prot · GC0924 · 1988-12-31 00:00:00 — Sedanfick jag inte rikfigt svar på alla frågor som jag ställde fillbostadsministern. Det gäller talet om fullvärdig bostad och det faktum att detgenom lägenhetssammanslagningar har försvunnit över 180 000 smålägenheter -all ställa i relation fill de 130 000 ungdomar som står i bostadskö.Bostadsministérn måste ändå kunna säga ifrån att delta inte var bra - sådanthär måste vi förhindra. Vimoderater har många olika konkreta krav som vi vill att man skall uppfylla föratt förbättra inte minst ungdomarnas situation på bostadsmarknaden. Man skallsluta med att stimulera sammanslagningen av smålägenheter, man skaU göra dellättare all frångå kravet på hiss vid vindsinredningar m.m. Vi vill också underlättanybyggande, och det kan ske exempelvis genom alt man understödjer i stället förmotarbetar småhusbyggandet. Varje familj som flyttar in i ett småhus lämnar jukvar en bostad i det befintliga beståndet, som ungdomarna i slutet av kedjankanske kan komma i åtnjutande av. Del finns regler som förhindrar attfastighetsbolag bygger på egen mark, vilka bör avskaffas, och vi behöveravreglera byggnormerna, så att vi kan få ned hyreskostnaderna. Därvidlag finnsfaktiskt intressanta exempel från ministerns hemkommun. Det handlar vidare omatt få i gång en naturlig röriighet på bostadsmarknaden för att den vägenskapa nya Prot.1988/89:24 bostäder. finns ju olika former av flyttskatter när detgäller ändring av 15november 1988 bostäder. I " ~ Det är alltså en mängd åtgärder som vi moderater villvidta. de förslag som socialdemokraternalagt fram och genomfört snarare gett bostäder för ungdomar ,,,«,,. , . . ,. motsatt effekt och försvaratungdomarnas situation. AnL 23 Bostadsminister : Ett bostadssparande för ungdomar, medspeciellt förmånliga villkor, infördes av , . När det gäller möjligheterna att bygga lägenheter medvissa avsteg från gällande krav är det faktiskt på del sättet - inne på detta i slutet av sitt inlägg - att man har gjort försök i olikakommuner. nämnde försök som genomförts i . Jag kanför min del nämna att man i de fribyggen som skett i , där man just genomvissa avsteg från byggnormen - man har sänkt takhöjden något, man harinsvalleiat dusch i stället för bad o.d. -lyckats pressa nerinflyttningshyrorna ganska avsevärt. Detta tycker jag är intressanta exempel,som man kan arbeta med. Jag menar inte att vi skall bygga dåligt - vi skallvidmakthålla en bra standard i byggandet, för de bostäder som produceras skallförhoppningsvis finnas kvar . Däremot kan det föreliggaförutsättningar alt genom den här sortens undantag, som alltså kan initieras,göra sådana avsteg att man kan motverka den våldsamma kostnadsutveckling som vinu har. Det är denna kostnadsutveckling som är det stora bekymret för oss idagsläget; jag betraktar den som ett hot mot nyproduktionen av bostäder.Förhållandena är desamma i , i och i en långrad av landets kommuner. De åtgärder som regeringen presenterade för ett tagsedan och som skall ta ställning till har till syfte alt dämpaöverhettningen och motverka den våldsamma kostnadsutvecklingen. Jag vill införkammaren gärna upprepa det som jag sagt till företrädare för näringen, att omdessa åtgärder inte leder till att vi får i gång en nyproduktion av bostädertill priser som länsbostadsnämnderna kan acceptera och som alltså är sådana attmänniskor har råd att bo i bostäderna, får man vidta ytterligare åtgärder. Till vill jag när det gällerbostadsförmedlingarna och bostadsanvisningslagen säga att en skärpning avbostadsanvisningslagen trädde ju i kraft . Kommunerna har alltsåhaft drygt på sig att hantera denna lag, och jag hoppas i likhetmed att allt fler kommuner skall använda sig av de möjlighetersom lagen ger. Jag kommer på nyåret att föranstalta om en utvärdering av hurlagen har liUämpals. Jag menar, i likhet med , att del ärnödvändigt att förbättra bostadsförmedlingarnas förutsättningar och möjligheteri alla de kommuner där de finns. Och den främsta förutsättningen för att enbostadsförmedling