prot · GC09101 · 1988-12-31 00:00:00 — SJ lämnar offerter ochförsöker ulveckla en irafik som är effektiv och kundanpassad. I vissa lägen kanSJ inte konkurrera med landsvägstrafiken. Vi får erkänna detta. Men lolall selthäller SJ på alt ulveckla sin godstrafik för all kunna ta emol mer gods. Därförär det fel att som gör försöka hälla liv i myten om atl 2miljoner lon gods skall föras över från landsväg lill järnväg. Ulvecklingen gårinle i denna riktning. 24 (vpk): Del börjar låla bällre och bällre. Jag skullevilja ha ell positivt besked även på en av de andra frågor jag ställde. SkallSJ riva upp 2 000 industrislickspår eller inte? Delta är en myckel stor frågaför många som vet hur myckel gods som kan fraktas pä dessa banor. Under de ärsom jag har jobbat med trafikpolifiken har jag uppfattal alt del åtminstonefordras banor och spär för all man över huvud lagd skall kunna ha rullandemateriel för atl transportera gods eller personer. Jag vill slälla yllerligare en fråga; Vad belydersekundärlerminalerna? har inle sagt ett ord om dem. Fick jagfel besked av Beijbom, chefen för , när han sade att ansvarel förfortsatta godstransporter vid sekundärterminalerna kommer all vilapä kommuner och privata åkerier? Var del fel? Om SJ:s godstransporter, m.m. Anf.25 Kommunikationsminister : Herr talman! Del är inte möjligt alt sägaexakt hur mänga meter räls som kommer all bli överflödiga när kunderna väljerannan irafik än järnvägstrafik. Men det är intressant all notera all del i dagplaneras för byggande av järnvägar i en omfattning som inle har skell pä mängaår. 26 (vpk): Jag vill upprepa min fråga. Sekundärterminalernas statusär faktiskt avgörande för väldigt många kommuner i landel och även för deframlida godstransporterna. Kan vi som bor i och de SJ-anslällda därlila på att Beijboms besked om en sekundärbanas status inle har någonbelydelse? Kan vi, , lita pä atl också sekundärlerminalerna iframliden kommer all ha gods i samma omfattning som i ? Det ärfaktiskl en avgörande fråga. När del gäller utvecklingen av godstrafiken från är Jag vädjar lill all inle med tekniskaargument försöka skapa en annan bild. 28 (vpk): , del är inle fråga om tekniska argument,det är besked från chefen för som handlar om SJ;s nya godsstrategi.Den innebär ell lilel fåtal huvudterminaler i landet. är ingenhuvudlerminal, utan den har klassats som sekundärterminal. Enligl Beijbomkommer man i fråga om sekundärterminalerna inte längre all kunna lila på ettslalligt ansvar för alt gods skall finnas kvar. Om kommun ellerprivata åkerier inle kan eller vill la över della ansvar vad händer dä med ensekundärlerminal av denna typ? Det är inle en leknisk fråga, ulan del är enpolitiskt myckel viktig fråga. Överläggningen var härmed avslulad. Om äldres och handikappades rätt liU bostad och vård 9 §Svar på fråga 1988/89:580 om äldres och handikappades rätt till bostad och vård har frågat mig vilkaåtgärder jag avser vidta för atl enligt elt enigt riksdagsbeslut beredaäldre och handikappade möjlighel all erhålla boslad och vård i annan kommun änden egna. Den fråga tar upp behandlas förnärvarande av äldredelegalionen. I dess uppdrag ingår enligl direktiven all"visa hur äldre och handikappade skall kunna flytta lill särskilda boende-och värdformer i annan kommun eller annal landsting än det egna".Utgångspunkten skall, enligt direktiven, "vara all finna en lösning genomöverenskommelser mellan huvudmännen". Delegationen är i slutskedet av sill arbeleoch beräknas avlämna sitt belänkande . kommer såledesell förslag atl föreligga om hur äldre och handikappade skall ges utvidgademöjligheler all flytta lill annan kommun än den egna. 30 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. fick jag klarl för mig alt handikappadeoch äldre människor, evenluelll förtidspensionärer, med behov av servicebostadinte kunde flylla från kommun till kommun. Jag blev ganska förskräckt. Ijanuari 1987 väckte jag en molion i ärendet. Det var med stor glädje - detförstår jag alla inser - jag kunde konstatera