prot · GC0999 · 1988-12-31 00:00:00 — Sådana tankar liksom deMyrdalska elilisiiska tankarna har grasserat inom socialdemokralin och underåratal försvagat familjebanden och familjens ställning. Denna utveckling harsannolikt ingel egentligt slöd av folk. Därför bör denna barn- ochfamiljeovänliga trend brytas, och den översyn som skall göras bör stärkavuxnas och barns möjligheler att fungera i äktenskap och familj och där fäutöva resp. ta till sig de grundläggande värderingar som människor måsle ha omelt samhälle och dess invånare skall fungera väl. Den nya har kritiserats i fyra motionernär del gäller reglerna för privala pensionsförsäkringar. Jag framhåller i minmotion all del är orimligl att försäkringar, vilkas värde byggtsupp genom gemensamma ansträngningar, plötsligt blir enskild egendom. Detförefaller som om lagstiftaren helt har glömt att tiden är den avgörandefaktorn när det gäller pensionsförsäkringar. All därtill ha olika regler förpensionsförsäkring och livränla som las i samma syfte förefaller minsl sagtologiskl. Livränla är giflorällsgods och möjlighel finns att träffa avtal omandra ägandeförhållanden, medan pensionsförsäkringar är enskild egendom utanmöjlighel alt via avtal anpassa ägandet till familjens förhållanden. Lagstiftningen slimulerar båda parter all i slörreutsträckning salsa på rejäla inkomster och i mindre utsträckning la ansvar för barnen.Lagstiftningen har också drabbats av hård kritik i synnerhet fränskilsmässoadvokaterna - alltså de som har atttillämpa lagen. Jag kan citera en av de kritiserande advokaterna:"Politikerna borde prya på advokatkontor och möta verkligheten" och"Lagstiftningen riktar sig aktivt mot kvinnan". kan den som äger bilen skänka både den och sina evenluella aktier lill enny partner och vänta ell år med att ta ul skilsmässan och sedan slippa ta uppbil och aktier i bodelningen, påpekar advokat i första numretav . Lagsliflningenhar en lillbakaverkande kraft. När kritiken ekade som värst svaradedåvarande justitieministern att makar kunde under äktenskapet ochhänvisade lill underhållsbidragen vid skilsmässa. Ihåligheten iargumenteringen drev en av kritikerna till att anmäla reglerna för privatapensionsförsäkringar i till - och si, ljusetgick upp över justifiedeparlementet, och länker man göra en översyn avlagsliflningen vad gäller privala pensionsförsäkringar. Därförhar vi moderater ingen reservalion med anledning av motionerna 401, 405 och 406utan nöjer oss med ell särskill yttrande tillsammans med , där vipekar på olika möjligheter att lösa denna fråga. Däremot är vi angelägna om attfrågan utreds snabbt, därför att den blir alltmer komplicerad ju längreöversynen dröjer. Vi vill ha en snabb och genomgripande översyn. Enlikslällning av pensionsförsäkring med livränla som tas i samma syfte kan varaen väg. Skulle detta inte ske, är det ändå ett minimum urrättssäkerhetssynpunkt att man prövar att skapa övergångsbestämmelser för depensionsförsäkringar som har tecknats före äklenskapsbalkens ikraftträdande ochdär bodelning ännu inte har kommit till stånd. Vadgäller internationella äktenskap mellan svensk och utlänning, synesdepartementet överväga all införa regler hell i linje med vår molion. Enkelluttryckt skulle del innebära att lagen i bosättningslandel skall gälla islällel för lagen i den stat som mannen tillhörde vid äktenskapets ingående. Viavvaktar därför en proposition med en mera fidsenlig lagstiftning på områdeloch instämmer i utskottets hemställan i denna del. Iövrigt finns en gemensam borgerlig reservation om karfiäggning av äktenskapetsekonomiska konsekvenser. Man kan fråga sig vilka syften som ligger bakom delfaklum all socialdemokralerna inte ens är beredda all skapa klarsyn beiräffandei vilka avseenden äktenskap resp. samboende gynnas ekonomiskt. Del handlar omså gott som . för ett vanligt pensionärspar. Men eftersom denreservationen grundar sig på en ceniermo-tion, räknar jag med att att närmare utveckla delta. Därmedyrkar jag bifall till reservation 1 och i övrigl lill utskottets hemslällan. 