prot · GC0991 · 1988-12-31 00:00:00 — innan regeringenlill sist lade fram denna proposifion fick man etl brev frän det centralaämbetsverket pä området, universitets- och högskoleämbetet. I den skrivelsen,daterad , för UHÄ fram ell antal intressanla tankar om hur denlokala friheten all föra över resurser mellan utbildningar bör öka. Men ipropositionen, dalerad , följs de resonemangen inle upp. Flexibiliteten, som l.ex. efterlyser i ellsärskill yttrande när del gäller högskoleenheternas rätt all omfördela platserom det är svårt att fylla utbildningarna, saknas. När i del särskildayttrandet säger alt man utgår från atl det kommer bestämmelser som tillgodosercenterns krav på flexibilitet är del bara en from förhoppning. Också frågan omvad man gör med resurser till utbildningar när det inle går att fyllautbildningarna är ganska central i högskolans styr- och anslagssyslem och bordegivetvis vara löst när ett nytt syslem sjösätts. Men så är inte fallet. Det förslag lill nytt syslem som nuläggs fram ger inle den lokala frihet och den beslutsrätt som högskolornaskulle behöva för atl fungera väl. Den andra punkten jag vill ta upp gäller förhållandetmellan utbildning och forskning. Här fillämpar vi i en ordning somskiljer sig frän de syslem som tillämpas i de flesta andra utvecklade länder.Del är ell grundläggande problem i den svenska högskolan alt utbildningensforskningsanknytning är otillräcklig, trotsuttalade ambitioner all föra forskning och utbildning Prot. 1988/89:91närmare varandra. Del är också elt problem att forskningens anknytning till utbildningen är för dålig. Anslagssyslemet bidrar till en olyckliguppdelning. Högskolans styr- och Pä den punkten innebär proposition 65 inlenågon förändring. 1 den anslagssystem, m.m. Universitetens , somjag förut citerade, säger man sä här: "Såväl rekryteringen av lärare somregleringen av dessas anställningsvillkor bör vägledas av principen attforskning och undervisning är oskiljaktiga Vi menar från sida atl anslagen tillforskning och grundutbildning bör slås samman. Det bör alltså vara en lokalangelägenhet där olika behov vägs mol varandra. En sådan ordning skulle starktunderlätta en bättre forskningsanknytning när det gäller grundutbildningen. Jaganser för övrigt all våra synpunkter på delta område fått ett ytterligare stödi och med den utredning som utbildningsutskottets ordförande, ,presenterade . Det är en utredning som handlar om forskningen vid demindre och medelstora högskolorna. Vii folkparfiet har anslufil oss lill en för svensk debatt ganska ny princip, ochdel kommer väl atl ta innan den har vunnit allmän anslutning. Men desenaste årens högskolepolilik leder förr eller senare fill atlsocialdemokralerna kommer atl acceptera folkpartiels synpunkter, och jag hyserett ganska gott hopp . Minslutkommentar när det gäller ärendet som vi nu diskuterar blir trots allt altdel är djupt beklagligt att regeringen inle har varil beredd att gå längre ihögskolepolitiken och offensivt försökt öka förutsättningarna för etl lokallansvarstagande och därmed, tror jag, mindre byråkrati. Med detta vill jag yrka bifall lill reservation 2 som är fogad fillutbildningsutskottets betänkande. Idetta anförande instämde (). Anf.78 (vpk): Jag tänkerfatta mig mycket kort. Vii vpk har under etl antal år drivit kravet om en vetenskaplig grundkurs som enobligatorisk del i grundutbildningen. Vi menar alt studenternas förmåga tiUs.k. kritiskt tänkande nu blivit allt viktigare. Vårt utvecklade samhälleställer krav på att studenterna lär sig ett kritiskt förhållningssätt till detstora fakta- och informafionsflödet. Kunskap är inle statisk, utan den ärrelativ. Vimenar all den s.k. gymnasifieringen av den högre utbildningen är ett stortproblem. Vi har därför ställt kravet om införandet av en vetenskapliggrundkurs. Det kravet har också instämt i. Delär därför med stor tillfredsställelse jag konstaterar all utskottet nu är enigtom atl denna fråga bör övervägas närmare. Jag är glad över delta. Iövrigt delar vpk i stort