prot · GC0990 · 1988-12-31 00:00:00 — Viär därför bekymrade över atl samma socialdemokrati nu är i färd med atl raseradet verk som den har byggt upp. Efiersom vi inle har funnit att det finns något starktbehov av en omorganisation av den svenska kontrollverksamheten utöver den,enHgt vår uppfattning, helt negativa anpassningsprocessen till EG, har vi inlefunnit något skäl att påyrka en omorganisafion av statens mät- och provråd. Omriksdagen, som jag hoppas, avslår utskottets förslag lill förändringar avprovningsverksamheten, kan det bli tid att diskutera eventuella förbättringarav provrådets organisation. Med dessa ord, herr lalman, yrkar jag bifall tillreservafionerna 2, 4, 6, 8 och 10 i belänkandet. 136 () replik: Jag kan förstå att det i denna sena fimmeanses oanständigt atl gå upp i replik, men jag vill göra elt par observationeri anförande som jag lycker skall understrykas i protokollet frånden här överläggningen. Den första gäller alt ingen av debattörerna har kommenterat den text i reservation 2 som de står bakom,nämligen alt en anpassning till EG:s system kommer all leda lill ett försämrathälso- och miljöskydd i . Del är den typ av grundlösa påståenden somdessa debattörer använder i debatten och som jag menar är helt förödande för enseriös debatt. Man kan inte säga så om man inte kan styrka sina påståenden,herrar och . Del är allvarliga anklagelser som ni riktar molde lagstiftare som är verksamma i majoriteter. Om ni skall framförasädana anklagelser skall ni också materialisera dem. sade att della kommer att leda lill attproduktkontrollen uttunnas. Man kan inte säga sä om man inte också materialiserar eller kvantifierar det påståendet. Det är fråga om elt ackrediteringssystem som syftar till alt ackrediteringen skall ske till laboratorier som möter vissanivåer på allmänt ställda krav, krav som lagstiftaren skall ange och som skall garantera det grundläggande i provningssyslemen, nämligen atl förtroende uppkommer. Om inte förtroende uppkommer skall inte ackreditering ske. Jag saknar alltså sakligheten hos debattörerna. Den blir så mycket tydligare när tar fill ständiga argumentalionskedja, 153 1988/89:90 nämligen att större marknader leder till att fler råvaror förs till sophögen.Det KontroU genom tekniskprovning, m.m. är den typen avargumentation som möjligen kan användas i enklare sammanhang än i ,men spara dem till galan, ! : Det som lalar om ärockså . Vi har i många sammanhang frariihållit all vår Europapolitik inle bara är en EG-politik. Den är i verklig mening en Europapolitik, och också vårt börjar vid . 137 ()replik: Del är glädjande atl erkänner all börjar vid Ural.Jag är litet förvånad, efiersom I den harmonisering som vi diskuterarinte torde bli aktuell i hela . Det är fråga omen harmonisering som avser den gemensamma marknaden, EG och EFTA. Omvilka försämringar som kan kommajatt inträffa har det förts åtskilliga debatteri denna kammare. Per Gahrlon har hafl ett antal meningsutbyten medulrikeshandelsminislern och med arbetsmarknadsministern där han har efterlystdokumentation inom skilda områden. Denna dokumentation står icke till vårtförfogande. Därför är väldigt mycket av del som vi framför faktiskt farhågorsom man på logiska grunder kan komma fram till, t.ex. atl förelag som fårutforma sin egen provningsverksamhet möjligen kan frestas atl successivtanpassa produkter och provningsverksamhet fill varandra, vilkel inle alltid ärtill konsumentens fördel. Jaganförde exemplet S-märkning. Jag är hell övertygad om all de konsumenter som ifortsättningen frivilligt köper en S-märkt produkt kan vara lika säkra som på att få en kvalitelsmässigl rimligt säker elektrisk apparat lill sitthem. Men de som råkar köpa produkter som inte har denna S-märkning kan,föreställer jag mig, råka få en produkt av sämre kvalitet än som tidigare kundeköpas då S-märkning var obligatorisk i della land. Därför har vi yrkat att enutredning skall tillsättas för atl utreda delta. Detfinns exempel frän många områden där det