prot · GC0959 · 1988-12-31 00:00:00 — Detligger ju i själva grundidén med harmonisering! Vad är då EG? Vart syftar den inre marknaden? talar numera varmt om den. ordförandeJacques Delors har gett besked. EG är mycket mer än en inre marknad. Det är ettgränsfritt ekonomiskt och socialt område på väg att bli en politisk union mednärmare samarbete inom utrikespolitik och säkerhetspolitik. Hit villmoderaterna ha oss, och och socialdemokraterna försöker få oss ditbakvägen. Förbundskansler hävdar att målet är eneuropeisk union som inkluderar såväl en ekonomisk som en militär union med enegen valuta och egen centralbank. säger att den inre marknadenmåste syfta till enhetlig valuta, enhetlig armé och kraftigare röst i världensaffärer. Detta är EG - en politisk union! Vi har nog av unioner! Vi har nog av att folk inte haregen självbestämmanderätt. Vi kan se de baltiska staterna i öster som ettexempel på detta. Självfallet går det inte att förena svensk neutralitetspolitikmed ett gigantiskt experiment med en harmonisering eller medlemskap i . de gröna kan inte heller acceptera att nyafästningar och murar byggs. Vi kan inte acceptera en västeuropeisk fästning somskyddar de rika från de fattigas berättigade krav på en solidariskvärldsordning. Vi kan aldrig stödja detta! är mycket mer än EG! Världen är mycket mer än EG!Carl Bildt har också fått en almanacka från . I den finns en karta. 4 och 5 finns kartan över . är mycket mer än EG. , från till . kan inte närmasig ! Vi är en del av och vi är en del ay världen. fortsätter att undervisa oss övriga om , världenoch . Om jag i någon mån skulle använda samma tonläge tillbaka, skullejag säga att tyvärr lever under två stora illusioner. Den förstaär att kan isolera sig från omvärlden. Fråga alla anställda inomexportindustrin hur det skuUe gå om vi skulle tillämpa principerför vår handels- och utrikespolifik! Fråga alla anställda inom den gemensammasektorn, som är beroende av att exportindustrin fungerar för att derasarbetsplatser och deras verksamhet skall vara trygga , vad de anser! Denandra illusionen är att tror att man löser alla problem bara genomatt stoppa tillväxten. Visst kan vi diskutera tillväxten merakonkret och mera kritiskt. Men se på de länder som icke har tillväxt och hardålig ekonomi! Där har vi de verkligt stora miljöproblemen i världen. Manbehöver inte åka särskilt långt för att upptäcka de länderna. Visocialdemokrater kommer icke att medverka till en sådan utveckling. LarsWerner använde en stor del av sin tid tUl att attackera , sominte har möjlighet att nu delta i diskussionen. Det förfarandet tycker jag,uppriktigt sagt, var litet märkligt. Jag hoppas kunna återkomma fill en del avde övriga synpunkter som han hade. Somvanligt gör kommunisterna det väldigt lätt för sig. 1 alla avtalsrörelserstöder de löntagarnas maximibud. Sedan anser de att regeringen skall skaffafram pengar fill hela den offentliga verksamheten - återigen imaximiomfatt-ning. Sedan får vi inte vidta en rad åtgärder som skall finansieradenna verksamhet! Så kan det parti agera som inte har en tanke påatt själv ta regeringsansvar! Tillfolkpartiet och vill jag säga följande. I valrörelsen uttaladejag att säkraste sättet att värna om socialliberalismen är att rösta påsocialdemokraterna. Om socialdemokraterna skulle vinna valet kommer folkpartietautomatiskt att gå åt vänster och närma sig socialliberalismen. Vad är det somhar skett efter valet? Jo, har gett upp tanken på att försämradelpensionen. De föreslår inte längre en sänkning av grundavdraget och därmeden höjning av de lågavlönades skatter. Avdraget för fackföreningsavgifter skallbestå, och akfiemomsen skall inte slopas. Det är utmärkt. Jag tycker att dettaär positivt. går litet långt när han säger att allfid har varit för dengenerella välfärdspolitiken. Får jag erinra om folkpartietsmycket hårda kamp mot ATP, som ju är en av våra stora generella reformer. Vilken var utgångspunkten som de borgerliga partierna villkomma ifrån? Jo, att denna riksdag med deras