sett de åsikter som är uttalade i den proposition somligger bakom betänkandet och i utskottsmajoriletens hemställan. Vi har enreservation som handlar om lokalkostnaderna, och jag vill helt kort yrka bifalltill reservation nr 4. Högskolans styr- och anslagssystem, m.m. 79EVA GOÉS (mp): de gröna anser att denviktigaste vägen till förändring av högskolan är atl formulera nya mål medutgångspunkt i vår ideologi och kunskapssyn. Men man måste även decentraliseraorganisationen, vilket i viss mån kommer att ske i och med genomförandet avförslagen i detta betänkande. Vår ideologi innefattar en ödmjukhet inför livetoch grundar sig på en solidaritet med djur, natur och det ekologiska systemet -en solidaritet med kommande generationer, med tredje världens folk och med demsom har det sämst ställt i värt eget land. utgår ifrån en helhetssyn. Denna helhetssyninnebär att människan inte skall ställa sig utanför del ekologiska systemet,utan fungera i elt dialektiskt samspel med detta, i ett ömsesidigt beroende. Högskolor och universitet skall vara stimulerande,utvecklande och dynamiska centra för etl nytt vetande och en mänskHgutveckling. Sådana centra kan hjälpa oss alt utveckla den djupare insikt om osssjälva, vår plats i de ekologiska sammanhanget och våra möjligheter attfredligt lösa konflikter som vi behöver, och utveckla den andliga styrka somger förmåga alt lösa de problem mänskligheten står inför. Universiteten ochhögskolorna skall fungera som en förändrande kraft i samhället. Vår samhällsidé grundar sig på övertygelsen att människanär aktiv och att hon kan och vill ta ansvar. I utbildningsutskottetsbetänkande, UbU 9, finns en ton av detta. Man vill öka självbestämmandet påhögskolorna genom en övergång till ramanslag med möjligheter till sparande ochkredit, och genom att medel för grundläggande utbildning anvisas högskolevis.Men det finns en del hållhakar. Det finns bl.a. en stark central styrning delsgenom resursfördelning fakultetsvis, dels genom detaljstyrning av antaletplatser. Att medel för forskning och forskarutbildning anvisas fakultetsvis göratt högskolor som saknar fakultetsorganisation, smä och medelstora högskolor,kommer i strykklass. Den utredning som har presenterats, och somhandlar om forskning vid de mindre och medelstora högskolorna, ger emellerfidhopp om en positiv lösning på detta problem. har avgivit tre reservationer som är fogadetill betänkandet, vilka jag härmed yrkar bifall till. I reservation 3 menar vi atl det per capita skall gällasamma anslag för lokala, individuella och fristående kurser som vid utbildningpå allmänna linjer. Detta har stor betydelse för de smä och medelstorahögskolorna som på delta sätt kan skapa och komponera egna utbildningar ochöverföra resurser. Del kan också vara ett steg i riktning mol en linjeupplösning,vilkel vi ställer oss bakom. Med ett lika stort anslag per capita skulle man t.ex.genom atl utnyttja eventuella resurser som uppstår på grund av tomma platser päen allmän linje kunna finansiera en fristående kurs i miljövård. Man skullealllsä fulll ul kunna utnyttja alla tilldelade utbildningsplatser pä den lokalahögskolan. Ett mål för är elt utökat utbud av LIF-kurserför all kunna ge högskolan en möjlighet alt erbjuda kunskap för kunskaps skulloch inle bara för all tillgodose elt behov av yrkesulriklad utbildning. Vi anser dessutom atl del är oerhört viktigt all få enannan sammansättning i högskolestyrelserna för att därigenom få en högskolasom slår för förändring.Dagens högskola blir mer och mer näringslivs- och marknadsan-passad, eller somSvante , docent vid , skriver i :"är en marknadsplats för kunskaper där hugade spekulanteroch driftiga producenter möts. Pä forskningssidan har Basaren haftsitt starkaste fäste pä de teknologiska fakulteterna och högskolorna. Symbiosenmed industrin har här varil självklar och produktiv". understryker i reservation 6 vikten av atl desom företräder allmänna intressen skall komma frän kultur-, skol- ochomsorgsområdena, dvs. de mjuka sektorerna. Detta