder, allomsällnings-skallen pä värdepapper är skadlig för ekonomin. Den är skadlig föromsättningen och likviditeten på börsen. Den driver aktiehandeln utomlands ialll snabbare takt Den är skadlig för småspararna som är särskill beroende avatl ha en väl fungerande handel. Den är skadlig för näringslivels försörjningmed riskkapital. Den är skadlig för möjligheler all driva en vettigpenningpolitik. Den är skadlig för riksgäldskontorels möjlighet lill effektivsialsskuldspolilik. Den är skadlig för slalen som låntagare, bl.a. genom altden ökar statens räntekostnader. Korl sagt är denna skall skadlig förkapilalmarknadens möjlighel all fungera väl. Den är i sin lur av allra slörslabelydelse för en bra ulveckling av den svenska ekonomin. Ändå svararfinansministern atl skallen skall vara kvar, i varje fall fram till 1991.Tydligen skall all vettig skatlepolifik ligga i träda . Detinnebär minst etl och ell halvt års väntan där ingenting görs och skadeverkningarnabara blir slörre och större. Finansministern har i samband med framläggandet avkompletleringspropositionen visat prov på en betydande flexibililel och storförmåga alt ändra politiken frän den ena dagen lill den andra. Förslag läggsfram och dras tillbaka, och nya förslag kommer. Jag menar atl det skulle varavälgörande Om denna förmåga till omsvängning för en gångs skull kunde vändastill någol positivt för landets ekonomi. driver finansministern, mol bällrevelande, en polilik som skadar den svenska ekonomin. Del är minst sagtmotsägelsefullt att först genomföra en skattepolitik som skadar och moiverkarutvecklingen av l.ex. ell finansiellt cenlrum och säga sig önska allStockholm skall bli ett finansiellt cenlrum. Man kan använda många adjekliv om finansministernspolitik: Molsägel-sefulll var det mest vänliga jag kunde hilta. Jag skullegärna se alt finansminislern svarade någonting öm möjlighelen att ändraförslagen litet snabbare än till 1991. Om avveckling av omsättningsskatten på värdepapper, m.m. När man lyssnar lill och skulle man kunna tro att del slörsla ekonomiska problem har är att omsättningen är för lilen på vär värdepappersmarknad. Dessulomskulle man kunna iro all landels ekonomiska framtid står på spel eflersom manbara omsätter per dag på värdepappersmarknaden och inte 50miljarder kronor per dag som det var för ell par år sedan. inlresse man har visal för omsällningsskatlen påaktier och en del andra värdepapper väljer jag dock all tolka som ell ullryckför en seriös värdering av våra möjligheler atl l.ex. leverera riskkapital tillsvenskl näringsliv. Jag skulle vilja fråga om del finns några lecken påalt det är bristen på riskkapital som slyr näringslivets investeringsvilja. Silualionenär lyvärr den att vi med olika ekonomisk-poliliska medel, en hög ränla ochmyckel reslrikliv politik när det gäller invesleringsfonder, får hålla lillbakanäringslivets investeringsvilja. Det är bl.a. av del skälel, , somjag vill begränsa den privala konsumlionens lillväxl i landel - något somfolkpartiet inte släller upp på. Del är försl när vi kan begränsa denprivala konsumlionstillväxten och få ulrymme för alla de investeringar somnäringslivet vill göra som vi faktiskl kan använda del riskkapital som finns. är problemel alt vi har mer riskkapital än vad vihar fysiskl invesleringsutrymrne för. är sagl för all ge problemelrimliga proportioner. Del är hell andra problem som borde slä i förgrunden fördel engagemang som moderala samlingspartiet och visar när deljust gäller omsäiiningsskalten på aktier, räntebärande papper, optioner osv. Jag har inte knutit upp översynen av dessa skaller till1991. Vi är i etl skede där valularegleringen kommer all avskaffas, och del velni. Valulareglering-ens avskaffande kommer olvivelakligl atl göra det moliveralall myckel noga följa ulvecklingen framför alll pä penningmarknaden för att sevilka roller skatten och omsättningsutvecklingen spelar och vad andra förändringari beteendet kan innebära och därmed också skallens framlida roll. Om avveckling av omsättningsskatten på värdepapper, m.m. Slutligen hell vid sidan om ämnel. Såsom visskännare av hundar, , tycker jag att "icke rumsrena" inteär en bra definition på valpar. De kan nämligen också vara rumsrena. 