146 (); När beslutet om den nya och fattades avriksdagen för två är sedan, fanns naturligtvis flera frågetecken kringkonsekvenserna som skulle följa av den nya lagstiftningen. Hur skullerättsverkningarna gestalta sig i levande livet - mellan makar vid eventuellseparation och mellan föräldrar och barn vid arvsskifte? Idl särskilt yttrande till lagutskottets betänkande uttalade då de treborgerliga parfierna - , cenlern och - all vi ansåg det 12Riksdagens protokoll 1988/89:99 Prot.1988/89:99 otillfredsställande all skulle behöva la slällning ilagsliftningsfrå- 19 april1989 gor, innan de samladekonsekvenserna för de bestående rätlsförhållandena I \ kunde överblickas. Det hade dåaviserats att det sedermera skulle komma * ändringar i arvs- och gåvoskaltelagsliflningen medanledning av äklenskaps- ffåsor ' ° balken, ändringar som ännu inlesamordnats med familjelagstiftningen. var välfrämsl del förhållandet vi då avsåg, men vi har blivit uppmärksammade pä attdet saknas harmoni i denna lagstiftning. De tidigare rådande reglerna för äktenskap infördes 1921.De hade visserligen varit föremål för små förändringar , menden slora, genomgripande förändringen kom i enlighet med beslul den2 . Det tål att starkt poängteras att lagstiftningen om nyäktenskapsbalk, om ändring av och om sambors gemensamma hem -sambolagen, som vi kallar den - berör praktiskt taget alla människor. Det äroch var en stor, genomgripande förändring och reform av gamla, vedertagnaregler. Därför börjar självfallet konsekvenserna nu att bli mer uppenbara. Det var därför ganska logiskt all vi frän borgerligt hällredan 1987 ställde upp för en cenlermotion om en karlläggning av de olikaekonomiska konsekvenserna av äktenskapet och andra samlevnadsformer. Kravelgrundar sig på vår uppfattning att en allmän strävan borde vara attlagstiftningen skall vara så utformad att människor inle av ekonomiska skälskall välja borl äktenskapet. Vi har inle fått del kravel tillgodosett av densocialdemokratiska majoriteten, och därför ställer vi på nyll upp förcentermotionen och upprepar kravet på en kartläggning. Vi anser att regeringenbör bestämma formerna för en sådan karlläggning och ålerkomma med förslag lillriksdagen. Jag yrkar bifall lill reservation 1 i lagutskottets betänkande 22. Jag vill dock särskilt fästa kammarens uppmärksamhet pådel särskilda yttrande som är fogat till betänkandet och som handlar om deprivata pensionsförsäkringarna. har redan varit inne pådella yttrande. Det har efler den nya äklenskapsbalkens och ärvdabalkensgenomförande alltmer framgått att det i många äktenskap finns privata pensionsförsäkringar,som tidigare utgjorde s.k. giflorällsgods. Vid bodelning med anledning avskilsmässa eller dödsfall kunde de därför tidigare hälflendelas mellan makarnaeller mellan arvingarna. Enligl den nya behandlasförsäkringarna som enskild egendom och kan sålunda inle delas med den andremaken. Det kan l.o.m. bli så att den smarte maken-egendomsförhållandet är juofta sådanl att mannen har de ekonomiska tillgångarna i sin hand - som"förutsett" skilsmässa redan drygl dl år i förväg kan flytta överfamiljens tillgångar från l.ex. bankböcker och aktier till ett eget pensionssparandeoch på så sätt undanhålla den tidigare makan rättmätig egendom. I en folkparlimolion av och las frågan upp om inte pensionsförsäkringar - dvs. sådana försäkringarsom inte är kopplade lill förelagande eller anställning och som är i egentligmening privala - borde behandlas som s.k. giftorätlsgods vid bodelning. Enligt vad som framgår av utskollsbetänkandet kommer frågan omprivata pensionsförsäkringar all ses över enligl det arbete som 166 pägår i . Vihar därför inte reserverat oss för folkparti- motionen.Men frågan är så viklig all vi anser all en omprövning av gällande reglersnarast bör komma till stånd. Den nya lagstiftningen innehöll inte någraövergångsregler, och lagen kom därför att få en retroaktiv verkan. Denna skadadrabbar ofasl kvinnan, som är den ekonomiskl