finns dokumenterat alt EG-normerna ärlägre än normerna i vårt land. Jag har inle möjlighet att räkna upp exempel pädetta, men del kan gälla asbest i bromsbelägg och gränsvärden av olika slag,m.m. Det torde finnas anledning att återkomma mänga gånger till den frågan bådehär i kammaren och annorstädes. Vadbeträffar vägen mellan råvarukällan och sophögen torde sopslalisti-ken bevisaall har rört sig i endast en riklning när detgäller sopmängderna. Anf.138 () replik: Jag är angelägen att framhålla att det som Per sagt här i kammareninte kan få utgöra underlag för referens i en debatt av detta slag. Anf.139 (): I detta betänkande behandlas proposition 1988/89:60 om kontroll genomteknisk provning och om mätning samt sex motioner som har väckts med anledningav propositionen. Vidare behandlas en motion från allmänna motionsfiden omS-märkningen på elområdel. Behandlingen i utskottet har gett anledning till fioreservationer. Föregående talare har redovisat motiven. Ireservafion 1 vill folkpartiel skjuta upp beslutet om hur den tekniskaprovningen skall organiseras . Utskotlsmajoritelen har härsamma uppfattning som regeringen, nämligen alt beslut skall fattas . Av bådeorganisatoriska och administrativa skäl är del olyckligt med elt uppskov. Ireservation 2 vill vpk och att man avslår regeringens förslag menhar andra motiv än folkparfiet. Utskotlsmajoriteten menar atl en svenskanslutning fill en EFTA-konvenfion inte behöver påverka våra möjligheler attupprätthålla regler fill skydd för hälsa och miljö. Det sägs i konventionen attstaterna äger rätt att vidta åtgärder för att förbjuda eller återkalla enprodukt på marknaden, delta även om den är provad och kontrollerad i ett annatland. Ireservation 3, som står för, krävs att uttalar altregeringen noga skall följa utvecklingen vad gäller provning och kontroll.Utskottets majoritet är helt säker på att regeringen följer frågans utvecklingmycket noggrant utan ett särskilt beslut i . Reservation4, som vpk och slår bakom, är en konsekvens av dessa parfiersuppfattning när det gäller en anpassning - de är mol den. Ireservation 5 följer upp sin uppfattning och föreslår i konsekvensdärmed att riktlinjerna för mäl- och provrädets verksamhet inte prövas om. Ävenreservation 6 är en uppföljning av tidigare förslag, där vpk och miljöparfietavstyrker regeringens förslag till riktlinjer. Som jag har anfört ärutskottsmajoriteten av motsatt åsikt. Reservationerna7 från folkparfiet och 8 från vpk och miljöparfiet är också uppföljningar fråntidigare förslag. Folkparfiet vill skjuta upp frågans avgörande, medan vpk ochmiljöpartiet vill ha kvar den ordning som finns . Utskottets majoritetmenar att det föreslagna ackrediteringssystemet skall vara öppel för alltekniskt godtagbar provningsverksamhet, alltså även mykologiska ochmikrobiologiska provningar. Man bör dock bygga upp systemet successivt ochprioritera enligt de resurser man har. Det vore fel av alt fastställabehov och prioritering; della bör överlåtas fill samråd med intressenterna isystemet. Ireservation 9 vill och folkpartiel ha en utredning om systemet medriksprovplatser. Man hävdar bl.a. atl monopolsyslemet kan vara etl hinder i delvästeuropeiska iniegrafionsarbetel. Utskottets majoritet kan inte finna skälför en ny utredning om riksprovplatssystemel. Frågan togs senast upp avkonlrollformsutredningen, som fann atl ingenting hindrar att man i Sverigebehåller möjligheten att för särskilda kontrollområden utse riksprovplatser medmonopol på den ålagda provningen. I en utvärdering av riksprovplatssystemel1983 konstaterades att systemet i stort sett hade fungerat väl. Ireservation 10 vill vpk och miljöpartiel att regeringen gör en utvärdering aveffekterna av den ändrade kontrollordning för elektrisk materiel som detfidigare fattals beslut om. Den nya konlrollordningen införs KontroUgenom tekniskprovning, m.m. KontroU genom tekniskprovning, m.m. 1990.Enligt uppgift avser statens energiverk atl studera effekterna av den ändradeordningen när det nya systemet har gällt . Reservationenskrav är därmed uppfyllt. Med det anförda yrkar jag bifall lillutskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. 