29 (): Jag finner det något anmärkningsvärl altfinansministern börjar med att tillrättavisa mig för all jag ägnar mig ål dennafräga när del finns så mänga andra viktiga frågor. Jag vill då påminna om attdenna interpellation - i en som jag menar mycket viktig fråga, om än en detalji del stora spelet - ställdes fill finansminislern före påsk, dvs. Jag kunde inte då förutse vilka skattehöjningar somfinansminislern i övrigl tänkte begåva med och vilka svängningar somskulle inträffa. Jag må vara förlåten atl jag inte diskulerar deomständigheterna . Jag tror också all de faller ulanför ramen för del ämnesom denna interpellationsdebatt är avsedd all handla om. Finansministern säger atl det inte råder brisl päriskkapital . Problemel är den utveckling vi ser framför oss. Vi kan nu sehur det går två strömmar åt fel håll. Del tidigare inlresse som utländskaplacerare visade för svenska aktier, vilkel gav upp upphov lill enkapitalimport till , har vänts så atl det sker en återimport avsvenska aktier där utländska placerare drar sig ur. På den vägen försvinner detkapilal. ser vi hur handeln med svenska aktier - jag lalar om deslora börsföreiagen med stora volymer och betydande genomslag på den svenskafondbörsen - förläggs till andra börser, framför alll och New York.Delta betyder att omsällningen i har fallit lill en sådan nivå altföreträdare för börsfolket säger all inle längre har en fungerandemarknad. Denna situation går ut över placerarna, särskilt småspararna, somfinner atl de inle kan lillgodose sina småorder. Del hör också samman med hurskallen är konstruerad. Fondhandlarna har inle möjlighet atl upprätthållabufferllager. Men det går framför allt ut över de svenska förelagen som finnerall här i går del inte atl agera för att skaffa det riskvilliga kapitalsom man vill ha lill sina invesleringar . Detta är utomordentligtolyckligl. Jag förslod pä finansministern alt han egenlligen anser att den häroperationen atl ta bort skatten skall genomföras, men han vill dröja av hänsyntill mannen som uppfann valpskattens benämning osv. Medan finansministernvänlar på delta sätt hamnar vi i den situationen alt myckel som redan förstörtssedan inte går att återställa. förslod jag av finansministerns anförande här att manändå skall lolka del så att i och med att valutaregleringen avskaffas kan delbli en ny situation som motiverar all man tar borl själva valpskatten. Däremothörde jag ingenting om omsällningsskatlen på aktier. Här hade jag vissaddaljförslag om all ta bort den för utlänningars handel resp. pä de härfondhandlarnas buffertlager. Jag återkommer lill finansminislern och undrar:Kan inte detta i alla fall tänkas ske, med hänsyn till hur litet pengar det rörsig om, i förlid, ? 30ANNE (): Jag skall gärna la upp en diskussion omstabiliseringspolitik med finansministern, men jag tror alt vi får ta ett annaltillfälle. Jag har tidigare blivit avklubbad av talmannen när jag tagit uppämnen som ligger utanför det som är bestämt för dagen. Finansminislern ägnade sig ål, med beklagande tycker jagfaktiskl, alt försvara den här omsättningsskatten. Jag måste nog la tillbakadel jag sade om "mot bättre velande" förul, eflersom finansministernuppenbarligen är ganska ointresserad av de skadeeffekter som denna skall får.Jag tror atl risken är betydande och att de här skadeverkningarna växer sig såslora alt de inte kan fäs atl gä lillbaka. De blir irreversibla helt enkell,även om man , framemot 1991, skulle få ett klokt beslut. Jag lycker del var synd att finansministern ingenting sadeom tanken på all avveckla i etapper. Den är ju också