röster hade fastlagt ettutgiftstak också för skolan. Detta utgiftstak innebar 167 milj. kr. Detta beslut, som , och stod bakom,uppfyllde vi. Sedan hände det som sä händer med borgerligapartier: när kvällsfidningarna satte i gång sin opinionsbildning blev de skrajaoch gick ifrån sitt beslut. Upprikfigt sagt: Just denna brist på politiskt modoch handling gör att de borgerliga parfierna har fått sitta så länge iopposition. Möjligenkan man vinna något för stunden med ett sådant handlande, men de borgerligapartierna har inte den tåga som är nödvändig om de skall leda ett land. Det ären viktig lärdom. har de borgerliga parfierna inte tågan att ståemot när massmedierna sätter i gång en kampanj. Dessa 167 milj. kr. - i enskolbudget om 40 000 milj .kr. - kan ju rimligen inte ha någon större effekt iverkligheten. Därförvill jag säga följande också till , som påstod ätt man har sparat2,5 - . Dén besparingen sammanhänger ju med attelevantalet har minskat med 150 000. Menar verkligen att ettminskat elevantal om 150 000 inte skall ha någon effekt på skolområdet? På allaandra områden - vare sig det rör privat eller offentlig verksamhet - skulledetta vara en självklarhet. Däremot har anslagen per elev ökat mycket kraftigt.Lärarkostnaden per elev var 1985/. 1989/90 beräknas lärarkostnadenbli , alltså även med sänkningen av utgiftstaket. Lärartätheten harpå ökat . 1982 gick det 13 elever per lärare, går det 11. Fårjag så, med hänsyn till den kritik som har riktats mot mig personligen, sägaatt jag på den socialdemokratiska partikongressen har talat sompartiordförande, alltså även för våra kommunalmän. Där uttalade jag att viskall satsa på läromedel, på skolbyggnader och på skolmålfider. Konkret innebardet att kommunernas satsningar på läromedel ökade med 80milj. I vissa kommuner har man redan första året gjort upp till50-procentiga ökningar på läromedlen. Också när det gäller skollokalerna hardet skett mycket kraffiga ökningar. För att ytterligaresäkerställa läromedlen lägger regeringen fram en proposition där kommunenåläggs ett ansvar för att se fill att barnen skall ha vissa läromedel som gåva. Återigenser vi detta försök att med hjälp av de 167 miljonerna dribbla bort dessaviktiga åtgärder, som vidtas ute i kommunerna - mycket tack varesocialdemokratiska kommunalmän, som tog mitt anförande och vår diskussion påden socialdemokrafiska partikongressen på allvar! Sedannågra ord till om skatten. Vi kommer att driva arbetet vidarepå en skattereform. Det som oroar mig är att de tre borgerliga partierna,som har talat så mycket om behovet av en skattereform, uppenbarligen inte villvara med om någon finansiering av den. Om ni skall låna till den framfidaskattereformen, då är loppet kört. Vi kommer för vår del att se till att deskattereformer som vi genomför skall vila på stabil grund, annars blir detingen glädje med skattesänkningar och skattereformer. TillCarl Bildt skulle jag vilja säga att arbetslösheten fördubblades de två sistaborgerliga åren. Under de socialdemokratiska åren har vi mer än halveratarbetslösheten. Statsskuldräntornaär en effekt av den borgerliga ekonomiska politiken. Det är klart att vi ickepå kunde ta ned budgetunderskottet från 90 miljarder till noll, men föratt få det att framstå som socialdemokrafins ansvar räknar år då vi pressade ned underskottet till noll, vilket vi nu har. Självfalletvar detta de borgerligas ansvar. Detta visar hur svag position äri denna fråga. CariBildt, man skall inte kräva från denna talarstol att andra skall uttrycka sigverserat, när man själv innan har talat om utnämningen av LennartBodström som att det åstadkoms en avstjälpningsplats i . Då är man självinte någon särskild god företrädare. Det är tyvärr inte första gången som CariBildt har förgiftat den polifiska atmosfären här i landet. CarlBildt åberopade exempel på den offenfiiga sektorns misslyckande. Påbara har man faktiskt visat den utvecklingsförmågan i att manhar ökat antalet hjärtoperationer , från 800 till 1 400. Det visar attden gemensamma sektorn har den flexibilitet som är önskvärd när det skapas nyamöjligheter att ta hand om sjuka människor-. Dessutom har det den grundläggandefördelen framför de system som argumenterar för, att det är rättvist- att man inte först fittar i människornas plånböcker innan man avgör om enoperation skall äga rum eller inte utan att sjukdomens art är det avgörande.Det är detta som är fint med svensk sjukvård! 