skulle kunna innebära att fierkvinnor än vad som är fallet kommer in i styrelserna. Styrelserna skullepå sä säll fä en annan profil. är främst näringslivet företrätt istyrelserna, och dä företrädesvis av män. I styrelserna representeras denoffentliga sektorn främst av riksdagspoliliker eller akademiker. Del ärvad jag har sett vid en genomgäng av alla högskolestyrelser i . Delfanns endast ell fåtal representanter för förskola, grundskola, det socialaeller det kulturella området. Detta är en brist. Del är av mycket stor betydelse att få in"lekmän" i högskolestyrelserna, om l.ex. kvinnoflykten från Norrlandskall kunna stoppas. I mitt eget län är tre av fyra utflyttade - kvinnor.Orsaken uppges vara all de vill ha bättre och fler möjligheter till studier ochkulturellt utbyte både för egen del och -kanske främst - för sina barn, födda ellerofödda. Den lokala högskolan är där etl viktigt led i all få hela "vid liv" igen. Den är en kultur- och kunskapskälla för unga ochgamla, för landsbygd och tätort. Vi är givelvis tacksamma för atl journalistutbildningenhamnai i etl ulflytlningslän, en utbildning som både kvinnor och män fårtillgång lill. Men vi vill också betona att om det skall fungera med enhögskola, behövs säväl kommunikation och kreativitet som kunskap och kultur.Kommunikationerna är ju inte de bästa när det gäller , speciellt intemellan och eller mellan och . Sammansättningen av högskolestyrelserna bör vidare ändras,så alt företrädarna för å ena sidan lärare och studerande resp. ä andra sidanallmänna intressen blir lika många. Del är naturligtvis viktigt atl de direklberörda, alltså lärare och studerande, har inflytande över sitt arbete. Det ären demokratisk rättighet. för mig in på reservation nr 5, där vi anser altomläggningen av lokalkoslnadsanslag bör samordnas med de övrigaanslagsomläggningarna, som genomförs /94- inte som utbildningsutskottetföreslår /91. Detta är ocksä betydelsefullt av rättviseskäl. Del kan juvara så all vissa högskolor har dåliga lokaler med låga hyror och därmed fåranslag därefter, medan andra har bra lokaler med hög hyra och därför fär högreanslag. Del är viktigt atl se över och rätla lill della innananslagsomläggningen sker. Annars kan del som frän början var menat att bli etlpositivt instrument för den enskilda högskolan och för att öka möjligheten tillrörlighet bli en börda i stället för en lättnad. Jag yrkarbifall till samtliga reservationer som står bakom. Högskolans styr- och anslagssystem, m.m. 6 protokoU 1988/89:91 Högskolans styr- och anslagssystem, m.m. 80BENGT SILFVERSTRAND (s): Den svenska högskolan hävdar sig väl i etlinlernationellt perspektiv, men del finns skäl all ständigt understrykabetydelsen av all högskolan ges goda möjligheter all fullgöra sin roll som parti det inlernalionella vetenskaps- och kunskapssamhället. Såväl i som iandra länder utgör forskning och högre utbildning vikliga instrument förangelägna samhällsmål. Som bl.a. understrukit har den ökadeuppmärksamhet som kommit högskolan lill del hafl en vitaliserande effekt. Efterbesparingsåren vid 80-lalets början, som onekligen skapade en viss pessimismoch oro , finns inom högskolan en mer optimistisk grundsyn- allt som sagl enligt . Det finns andra källor somunderstryker samma sak. I verksamhetsberättelsen /86 konstalerade UHÄ attden tidigare stagnationen i anslagen lill högskolan brutits. /87förbrukade den statliga högskolan inom UHÄ:s område totalt nästan 10 miljarderkronor, en ökning med jämfört med föregående år i fasta priser. I åretsbudgetproposition är resurslillskotlel förvisso mindre. Det ligger på genomsnilletför hela statsbudgeten, dvs. , men är nägot högre vad gäller forskningen. Högskolan befinner sig sedan drygl i enkraftig omdaning. Grunden lades i 1977 ärs högskolereform. Denna reform innebaralt en övergripande och ändamälsinrikiad styrning från ochregeringens sida kombinerades med ett ökat lokalt ansvar för verksamhetensgenomförande. Reformen har följts av flera betydelsefulla förändringar