föremål - och har varil såflera gånger -för riksdagsdiskussion. Jag tror all del skulle vara välgörandeför socialdemokralerna i alt få elt klokl - hoppas jag i sä fall -uttalande från finansministern om att han ändå skulle vara beredd att avvecklai etapper, l.ex. för valutautlänningar lill all börja med. Om avveckling av omsättningsskatten på värdepapper, m.m. Jag vill inle förmena LarsTobisson eller rätlen alt hålla sig fill ämnet eller alt slällafrågor om omsättningsskatten på värdepapper. Men vad jag reagerade inför - delvar i varje fall mitt inlryck av era första inlägg - var att den var detdominerande problemet, orsaken till låg investeringsvilja, orsaken till attkapitalmarknaden inte fungerar osv., osv. Jag menar alt del är mera grundläggande balansproblem isvensk ekonomi som orsakar dessa problem. Jag trorändå alt jag har frihet att besvara era uttalanden på detta säll. Vidare har jag sagt atl jag inle anser altvi vinner någoniing på att göra speciella undantag och särregler för utländskamedborgare. Jag har noga analyserat det problemet och funnit att det baraskulle skapa andra problem, om vi gjorde sådana undantag. Därför är det förnärvarande inte aktuellt att göra några förändringar i aktieomsättningsskattensinnehåll och struktur. Slulligen, herr lalman, mä det vara obelagdatl lycka del, men när hon säger atl jag för en gångs skull borde göra någotpositivt för svensk ekonomi, så tröslar jag mig med att näringslivet och del av svenska folket har uppfaltningen att faktiskt något posilivl ändåhar gjorls för svensk ekonomi under de senasle åren. Överläggningen var härmed avslulad. Prot.1988/89:114 7 § Svar på interpellation 1988/89:172 om valutaregleringen har ställt följande ftågor lillmig: Följer del inle av riksdagensmäl för medverkan i det väsleurope iska inlegralionsarbetet att en anknytning av kronan till EMS bör eftersträvas? Är finansminislern beredd alt i enlighetmed Oslodeklaralionens förord för vidgade konsullalioner läla dablera liknande konlakler med den mondära kommillén som norska och österrikiska myndigheter redan har? Min uppfattning är att enlångtgående medverkan i del europeiska integralionsarbeld är möjlig ulananknylning lill del europeiska monetära syslemel, EMS. För del förslå slårålminslone elt medlemsland, , utanför den centrala delen avdetta system, nämligen växelkursmekanismen. För dd andra har ingel land ulanförEG ansökt om medlemskap eller någon form av anknytning lill EMS trols attsamtliga EFTA-länder nu tillsammans med inlett förhandlingar med EG ometl långtgående ekonomiskt samarbele. För det tredje har frågan genom den s.k.Delorsrapporlen, vari skisseras formerna för och de konkreta stegen lill enekonomisk och monelär union, fält en ny dimension. Del monetära samarbelelförulsälls enligl denna rapporl ulvecklas lill en gemenskapsan-gelägenhd. Denforlsälia behandlingen av rapporten får utvisa hur ulomsläende ländersmöjlighel all delta i del monetära samarbelel påverkas. Vad beträffar frågan om konsultationer med den monetärakommillén vill jag framhålla all varken eller konsullalionerär av löpande karaklär ulan inskränker sig lill ett halvdagsmöte . Dessa länders arrangemang med den monetära kommillénbetingas bl.a. av all de slär utanför samarbetet inom den s.k. tio-gruppen, ivilken ingår. , som också ingår i tio-gruppen, har såvitt mig ärbekanl inga planer på all inleda en ordning med konsullalioner med den mondärakommillén. Jag vill erinra om all, som väl känner lill,etl flerlal konlaklvägar på del ekonomisk-poliliska och mondära planel redanexislerar mellan och EG. äger årliga överläggningar rummellan och ä ena sidan och äden andra. dellagande i lio-gruppens samarbele, inom såväl somIMF:s och BIS ram, ger rikliga fillfällen lill diskussioner om cenlralaekonomisk-poliliska frågor med etl antal liksom med övriga ledandeindustriländer. Månadsmölena med centralbankscheferna i ger ocksåmöjlighel lill ell fortlöpande samråd i finansiella och mondära frågor. I dagens läge lorde man även från den monetära kommillénssida betrakta särskilda konsullalionsarrangemang med som överflödiga. Under detta anförande överlog andrevice lalmannen ledningen av 32 kammarens förhandlingar. 