16 ()replik: Statsministern må säga vad han vill - alla vet att ambassadör i för att lösa rörelsens pensionsprobiem. Alla vet attdetta är ett missbruk av offentlig makt. Alla vet att detta inte är förstagången. Alla vet att man måste säga ifrån mot denna typ av missbruk. Han stär här som isolationismens röst ikammardebatten. Det handlar om att riva gränser och bygga upp samarbete, iVästeuropa och i . Vi skall riva handelshindren på precis samma sättsom vi skall riva . Vi skall bygga upp ett samarbete i miljöfrågor,utbildningsfrågor, kulturfrågor och handelsfrägor. Nationalismens ochisolationismens fid är förbi. Vi kan inte få en friare och fredligare värld omvi inte är beredda att fullt ut, så långt vi kan med hänsyn till neutraliteten,delta i det europeiska samarbetet. Omskolan och de s.k. cashlimits: Vi moderater ändrar inte vår skolpolitik baradärför att socialdemokraterna valsar runt om sina utgiftstak. Vi har samma syn:det är inte pengarna som är skolans problem utan det sätt på vilket mananvänder pengarna. Därför har vi föreslagit att man inom samma utgiftsnivåskall fördela om från byräkrafi, administration och kringaktivite-ter till detsom är viktigt i skolan, nämligen utbildningen. Det är faktiskt utbildning medkvalitet som skolan är till för! Det har vi föreslagit förr, och det uppreparvi . Det ligger inom samma ekonomiska ram som regeringens förslag; på justden punkten är vi fakfiskt eniga. Vitänker inte låna till att sänka skatten, men vi tänker heller inte medverkatill att man höjer andra skatter lika mycket eller mer för att sänka en vissskatt. Vi skall arbeta och spara till den sänkning av skattetrycket som ärnödvändig. Såtill den offentliga välfärden. Systemen fungerar inte. De måste förändras. är det faktiskt så, , att står man i kön av hjärtsjukaoch får besked att kön är för lång, tvingas man ofta låna pä villan, säljabåten eller låna av familjen för att skaffa sig den operafion som är absolutnödvändig. Det är ju som plånboken gäller, pä grund av systemet! Det är iert system med köer, monopol och centralisering sorn plånboken ofta är den endautvägen för människor som känner desperation. Det är så det är, men så bordedet inte få vara i ett välfärdssamhälle. Det borde vi ändra på, och det är väleländigt att socialdemokraterna skall vara emot att ändra pä detta system! 17 () replik: Ett ord till om bullarna och kaffebrödet. Detvar fakfiskt som tyckte att det är demokratisering när landstingengör sina inköp av kaffebröd hos en privat bagare. För mig är det intetillräckligt. När jag kräver att också den enskilde skall få välja dagis ochläkare, kallar det för "krämarfasoner". Vad är det för ensyn på den enskildes rätt att få välja också i viktiga frågor? Jag tycker att det är en medborgerlig rättighet att bådefå känna trygghet, veta att det finns resurser för min värd och omsorg, ochsjälv få avgöra vart jag vill vända mig för att få denna utförd. att han i upphöjt majestät skall bestämma detta för medborgarna. Vi haren annan syn, och en annan filltro till medborgarna. Den inställning som LarsWerner har kallar jag för förmynderi - och det är väl sådan kommunismen allfidhar varit. Det enda exempel som statsministern hittar när han skall ifrågasättafolkpartiets och liberalismens syn på den generella välfärdspolitiken är, somdet heter, "kampen mot ATP". Denna myt odlas och drivs vidare. Vadfolkparfiet krävde då var en lagstadgad rätt fill filläggspension som omfattadealla - alltså en generell välfärdspolifik. Om man valt värt finansieringssystem,hade pensionsförsäkringen och tilläggsförsäkringen varit stabilarepensionssystem