att socialutskottet tillstyrkteoch biföll motionen. skrev atl en kartläggning ochanalys enligt utskotlels mening vore värdefull. Arbetet måste emellertidgenomföras skyndsamt, eftersom det brådskar med förslag till lösning av frågan. Del kan var och en förslå all del brådskar. Jag vet inlehur mänga samtal jag har fått under den lid som har gått sedan beslutetfattades om hur lång lid del dröjer innan man verkligen får den här rällighden.Jag ställde en fråga till för något halvår sedan, kanskelängre, och hon sade all vi skulle få ell förslag års utgång. Jagväntade därför elt par månader extra för all ge regeringen en chans. liggerärendel fortfarande kvar i äldreberedningen. Jag kan förstå atl saker kan lalid, men här gäller del en grupp människor som är så utsatta all vi måsle talill alla resurser för all se till atl problemet löses sä fort som möjligt. Vad betyder, , uttrycket "inomkorl"? Del kan nämligen vara ganska flexibelt. Jag skulle vilja ha enprecisering. När kan regeringen således lägga fram elt förslag? Det måste snartbli en realitet för dessa människor att fä rällen alt flylla till en annankommun. Del kan vi alla andra göra. Vi kan bli skrivna i en kommun genom att viflyttar dit, hyr elt rum om vi inle får egen bostad - sådant händer ju -och sä småningom bli skrivna där. Det kan man inle göra när man nödvändigtvismåsle bo i servicebostad. 31 Statsrådet : Prot. Om äldres och handikappades rätt lill bo-siad och vård Först vill jag gärna säga atl ElisabethFleetwood och jag har samma uppfallning i sak. Del ärnödvändigl atl vi finner former som medger atl också äldre och handikappade sombor i olika inrättningar som kommun och landsting har kan flytta, när de harskäl till alt göra del. Sä i sakfrågan har vi samma ståndpunkt. Frågan har lämnats till äldredelegationen, därför all vihar en rad myckel viktiga frågor som gäller service, värd och slöd för dengruppen människor all la ställning till. Del är egenlligen skälel lill altdelegalionen inle har blivit färdig i denna fråga. De andra frågorna är ganskakomplicerade, i varje fall delvis, och vi har samlat allt lill dlslutbetänkande. Det kommer, som jag sagt i mitt svar, . Jag vågarinle säga vilken vecka, , men betänkandet är pä gäng. Delkommer också atl innehålla ställningstagande lill möjligheterna alt flylla. Precis som har sagl skall landstings- ochkommunförbunden lämna rekommendafioner lill huvudmännen om hur della skall ske.Om del blir rekommendationer eller om vi skall välja en strängare form är ännuinte klarl. Om det blir rekommendationer kan dessa träda i krafl omedelbart.Landstingsförbundet har redan aniagil en rekommendafion i november i fjol.Kommunförbundets ställningstagande är ännu inle klart. Om del däremol skallväljas andra vägar, exempelvis lagstiftning - och vi har beredskap för del - däär det som skall besluta efter en remissomgång. Del kommer alllsä attla yllerligare tid. Detta är lägel jusl . Delegalionen har bell all fåålerkomma med ett definitivt ställningstagande och besked. 32 (); Jag ber all få tacka statsrådet fördel beskedel. Jag hoppas all del också kommer atl bli en realitet. I svaret står att utgångspunktenskall vara "vidgade möjligheter". Vad betyder delta med vidgademöjligheter? Är del inte så att man skall ha klar rätt att fordra enservicebostad, om det finns tillgängligt? Man skall väl ha samma rätt attställa sig i kö som de som är skrivna i kommunen, oavsett om man är handikappadeller pensionär? Den fråga som närmasi har bäring pä vidgademöjligheler gäller om det skall ställas särskilda villkor för rätlen all kunnaflylla. Del har diskuterats om man måste visa alt det finns enanknytning till den kommun dit man vill flytta eller om flyttning skall kunnaske hell frill. Här finns olika uppfattningar också i delegationen. Men jagtror att vi alla är överens om alt man skall ha rätt all ställa sig i kön i denkommun dit man vill flytta och bli behandlad som en av dem som söker plats där.Om det dessutom skall ställas krav pä all man skall kunna motivera sinflyttning, l.ex. med att man har släktingar eller en god vän, att man villstudera eller har någon annan anknytning, eller om del skall vara hell öppelalt flylla, är en fråga sorn har atl göra med vidgade möjligheter. Vi haralltså ännu inle tagit ställning. 