pähögskoleområdet. Vi har fält en lärartjänslreform, infört treåriga program förforskningen, givit ökad lokal självbestämmanderätt i organisatoriska frågor,avskaffat regionstyrelserna och förändrat högskolestyrelsernas sammansättning.I della sammanhang bör också nämnas de nya reglerna för antagning lillhögskolan, som vi beslutade om vid förra . För alt ytterligare markera kvalitetsaspekten - den var juell delvis genomgående tema i bäde och anföranden- är del kanske värt atl understryka alt den svenska universitetsutbildningeninom flera sektorer förlängts under 80-lalet och därmed blivit merainternationellt konkurrenskraftig. Jag tänker då bl.a. på civilingenjörsutbildningen,som förlängdes . I årets budgetproposition går regeringenvidare och föreslår en förlängning av den naturvetenskapliga grundutbildningen,som denna får nytt innehall och ny form. Detsamma gäller som bekantför journalistutbildningen. Och reformarbetet fortsätter. På bord liggerett regeringsförslag om ny ingenjörsutbildning. Genom denna öppnas bl.a.möjligheter för alla högskolor att utveckla och pröva nya utbildningar genomegna beslut, i form av lokala linjer. Värd att nämna i detta sammanhang ärocksä den utredning om forskning vid de mindre och medelstora högskolorna somjust lagts fram av utskottets ordförande . 1 dennaunderstryks bl.a. högskolornas ansvar för atl Ireårsplaner utarbetas förhögskolornas och särskilt grundforskningens utveckling. Denproposition om formerna för högskolepolitiken som vi nu skall ta ställning lill är ytterligare en viktig länk i ensystematisk reformering av högskolan i riktning mot en klarare rollfördelningmellan ä ena sidan regeringens och styr- och kontrollfunktioner ochå andra sidan de enskilda högskoleenheternas verksamhetsansvar. Riktlinjer för högskolans nya styr- och anslagssystem harangivils i komplelleringspropositionen 1987/88:150. De nya formerna förstyrningen av den statliga verksamheten syftar lill att skapa bättreförutsättningar för en långsiktig och fördjupad verksamhetsanalys ochplanering. För högskolans del innebär delta att tre grundprinciperbör gälla i framliden: En hög och likvärdig kvalitetinom hela högskolan för säväl grundutbild ning som forskning. En mål- ochresultalorienterad styrning av forskning och utbildning. Genom atl vi nu inför treårigaramanslag för samtliga högskoleanslag fr.o.m. /91 möjliggörssåväl anslagssparande som anslagskredit, som den rent administrafivaarbetsbelastningen på högskolan minskar. Vi bör då ocksä observera att flerårsprogram redan gälltför forskningen och forskarutbildningen och atl erfarenheterna från långsikfigplanering på forskningsområdet torde kunna ge värdefulla impulser och rön ävenför grundutbildningen och lokalkostnaderna. Varje högskoleenhet kommer fr.o.m. /94 atttilldelas etl samlat anslagsbelopp för grundläggande högskoleutbildning. Propositionen innehåller också förslag om atl omfattningenav resurser till resp. högskoleenhet för lokala och individuella linjer samtfristående kurser även i fortsättningen skall styras av regering och riksdag.Vad sedan gäller dimensioneringen av den grundläggande högskoleutbildningenföreslås atl också i fortsättningen skall fastställa antaletnybörjarplatser per högskola pä varje allmän linje eller grupper av linjer. Ifråga om lokala och individuella linjer samt fristående kurser föreslås atlriksdagen skall fastställa antalet årsstudieplatser och ange en riktpunkt förantalet nybörjarplatser pä lokala linjer för varje högskoleenhet. Etl enigt utskott slår fasl alt möjligheterna tillindividuella val bör ökas ytterligare. har redan fattat beslut om attutbildningsplatserna för del slora flertalel utbildningslinjer i fortsättningenskall handhas av de enskilda högskolorna. Delta innebär också atl det blir denenskilda högskoleenhetens sak all enskilt eller samlat överväga vilkaförändringar som lämpligen bör göras inom det nuvarande linjesystemet för attdelta bättre skall tillgodose de önskemål som krävts i flera motioner. Enligt utskottets