än vad de är. Vad är det för underlig brist på generositet, IngvarCarlsson, att inte vilja erkänna detta, och vad är det för underlig önskan attförfalska historieskrivningen? Det tal som IngvarCarlsson höll på parfikongressen var riktat till kommunalmännen, inte till denegna regeringen. Det är sä det skall förstås att man i budgetpropositionenlägger fram förslag om besparingar. Men talet skapade ju förväntningar på allahåll. Offret för den storm som bröt ut är naturligtvis regeringen själv. Visitter i opposifion, säger statsministern, för att vi inte ville vara med päbesparingen. Hur skall det nu gä för socialdemokratin? Ni är ju också emot denhär besparingen. Eller är det bara som är emot den? Är det Feldts tur attnu gå i opposition? Nej, ni upptäckte naturligtvis att det var ettomöjligt förslag. Också staten skall satsa på skolan - det kan inte bara gällakommunerna - om vi skall fä en bättre ordning, en bättre skola. Detta är lärareoch elever värda. 18OLOF () replik: Jag ska gärna ta upp skoldebatten - den harvi väntat på . Det är klart att när man skapar förväntningar inför ett valoch dessa förväntningarsedan visar sig inte ha något värde, inte ha någon innebörd, möter man enreaktion. Det är precis det som har hänt. Jag tycker att glömmer bort väsentligadelar av historien. Vi har , som jag sade i inledningsanförandet, föreslagitatt skolan skall få mer resurser. Detta gjorde vi för att undvika det somsocialdemokraterna i stället har åstadkommit. har man nämligen gjortbesparingar - utöver vad som motsvaras av minskningen av antalet elever - på300, 400 eller 500 milj. kr. Det är klart att färre elever leder till en dyrareskolorganisation, om man inte helt skall utarma glesbygden på skolor eller slåihop skolor i ännu större utsträckning än man har gjort. Regeringen har dessutom i den budgetproposition som framlades1986 lovat att ingen elev skall behöva gå i en klass som omfattar mer än 30elever -det s.k. delningstalet. gär över 30 0000 elever i klasser som ärstörre än så. Självklart är det mänga som går i klasser med mindre elevantal,men det försvarar inte misslyckandet. Vi borde ha råd att satsa på den viktigaste investeringenöver huvud taget för framtiden, nämligen att våra ungdomar, våra barn får braförutsättningar i livet. Det skapar dessutom konkurrenskraft för samhället, ochdet är vad kunskapssatningen måste innebära. Detta har man i stor utsträckninginsett ute i , och det borde vi ocksä kunna inse. Sedan skall jag gärna gå in även på Europafrågan isammanhanget. Jag konstaterar bara att tar till när han sägeratt vi för vår del inte skulle stå bakom det riksdagsbeslut som fattades förraåret. Vi har i vår motion sagt att det gör vi. Men avsikten med detriksdagsbeslutet var självklart inte att dölja motsättningar, utan avsikten varatt redovisa vår traditionella syn på hur och vi politiker inom deolika partierna bör uppträda när vi skall förhandla med omvärlden. Så uppträddevi när skulle delas, så har vi ofta uppträtt i försvarsfrågan etc.,och det är viktigt att fullfölja denna linje. Däremot har vi sagtatt den svenska neutralitetspolitiken är inte förenlig med ett medlemskap i är ingen ny position. Avsikten var att skapa en förhandlingsplattform isyfte att undvika diskriminering. Jag skall gärna återkomma med direktiv till Oslomötet somstatsministrarna skall ha. Det finns mycket starka skäl för EFTA:smedlemsländer att samordna sin förhändlingsuppläggning i förhållande till EG,och de måste skärpa organisationen och ge den ökade resurser. 