140 () replik: angav att det avorganisatoriska och administrativa skäl skulle vara olyckligt med etl uppskovav beslutet. Det enda motiv som vi har kunnat få har varit att man vill göra omprovrådet till en myndighet av verkstyp. Det skall utses en generaldirektör ochen lekmannastyrelse. Jag menar att det här inte är tungt vägande skäl lill atlinföra en ordning som kanske visar sig vara olycklig för bäde företag ochkonsument. 141LARS () replik: Anslutning till det nya |systeinet leder intelill någon försämring, säger . En produkt kan även i fortsättningenalertas om den visar sig vara farlig eller medför risker. Det är alllid något.Men frågan är ju hur etl helt system i totalitel kommer altutfalla. Vår uppfattning är atl när man sprider ut ansvaret och kopplar insjälvkontroll från kommersiella intressen löper man en ökad risk. Det intressanta är alt i sitt anförandesäger alt det monopol pä provning som vi har haft här ilSverige inte harmedfört någon nackdel. Det monopolet vill han försvara när han kritiserar enmotion från och hänvisar fill en utvärdering som har gjorts 1983.Det är något motsägelsefullt att säga att del inle lederlill någon försämring att sprida ut ansvaret och förlägga en del av ansvarethos producenterna, i deras s.k. ackrediterade laboratorier, och i del andraögonblicket säga alt en opartisk statlig monopolkontroll inte innebär någranackdelar. Vår uppfattning är naturligtvis att den innebär fördelar. Kontrollskall vara saklig och oparfisk och fristående frän kommersiella intressen. Detär vår grundinställning. SlutHgen belräffande uppföljningen: Vi har inte begärt atlregeringen skall följa upp avskaffandet av den obligatoriska S-märkningen. Vihar begärt atl regeringen skall tillsätta en utredning för att sköta dettauppföljningsarbete eller ge i uppdrag till något lämpligt verk alt genomföra ensådan uppföljning. Den bör lämpligen starta söm den obligatoriskakontrollen tas bort, nämligen . Men detta tillgodoses inle iulskottsmajorilelens förslag. 142 (vpk) replik: inlägg i debatten varvälgörande fritt från magsura påhopp och personangrepp. Del skiljer sig på detsättet väldigt fördelaktigt från mänga andra inlägg i debatten. Men pä en punklmäste väl vara klar över att det nya systemet innebär väldigtstora förändringar i förhållande lill det som har varit gällande, nämligen nu får en företagsanknuten provning, en provning som företagen självadelvis står för även om de harsina ackrediterade provplatser. Den provningen får nalurligtvis en direktkoppling fill företagets intresse av att snabbi få ut nya produkter, nya idéeroch uppfinningar, atl snabbt göra det kommersiellt lönsamt och att krama utprofiterna ur denna produktion. Del måste vara klart också för alt vihärmed tar risker som innebär att produktkontrollen blir osäkrare urkonsument- och användarsynpunkt. Anf.143 () replik: har alldeles rätt i att det man skall göra är alt byggauppen organisafion för den tekniska provningen. Sådant här tar en viss fid, ochdä är det väl inle så dumt atl organisationen är uppbyggd när EG så småningomfattar sitt beslut. LarsNorberg sade tidigare att vi socialdemokrater inte har förstått vad deltabelyder. Till det vill jag bara säga att förmågan att uppfatta är en gåva somär lilel olika utbrett. Jagvill säga till , att jag har den uppfattningen att det intebehöver vara negativt att provningen läggs ut på del sätt som här harföreslagils. Del finns trots allt en kontroll, som är ganska omfattande, ochjag tror inte att man tar för stora risker. Anf.144 (vpk) replik: Jag kan bara konstatera atl jag och kommer att ha olikauppfattningar om risker i denna fråga även fortsättningsvis. Anf.145 () replik: sade: Jag tror inte att vi tar för stora risker. Det är riskabelt attbasera allvarliga beslut på förmodanden. Anf.146 () replik: Tyvärr är del bara att konstatera atl och