2 protokoll 1988/89:101-103 Om utvisningsbeslut rörande turkiska kurder 34 (): Slalsrådel lalar om alt man skall ha speciellanknytning lill en viss kommun för att få rätt att flytta dit. Får jag dä sägaatt min uppfattning är att del måsle finnas ett oerhört vitt spektrum av möjligheleroch rättigheter för all få flylla till en kommun. Av dem som har ringt lill migi denna fråga har en del angett som skäl all barn har fält tjänst i en annankommun och flyttat lill en annan del av landel och har inle kunnat la hand omsina föräldrar som bor kvar i servicebostad l.ex. i övre när barnenhar flyttat lill . En del har slarkl kullurellt inlresse för Slockholmoch vill studera men har inte en chans när de bor i en annan del avlandet. De vill ändå fylla sitt liv som svårl handikappade med inlressen ochvill känna att de har dl liv med innehåll. Överläggningenvar härmed avslulad. 10 § Svar på fråga 1988/89:577 om utvisningsbeslutrörande turkiska kurder har frågat mig om jag anseratl del är uteslutet alt en kurd från , som enligl egen uppgift aktivthar arbetat för ökad kurdisk självständighet i Turkiel, kommer att fängslaseller utsättas för annan polilisk förföljelse vid återkomsten. Som direki svar på fråga kan jag säga altdel inle är uteslutet alt en person som gjort sådana uttalanden kan komma allfängslas eller utsättas för annan polilisk förföljelse vid en återkomst tillTurkiet. Jag vill dock erinra om atl inte ulvisar personer lill eltland där de bedöms bli utsatta för polilisk förföljelse. Vi följer mycket nogautvecklingen i för att kunna göra en rällvis och riktig bedömning iärenden angående asylsökande från detta land. Varje utlänningsärende bedömsemellertid individuellt. Del avgörande vid denna bedömning är om del motbakgrund av vad som är känt om den enskildes förhållanden och om situationen iTurkiet kan anlas all han eller hon riskerar polilisk förföljelse. Enbart denomständigheten alt en person är kurd och kommer från innebär inte atthan eller hon har behov av här. I de ärenden som regeringen har fållat beslut om utvisninghar regeringen, utifrån det material som förelåg vid beslulslillfälld,självfallet gjort den bedömningen all den sökande inle riskerar vare sigpolitisk förföljelse eller fängslande. 36 (): Jag tackar invandrarministern för svaret.Invandrarministern slär fast atl del inle är uteslutet alt sädana kurder somjag har frägal om kommer alt utsättas för politisk förföljelse vid hemkomstentill . Förhoppningsvis belyder det atl det finns en viss medvetenhet iregeringskansliet om den myckel svära situation som råder när del gäller mångaav de turkiska kurderna. Framför alll gäller del de som arbetar för någon formav erkännande av den kurdiska etniska identiteten eller förpolilisk självständighet. Men verkligheten - trots den förståelse som jag tycker migfinna i svaret -ser helt annorlunda ul. För tvä veckor sedan hungerstrejkade engrupp kurder i för sina utvisningshotade kamrater. Tvä av dessa hadefält nej från regeringen, trots att en av dem hade varit fängslad och hadetorterats i för sina aktiviteter. Bedömningen var atl de inle vartrovärdiga och att deras uppgifter väsentligen var överdrivna. hotasyllerligare elt femtonlal i gruppen av utvisning. Beslutet i dessa fall harexakt samma mofivering. Gruppen kom lill för bara några månader sedan.En annan turkisk kurd har också fält besked, en lastbilschaufför somkörde förnödenheter lill kurder i och och som greps av polisen försina aktiviteter och fängslades. Han har också utsatts för misshandel. Även hanhar fäll besked om atl han inte har tillräckliga skäl för att fä asyl iSverige. I del sista fallet som jag vill berälla om handlar det om en litentioårig flicka, vars pappa har fängslats för sina politiska