19 (vpk) replik: . Försttill : Jag tror det är litet futtigt om vi skall reducerafrågan om innehållet i den gemensamma sektorn, den offentHga sektorn, fillbullbak. Bättre kan ni i ! Men då måste ni lyfta er litet över dettaatt så fort man talar om offentlig sektor komma in på privatisering, och nimåste också fundera över om man kan fortsätta att ha ett lönetak, som ni juprincipiellt är för. Till vill jag säga att den formellaanmärkningen att jag polemiserar mot är naturligtvis riktig,eftersom hon inte kan få ordet. Men kommer ju inte undan självasakfrågan, för det tillhör faktiskt inte vanligheterna att ordföranden i finansutskottställer sig i spetsen för en principiellt vikfig mofion. Och ingen skall juinbilla mig att ni var ovetande om att den här motionen kom från Anna-GretaLeijon. Så bra är väl de interna kommunikafionerna, att ni hade vetskap omdetta. Ni hävdar fortfarande - och riktar jag mig tillstatsministern - att det är som skall springa ifrån sitt ansvar, omman skall skära i den offentliga sektorn, och överlämna saken till parterna päarbetsmarknaden. Detta är fegt av . Skall man skära, så skall manfatta beslutet här och inte lämna över detta till parterna. Ni kommer inte ensatt klara av att diskutera det här med era egna nära vänner inom fackföreningsrörelsenpå den statliga sektorn. Jag anser att det är principiellt felakfigt. Jag skulle i och för sig gärna vilja diskutera EG-fråganmed . Det är ingen ringaktning mot honom att jag inte går in påfrågan, trots att han tagit upp den. Vi får säkert tillfälle att återkomma. Menjag vill ändå säga sä mycket som att frågan är viktig, därför att helaEuropapolitiken är av avgörande betydelse. När det gäller Europapolitiken stårvi inför ett vägval. Antingen bestämmer vi oss för en linje som innebär ökadbundenhet till det avsnitt av vår världsdel som i stor utsträckning behärskasav den västHga militäralliansen, eller också intar vi en öppnareinternationalistisk och på långsiktiga överväganden grundad Europapolitik. Jagtycker inte att de här frågorna diskuteras särskilt allsidigt, och det ärvikfigt att vi tar upp dem. Men jag skulle gärna vilja - och dethar vi ocksä i motion begärt -att genom regeringen får återkommandefullständiga redogörelser för förhandlingarna med EG. Jag tror att det skullevara väldigt bra om detta kunde ligga till grund för en saklig allsidig debattom EG-frågorna. 20BIRGER () replik: Jag tyckeratt ordval om avstjälpningsplats är lika dåligt som densocialdemokratiska trojkans ordval i , när man talade omfelprogrammerade hjärnor osv., så det jämnar väl ut sig. Dessutom är juWesterbergs hjärna inte så mycket mer felprogrammerad enligt ert ordval änKjell-Olof Feldts hjärna , åtminstone när det gäller fördelningspolitik. Det är väl uppenbart att socialdemokraterna svikit iskolfrågorna, och en enig opposition har ju också tvingat er tillbaka. Det ärväldigt bra. För att komma till rätta med vården, kulturen och skolan gällerdet att göra skatter och avgifter på arbete lägre. Det är ju detta det handlarom. Varför skall vård, skola och kultur beskattas så fruktansvärt hårt? Det gynnar de här mänskliga sektorerna i samhället ochmissgynnar den eviga prylkonsumtionen. Så fill EG-debatten litet kort. och och vill inte gärna svara på de här litet obehagligafrågorna. I stället smyger man i buskarna. ordförande har sagtatt det är en polifisk union man eftersträvar, närmare samarbete inomutrikespolitik och säkerhetspolitik. har sagt: Målet är militärunion, egen valuta och egen centralbank. Är det verkligen detta vi skall kommain i, och tappa värt totala självbestämmande? I sådana fall tycker jag attmoderaternas linje i den här frågan är rimlig. De kräver i stort sett - i allafall mellan raderna - ett Det är åtminstone rakt och ärligt. Men den här harmoniseringen ger ossinte det minsta inflytande. Vi blir en släppråm utan motor och utan styråra.Det är farligt. 1 mitt första inlägg tog jag upp litet grand omfördelningspoUfik. Jag anklagade då socialdemokraterna för en mycketorättfärdig fördelningspolitik. I stället för att i första vändan sänkaskatten för höginkomsttagare vill vi sänka den för låginkomsttagare, bl.a.genom att höja grundavdraget till . Man skall ju nämligen kunna levapä sin lön, som de borgerliga brukar säga. Låginkomsttagarna kan inteleva på sin lön. Vi i med höga inkomster kan leva påvar lön. Nistatsråd kan också leva på er lön. Det är låginkomsttagarna som inte kan levapå sin lön. Man skall därför sänka skatten för dem. En viktig