prot · GC09116 · 1988-12-31 00:00:00 — Byråkraiin håller på allförsälla oss i en oönskad situation. Våra krav och restriktioner får inte varatill enbarl för våra egna syften. De får inle omöjliggöra lokal produktion. Jagsom konsument måste naturligtvis vara mycket mer intresserad av all köpamorötter av en lokal odlare än av atl köpa morötter från etl slort masspartisom har transporterats långa vägar. Vi i betonar viklen av atl lokal produktionmöjliggörs för atl på det sättet göra avståndet mellan producent och konsumentså korl som möjligl. Jag yrkar bifall lill reservalion nr 2 och ullryckersamiidigi min stora besvikelse över atl varken regeringen eller moderaler ellerfolkpartister kan instämma i cenlerns krav. Om jag frågar ledamöterna i om deinle anser att alla producenter skall ha möjlighel all konkurrera på hkavillkor, är jag övertygad om atl alla svarar ja. Men när jag överför denna förutsättning till svensklivsmedelsproduktion kryper socialdemokrater, folkpartister och moderater ifrånden uttalade uppfattningen. Varför kan vi inte ställa samma krav påproduktionen av importerade livsmedel som vi ställer på svenskproduceradelivsmedel? Efler all ha lyssnat på debatten kan jag bara undersiryka atlvi inle har samma uppfallning här. Vi har redan tuffa krav på djurhållningen i , ochde nya föreskrifler som är fastiagda av lantbruksslyrelsen har lill syfte attvåra djur skall ha en bällre hvsmiljö. måste få gå ute på bete, grisaroch höns får inte finnas i för trånga utrymmen. Hur kan vi då tycka atl det ärmoraliskt och etiskt riktigl atl så forl vi går över gränser är delinle angelägel längre all veta tex, hur djuren har vuxit upp? Delta är inle godmoral, anser jag. Länsveterinärerna i är en mycket viktig resurs,som vi skall använda oss mer av. De besitter stor kunskap, i slor ulslräckningpå grund av all de finns nära produktionen. De behärskar hälsofrågor ochdjurlagstifl- Prot, 1988/89:116 Prot,1988/89:116 ning. Vi måste tillsammans lyfta fram veterinärernas kompetensoch totalt få 18 maj1989 en ökad matkvalitet, , , , 7, I proposifionen anförjordbruksminislern all del varken finns anledning Livsmedelskontrollen f f j e. eller möjlighelalt ga in och konlrollera vilka produktionsmetoderna är. Som vi har hört avflera talare här kan inte vi i acceplera den ståndpunkten.Livsmedelsverkets generaldirektör anförde i utfrågningen att givilverkel bemyndigande att med stöd av livsmedelslagen ingripa endast när detföreligger hälsorisker. I samma andelag sade han atl del inte föreligger någonönskvärdhet atl gå htet längre. Han sade också alt man inte kan göra det pågrund av handelshinder. Sanningen är den, all regeringen inte vill gå längre. Varför har vi våra myndigheter? Jo, för all skapatrygghet, för alt lugna människors oro. Statsrådet har glädjande nog förståttall för att lugna människor förbjuder man import av bestrålade livsmedel. Dettaär elt krav som vi centerkvinnor har betonal under lång lid, och är delmycket bra all vi får elt klarläggande. Utskottet har uttalat atl det från folkhälsosynpunkt äretl självklart och oeftergivligt konsumentkrav atl den svenska importkontrollenpräglas av grundsynen att samma anspråk slälls på importerade och inhemsktproducerade livsmedel. Kontrollen görs dels genom atl besiktigaexporlanläggning-ar, dels genom alt la olika stickprov vid gränsen. Deltaräcker lyvärr inte. Jag vill fråga jordbruksministern; Var kommer de etiska ochmoraliska uppfattningarna in? Det är dags att sluta prata om handelshinder. Det ärverkligen dags att slälla samma krav på importerade livsmedel som vi ställer påde svenskproducerade. Hur skall vi låta oss luras att ätahormonbehandlat kött? Jag måste faktiskt ifrågasätta socialdemokraternasambition att värna om god malkvalitd. När LRF-kvinnorna demonstrerade här i , var deras främsla önskemål att man verkligen får sammakrav på importerade livsmedel som på svenska. En annan fråga som vi i har tagit upp gällerchoklad. Choklad är livsmedel. Visst vill vi veta hur gammal en chokladkaka är,Vissl kan vi emellanåt fundera över hur jusl "den försäljaren" kanhålla så mycket lägre priser än andra försäljare, hur cirkaprisel kan frångås.