jag har olikauppfattningar. Delkan jag också säga lill . Vi fär leva med att vi har olikauppfattningar - del är lyvärr inte myckel atl göra ål det. KontroUgenom tekniskprovning, m.m. 147 (): Det förslag som nu har alt ta ställning till kan sägas ha iförsta hand två syften: för del första atl inom ramen för EFTA få störreöverensstämmelse i kontroll- och provverksamheten med vad som gällerinternationellt, bl.a. inom EG, och för det andra all ge statens mäl- ochprovråd en för sina uppgifter mera lämplig organisafion. Överensstämmelsenmed övriga ligger främst i förslaget lill ackrediteringssystem,grundat på den EFTA-konvenfion som undertecknades och somförutsätter atl samtliga EFTA-länder gör på samma vis. Motförslaget har dels å ena sidan anförts alt det skulle kunna finnas risk för atlden nya organisationen och ackrediteringssystemet inte kommer att stämma medden organisation och del syslem som EG stannar för. Bl.a. harrepresentanter för näringslivet fört fram sädana farhågor. KontroU genom tekniskprovning, m.m. Dels har å andra sidan mUjöparliet och vpk i sinareservationer menat alt syftet med den föreslagna förändringen! enbart är attfå till stånd en anpassning tiU EG och att förslaget därför inte börgenomföras. Vad gäller risken för atl den föreslagna uppläggningeninle skulle komma att stämma med EG:s, bör det påpekas att förslaget bygger påen och alltså på liknande sätt kommer att genomföras inom helaEFTA-sammanslutningen. Inget har heller framkommit som säger att EFTA på dennapunkt ligger snett i förhållande till vad som kommer atl ske inom EG. Vad beträffar kritiken att förslaget enbart syftar lill enEG-anpassning, motsägs ju detta av att förslaget bygger på en EFTA-konvention.Det är en överdrift att i detta förslag se en risk för något slagsanslulningsväg fill EG. Att tro att genom delta mäl- och provsystemskulle komma närmare en anslutning till EG är atl se bockfötler där inga finns.Det är inte något fel, som uttryckte del, i atl svenska kontakterpassar i andra länders väggultag. Del är också det som förslaget syftar lill. Del finns dessutom flera motiv för vår egen del i Sverigeatt göra dessa förändringar, bl.a. förändringen av organisationen för statensmät- och provråd. Det finns inte heller något skäl alt anta att detta sättatt genom ackreditering kontrollera produkter skulle vara ell sämre system ändel som används . Det är til syvende og sidst frågan om vilka krav som desom medger eller utfärdar ackrediteringen ställer och vilka krav som ställs päde produkter som skall kontrolleras på della sätt. Om de kraven är de rätla ochi tillräckligt hög grad kontrolleras av de myndigheter som har att sköta det ärrisken för en försämring mycket liten. Jag vill pästå att den över huvud tagelinte finns. Jag villdärför yrka bifall fill utskottets förslag. 148 () replik: sägeratt vi ser bockfötter där inga finns. Jag försökte klargöra atl vi serbockfölter, som jag sade atl del finns positiva effekter avstandardisering och harmonisering av tekniska bestämmelser - del vill jag inlepä något sätt förneka. Men när man inför etl slort syslem, som del här är frågaom, måste man tänka igenom konsekvenserna. Det blir nämligen konsekvenser - delhar jag försökt förklara. Även om man säger atl det inte blir sä storakonsekvenser skall man när det gäller dessa harmoniseringsfrågor varje gångbetänka det som jag kallade de smä stegens tyranni, dvs. att varje Htet stegverkar så harmlöst men alt summan av de många stegen kan bli obehaglig. 149ROLAND () replik: Om man ser en anpassning lill andra länderssystem pä detta område som de små stegens tyranni, är detta naturligtvis intesärskilt positivt. Men om man ser den som en del av den internationaliseringsom med nödvändighet måsle ske på bl.a. detta omräde är del närmast ensjälvklarhet att vi här i mäste gå denna väg. Jag villånyo understryka alt detta förslag bygger på en . Delförutsätter alltså atl alla EFTA-länder gör på samma sätt. Om intehänger på det här systemet spräcker vi alltså möjligheten för EFTA alt kommalill en gemensam lösning pä della område. Del innebär att hela EFTA måsle väljaen annan väg atl gå fram, och del tror jag skulle vara mycket svårare, särskiltsom det nu är ganska säkert all EG kommer alt slä in på en liknande väg, ivarje fall på en väg som innebär atl della syslem myckel väl passar in isammanhanget. 