uppfattning bör UHÄ stimulera enheternaalt genomföra översyner av de humanistiska och samhällsvetenskapliga områdena. Medel för forskning och forskarutbildning anvisas /94 fakulietsvis under elt anslag lill vart och ett avuniversiteten resp. de högskolor som har fakultetsorganisation. Decentraliseringen av ansvar från den cenlrala nivån lillhögskolorna föresläs nu också omfatta lokalerna. Detta sker genom atl varjehögskoleen- Högskolans styr- och anslagssystem, m.m. Högskolans styr- och anslagssystem, m.m. /91 tilldelas etl anslag för lokalkostnader. Äveninkomster från externfinansierad verksamhet kommer atl kunna användas tilllokalkostnader efter beslut inom varje högskoleenhet. Ökade krav ställs också på universitets- ochhögskoleämbetet vad gäller planering, uppföljning och utvärdering och även i dessroll som tillsynsmyndighet för högskolan. Som etl sammanfattande omdöme om förslaget om högskolansstyr- och anslagssyslem kan sägas alt det innebär ytterligare ell steg moldecentralisering och ökat inflytande på den lokala nivån. Det torde ingen kunnaförneka. måste det klarl och entydigt slås fasl att detövergripande ansvaret för styrningen av den högre utbildningens ochforskningens omfattning och inriktning måste ligga kvar hos regering ochriksdag. Någon form av nationell planering är en absolut förutsättning, inteminst för atl principerna om likvärdig kvalitet över hela högskolefältet skallkunna infrias. revisorer har granskat kostnaderna för sexallmänna utbildningslinjer vid 24 högskoleenheter. Det kan i sammanhanget förstvara intressant all notera alt del anslags- och styrsystem somutbildningsutskottets moderater och folkpartister anser vara höjden avcentralism av revisorer befinnes inrymma ett relativt stort mått avdecentraHsering. Av revisorernas betänkande framgår också att en moderatrepresentant med anknytning till utbildningsutskottet ställt sig bakom dettaomdöme om decentralisering. Revisorernas granskning leder fram till slutsatsen attnuvarande anslagssystem samt älerredovisningen till de beslutande organen integer en fullgod bild av de egentliga kostnaderna för utbildningen. I konsekvenshärmed föreslår revisorerna att redovisningen av utbildningskostnaderna görsmera entydig och atl den i huvudsak skall ske i form av kostnader per utbildningsplats. Kostnaderna skall enligt revisorerna avse den faktiskaresursförbrukningen, och antalet utbildningsplatser skall avse del antalstuderande som faktiskt deltagit i utbildningen. Utskottet stäUer sig enhäUigtbakom revisorernas förslag och delar således uppfattningen att percapita-kostnaden vid uppföljningen anges som faktisk kostnad per utnyttjadårsstudieplats. Som ell komplement bör kostnaden per helårsprestation - dvs.studieresultatet 40 poäng per läsår - vara etl viktigt komplement. Oppositionspartiernas krifik av regeringsförslaget ärvarken samlad eller särskill stringent. När jag hörde Hagårds och Leijonborgsganska våldsamma anlopp kunde jag ha trott alt del rörde en proposition som ensamlad opposition skulle skjuta sönder och samman. Vi kan konstatera att detinle föreligger något samlat borgerligt alternativ i den frågan heller.Cenlerparliel ställer sig bakom förslaget, och man måsle väl ändå i rättvisansnamn säga att miljöpartiels och vpk:s invändningar är ganska . och huvudinvändningar kansammanfattas i orden för litet och . Vpk har invändningar på en punkt,medan miljöpartiel slutligen har reserverat sig på tre punkter. Inteoväntal yrkar både moderaierna och avslag på proposilio- nensamtidigt som båda vill fresta utredningsmaskineriet med ytterligare översynerav styr- och anslagssystemen. Jag tyckte mig uppfatta en viss logisk kullerbytta iHagårds känsla av pläga över att del inte har hänt någonting. säger han attvi mäste utreda frågan ytterligare. Med andra ord vill förlänga denpläga de känner sä starkt. Detta verkar nägot ologiskt, åtminstone för mig. I tappning skall detta ske, i form av enparlamentarisk översyn. Det är inle alllid har tilltro lill altparlamentariska