33LARS (): Jag lackar finansminislern för svarel, ävenom jag hade hoppats atl del skulle vara mer tillmötesgående. Jag vill också till kammarkansliet säga atl den härinterpellationen inle handlar om valutaregleringen utan snarare om dessmotsats, en svensk anknylning lill del europeiska monetära samarbelel vid friakapitalrörelser. Enligl finansminislern är "en långlgäende medverkan idel europeiska integralionsarbeld möjlig ulan anknylning lill del europeiskamonetära syslemel, EMS". Del är länkbart, om än svårl alt förslå. Men delvar faktiskt inte det frågan gällde. mål är ju all delta i delvästeuropeiska inlegralionsarbdd sä längl della är möjligl ulan all vårIradilionella ulrikes-och försvarspolilik störs. Varför skall vi dä inte sökaanknylning lill det europeiska valutasamarbetet, som ju obestridligen ingår iintegrationssträvandena, i synnerhet som det fakliski ligger vid sidan av EG,och neutralilelsproblematiken därmed över huvud laget inte blir akluell? Frän en trevande start har samarbelel i EMS ulvecklatsmyckel väl. Det hävdas ibland all lalel om fasla valulakurser mellanmedlemsländerna är missvisande, eflersom kursjusleringar genomförs lill somläll. Men den senasle anpassningen gjordes . och del är nu mer . Någon ny justering förefaller dessulom inte vara förestående. Detsammanhänger med all skillnaderna i inflalionslakl har uljämnats nedäl på eltimponerande säll. vilkel framgår av ell diagram i den vackla moderalaparlimolionen med anledning av kompldleringsproposilionen. är del inle bara för all uppfylla målel om elllångtgående deltagande i del västeuropeiska integrationsarbetet som jagförordar en anknylning lill EMS. Självklart gör jag del i förslå hand för alldel skulle vara bra för . Del har belysts i en redan publiceradbilaga lill den kommande långlidsulredningen. Förfallaren välkomnar däri likhelmed mig besluiel all avveckla valularegleringen. Men han påpekar alt med friakapitalrörelser förfogar penningpoliliken över endasl ell inslrumenl, nämligenpenningmängden. Med bara ell inslrumenl kan bara ell mål uppfyllas. Om della,som sig bör i en lilen, slarkl ullandsberoende ekonomi, är en fast växelkurs,kan inle statsmakterna välja ränle- eller inflationsnivå utan får rälla sigefler vad som sker i utlandet Något paradoxall skapar således friakapitalrörelser en slörre bindning lill målet om en fasl växelkurs. Men del gäller då att skapa trovärdighet till altregeringen i sin ekonomiska politik inte faller för olika frestelser ulan leverupp till della åtagande. Slulsalsen i bilagan är alt en ansökan om medlemskap iEMS mer än någon annan åtgärd skulle markera alt regeringen menar allvar medden fasla växelkursen. Men del är mer än en symbolisk handling. Dessutom skulleSverige komma i åtnjutande av del kreditslöd som underlällar försvaret avvalutan vid lillfälliga påfresiningar. Denna bilaga lill långlidsulredningen är etl lecken pä altfrågan om en svensk anknylning till EMS iränger sig pä alllmera. Del duger inleatt som finansministern gör i sill svar skylla på all slårulanför. Del är väl känl all såväl finansminislern som centralbankschefen idella land ser fördelar med ett brittiskt inträde i EMS. Något annat vore ocksåkonstigt med hänsyn lill de slora svängningar som pundkursen har genomgållunder 3 protokoll 1988/89:114 Prot.1988/89:114 senare år. Medlemskap i skulle ha gett en avsevärl lugnareutveckling och ha förebyggt denhöjning av inflationstakten som gör att ~~ ' ', tillfälligt t.o.m.har en snabbare prisstegring än . * säger tillfälligt, förfinansministern har ju - som han ville komma in pä i den förra