150 (): Jag kunde inte låta bli alt begära ordet närjag hörde tidigare i debatten. Jag har i min hand en liten skrift som heter "EG,och företagen. En introduktion". Den är utgiven av . Det finns etl litet avsnitt pä s. 17 som handlar omkonsumentpolitik. Det avslutas med tre rader som jag skulle vilja citera: "Kommissionen försöker dock begränsa regleringarnatill ett minimum. Man avser i slällel atl verka för bättre produktinformationoch tydligare varningar för farliga produkter." Man började stycket medalt konstatera: "De lagar som skyddar konsumenterna i EG varierar kraftigtmellan länderna." Det är en annan anda i delta jämfört med den anda vi harverkat för i , all mer akfivt skydda konsumenterna och inte bara lämnabättre produktinformation och tydligare varningar. Vi kan ocksä konstalera attEG-kommissionen inte var nöjd med alt den obligatoriska S-märkningen av elproduktertogs bort men att del fortfarande krävdes atl elproduklerna skulle registreras.Sverige hävdade att man hade gått så långt man kunde. Så kommer dåpropositionen nr 60. och KF har i remissyrkanden varnat föratl resultatet av proposifionen blir säkerhetskrav på lägre nivä än densvenska. Flera lalare har framhållit alt det är angelägel altanpassa sig så atl man i så stor usträckning som möjligt har sammaprovningsförfarande och samma normer som andra länder. Del är självklart. Delbehöver inle innebära alt man går över till att låta förelagen kontrollera sigsjälva, hur ackrediterade deras provplatser än mä vara. Det går atl lösa ensådan samordning pä andra sätt, utan alt utsätta folk för uppenbara risker förlojaliletskonflikler. Inle behövs det myckel fantasi, herr talman, för attförstå alt de som arbetar vid sådana här provplatser kan komma all hamna isvåra lojaliletskonflikler. Det är inte säkerl att de i en sådan konflikt tarmänsklighetens parli, som l.ex. gjorde i Boforsaffären. Denfranska revolutionen, som det har talats mycket om - litet grand flöt t.o.m.över i den här delen av debatten -handlade ju om människans frigörelse, inle ompenningens. Till slut vill jag säga atl 40 forskare i samarbete i daghar överlämnat elt upprop om del som kallas del naturliga steget. Del logs emolav företrädare för alla partier. Det handlar om miljön, om naturresurser och omvår gemensamma framtid. Alla ledamöter kommer, liksom alla andra medborgare iSverige, alt få möjlighet att la del av delta malerial. Del delas nämligen ul ibrevlådorna. Jag tror inte att man kan vifta bort det dessa forskare lalar om,när de visar vad de fria marknadskrafterna har ställt till med, lika Kontroll genom tekniskprovning, m.m. 1988/89:90 lätt som avfärdarmänniskor som har annan uppfattning än han själv har. 151 (): Jag beklagar, men harutvecklat sig lill något av städgumma, som dyker upp i slutet avdebatter och sopar upp de rester som kan finnas kvar. Det belyder inte alt mankan låta honom stå oemotsagd. När man inför etl nytt system innebär del inle attsystemets krav sänks. Det tycks vara en sanning som är alldeles omöjlig atlbegripa för miljöpartister. Det är väl bara att konstatera att ensidighetendokumenteras kraftfullt när i ett sammanhang åberopar etluttalande av elt anlal vetenskapsmän. Låt mig påminna honom om att det finnsetl annat uttalande av ett mycket större anlal vetenskapsmän, som har uttalatsig till förmån för kärnkraften såsom den förnämsta energiformen i väriden.Del, , var väl värt att ta intryck av. 152 (): Det var en fantastisk avslutning. Alt kommain pä kärnkraften även i detta sammanhang. Men vi vidhåller nog alt enharmonisering av normer och säkerhetskrav kan genomföras pä ett sätt sominnebär att man inte sänker garden. Harmoniseringen behöver inte utföras påackrediterade storföretags provplatser. Del är självklart atl de olikaeuropeiska länderna i många fall har myckel goda provningsresurser. Jag haringen anledning att tro alt på något sätt skulle inta en ledandeställning. Chansen är större atl del är tyskarna som är duktigast på delta. Detfinns alltså synnerligen goda möjligheter att genomföra detta på andra sätt ängenom att kommersialisera provningen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid näsla arbetsplenum.) 