svagare parlen. Hur skall fråganlösas? Därom finns olika alternativ. kan vara att redan före bodelningen -evenluelll dä försäkringen tecknas - träffa bindande avtal om hur försäkringenskall behandlas vid en bodelning. Frågan är av sådan vikt och har uppmärksammats av så mångakvinnor som har hamnal i den här silualionen alt vi väntar oss dl förslag frånregeringen med del snaraste. Regeringens uppgift måste vara att skydda ocksåden svagare parten, och i den här frågan är del kvinnorna som råkar illa ul. Med anledning av det anförda yrkar jag bifall tillreservation 1 och i övrigt till utskottets hemslällan. 147MARTIN (): Familjen är grunden både för vårl samhälleoch för de flesta människor. Även om del moderna samhällel skall tillförsäkraalla en materiell trygghet, har familjen alltjämt - och lorde även i framlidenha - en avgörande betydelse för den enskildes trygghet och trivsel såväl underuppväxtåren som därefter. Självfallet skall det vara helt fritt för varje par allvälja samlevnadsform, men del är väsentligt att de ekonomiska konsekvenserna aväktenskapet är sädana att del slora flertalet kan finna all äktenskapet är enlämplig och naturlig samlevnadsform. Det är både ett samhällsintresse och enrättighet för berörda personer att äktenskapet inle diskrimineras ur ekonomisksynpunkt. Äktenskapet är resultatet av en aktiv och överlagd handling och skallge trygghet för kontrahenterna. Alla möter vi nog ibland människor som undrar över om deinle ekonomiskt förlorar på all vara gifla när de jämför med övriga, som kan hagynnsammare skatteregler, bidragsregler m.m. Min partikamrat jag har mot denna bakgrund liksom motionerat om attriksdagen skulle begära alt en kartläggning görs i syfte alt utröna i vad månäktenskapet diskrimineras ekonomiskt jämfört med andra samlevnadsformer, ochäven jämfört med all - åtminstone formellt - inte sammanbo. reserverar sig lagutskottetscenterpartister, moderater och folkpartister för bifall till molionen.Charlotte och har redan anmält all de räknar med attjag skall tala litet i den här frågan. Av de elva motioner som behandlas ibelänkandel är detta den enda molion och den enda reservation som jag tänktenämna någol om. Som exempel på hur människor kanuppleva nuvarande regler återgav vi i vår molion inledningen av en artikel itidningen bostad, nr 1 , med rubriken . Kvinnan i en familj med två barn säger där: "har vifunderat pä alt skilja oss. Dä skulle jag fä bostadsbidrag, bidragsförskott ochlägre barnomsorgsavgift. Del måsle vara någol fel på samhällel när inlefamiljesammanhållning premieras." Det är nödvändigt att skalle- och bidragsregler m.m. är såutformade att äktenskapet inte medför all människor av ekonomiska skäl väljerogift Prot.1988/89:99 samboende i slällel för äktenskap. Del får inle vara så attmänniskor avslår 19 april1989 från giftermål eller t.o.m. skiljersig på grund av all del så alt säga lönar sig I ] bättre. Vad som ligger nära lillhands att kartlägga är skattereglerna, olika ° avgiftsregler, olikaformer av samhällsstöd, bl.a. lill barnfamiljerna, liksom ' ° ohka pensionsregier. Genom den av oss begärda kartläggningen skulle främst tvåfördelar vinnas. För del första skulle klarhet erhållas om de ekonomiskakonsekvenserna av olika samlevnadsformer. För det andra skulle dennakarlläggning ge underlag för utarbetande av förslag till erforderliga ändringarav olika regler, sä att äktenskapet inle kan anses vara diskrimineral. Eltsådant arbete måsle enligt vår mening ses som en logisk fortsättning pä delreformarbete som bedrivits vad gälleräktenskapslagsfiftning m.m. och där man har reformerat äktenskapels ekonomiskarättsverkningar, främsl genom nya och genom ändrade arvsreglerfrån , liksom reformeringen av underhållsskyldigheter. Del äräven logiskt att göra en kartläggning mot bakgrund av de pågående övervägandenadä del gäller pensionssystem, skattesystem och annal. Utskottsmajoritelen har anmärkningsvärda motiveringar försitt yrkande om avslag på molionen. Man säger att "det i många