debatten - sinaavancerade planer på att ytterligare höja inflationstakten i . Dennyligen framlagda Delorsplanen, vilken alla centralbankschefer harslällt sig bakom, kan för övrigt hjälpa till atl övervinna den brittiskaregeringschefens motstånd, eflersom medlemskap skapar förulsältningen för atlkunna vara med och påverka, eventuellt stoppa, senare sleg mol en fullständigvalutaunion. Jag har i ell pressmeddelande sett all finansministernskall ut och resa i . Självskall jag efterriksmötets slut under en studieresa inom EG försöka lära mig mer om delpågående finansiella inlegralionsarbdd. Låt oss enas om atl de vidgadekonsultationer som Oslodeklaralionen lalar om kan ske på många olika sätt, därden monetära kommittén bara är etl av mänga fora. Men jag upprepar min fråga:Följer del inte av vår slrävan efter mesta möjliga dellagande i detväsleuropeiska iniegrafionsarbdel alt vi bör söka någon form av anknytning tilldet monetära samarbelel i EMS? Och dessutom: Håller inle finansministern medlångtidsutredningens expert om all en sådan anknytning skulle vara en klarfördel, när vi går in i en ordning med fria kapitalrörelser? Jag tycker alt själv besvaradesin fråga. I sitt inlägg gled han förvisso långt utanför ramen för deninlerpellalion som han ställt, men del tycker jag är rimligt Vad han egentligensäger är att alla moliv som han kan åberopa för en svensk anknytning till deteuropeiska monetära syslemel är av nationell karaklär, dvs. hjälper det oss atllösa våra egna ekonomisk-poliliska problem? Jag lyssnade noga, men jag fann inte etl enda argument somrörde integrationen i Väsleuropa, varav skulle följa all behöver varamedlem av EMS. Däremot upprepade han - och del är en debatt som vi har förl vidtidigare tillfällen - alt trovärdighet när det gäller kampen molinflalionen skulle öka, om blev medlem av EMS. Då skulle vi inle, somdel heter, kunna devalvera oss ur en kostnadskris. Jag skall inte la upp den deballen på nytt. Igrunden är vi nog ense om all frågan om anknylning till EMS måsteavgöras med hänsyn lill om del är bra eller dåligl för möjligheter allnå sina nationella mål när det gäller den ekonomiska politiken, framför alllfull sysselsättning och låg inflalion. Jag anser för min del atl det inlefinns något annat svar i den här frågan än della: den dag dä vi kan visa atl viför en ekonomisk politik som innebär full sysselsättning och låg inflation kanvi anknyta oss lill EMS ulan några som helst svårigheter. skulle det,enligt min mening, vara förenai med betydande svårigheler. 35LARS (): Själva ulgångspunklen för min inlerpellalionvar ju del förhållandet att har ullalat atl vi skall söka sä närarelationer som möjligl vid det integrationsarbde som pågår i Väsleuropa. Dä ärobestridligen - och jag har inte hört finansminislern förneka detta -medverkan i EMS ett sådanl inslag i inlegralionsarbetet. Redan pä denna grundfinns del alltså skäl för atl söka anknytning lill EMS. Del ärsjälvklarl alt vi får värdera vad della kan betyda för som nation, menjag är övertygad om att det skulle bli bra verkningar även för vårt land. Jaghar redan påpekat atl det skulle skänka slörre trovärdighet när det gäller vårtmål all hålla en fasl växelkurs. Denna slutsals har också fåll slöd i enutredningsrapport som har utarbetats i anknylning lill finansministerns egetdepartement. Därutöver kan vi naturligtvis själva knyta kronan lill ecun ellerD-Marken, eller den fastare riktpunkt än den som man har ikorgen. Problemet är då alt vi inte blir delaktiga av del kreditslöd och av dentyp av stödoperalioner som centralbankerna i EMS är förpliktade atl slälla upppå. Därmed får vi ett handikapp förulom delta all elt ensidigt uttalandenalurliglvis är mindre förpliktande. Del skänker inte samma trovärdighet som enframförhandlad direklanknytning till EMS-länderna. Jag tror all finansminislern respeklerar de argumenl somjag här har framfört, men han