13 § Föredrogs näringsutskottets betänkande 1988/89:NU16Affärslider. 153 HÄDAR (): Sedan ett ganska stort anlal är harkonsumenterna haft möjlighet atl handla i stort sett när det passar dem själva. Men så har det alltså inte alltid varil. Vi kan inte heller vara säkra på atl del kommer atl förbli så. Den socialistiska majoriteten beslående av socialdemokrater, kommunister och miljöpartister har i näringsulskottet uttalat sig för atl frågan om de fria affärsfiderna måsle utredas vidare. har tillsammans med krävt atl den utredning som pägår skulle 160 läggas ned, och att istället skulle uttala sig för fria affärslider. Vad finns det egentligen att utreda, herr talman? Är delatt en lång rad butiker och varuhus har söndagsöppet, atl många konsumenterfinner del praktiskt och bekvämt att handla och ? Är det attett stort antal deltidsarbetande, studerande ungdomar och många andra fårarbeta på tider som passar dem i kvällsöppna butiker? Affärstiderna har faktiskt utretts tidigare. När detsenast skedde föreslog socialdemokraterna i den utredningen - en av dem var förövrigl statsrådet - alt affärerna skulle få ha öppet mellanklockan på vardagar, mellan och 15 och tvåsöndagar . Men, sade de socialdemokratiska ledamöterna, kiosker får varaundantagna. De kan ha öppet även på andra tider. Om del förslaget hade genomförts hade resultatet bl.a.blivit att konsumenterna hade kunnat köpa chips, men intepotatis. De hade kunnat köpa socker, men inte salt. Damstrumpor hade gått bra,men herrslrumpor hade man fått försöka alldeles förgäves all få tag i påsöndagen. Kassettband hade gått utmärkt, men skivor - nej, det hade man intefält köpa. Toalettpapper för de nödiga hade också gått att få tag i påsöndagen, men hushållspapper för den som spillde ut hade varil uteslutet. Jagtycker att det hade varil en ganska egendomlig konsumentpolitik, om man hadefastnat för den olyckliga linjen. Lyckligtvis avvisade de regeringar som dåtillträdde definitivt atl återinföra något sä dumt som en reglering avaffärstiderna. Vi har här en motion från . Hon för ettlitet egendomligt resonemang. Hon säger ungefär så här, att när affärernahåller öppet på helgdagar och kvällar måste man betala OB-lillägg fill deanställda, och det gör atl varorna blir dyrare. Vi vill - del är grundtanken ihennes argumentering - skydda konsumenterna i mol dessa dyrare varor.Alltså skall man förbjuda helgdagsöppel. Om detta resonemang fördes vidare, herr talman, skulle detfå en hel mängd intressanta men inte särskilda trivsamma konsekvenser, t.ex.följande: bör besluta att butikerna inreds med enkla och billigahyllor, sä alt priserna hålls nere. bör beslula atl butikerna endastfår ha sina lokaler där hyrorna är låga, dvs. inte i den centrala delen avstaden där människor vistas och en del också bor, sä att intekostnaderna vältras över på konsumenterna. Nej, herr talman, del enda säkra sättet all hålla prisernanere är genom fri konkurrens, fri etableringsrätl och frislående producenteroch distributörer. Regleringar skapar inte prispress och gagnar intekonsumenterna. Socialdemokraterna har aldrig lärt sig del. Del är därför manofta finner motions-förslag från deras sida om förbud mot t.ex. extrapriser,eller med krav på reglering av handeln inom lekoområdel osv. har också känsla för helgdagar, men del ärinle en känsla för de ursprungliga helgdagarna, de med kristet förtecken. Nej,vad som verkligen upprör är tanken atl nägon affär skulle kunnahålla öppel första maj.