skall kunna fungera är naturligtvis att den har bostäder attförmedla. Jag villäven instämma i det som sade om den arbetsgrupp som jaghar tillsall för all se över bostadssituationen främst i Stockholmsom- 40 rådet men även i andrastorstadsområden där det finns övernattningslä- Avsikten är attgruppen skall arbeta snabbt och snabbt la fram förslag. Sedan får vi se hurdessa skall hanleras. Jagvill än en gång till säga all jag inte vet varifrån han har fåttuppgiften om 180 000 smålägenheter. Vad jag däremot vet är att betydligt flersmå lägenheter slogs ihop till stora lägenheter under de borgerligaregeringsåren än vad som skett . Under vissa år försvann av delägenheter som var föremål för ombyggnadsverksamhet. Det var naturligtvisfrämst små lägenheter som försvann. är den andelen nere i . Jagtror också att det är mycket viktigt att man gör klart för sig all alla deförslag som presenterat och som gäller avreglering, borttagande avmarknadsanvisningsbeslämmelser, m.m. skulle, om de genomfördes, ledatill ytterligare kostnadsökningar. Marknadskrafternas spel skulle slå ut storagrupper när del gäller möjligheten alt få tag i en bra bostad. Inte minstskulle ungdomar drabbas mycket hårt. Jagvill stryka under alt regeringen kommer att göra allt för att hålla en storbostadsproduktion i gång och till sådana kostnader att det blir möjUgt förmänniskor att efterfråga bostäder. Regeringen kommer att göra allt för attunderlätta för ungdomar att få tag i en bostad, för alt se till att de kommerin på den bostadsmarknad där de måste ha samma rätt att ställa krav på enbostad som andra har. Omökad tillgång till bosläder för ungdomar vice talmannen anmälde att att fill protokollet få antecknat all han inle ägde rätt tillytterligare inlägg. AnL 24 (): Jag vill än engäng till bostadsministern uttrycka min tacksamhet. Jag är myckel nöjd med hanskompletterande svar dä han sade alt han skall försöka dämpakostnadsutvecklingen och att det egentligen är detta som är det stora bekymret.Jag är alltså nöjd med bostadsministerns agerande i detta sammanhang. Menbostadsministern är inte bara bostadsminister. Han ingår också i en regering.Jag vill därför understryka vikten av att regeringen vidtar åtgärder för attförbättra situationen för ungdomar på bostadsmarknaden i storstadsregionerna.Det gör man genom all se till att det blir bättre villkor för småföretagarnaute i landet, genom att göra större insatser för alt förbättra vägarna, genomatt göra större satsningar på järnvägar, m.m. När man åker mellan ochStockholms innerstad verkar det som om alla byggkranar är koncentrerade tilldetta område. Delta föder i sin tur behov av bostäder, ökar kostnaderna förungdomar, osv. Därför vill jag till som ledamot iregeringen - inte bara som bostadsminister - vädja att han ser till att detförs en bättre regionalpolitik, så att man kan minska trycket på Stockholms-och Göteborgsområdena. Man kommer inte till rätta med den kostnadsutvecklingsom enligt bostadsministerns uppfattning, vilken jag delar, är roten till detonda och till de problem som finns med många bostadslösa ungdomar, förrän manklarat av detta. Överläggningenvar härmed avslutad. Prot.1988/89:24 6 § Anmäldes och bordlades Förslag 1988/89:14 angående ett tillriksgäldskontoret riktat ackordsförslag från 7 § Anmäldes och bordlades medanledning av prop. 1988/89:27 om höjning av kapitalinsats i () 1988/89:Fil av m.fl. (c)1988/89:Fi2 av m.fl. (mp) 1988/89:Fi3 av m.fl. (vpk) med anledning av prop. 1988/89:36 om ändring iluftfartslagen (1957:297) 1988/89:T4 av och (bådamp) 1988/89:T5 av m.fl. (c) 1988/89:T6 av m.fl. (vpk)1988/89:T7 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1988/89:37 om finansiering avhanteringen av visst radioaktivt avfall m.m. 1988/89:N5 av m.fl.(mp) 1988/89:N6 av m.fl. (vpk) 1988/89:N7 av ()1988/89:N8 av m.fl. (fp) med anledning av prop. 1988/89:39 om miljöskatt på inrikesflygtrafik 1988/89:Skl3 av m.fl. (m) 1988/89:Skl4 av . (vpk) 1988/89:Skl5 av m.fl. (fp) 1988/89:Skl6 av GöstaLyngå m.fl. (mp) med anledning av prop. 1988/89:44 omdubbelbeskattningsavtal mellan och 1988/89:Skl7 av m.fl.