aktiviteter.Flickan tvingades gömma sig. Hon ivingades också se på när mammanmisshandlades. Dessa tvä har kommit till . säger nej.Motiveringen är alt de icke är trovärdiga. Pä senare tid har det kommil en rad beslul rörande kurdersom har anhöriga som varil politiskt aktiva. Men vissa har också själva varilpoliliskt aktiva i . De har ofla fått likartade moliveringar- dettatrots all vi vet atl det är synnerligen bekymmersamt för denna grupp människor. Jag vill därför fråga invandrarministern om del harförekommit något slags principbeslut i regeringen eller om det finns någonannan anledning lill sådan här behandling av människor. Om ulvisningsbeslut rörande turkiska kurder säger att det tycks finnas enviss medvetenhet hos regeringen om de turkiska kurdernas svårigheter. Jag villpåstå att det sannolikt blir dagens understatement här i kammaren. Jag tror attMaria och jag är lika medvetna om förhållandena i . har slällt en generell fråga. Jag har gettett sä generellt och klart svar som jag kan ge. vet myckel väl atljag inte kan diskutera enskilda ärenden. Men vill jag göra ell meragenerellt påpekande. Det finns nämligen exempel pä kurder som har säntstillbaka till , därför alt deras skäl inte har ansetts vara lillräckligaeller därför all deras skäl inte har bedömts trovärdiga. Dessa kurder hällerforlfarande kontakt med oss. Vi hör alltså av dem, eftersom de forlfarandeförsöker komma hit - l.ex. med hänvisning lill anknytningen. Om dessa kurdervet vi alltså atl de inte har utsatts för förföljelse, atl de inle harfängslats eller råkat ut för någonting annat. Delta är bara ytterligare ellexempel pä all del inle går atl uttala sig generellt i dessa frågor. Enskildaärenden kan jag, som sagt -och det vet - inle diskulera här i kammaren. Om behandlingen av fly klingar från 38 (): Självfallet tycker jag alt det ärlillfredsslällande all höra all man uppmärksammar jusl den här gruppenssvårigheter i och med att personerna i fråga riskerar all sändas tillbaka lillTurkiel. Jag hoppas all del också återspeglar sig i de praktiska beslut somfattas. Men min fråga gällde inte dessa enskilda personer, som juär ganska mänga, ulan jag ställde frågan därför alt del har avtecknat sig dlmönster på senare lid. Del har ju förekommit en rad nej i likartade fall, medsamma motivering. Man kan konstalera all del finns en politisk aktivitet ibakgrunden-del kan också gälla anhöriga lill den som har fält nej. Därförundrar jag om regeringen pä något sätt har förändrat praxis.när del gällerdenna grupp. Sedan vill jag bara säga all jag är utomordentligt oroad över deenskilda fall som jag här har tagit upp. Överläggningen var härmed avslutad. 11§ Svar på fråga 1988/89:586 om behandlingen av flyktingar från Mot bakgrund av en rapport från AmnestyInternational som påtalar alt det begås uppenbara brott mot de mänskligarättigheterna i har frågat mig om jag kan garanteraatl flyktingar som utvisas lill tillförsäkras grundläggande mänskligarättigheter och inte riskerar sina liv vid återkomsten. På grund av återkommande frågor i ämnet får jag tydligen ipedagogiskt syfle än en gång slå fast: utvisar inte flykingar. Utgångspunkten för och utformningen av den svenskaflyktingpolitiken är nämligen sådan atl den som riskefar förföljelse i sitthemland och som är i behov av en i får stanna här. Även andrasom har lämnat sitt hemland av mindre starka politiska skäl ges skydd här. Den svenska bedömningen av asylsökande som har kommil bilsker i enlighd med en lagsliflning som i vissa avseenden ger asylsökande ettstarkare skydd än vad som stadgas Genévekonvention angåendeflyktingars rättsliga ställning. Den garanti som efterlyser skapas genomatl varje utlänningsärende blir individuellt bedömt. Frågan om huruvida enperson skall få stanna i med slöd av utlänningslagstiftningen bliralltså besvarad med utgångspunkt i vad som är känt om den asylsökandesförhållanden i hemlandet. Avgörande vid denna individuella prövning är om man kananta all del finns risk för förföljelse i del enskilda