utredningar skall arbeta särskilt snabbt. I formfrågan svävarfolkpartiel på mälet. Noterbart är att moderaierna och folkparfiet inte ens idenna fräga kunnat enas om en gemensam reservation. För del första kan vi slå fast alt den utveckling avhögskolans styr- och anslagssyslem som vi nu skall fatta beslut om är en logiskfortsättning på en process som successivt gått mot ökad lokal frihet ochdecentralisering. Denna process är ingalunda slutförd med dagens beslut. För del andra finns det få områden som blivit föremal förmera ingående genomlysning och problemanalyser. Därför yrkar jag avslag päreservationerna 1 och 2. 1 reservation 3 kräver en utvidgning avresurserna för lokala och individuella linjer och fristående kurser. Partietanser att de per capita-resurser som tilldelas dessa utbildningar skall varalika stora som de som beräknas för motsvarande utbildningar på allmänna linjer. Utskottet delar uppfattningen atl de enskilda högskolornainte skall styras av alltför detaljerade föreskrifter vad gäller resurser förolika utbildningar. Emellertid är nämnda lokala och individuella linjer samtfristående kurser en så väsentlig del av den grundläggande utbildningen att deekonomiska ramarna ocksä i denna del bör läggas fasl genom politiska beslut.Lämpligen sker detta genom alt elt lägsta belopp anges för ändamålen inom varjehögskoleenhets grundutbildningsanslag. Jag yrkaravslag på reservation 3. Vpk anför i reservation 4 betänkligheter mol attlokalkostnader skall kunna belasta även utbildning och forskning. Dessafarhågor torde vara betydligt överdrivna. Även i fortsättningen kommer dessalokalkostnader all återfinnas under etl särskilt anslag separat frångrundutbildnings- och fakulletsanslag. Men genom möjligheten all disponeradessa sistnämnda anslag för lokalkostnader erbjudes högskoleenheterna en störrerörelsefrihet. Det trodde jag att vi alla eftersträvade. Jag yrkaravslag pä reservation 4. Också miljöpartiel riktar kritik mot omläggningen avlokalkostnadsanslaget. I reservation 5 motiveras invändningarna med atl ensamordning med övriga anslagsomläggningar avsedda all träda i kraft /94skulle medge lid för nödvändigt förberedelsearbete som t.ex. anslagslekniskaomläggningar samt den översyn av hyresaviserings- ochdebiteringssystem som omnämns i propositionen. Miljöpartiel vill ocksäytterligare överväga roll. De frågor som här berörs har sä grundligtpenetrerats atl nägra ytterligare utredningar och överväganden sannerligen intebehövs. Jag yrkar därför avslag på reservation nr 5. Högskolans styr- och anslagssystem, m.m. Högskolans styr- och anslagssystem, m.m. Slutligen föreslår i reservation 6 en översynav högskolestyrelsernas sammansättning syftande till atl styrelserna skallkompletteras med företrädare för kulturell verksamhet, skola och social omsorg.Vidare anser att sammansättningen av högskolestyrelserna börändras, så alt representanterna för lärare, studerande och allmänna intressenblir lika många. Med anledning av atl bara motbakgrund av nya och utvidgade arbetsuppgifter för högskolorna fattade beslut omändrad sammansättning av dessa styrelser finner vi nu ingen anledning atl göraytterligare ändringar i detta avseende. Jag yrkar därför avslag på reservation6. Jag ber avslutningsvis atl få yrka bifalltill ulbildningsulskot-tets hemställan 1988/89:9 på samtliga punkter. 81 () replik: framträder som en godförsvarare av regeringen - och det är hans uppgift, del skall han göra. Visst finns del positiva inslag i den svenskahögskolebilden - alldeles självfallet! Mycket har varil skevt; det har kommitatt rättas till. Från oppositionens sida och från moderata samlingspartietssida har vi kritiserat alltför korta utbildningar. Okej - den internationellaekonomutbildningen förlängdes, och civilingenjörsutbildningen har kommit allförlängas. Vi har kritiserat en sådan sak som regionstyrelserna. Okej-regionstyrelserna har avskaffats. Journalistutbildningen har vi också kritiserat,särskilt den längre utbildningsformen. Okej - den förändras.