(m) med anledning av prop. 1988/89:49 omdubbelbeskattningsavtal mellan och 1988/89:Skl8 av m.fl. (m) 8 § Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställts 1988/89:236av i (m) till miljö- och energiministern omluftföroreningarna i : Den12 stod följande att läsa i : "Luften iMalmö har varit fem gånger sämre än vanligt . Höga halter avsvaveldioxid och sol - per kubikmeter luft - har mätts upp av miljö- ochhälsovårdsmyndigheterna. Allt tyder på att det är föroreningar från somsvept in över stan." Med anledning av att betydande delar avluftföroreningarna i och förmodas hasin grund i utsläpp utomlands önskas svar på Vilka åtgärder har vidtagits och vilka ärstatsrådet beredd vidta med tanke på miljöfarliga externa utsläpp som i höggrad drabbar och ? 1988/89:237av () till miljö- och energiministern om begränsningen avtungmetallutsläpp i : I en tidningsartikel i den 25oktober 1988 anges all regeringen tillåtit ett företag, MIHAB i , altsläppa ut mer tungmetaller i än det gör . Både företagets VDoch en representant för säger, enligt artikeln, att de äröverraskade över regeringens låga krav. Med hänvisning till deltavill jag fråga miljöministern: Hur kan regeringen ställa så låga krav påulsläppsbegränsningar alt både företaget och blir överraskade? 1988/89:238av Margö (vpk) till statsrådet om viss praxis iflyktingärenden: Enligt tidigare praxis har flyktingfamiljertillåtits stanna kvar i om barn i familjen genomgått tre terminer isvensk skola. Det finns nu aktuella fall där familjer med barn, som gått fyraterminer i svensk skola, riskerar att utvisas. Mot bakgrund av dettafrågar jag invandrarministern: Kommer nuvarande praxis när det gäller skolfid iantal terminer som skäl för att få stanna i att förändras? 1988/89:24 1988/89:239 av (vpk) till kommunikationsministern om verk-15november 1988 samheten vid anläggning i : Meddelande omfragor Vid anläggning iSundsvall skall telefontillverkningen upphöra. Många befarar att detta bara ärförsta steget i en total nedläggning av enheten. Vilka åtgärder planerar regeringen för att säkra enfortsatt verksamhet vid i ? 1988/89:240av (vpk) fill miljö- och energiministern om bevarande av densydsvenska ädellövskogen: Del har kommit oroande uppgifterom den sydsvenska ädellövskogen. Tjänstemän på miljövårdsenheten vidlänsstyrelsen i har bl.a. i uppgivit att desista resterna av ädellövskog i är hotade. Hotet kommer intefrämst från miljögifter och försurning, utan det är i stället markägare ochskogsvårdsstyrelsen, den myndighet som skall värna skogen, som utgör detfrämsta omedelbara hotet. Lövskogen avverkas och ersätts medgranskogsplantering med goda minne, ibland mot gällandelag. Brist på resurser och kort preskriptionstid gör det nästan omöjligt attstoppa UtveckUngen. Med anledning avovanstående vill jag fråga miljöministern: Är miljöministern medveten om hotet mot densydsvenska ädellövskogen och, i så fall, vilka åtgärder tänker ministern vidtaför att få stopp på avverkning och granskogsplantering? 1988/89:241av (vpk) till justitieministern om åtgärder mot politiskregistrering: har poUtisk registrering och renatrakasserier pågått i . Socialdemokratin och vissa fackledningar harlegat bakom denna verksamhet. Ett av offren för detta skamliga hantverk är ToreTiensuu -tidigare arbetsledare pä ett Gällivareföretag. Många andra har hört avsig och berättat om förföljelse. log uppSAP:s medverkan i spionaget mot fackliga aktivister på sjukhus i . Mot denna bakgrund villjag fråga jusfifieministern: När tänker justitieministern akfivt ta itu meddetta ofillständiga och odemokrafiska mullvadsarbete och se till att de somdrabbats får upprättelse? 