Är det måhända så atl man har lyckats komma över elt stort parti? Jag ställerfrågan utan att för den skull anklaga någon. Visst är del ell konsumentintresse och en rättighet att fåveta hur chokladproduklionen går till och hur färsk varan är. Del går att märkachokladaskar och chokladprodukler. Delta har branschen kommit överens om, ochman märker chokladaskar. Men vad jag lycker - och vad vi i nu harframhållit - är att vi bör kunna få veta i stort sett hur gammal denchokladkaka är som vi stoppar i oss. Vi vill ha en märkning även på chokladen. - och även i flera andra län - har vi hafl en särskill svår silualion,inle minst på grund av effekterna efler . cenlernhar i andra motioner krävt resurser för all verkligen komma lill rätta medeffekterna efter denna olycka. 52 När del gäller arbetet med fisk harvi också krävl extra resurser. varil i koniakt med ,som har fått särskilda pengar för atl klara av etl fiskeprojekl. Man skall göraen karfiäggning och ta prover på fisk, så atl vi skall kunna mäta huromfattande skador som har kunnat uppkomma på fisken. Detta säger jag medanledning av all vi i cenlern inte har biträtt reservalion. Betänkandet ulgör hell rikligt elt steg framåt, men tyvärr absolut inletillräckligt. Det är ledsamt alt nu behöva konstatera atl vi inle har nått ändafram. Med detta yrkar jag bifalltill cenlerns reservafioner. I delta anförande inslämde Sfina , MarianneJönsson och Sfina Guslavsson (alla c). Anf.38 () replik: Det var mycket intressant att i början av sitt anförandefastslog all del var så viktigt för konsumenlerna atl man fick en bättrelivsmedelskontroll. Hon framhöll speciellt importkontrollen av odladeprodukler. Jag vill gärna hålla med henne. Men för att vara hell sanningsenligborde hon ha sagl, när det gäller spannmål och potatis, dessa vikfigalivsmedel, atl del vikligasle för konsumenlerna i är att man har sammakrav på de svenska livsmedlen som på de importerade. Just när del gäller dessaprodukler har ju livsmedelsverkels undersökningar visat atl vi i måste göraräll betydande skärpningar i vår policy för att närma oss kraven på deimporterade livsmedlen - åtminstone de livsmedel som produceras i de nordiskaländerna och inom EG. Jagtycker alltså atl man måste säga detta om man speciellt vill framhäva konsumentintresset.Det framgick nämligen senare i anförande all hon starktpoängterade konkurrensintressd för producenterna. När det gällerlivsmedelskontroll är det enligt min mening i första hand konsumentintressetsom vi skall framhålla. Intresset atl se fill att producenterna får likakonkurrensvillkor bör komma i andra hand. I måste vi som sagl ocksåskärpa våra villkor. Anf.39 () replik: Jag vill bemöla apropå talet om ohka uppfattning när detgäller kraven på producenter i jämfört med kraven på producenter iomvärlden. Det kan ju vara så, , all har gått någol ellernågra sleg för långt, och litet för snabbi, när del gäller kraven på svenskaproducenter. Då blir del hela svårt all hanlera, inte minsl ekonomiskt, förSveriges bönder som inte lycks få kompensation för de krav som ställts frånSveriges regering och riksdag i del här sammanhanget. Anf.40 () replik: Jag vill först betona, , att producenterna också ärkonsumenter. De svenska producenterna är ju myckel angelägna all hålla så högkvalitet som möjligl på grund av alt de själva också är konsumenter, och myckelmåna om alt man ur hälsosynpunkt äter rätt mat. Prot,1988/89:116 Med anledning av inlägg vill jag fråga omIngvar och uppfallning är alt vi har för stränga krav påsvenskproducerade livsmedel. Det var fakfiskt en hell ny fråga. Jag villytterligare betona atl jag gång efler annan sade alt jag inte vill backa påkraven i fråga om kraven på svenskproducerade livsmedel. Därmed kan jag ändåinte tycka atl vi som konsumenter skall finna oss fillfredsställda med all viinte vet riktigl ordenlligl hur våra importerade livsmedel produceras. Jaglycker del borde finnas en ambitionsnivå och en vilja att uttrycka att viverkligen vill eflerslräva della mål. Vi vel mycket väl att kontrollen kan bli svår, men vikommer ingen vart om vi inte alls är beredda all försöka hitta former för attuppnå detta mål. Jag vill absolul inle i detta anförande ha haft någonunderlon av alt vi vill sänka kraven på kvaliteten hos svenskproduceradelivsmedel. 