fall kanvara svårt att utforma reglerna så att inte en samlevnadsform framslår som meraförmånlig i dl särskilt hänseende". Vidare anförs av majoriteten all man"inte funnit all en sådan karlläggning som begärts i motionerna skullekunna fylla någon annan funktion än alt visa all i vissa särskilda hänseendenäktenskap och andra samlevnadsformer renl fakliski behandlas olika". Men det bör observeras att den av oss begärdakarlläggningen skall visa just vilka skillnader som finns i olika regler pägrund av samlevnadsformer. Sedan den kartläggningen har gjorts får vi underlagför all bedöma vilka lagändringar som kan anses motiverade för alt ingående aväktenskap inte skall leda till försämringar ur ekonomisk synpunkt för några. Jag vill betona, vilket vi även framhåller i molionen, attvi inte eftersträvar alt olika samlevnadsformer skall jämställas inom allaområden. Det är nämligen naturligt att för ogift samboende varken kan eller börtillämpas alla de regler som gäller för dem som är gifla med varandra. Del är förvånande all majoriteten i utskollel är så räddför en sådan kartläggning. Vårl syfte är ju att alla skall fä klarhet omförhållandena och all vi skall få underlag för att bedöma behovel averforderliga lagändringar. Vi motionärer och reservanter slår vakt omäktenskapels slällning, och vi förvånar oss som sagt över alt majorildenåterigen avvisar kravel på en karlläggning. Min undran är: Vad kan majoritetense för negativt ratt vi får en sådan karlläggning till stånd? Med del,herr talman, ber jag att få yrka bifall till reservation 1. 148 (): När förslaget till äktenskapsbalk behandlades i lagutskoliel och här ikammaren, var del främsl frågan om förmögenhetsordningen i äktenskapetoch fördelningen av makarnas egendom vid äktenskapets upplösningsom tilldrog sig inlresse. klart uttalat syfte med förändringen 168 var alt åstadkomma en högre grad avekonomisk rättvisa mellan makarna vid äktenskapsskillnad.Men jag vill redan nu tillägga att när debatterades här ikammaren och antogs, rönte de privala pensionsförsäkringarna inte någolsärskill intresse från kammarens ledamöter. , drygt ell år efter lagens ikraftträdande,föreligger ett antal motioner i vilka hävdas att bodelningsreglerna iäktenskapsbalken inte ger tillräckligt gott skydd ät den av makarna som har densvagare ekonomin. De gällande jämkningsreglerna bör ses över, hävdarmotionärerna och föreslär att privala pensionsförsäkringar skall ingå ibodelning i anledning av äktenskapsskillnad. Del är av främst tvä skäl som jag här inte vill gåin en reell sakdebatt i dessa frågor. För det första har varit i kraft för korltid för alt ge tillräckliga erfarenheter som kan motivera någon eventuelländring, särskilt när det gäller ett så stort lagverk som . För del andra har utskottet underrättats om alljusfifiedepartementet avser all under första halvårel 1989 inleda arbetet meden utvärdering av . Det är bra att denna utvärdering kommertill stånd. I denna siluafion kommer vi från lagulskoltets majoritetssida att med uppmärksamhet följa utvecklingen och ta del av de synpunkter somframförs från olika håll. Därefter får vi göra våra bedömningar. Jag anser attdet är fel att nu i denna stund göra mycket klara uttalanden om huruvida det ärmotiverat med några evenluella förändringar och ännu mindre göra några klarauttalanden om olika tänkbara alternaliv för hur privala pensionsförsäkringarskall vägas in i bodelningsreglerna. Mot bakgrund av vad jag här har sagt avstyrker utskottetsmajoritet de nu aktuella motionerna, men jag har ändock velat lämna den härredovisningen inför kammaren. Sammanfattningsvis vill jag säga att frånmajoritetens sida markerar vi alt vi är beredda lill lyhördhet ochuppmärksamhet inför den fortsatta utvecklingen. Jag vill också något kommenlera reservafion 1. återkommer med sin molion om karlläggning av äktenskapets ekonomiskakonsekvenser. I motionen säger all lagstiftningen får inte varautformad på ett sådanl sätt att människor av ekonomiska skäl väljer all bosamman