fallet. Enbart detfaklum all den asylsökande kommer frän elt visst land innebär inte alt asylaulomaliskl kan beviljas. Genom bl.a. våra utlandsmyndigheter, FN och rapporler i pressenoch från oberoende organisationer och institut följer invandrarverket ochregeringen noga utvecklingen i världen i fråga om övergrepp mol de mänskligarälligheterna. ingår i det material som studeras inom . Vad gäller jusl kan del konstateras atl antaletasylsökande som kommit till därifrån har ökat sedan slutet av förraåret. Till följd av den senaste tidens händelseutveckling i del landet harinvandrarverket numera - efter en individuell prövning - funnit alt det imerparten av asylärendena rörande somalier har funnits skäl all beviljauppehällslillslånd i . Beslut om utvisning av somalier - liksom av andraasylsökande - sker endasl i de fall där utredningen i det enskilda ärendetvisar all del inte finns risk för förföljelse. Om behandlingen av fly klingar från 40 (vpk): Jag ber atl fä lacka så mycket för svaret. Anledningen lill att jag släller frågan är en konkrethändelse, där en somalisk asylsökande har blivit utvisad. innanbeslutet skulle verkställas beslutade dock invandrarverket atl omprövautvisningen, och del är myckel bra. Vid kontakt med invandrarverket har jagfält vela alt situationen i har förvärrats och atl anlalel asylsökandeökar, precis som påpekar i sitt svar. Del finns kanske inte anledning att gä närmare in på denpolitiska situafionen i , men det är ett okänt och slutet land, elt avvärldens minst utvecklade länder. Det är en militär enparlislal, som utsättermotståndare till regimen fören hänsynslös behandling. I Amneslyrapportenredovisas atl det begås upprepade brott mol de mänskliga rällighelerna och allde torterade är legio. En annan sak som har aktualiserat min fråga ärhandläggningsrulinerna. Del är självfallet en stor psykisk press atl vara osäkerom huruvida man skall bli utvisad eller inle, och därför undrar jag om det inleskulle gä all påskynda informationen. Eflersom det uppenbarligen är känt altsituationen i har förvärrats och att flera asylsökande kommer, bordedel gå ul signaler om della till dem som handlägger asylansökningarna. För den människa som vel eller tror att hon skall blifängslad, torterad och troligen dödad om hon kommer tillbaka fill sitt hemlandär del mycket plågsamt alt leva i ovisshet. Del borde dä snabbt gå ulinformalion, om situationen förvärras, som den uppenbarligen har gjort iSomalia, vilkel invandrarverkd också vel om. Därför undrar jag om invandrarministern ser någonmöjlighel atl snabbare gå ul med information. Vi gör nu stora anslrängningar för allpåskynda beslutsprocessen i asylärenden över hela fältet beträffande allaasylsökande. Det är, precis som säger, mycket plågsamt med delånga väntetiderna. Om hjälpsändningarna till nödlidande i södra 42 (vpk): Det känns bra atl vela det, . Jaglider verkligen med den person som jag här har talat om. Trots allinvandrarverket i har känt till atl situationen har varitbesvärlig och atl antalet asylsökande har ökal, har man beslutat att utvisadenna person. Utvisningen har överklagats och blivit fördröjd pä grund av atlpersonen i fråga har varit sjukskriven. Jag anser därför atl del på någol sätt borde ha gäll ut ensignal , sä all just den människa som jag har uppmärksammat - delfinns säkerl fler - skulle ha sluppit denna plåga. Beslutet i detta enskildafall skall nu omprövas. När det är känt att silualionen har förvärrats på ettdrastiskt säll borde del mycket snabbi gå ul informalion, så alt del kan görasen ny bedömning i de individuella fallen. Överläggningenvar härmed avslulad. 