41GRETHE () replik: Jag har många års erfarenhet från denkonsumenlpoliliska debatten, och jag vill säga till all delargumenl hon använder, alt producenterna också skulle vara konsumenter, urkonsumentpolifisk synpunkl är etl förfärligt billigt argumenl. attledningen för producentföretag nalurligen och främst skulle ledas i sinverksamhet av sitt inlresse som konsument, del håller inte. 42 () replik: Man har ställt frågan fill mig om vi har förstränga krav. Jag vill svara alt vi givelvis skall slälla sådana krav som ärfillräckligl stränga för alt garanlera svenska folket högvärdiga livsmedel. Menkraven skall vara reahsfiska med hänsyn lill möjligheterna atl i den prakliskaverkligheten fullfölja dem. När det gäller förhållandel fill omvärlden framöver har vimoderaler förhoppningar om atl vi i det fortsatta europeiskainlegrationsarbelel skall kunna vinna förslåelse för de svenska kraven. Där ärvi beredda all gå så långl som möjligt. 43 () replik: Slutkontenlan av inlägg bliratt föraktar producenterna. Jag tycker absolul atl visammanfattningsvis skall kunna konstatera att producenter också ärkonsumenter. Litet av detta var jordbruksministern också inne på när han sadealt vi måste skilja på de hälsomål som vi har å ena sidan ochkonkurrensbestämmelserna som vi har å andra sidan. Då är vi återigen inne påall viklen och betoningen av handelshinder får ell mycket slorl utrymme i dessaolika ställningstaganden. Detta kan vi från sida inle acceptera. Talmannen anmälde alt GretheLundblad anhållit alt lill protokollet få anlecknal alt hon inle ägde rätt tillytterligare replik. 44INGER SCHÖRLING (mp); Det har varil en intressant debalt. Vi harhört hur de olika partierna har framlagt sina ståndpunkter när det gällerlivsmedelskontrollen och livsmedelspolitiken. Vi har rört oss utomlands ganskamyckel också och har lalal om hur vi skall handha den livsmedelskontroll somhar med import utifrån att göra. Jag länklela mig friheten all bli litet provinsiell. Livsmedelskontrollen skall ge trygghet åt oss konsumenter.Ändå frågar vi som bor i oss oroligt: Hur farligt är detegentligen all äta den fisk vi kan få där? Varför skall vi behöva fråga oss della? Jo därför altprovtagning och kartläggningar helt enkelt är otillräckliga och yllerslbegränsade. Den information vi får är ibland motstridig och motsägelsefull. Livsmedelskontrollen bör och skall skärpas. Det sägs ocksåi betänkandet, och dd är bra. Men om den konlrollen skall bli verkningsfullmåste ju gränsvärden fastställas. Man kan inte heller se varje ämne för sig,ulan man måste ha en samlad bedömning av farligheten för all avgöra om elllivsmedel är tjänligt eller otjänligt. Dessutom vel vi inle hur olika ämnen påverkar varandra.Forskningen om della är näslan obefintlig, vågar jag säga. Detta måsle vi ocksåha med i beräkningen. I har både insjöar och hav under ganskalång lid belastats av utsläpp från induslrin. Många av länels insjöar ärsvartiistade på grund av höga kvicksilverhalter. Praktiskt laget varenda sjöskulle vara svartlistad om vi följde värJdshälosorganisationensrekommendationer om gränsvärden för kvicksilver, vilket skulle innebära enhalvering av nuvarande gränsvärden. harvi, de gröna, krävt. De klorhaltiga föreningarna och andra giftiga ämnen frånmassainduslrin som finns ulefler hela och i synnerhet i Gävleområdd,har under lång lid också belastat vattnen. av de giftigaste ämnen som släppts ut är dioxin.Dioxinhallen har mätts i fisk längre upp, bl.a. i . Vissa forskaremenar atl