utan äktenskap i stället för all gifla sig. Han anser vidare att reglerinom skatteområdet och bidragsomrädd missgynnar äktenskapet. Jag tycker att de här påståendena är överdrivna, och j aglycker forlfarande alt påståendena i motionen är alllför allmänt hållna. Jagtycker att det på något sätt är fel metod som på nyll förordar,all vi skall sälla lill myckel slora resurser för att göra en allmänkarlläggning av det här området och därefter föreslå förändringar som kan varamotiverade. Jag har uppfattat så i de senaste årensdebatter alt han är fullkomligl övertygad om alt äktenskapet är missgynnat ivissa avseenden ur ekonomisk synpunkt. står här ochsäger: Om en kartläggning gjordes, skulle vi få klarhet. verkar del som omMartin tvivlar på att det är som han hävdar i motionen. Jag tycker nog alt med den organisation som vi har i deolika partigrupperna här i och med de resurser som finns iriksdagens utredningstjänst är det fullt möjligt för oss ledamöler att kommamed myckel mer Prot.1988/89:99 preciserade krav än alt bara föreslå en allmän karlläggning. 19 april1989 Från majoritetens sida menar vi all kan reservanterna eller andra ledamölerpåvisa någon brist i lagstiftningen inom någol delområde som direki missgynnaräktenskapet, är det akluellt att föreslå ändringar inom detta område. Men altvi skulle göra en allmän karlläggning av silualionen och utifrån resultatet avdenna ulredning föreslå olika ålgärder är ell allför omfattande förslag, somdel inle enligt vår uppfallning finns tillräckliga motiv för. Till sisl vill jag bara replikera CharlotteCederschiöld, som i inledningen av sill anförande helt frankt påsiod altsocialdemokraterna har en familjeovänlig inställning. Del uttalandet vill jagmycket kraftfullt protestera emot. Del stämmer inle med verkligheten. Jag ber alt fä yrka bifall lill utskottetsförslag och avslag på reservalionerna. 149 (): Jag vill svara att det välär ganska ovanligt att man pläderar för ell särskill yttrande; oftast är jupläderingen för en reservation. Alt jag här har tagit upp en plädering sominnehåller en del av de fakta som vi har haft i vårl särskilda yttrande innebäralt vi fäster väldigl stor vikt vid frågan om de privata pensionsförsäkringarna. Jag kan hålla med om alt dä vi antogäktenskapsbalken gjorde vi ingen särskild markering för de privatapensionsförsäkringarna på den grunden all vi inle kände lill omfattningen avdem och inte heller så klart kunde se konsekvenserna av den nya lagstiftningen.Nu är vi väl medvelna om dem, och inle bara vi ulan tusentals kvinnor som harkommit i bryderi därför att maken på det här sättet har kunnat överflytta sinatillgångar. Det är det vi protesterar emot. Jag lycker att det är svagt av att intekunna medge att det här förhållandel inle kan få fortsätta och att vi snarastbehöver få någon form av förändring, för nuvarande situation är absolut intebra. Vi fick vid de överläggningar som vi hade på justitiedepartementetvetskap om att man skulle starta den här översynen, och vi förväntar oss frånfolkpartiels sida alt det kommer en förändring på den här punklen. Vimåste se till att den svagare parten skyddas. 150 (): Herr talman! Ianslutning till Lennarl kommentar lill frågan om huruvidasocialdemokrater och socialistiska partier är familjevänliga eller inte skalljag be alt få läsa ett litet stycke av en man som borde anses vara myckelkunnig när del gäller socialistiska partiers grundläggande syn, nämligenSoizjenitsyn. Han säger så här: "Bland de principer man kan finna i många sinsemellanoberoende socialislstater eller nutida rörelser, och vilka därför kan hänföraslill socialismens grundläggande förutsättningar, finns alllsä: avskaffandet avprivat ägande, krossandet av religionen, krossandel av familjen. Socialismenframträder inle inför oss som ell rent ekonomiskl begrepp, ulan sorn elt 170 ojämförligtmera omfattande system av åsikter, vilka innefattar nästan alla Prot.1988/89:99 aspekter av mänsklig lillvaro." Del här är inte , men uttalandet gällersocialistiska