1988/89:242av (vpk) till industriministern om gruvfyndigheten Pahtohavarei : Inomkort lär beslut tas om vilket gruvföretag som kommer att få exploatera gruvfyndigheten Pahtohavare i . Enligt vissa press- uppgifter är det två ufiändska företag som är mest aktuella intressenter. Vpk .. har ständigt motsatt sig att gruvor och andraviktiga nationaltillgångar ställs under utländskt ägande ochinflytande. Outokumpu lär ju vara ett av dessa ovannämnda företag: Ett förelagsom hotar nedre och miljö med planerade dumpningar avgruvavfall på en ö i . Mot denna bakgrund vill jag frågaindustriministern: Kommer industriministern att aktivt ingripa för attse till att Pahtohavare-fyndighelen överlåts till något svenskt gruvföretag? 1988/89:243av BertU Måbrink (vpk) till utrikesministern om uttalande mot vissvåldsverksamhet i : har publicerat en rapport därman redogör för hur våldets fasa ökar igen i . Dödsskvadronerkidnappar, torterar och lemlästar människor, som på olika sätt arbetar förmänskUga fri- och rättigheter. Allttalar för att det är militären och säkerhetspolisen som utgör dödsskvadronerna.Därmed är regimen i direkt ansvarig för dessa ohyggliga brott. Myndigheternai är trots allt inte okänsliga för den internationella opinionen,och det är därför viktigt att den framför sin protest. Mot bakgrund av detta villjag fråga utrikesministern: Avser regeringen att direkt till regimen i ElSalvador uttala en skarp protest mot dödsskvadronernas verksamhet samt i andrainternationella sammanhang påtala deras brott mot mänskliga rättigheter? 1988/89:244 av PärGranstedt (c) till jordbruksministern om åtgärder mot plågsamma djurförsök: har beslutat att användningen avplågsamma djurförsök skall reduceras. Vill jordbruksministern mot den bakgrunden medverkatill att s.k. alternativa metoder, om sådana finns fillgängliga, genomgåendeanvänds i stället för djurförsök och all delta präglar de etiska nämndernasarbete? 1988/89:245av () till finansministern om tidpunkten för förslag frånfolkbokföringskommittén: Vid regeringssammanträde den 3 oktober 1983bemyndigades finansministern all tillsätta en kommitté med uppdrag att se överfrågor rörande folkbokföringen, bl.a. med hänsyn fill att skattemyndigheterna1991 skall ta över folkbokföringen. För de anställda inom folkbokföringen kommerdetta alt medföra stora förändringar. Man är där bekymrad över att man ännuinte fått några ens preliminära besked om vilka förändringar som kan väntas,t.ex. om hur mycket folk som kommer att anställas av skattemyndigheterna närdessa tar över folkbokföringen. Även skatteförvaltningen har uttryckt bekymmeröver hur bl.a. lokalfrågorna skall lösas. Med anledning härav vill jag fråga: Är finansministern beredd att ge besked om närfolkbokföringskommitlén väntas avsluta sitt arbete? 1988/89:24 1988/89:246 av () till statsrådet om 15november 1988 handläggningstiden i vissa flyktingärenden: Meddelande om frågor Det är ett starkt krav grundatpå humanistisk tradition, att beslut i flyktingärenden, speciellt där barnfinns med, skaU fallas snabbare. Oro, osäkerhet, hopp och förtvivlan präglarväntetiden. Detta skapar en helt inhuman situation, som måste göras så kort sommöjlig. Det är bra att barnen går i skolan enligt skollagen och desstUlämpningsföreskrifter, men det är en mänsklig rättighet att ej behöva väntalänge på beskedet om sitt framtida öde. Kan invandrarministern medverka till att enfidsgräns sätts upp och att -när den överskrids - uppehållstillstånd beviljas? 1988/89:247av () fill socialministern om sjukvårdens sårbarhet: de gröna har länge hävdat att detsvenska samhället är alltför sårbart. I en krissituation slås vi snabbt ut omelförsörjningen stoppas. Inom får vi varken värme, vatten, mateller transporter. Den svenska sjukvården är alldeles för sårbar. Övergångentill engångsmaterial gör att vi snabbt får brist på sjukvårdens"dagligvaror", t.ex. plastmuggar, engångssprutor, rondskålar.Flergångsmaterialen är borta ur sortimentet. Hur skall vi klaraläkemedelsförsörjningen? Exempelvis insulin fillverkas inte i . Vad görvi utan el om vi lagt upp ett journalsystem på data? Sjukvården håller på attbli sårbar i en oansvarigt hög grad. Socialminister , hur skall viklara sjukvården utan en bättre framförhållning - om kriget kommer eller om vifår en avspärrning ? 