säger som en ursäkt fill alt han trols alltinte finner del angelägel alt ta upp tanken om en svensk EMS-anknyining, all viinte för en sådan polilik i all vi klarar inflationstakt och annat sommeriterar oss för association till EMS. Jag har tidigare hållil med om att manförsl bör se till atl problemen på hemmaplan löses. Efler finansministernssenaste uppvisningar i försöken all yllerligare höja skatldryckd ochinflationstakten i har jag faktiskt blivit tveksam. Jag tror all del nubörjar visa sig nödvändigt alt gör som andra länder med höginflalionslakl, som l.ex. och som går med i EMS. Därmed färman det slöd som krävs utifrån för all föra den politik som jag tror atl bådefinansminislern och jag vill föra för att få ned pris- och kostnadsutvecklingeni , en ulveckling som åtminstone finansministern nu har demonstrerat althan inle är förmögen att klara av. Jag finner del fullständigt hårresande altLars gör gällande atl nedpressningen av inflationstakten i ell antalkontinenlaleurope-iska länder skulle bero pä alt de var anknutna till deleuropeiska monetära systemet Vid det här lagd vel ju alla hur det har gålltill: av arbdslöshdsskapande polilik då tillväxten höllsnere med hjälp av en järnhård penningpolitik och i vissa fall också enrestriktiv finanspolitik, drev man ned aktiviteten i ekonomin, så atlarbetslösheten växte lill i genomsnitt , som den är . Detta är ju denhelt avgörande faktorn bakom den antiinflationspolitik som har förts i Västeuropa.All påslå alt valulapoliliken skulle ha varil någon avgörande faklor isammanhanget finner jag faktiskt hårresande. Vi får väl ålerkomma lillkompletleringspropositionen och dess behandling i denna riksdag. Läl mig ändåsäga atl en regering som 1988/89:114 16majl989 försökervidta åtgärder för atl strama äl efierfrågan gör della i syfle alt dämpainflationen. Det tror jag att de flesla seriösa bedömare ändå medger, bedömaresom inle gör så partipolitiskt färgade inlägg som . Man kan haolika uppfattning om hur pass effektiva metoderna är, men syftet är uppenbarl.Jag tror alt den svenska förmåga atl i etl överhettal konjunkturlägeföra en restriktiv politik i myckel högre grad än våra deklaralioner om vårinställning lill EMS kommer att avgöra om omvärlden får något förlroende förvåra möjligheler all lösa de ekonomisk-poliliska problemen. 37LARS (): Syflel med de skattehöjningar somfinansminislern har föreslagit säger han vara all begränsa efierfrågan och fäned inflationen. Effekien är alldeles entydig, och den visar finansminislernocksä i sin proposition, nämligen all inflationstakten sliger. Del har visalsig bli effekien av den här lypen av skallehöjningar sä långl vi kan selillbaka. vill finansministern göra gällande all del förhållandelall inflationslakten har sjunkit i av mig angivna länder inle skulle ha nägolsamband med deras valulapoliliskä samarbele ulan skulle bero på all de har förlen arbdslöshdsskapande penningpolilik. Del är kanske litet överraskande förpartibröderna i de båda angivna länderna alt de skulle ha burit sig åt på detviset. Jag tror alt de - och de är slora förkämpar för medverkan i EMS - omfinansministern frågar, skulle medge all målsällningen alt just hålla en faslvalulakurs i förhållande lill ecun har inneburil en slor hjälp för dem pähemmaplan, när de har velat genomföra den neddragning av koslnadsulveckhngensom finansminislern har så svårl all klara av här i . Är del en sä myckel slörre belaslning atl ha fört enåtstramande penningpolilik än del är när nu finansminislern iniroducerar enålslramande finanspolilik med skallehöjningar? Syftet med den är ju precisdelsamma, nämligen all reducera efierfrågan pä arbetskraft, dvs. all molverkadagens silualion, där arbelslöshden är låg, och i slällel se lill all man genomell härdare iryck pä arbelsmarknaden får en långsammare löneulveckling ilandel. Jag förslår inle hur finansminislern kan göra den dislinkiionen.