man helt enkell inte borde äta laxfisk och andra fiskar från Bottenvikenoch , medan andra säger atl riskerna är ganska små. När del gäller Gävlebuklen har hitfills inte några somhelst prov på dioxin gjorts. har det kommil besked från livsmedelsverket omall man skall göra fyra provtagningar. Del är ganska dyra prov med dioxin, . per prov, men jag är inle alls, som , nöjd med del. Delgäller alt få etl samlat grepp på alla de ulsläpp som finns och alla de giftersom finns i fisken. är inte alls nöjd med de anslag man fått ochsäger alt man inle klarar att göra ell sådanl jobb på dessa anslag. Cesiumhalten i insjöfisk i och i mångaandra län är så hög atl kommunen uppmanar människor att över huvud laget inteäta fisken. I kommun ligger halterna på mellan 10 000 och 85 000becquerel per kilo fisk. Då skall vi vela att långt ifrån alla sjöar ärkontrollerade. Ingen är frilagen, men ingen är svarthslad. Varför svartlistarman inle dessa sjöar och säger; Äl inle fisk från dessa cesiumdrabbade sjöar? Dessutomfinns andra metaller i vattnen, som på grund av försurning. Prot, 1988/89:116 sjunkandepH, har lösts ut. Det gäller bly, aluminium, kadmium, och här finns ocksåförslås PCB, DDT och rester från bekämpningsmedel. Denna svåra situafion med så många föroreningskällor isamma område gör att del krävs en övergripande provtagning och en karlläggningav tungmetaller, cesium, dioxin, PCB, DDT och bekämpningsmedel. har på sitt ansvar att kontroll sker ochatt man kan ge besked fill människor om fisk och om livsmedel över huvud tagetär tjänliga som människoföda eller inte. Det är de stadiga verkens ansvar attinformera och ge besked till alla hushåll. har försökt atl informera,men man har inle råd all gå ul med informafion lill alla hushåll. Jag kräveratt människor skall få veta hur det är. Fisk är etl vikligl livsmedel. Dd måste bli slul på denrådande nonchalanta livsmedelskontrollen när det gäller fisk. Gör en övergripande provtagning och en karlläggning avsituationen! har tyvärr allt som behövs för en sådan studie. Jag yrkar bifall fill reservationerna 18, 19, 20, 21 och22 när del gäller gränsvärden och för övrigt till miljöpartiels samtligareservationer i delta betänkande. 45KARIN (): Man kan bara konstalera alt cenlerns uppfattningangående kärnkraften har varit helt riktig under alla år. Del som inle kundehända har hänt. Vi har drabbats av . Jag tror all många flermänniskor skulle få mer insikl om olyckans omfallning, om man studerade denförändrade livssituation som många människor har tvingais in i, inle minsl iGävleborgs län. Till vill jag bara säga atl inle hellerjag är nöjd med de resurser som har ställts till förfogande för atl man skallkunna konstatera de olika effekterna av olyckan. Jag ville framhålla attcentern har krävl ytterligare resurser i samband med behandling av andra frågorhär i kammaren. Därför hade vi inte bevakat just den här frågan. Länsstyrelseni har koncentrerat de få resurser som ändå står lill buds på altgöra studier beträffande just fisk. Så det finns inga som helsl motsättningar. 46 (): Jag vill inte påstå något annat än alllivsmedelsverket har sell mycket allvarligt på frågor som rör fisk som skadatsav föroreningar på grund av att lungmelaller har friställts i sjöarna tillföljd av försurning, på grund av radioaktivt nedfall, och liknande gifter frånulsläpp i industrier. ändrar man i hstan över svartiistade sjöar. Nuinnebär svartlistade sjöar inte att fiske förbjuds. Men fisk som har fångats isvartiistade sjöar får inte säljas. Man har också gått ut med råd fillallmänhelen i områdena och vänl sig specielll fill de gravida kvinnorna.Livsmedelsverket ger råd, och hälsovårdsnämnderna är sedan skyldiga altvidarebefordra informationen i sina resp. områden. Man har också vänl sig tillmödravårdscentraler och läkare och informerat om de risker som gravida kvinnorutsätts för, om de äter mycket av den här fisken. Det är inget problem om manäter fisk en gång . Däremolkan del finnas en risk, om man