1988/89:248av () till utbildningsministern om tilläggsdirektiv tillutredningen om verksamhets- och kostnadsansvar m.m. för utbildning av psykisktutvecklingsstörda vuxna: beslöt att som sin mening geregeringen till känna att en utredning borde tillsättas för att lämna underlagbl.a. till hur utbildning på Iräningsskolenivå skall kunna ingå i särvux. Utbildningsutskottetförutsatte att arbetet skulle bedrivas snabbt. I sitt betänkande skrevutskottet: "Utredningsarbetet bör bedrivas snabbt och om möjUgt slutförasi sådan tid att de förslag utredningsresultaten kan leda till kan föreläggasriksdagen ". Avdet pressmeddelande som lät distribuera närutredningen var tillsatt framgår emellertid att regeringen avser att behandlafrågan tidigast i budgetpropositionen 1990 eller i en särproposition under1990. Regeringenhar uppenbarUgen en lägre ambitionsnivå än i vad gäller att utvidgasärvux, och detta leder regeringen till att nonchalera riksdagsbeslutet. Dettaär självfaUet oacceptabelt. Avser utbildningsministern att utfärda sådanakompletteringsdirektiv till utredningen att resultatet av dess arbete kan ledatill en proposition ? 1988/89:249 av () till statsministernom ökat antal kvinnliga statssekreterare: finns det herrar, baraherrar, på befattningar med makt. Förteckningen över de 23 statssekreterarna(varav en tituleras kabinettssekreterare) talar sitt lydliga språk. 22 av de23 statssekreterarna är män. I den av antagna propositionen omjämställdhetspoUti-ken inför 1990-lalet ingår som en åtgärd att staten somarbetsgivare skall ägna mer uppmärksamhet åt jämställdhetsarbetet och bl.a. ökaandelen kvinnor på alla nivåer inom förvaltningen. Min frågatill statsministern blir därför: Vilka åtgärder avser statsministernatt vidta för att öka andelen kvinnliga statssekreterare? 1988/89:250 av () tillarbetsmarknadsministern om verksamheten vid anläggning i : TeUs fabrik i med nära800 anställda hotas av nedläggning helt eller delvis. Till skillnad frånflertalet industrier i Sundsvallsområdet är detta en miljövänlig och fögaenergikrävande industri där dessutom av de anställda är kvinnor. Ennedläggning av skulle därför vara ett särskilt hårt slag för ochVästernorrlands län. Eftersom är samhällsägt måste enligt min och mångasmening staten ta ett speciellt ansvar för att verksamheten skall kunna upprätthållasoch - om nedläggning sker - alt lämpliga nya arbetstillfällen erbjuds defriställda. Härvid måste beaktas kvinnornas stora andel, att medelåldern är högoch att många arbetat mycket länge på . De nya arbetena bör därför varaliknande dem som de tvingas lämna. Mot bakgrund av dels statens ansvar somägare till , dels arbetsmarknadsministerns kraftfulla uttalande motEricssons planer på en motsvarande nedläggning i vill jag frågaarbetsmarknadsministern: Vilka åtgärder har regeringenvidtagit för att förhindra en nedläggning helt eller delvis av fabrik iSundsvall och hur kommer regeringen - om nedläggning sker - att kompenseraSundsvallsområdel med lämpliga arbetstillfällen? 1988/89:251av () till finansministern om beskattningen av traktamenten: En skattebetalare, varvsarbetarenKjell , är den ende av flera arbetskamrater som eftertaxerats för erhållnatraktamenten på , vilka utbetalats . Vid en revisionupptäcktes att Svenska Varv fört de anställda bakom ljuset genom att bilda ettbolag med enda syfte att locka till sig kvalificerad arbetskraft genom attbetala ut traktamentesförmåner. Hans hus är beslagtaget och han hotas avekonomisk ruin. 1988/89:24 lGöteborgs och län samt avskrevs ärendena, men inte iKalmar län. Därigenom har en skattskyldig blivit gravt olika behandlad av vårt rättsväsende. Meddelande om frågor . .. .... . , . I en proposition om andnngav beskattningen av vissa livräntor gar regeringen in och styrrättelserna av felaktiga beslut från RFV, så att skattemyndigheterna skallgöra Uka. Sådana beslut har antagligen inte fattals Avser regeringen vidta några åtgärder för att fåtill stånd likabehandling vid beskattning av traktamenten? 