12 § Svar på fråga 1988/89:583 om hjälpsändningarna tillnödlidande i södra har frågat mig vad regeringenavser all göra för all medverka lill alt hjälpsändningar kan nä fram lill denödlidande i södra . Silualionen i kräver en samlad internationellnödhjälpsinsals. Det gäller nu atl under en begränsad lidsperiod föra in ochdistribuera livsmedel och andra kataslrofförnödenheler till hundratusentalskrigsdrabbade och svällhotade människor i södra . Uppemot tvä miljonermänniskor har lämnat sina hem, varav ca 350 000 har gäll över gränsen lillsödra . uppges 250 000 människor ha dött somen följd av den svåra situationen i södra . För all om möjligt avvärja enliknande-nära nog ofattbar - kalaslrof har FN och det övrigagivarsamfundel engagerat sig i en omfattande hjälpoperalion, den s.k. OperationLifeline , som inleddes . Målsältningen är alt via åtta iransportkorridorer föra inoch distribuera drygl 100 000 lon livsmedel och andra förnödenheter.Transporterna sker med låg, lastbilar, pråmar och flyg. Frän svensk sida har vi bidragil med ca26 milj. kr. från kalastrofanslagd till nödhjälpsinsalser i . De svenskabislåndsmedlen har huvudsakligen förmedlats via svenska enskildahjälporganisationer. I går fattade regeringen härutöver beslut om ell exlrabidrag på 10 milj. kr. till för jusl Operation Lifeline. Vi har ocksåslällt medel lill världslivsmedelsprogrammets (WFP) förfogande för anställningav tre svenska logistikexperler, som resle till området . En slor del av hjälpen förs in via grannländerna ochUganda. Samiidigi har vi nolerat att hjälpsändningarna över gränsen fränEliopien ännu inle påbörjats. Den har därför riktat envädjan till den eliopiska regeringen om atl alla vägar måsteöppnas för att underlätta hjälparbeld. 44 (): Jag ber alt fä lacka bislåndsminislern försvaret på min fråga. Biståndsministern har lämnat elt myckel utförligt svar. Vi är alla upprörda över den silualion som har uppstått isödra . Biståndsministern säger i svaret alt har lämnat ell stortbidrag, och del är myckel positivt - vi har lagil vårt ansvar i denna fråga. Biståndsministern säger även att en stor del av hjälpenförs in via grannländerna. Del har fungerat via och , men man harnoterat atl hjälpsändningarna över gränsen från Efiopien ännu inte harpåbörjats. Den har därför myckel förtjänstfullt riklat envädjan till den eliopiska regeringen om all alla vägar snarasl måsle öppnas förall underiälta hjälparbeld. hade ett möle medförelrädare för den eliopiska regeringen, som dock är oförslående för problemenoch del svåra lidande som flyktingarna utsätts för. Jag vill därför fråga ombiståndsministern nu är beredd alt medverka till all frågan om Efiopien ochdess regerings agerande kan las upp lill diskussion i FN. Del är viktigt allproblemen diskuleras internationellt, med tanke på den eliopiska regeringensuppenbara broll mol mänskliga rällighder och ovilja all underlätta FN;s ochalla övriga länders anslrängningar för all hjälpa dessa flyktingar. Om hjälpsändningarna till nödlidande i södra Som vi alla vet är situationen i dettaområde, som kallas , mycket labil. Del rör sig både om inbördeskrigoch om andra orolighder, och del gör alt just gränsfrågorna är myckel ömtåliga. Vi har alllsä riktat en vädjan till atl i dennamyckel allvarliga silualion lilläla hjälpsändningar. Del är inle bara densvenska regeringen som har gjort det utan även andra regeringar. Dessutom pågårdet, som jag sade i mitt svar, en slor internationell hjälpinsats, där FN;organ är med. Vi samarbetar alltså nära med FN i dessa frågor. 46 (); Jag lackar för del. Jag vet atl Sverigesamarbetar nära med FN i dessa frågor, men det vore ändå bra om vi fick tillstånd en deball i FN om och dess ovilja alt medverka lill allkonflikten kan lösas, men framför alll om oviljan alt medverka till allhjälpsändningarna när fram till de människor som behöver dem och som annars döroch utsätts för svära lidanden. Denna fråga måsle nu diskuleras på elt annalplan i FN, l.ex. i generalförsamlingen eller i . Överläggningen var härmed avslutad. Oni fördelningen av resurser mellan gamla och nyafolkhögskolor 13 § Svar på fråga 1988/89:562 om fördelningen av resurser mellan gamla och nyafolkhögskolor har frågatutbildningsministern om del är rimligt atl gamla folkhögskolor med färreelevveckor än 4 000 skall avstå yllerligare för atl de nya skall nå upp lill . Och om inle, skall de få undanlas frän nedskärningen?