partier generellt. För att få ell exempel från kan vi la ,som säger alt hemmets möjlighet alt vara lämplig livsmiljö för barnen harupphört. Det uppfattar inte jag som särskill familjevänligt. En politik som alltid stöder den som väljer pengarna istället för livet får a priori en familjeovänlig effekt jämfört med den politiksom gör det möjligt för föräldrar all fysiskt och psykiskt vara närvarande hosbarnen. Detta om familjevänligt och -ovänligt. När del gäller att skulle åstadkommarättvisa har man inte lyckals helt i alla delar, Lennarl . Del fannsfaktiskt när togs dl yrkande om avslag på hela lagförslaget avMargit , så någon synpunkt förelåg dock. Men om tar upp den vanliga synpunktenatt lagen inle har gällt och all man därför är tveksam fill en översynsä tidigt efteråt, dä måste han kunna svara på frågan: Vad skall de familjergöra som siller bundna av en privat pensionsförsäkring men inle har merapengar? De har alltså anpassat sin ekonomi och mannen drar avpensionsförsäkringspremien på sin inkomst. De har inle mer pengar. Hur skallde klara av situationen? Antingen får de säga upp försäkringen så att kvinnankan ta en egen försäkring och han lar större del av hushållskostnaderna ellerockså får de fortsätta att leva ett ojämställt liv, som det har blivit sedanäktenskapsbalken infördes. Eller också får de göra sill livs sämsla affärgenom all säga upp den privata pensionsförsäkringen, och del är det dummasteman kan göra ur ekonomisk synpunkt. , skall de leva ojämslällt eller skall degöra en praktfull ekonomisk förlusl? 151 (); Jag skall fatta mig kort. alt vi i vår motion har uttryckt oss alltför allmänt och gjorde någralösi-yckta citat ur motionen. Jag tror alt alla som har läst motion ochreservalion och lyssnat på mitt anförande inser att vad vi vill ha är enkarlläggning. Vi är inle tvärsäkra på förhållandena, för då behövde vi ingenkartläggning. Del är också rätt inkonsekvent av Lennarl attavstyrka motionen mot bakgrund av alt det skulle krävas myckel slora resurserför att genomföra en kartläggning och säga att partigrupper ochriksdagens utredningstjänst borde kunna få fram material för konkreta krav. Detär jusl därför alt del är en litet större fråga än man kan begära allutredningstjänsten skall klara ut som vi lycker att hos regeringenskall begära en kartläggning så att vi får underlag för eventuella ändringar avregler. Jag skall inte rabbla upp de regler som skiljer, men vivet alt inom skalte-och bidragssystemet, avgiftssystemet för barnomsorg ochmyckel annal har det betydelse om man är gift eller icke. Prot.1988/89:99 Anf. 152 (): 19 april1989 Herr talman! Jag skall bara kortreplikera fill att vi diskulerarsocialdemokralin i och del socialdemokratiska partiels inställning tillfamiljen och vår familjepolitik. Vi har inle någon familjeovänlig inställning. Näsla gång kommer med citat, ta dånågra som är mera moderna i liden och som rör , sä avspeglas denuvarande förhållandena på elt bällre sätt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslul i ärendet skulle fattas vid näsla arbelsplenum.) 16 § Kammaren beslöt alt förhandlingarna skulle fortsättasvid morgondagens sammanträde. 17 § Anmäldes och bordlades medanledning av prop. 1988/89:48 om vissa ändrade beslämmelser om motorredskap och traktorer 1988/89:T19 av och (båda c) 1988/89:T20 av () 1988/89:T21 av () med anledning av skr. 1988/89:82 om flyktingpolitiken1988/89:Sf38 av m.fl. (fp) med anledning av prop. 1988/89:92 om nyminerallagsiifining m.m. 1988/89:N25av m.fl. (vpk) 1988/89:N26av m.fl. (c) 1988/89:N27av m.fl. (mp) 1988/89;N28av m.fl. (fp) 1988/89:N29av Per m.fl. (m) med anledning av prop. 1988/89:101 om den kommunalaparkeringsövervakningen 1988/89;T22 av och (bådavpk) 1988/89;T23 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1988/89:115 om försäljning avslatens aktier i 1988/89:Fö21 av m.fl. (mp) med anledning av prop. 1988/89:116 om vissa dammsäkerhets-och vatlen- kraftsfrägor, m.m. 1988/89:Jo29 av och (båda mp) 172 1988/89:Jo30 av m.fl.(fp)