1988/89:252av () till finansministern om rätten fill skadestånd vidfelbedömning i skatleprocess: Tingsrätten i har avkunnat dom i det målsom gällde bilhandlaren skadeståndsanspråk mot staten. Tingsrättenhar inte funnit att någon offentiig tjänsteman har gjort sig skyldig till gravfelbedömning när man beslöt all vidta skilda tvångsåtgärder mot Alvgard.Alvgard förlorade därför målet. Oavsettom Alvgard skulle komma att få rätt i högre instans är uppenbarligen kriteriernaför statens skadeståndsskyldighet alltför högt satta. har ocksåunder en följd av år krävt att enskild som blir utsatt för tvångsåtgärder iskallemål som de senare vinner skall ha lättare alt få skadestånd än vadnuvarande lag möjliggör. Vilka åtgärder avser finansministern vidta för attunderlätta för enskilda att få skadestånd när staten har gjort sig skyldig tillfelbedömning i skatteprocessen? 1988/89:253av () till statsrådet om förhandsgranskning avvideofilm: Sarnhällel måste ta klart avstånd från våld ochvåldsförhärligande inslag i massmedia. Del utbredda våldet, inte minst blandungdomar, inger oro för framliden. Påverkansforskningen ger stöd föruppfattningen alt våldsskildringar kan ha skadlig inverkan på i varje fallbarn och ungdomar. Här måste kraftfulla åtgärder sättas in för att värna barnoch ungdomars bästa i förebyggande syfte. Ennaturlig och effekfiv väg är att mobilisera det engagemang mot våld som finns ihela Folkrörelsesverige. senast har ett sådant arbete redovisats frånidrottsrörelsen. Samhället måste skapa bra förutsättningar för folkrörelsernasarbete. Detfinns en stor opinion där alla politiska kvinnoorganisationer, kyr- koorganisafioner. Hem och skola-föreningar, barnmiljörådet m.fl. kräver, alt förhandsgranskning av videogram skall införas. Det är nödvändigt att få till stånd åtgärder som på ett effektivare sätt än förhindrar att ivart fall barn och ungdomar tar del av grova våldsskildringar i rörliga bilder. Detta gäller inte minst sådana skildringar som, innehåller våldsinslag beslående i sexuella övergrepp och sadism. 48 Jag vill fråga: Avser regeringen att föreläggariksdagen en proposition med lag om Prot. 1988/89:24 förhandsgranskning av videofilm? 1988/89:254 av () tillarbetsmarknadsministern om regionalpolitiskt stöd till i : Det statliga företaget att verksamhet i nu skall läggas ner. Närmare800 arbetstillfällen, till stor del besatta av kvinnor, försvinner. Detta skulle vara ett dråpslag mot Sundsvallsregionen.Området domineras ju i övrigt av tung processindustri som rationaliserar bortmer och mer arbetskraft. Industrin i Sundsvallsområdet är i övrigt också mycketelberoende och kan därför drabbas särskilt hårt av kärnkraftens avveckling. Telifabriken, däremot, har myckel godaulveckUngsmöjligheler-bara den får möjlighet därtill. Teli-ledningen hartillsammans med de fackliga organisationerna tagit fram ett konkret förslagtill rekonstruktion av fabriken. Den innebär ökande samverkan med lokala ochregionala företag och ökad flexibilitet. Men för att komma i gång krävs alt ägarenstaten ger sitt stöd. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga tillarbetsmarknadsministern: Är regeringen beredd att geTeli-fabriken i erforderligt regionalpolitiskt stöd för att inomt.ex. en treårsperiod åter bli lönsam? 1988/89:255 av () till miljö- ochenergiministern om rekonstruktion av i : Under ett valmöte i den16 september lovade miljöministern all Sundsvallsområdet skulle bli ettsärskilt miljövårdsområde där extraordinära insatser skall göras för miljön. Den dåliga miljön i beror i huvudsak på trafikenoch industrin. Sundsvallsområdet domineras av stora industrier som enligtmiljöskyddslagen klassas som miljöfarlig verksamhet. För att långsiktigt klara miljöproblemen torde det varanödvändigt att delvis få en miljövänligare industri- och näringslivsstruktur. ISundsvall hotas nu som tillverkar telefoner, telefonväxlar m.m.av nedläggning. Närmare 800 arbetstillfällen kan försvinna. Företaget har visat att goda möjligheter att utvecklaTeli-fabriken finns.