äter fisk . Detta är alltsåvad livsmedelsverket har informerat om. Jag håller med om atl problemet är allvarligl, men jag lyckeratt man har gjort så myckel som möjligl i del här lägel. Man har gått ut medinformalion och har verkligen inte undanhållit sådan. Problemet är kanske attvederbörande lokalt inle har ägnat sig så mycket ål frågan att informafionenkommil ul. 47 (vpk): tar upp svåra frågor. Å enasidan säger hon att fisk är nyttig mal - och den uppfattningen delar vi ju -, åandra sidan vill hon i stort sett svartlista alla sjöar i . Honmenar att fisken är otjänlig som föda, eflersom den innehåller så slora halterav gifter; metaller, dioxin, cesium m.m. Tyvärr blir inte fisken bättre sommänniskoföda bara därför atl vi lar många prover och gör analyser. Vi kan mätavad som finns i fisken, men vi har forlfarande mycket outvecklade analysmetoderför all avgöra hur det påverkar människan. Kanske är det också så, attmänniskorna i Gävletrakten skulle ha slor nylla av att vi satsade myckel pengaroch forskning på en ulveckling av analysmetoderna, så all vi får veta vadämnena medför när de kommer in i människokroppen. All vi inte har yrkal bifall fillde här reservationerna innebär inle någon nonchalans mol de människor som bor itrakterna kring . Vi förslår den oro som människorna i dessa trakterkänner efler att ha drabbals så hårl av . Men del finnsproblem av liknande karaklär även på andra håll i landel. Därför är del viktigtatl vi ökar insalserna i hela landel, liksom att över huvud laget ökaforskningen när det gäller de här problemen. 48INGER SCHÖRLING (mp): sade att livsmedelsverket görså mycket som möjligt. Det kan ju hända att livsmedelsverket gör del med deresurser som livsmedelsverket har. Eftersom del görs alldeles för litet, måsledel bero på all livsmedelsverket har för små resurser. Också nog hur det förhåller sig. Så fill sjöarna och kvicksilverhalterna. Ca 10 000 sjöarbör svartlistas med utgångspunkt i dagens gränsvärde. Utgår man från 'WHO:skrav skulle antalet mångdubblas. Sedan till cesium. Trots alt vi har skyhöga gränsvärdenförekommer ingen svartlistning. Ca 5 000 sjöar behöver kanske svartlistas. Till vill jag säga följande. Visst är delbra all vi kan utveckla analysmetoderna, men människorna måsle ju få vela vadde har all välja på. Det är ju här som livsmedelsverket har sina brister. Manlalar inle om att det är farligt. kommun går ul och informerar all maninle skall äta fisken från Gävletraktens sjöar, men livsmedelsverket tigerslill. 49 (vpk); Jag tror faktiskl inte heller attlivsmedelsverket tiger slill i nonchalans mot människorna i Gävldraklen. ÄvenUvsmedelsverkds kunskaper är nog brislfälliga. Man måste vara oerhörl seriös.Jag utgår ifrån att 5 protokoll 1988/89:116 Regleringav priserna på fisk m. m. inle heller IngerSchörling och vill öka oron bland människorna. Del måste varaseriöst när vi säger: Nej, ät inle det här. Då skall vi säkerl vela all det ärfarligare än att använda ell annal livsmedel. Jag tror faktiskl all del ärbristen på kunskap och inte nonchalans som gör atl livsmedelsverket inte hartagit ställning. Därför menar jag all livsmedelsverket omedelbarl måste skaffasig mer kunskap. Det är oerhört viktigt att göra detta för att sedan kunna gåvidare med det här arbetet. Anf.50 (): Jag håller med om att det behövs mer kunskap, men vi kan inle uppfattadet hela som något annat än ganska stor nonchalans. De flesla sjöarna haralltså becquerelhalter på 10 000-85 000 bequerel per kilo fisk. Trols deltasäger inte livsmedelsverket all människorna skall låla bli alt äta fisken. Vihar ju ett gränsvärde på 1 . Vid de här höga värdena skall jusjöarna svartlistas, och människorna bör få veta hur farligt det är. Jag tyckeratl del är nonchalant när inte del slatiiga verket går ul och informerar omdelsamma som kommunerna. På grund av brisl på resurser kan kommunernaemellertid inte vända sig till alla hushåll. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efterdebatten om jordbruksutskottets betänkande 18.) Kammaren övergick fill alt debatterajordbruksutskottets belänkande 18 om reglering av priserna på fisk m.m. Reglering av priserna påfisk m.m. Anf.51 (): Jag har i min motion avlämnad under allmänna motionstiden utförligtbeskrivil del orimliga i all man lar pengar från fiskels prisreglering för alldela ul lill konsumenlerna därför att torsken varit för dyr. Fördyr innebär att prisel överstigit del normpris som statens jordbruksnämndföreslagit och fastställt. Men det är inte så att torsken har varilför dyr, ulan del är normpriserna som har varil för låga. Prisernapå torsk i våra grannländer, såsom och , har legat betydligthögre, hksom världsmarknadspriserna. Att priserna på torsk sfigit beror på attdet har varit brist på torsk. När det är brist minskar också fångsterna, och ompriserna legal stilla hade fisket helt enkelt varit olönsamt, överläggningar fisket haft med konsumentdelegationen och statensjordbruksnämnd, har man inle fått någol gehör för verkligheten. Antingen saknarman totalt kunskaperom fiskets villkor eller också vill man inte förstå. Detsenare är säkerligen del mesl troliga. Detär också orimligt alt bedriva överläggningar med motparter som totalt saknaransvar för näringen. Om den enda målsättningen är alt skaffa konsumenternabillig mat, kan resultatet bli så som det blivit i fiskeförhand-hngarna.Nolluppräkning har salt sina spår i svenskt fiske. Del har tvingatut fiskare i väder då det borde tillhöra de mänskliga rättigheterna att få ligga ihamn, och enbarl har flera slora fiskeskepp sänkts av brottsjöar underpågående fiske. Jag funderar ibland på hur del har kunnat gå lill när manfår igenom sådana avtal. Del beror säkert i första hand på att förhandlingarnahar urartat så att det kan kallas förhandlingar. Det är en parodipå förhandlingar. En parodi där maktfullkomlighet och översitteri fåll alllförstort spelrum och blivit mer avgörande för avtalets resultat än sakargument. Fiskets förhandlingsdelegation, eller rättare sagt dessavlalsråd, kunde ju ha låtit bU att godkänna avtalet. Men införjordbruksnämndens hot om ett ännu sämre förslag har man inle vågat la denrisken. Erfarenhet av behandlingen hos regeringen har fidigare inte heller ingellförhoppningar om förslåelse för fiskets problem. hadejordbruksministern, trots nollbud, i sill förslag till ytterligareförsämrat avtalet pä flera punkter. Dess bällre acceplerade inle riksdagenjordbruksministerns förändringar. Del finns siarka skäl för kraven i denmoderala reservationen. förslag och beslut all lapengar från fiskels prisreglering och dela ul fill konsumenlerna slår i stridmot de regler som gäller för prisregleringen. Det är förvånande hur någonlyckals komma på en så befängd och ondskefull idé. De ålgärder som beskrivs i arbetsgruppens ulredning föratt dämpa priserna har jordbruksnämnden ulnylijal. De har infört exporlavgifieroch öppnat möjligheler för imporl av torsk till den svenskaberedningsindustrin. Att beredningsindusirin inte kunnat hitta billigare torsknågon annanstans kan faktiskl inte svenskt fiske rå för. En sak som inträffat under senare fid gör del ylleriigarebefogat atl pengarna återgår till regleringskassan. Jag tänker då påstatsministerns överenskommelse inom EFTA om fullsländig liberalisering avhandeln med fisk och fiskprodukler. Överenskommelsen innebär - därom är allaEFTA-nationer eniga - att avgiften som finansierar regleringen försvinner. Hurdet skall lösas har inle gått all få någol besked om. I det interpellationssvarjag fick av statsministern fick jag i varje fall inga besked. Det vi vet är att slatsminislern offrat svensklfiske för någol - ingen vet vad. Intresset för fisket som näring är inle slorlhos den socialdemokratiska regeringen, och än en gång har fiskerinäringenfarit illa. Hur illa vet vi inle . vandrar nu runt på och belraklassom en hjälte. Det blir man tydligen om man struntar i de sina och gynnar andranationer. Vem som får betala hjälteglorian återstår all se.