fördelningspolitisk fråga är också utjämningenmellan kommunerna - en ordentlig skatteutjämning. Momsen skall tas bort påbasmaten. Om man skall satsa pä pensionärerna - det skall vi göra - skall mansatsa på dem som har det sämst ställt. Det är de som har det svårt i samhället.Varför har socialdemokraterna svikit i fråga efter fråga när det gällerfördelningspoHtiken? Ni sviker också när det gäller miljöpolitiken. Ännu värreär egentligen att ni sviker i fördelningspolifiken, eftersom det är er egenhjärtefråga - eller borde åtminstone vara det. uppfyller i alla fall talmannensförhoppningar om livlighet i talarstolen. Det ursäktar ändå inte en del avordvalet. Jag kan bara konstatera att tyvärr vidhåller sin vendettamot . Diskussionen om sjukvården är mycket avslöjande för CarlBildt. Vad är det som har hänt när det t .ex. Jo,genom att man har lärt sig att genomföra dessa komplicerade operationer, kan mannu klara människor som var dömda till döden. Människor som tidigarevar dömda till svår invaliditet kan nu bli praktiskt taget friska. det övergångsskede då man bygger upp denna kapacitet - för att allaskall kunna få den här möjligheten, inte bara de som har privata försäkringar -till att försöka komma åt dem som arbetar inom den offentliga sjukvårdenoch som gör fantastiska insatser. Denna sjukvård ger alla samma rätt. Det finnslediga platser även på sådana sjukhus runt om i världen, därför att det ickeär, , en rätfighet för alla människor. Man måste nämHgen först visaupp sin privata försäkring. Vi vill inte ha en sjukvård av det slaget. säger att man inte skall låna till skatter. Detskall bli utomordentligt intressant att få reda på hur moderaternaskall klara de minskade inkomsterna fill staten. Det rör sig om 20 miljarderkronor redan för nästa budgetär. Till vill jag säga att hundratusentalsmänniskor icke skulle ha fått någon ATP-pension om folkparfiets system hadevunnit gehör och vunnit majoritet i . Det-är den stora skillnadenmellan de förslag som och företrädde. Vad vardet som gjorde att vi inte kunde fortsätta med löneuppläggningen? Jo, detvar ätt det hade skapats en majoritet emot utgiftstaket och därmed emot denkonstruktion för förhandlingar inom den offentliga sektorn som vi hade tänktoss att arbeta med. Det går självfallet inte att vidhålla det systemet och gåut med det en gång till om det inte finns en riksdagsmajoritet för principerna,som vågar stå för dem när de skall tillämpas i prakfiken. Till vill jag säga att det är klart att omvi inte hade behövt betala 58 000 milj. kr. i statsskuldräntor innan vi överhuvud taget började med budgetarbetet, skulle vi ha kunnat lägga på 2, 3, 4, 5gånger så mycket medel på skolan som någonsin har utlovat - utan att haklarat ut det med , som vill göra sänkningar inom skolan. Vi hadekunnat mångdubbla anslaget till en lång rad områden. Men vi har tyvärr dennatunga börda som vi faktiskt har fått klara av, förutom att vi har fått nerbudgetunderskottet och skapat balans. Jag tycker därför uppriktigt sagt att detär litet övermaga när de partier som hade regeringsansvaret i sex är och somunder den fiden körde finanser i botten nu vill framstå som om de villgöra mera för den gemensamma sektorn i olika avseenden. Om vi inte hade haftderas skuldräntor, skulle vi ha kunnat satsa mycket mer pä den offentligasektorn och pä områden som vi verkligen vill stå upp för. hade vikunnat sänka skatterna i ganska stor omfattning. När det gäller de stora framtidsfrågorna, skatterna,energin och miljöpolitiken - där finns en stark koppling - och EG sä kan jagkonstatera att de borgerliga partierna snarare har gått ytterligare isär. Detinnebär ju att det bara finns en politisk kraft - i alla fall tills vidare - idenna riksdag som förmår ta ansvaret för detta lands framtid. De borgerligapartierna kan endast komma med synpunkter. Hela debatten har handlat omvad socialdemokrafin tycker om vår politik. Det har över huvud taget intefunnits någon självständig borgerlig politik, som jag skulle haft möjlighet attdebattera.