prot · GC0960 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag noterar med tillfredsställelsebiståndsministerns mycket positiva hållning till kvinnoaspekterna och att deskall få genomsyra hela den multilaterala biståndsverksamheten. Det som glädermig speciellt är att bidraget till UNIFEM enligt svaret på frågan kommer attöka det här året. Jag noterar även den sista meningen.i svaret: "Jag villarbeta för att öka våra insatser för ett bra kvinnobistånd." Jag tackar såmycket för svaret. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Meddelande om svar på interpellation 1988/89:105 85 Utbildningsminister : Herr talman!Ulf har ställt en interpellation till utbildningsminister . På grund av regeringsombildningen är det jag som skall besvara den.På grund av stor arbetsbelastning kan frågan inte besvaras förrän onsdagen den15 - om jag får leva och ha hälsan. 6 §Svar på fråga 1988/89:405 om försöksverksamheten med treåriga yrkeslinjer igymnasieskolan har frågat mig om vilkainitiativ jag avser att vidta för att försöket med treåriga yrkeslinjer skallförverkligas i enlighet med intentioner. Frågan föranleds av attavtal mellan arbetsmarknadens parter rörande den arbetsplatsförlagda delen avutbildningen ännu inte har slutits inom flertalet branscher. Det avgörandeproblemet sägs vara att Metall i förhandlingarna med Verkstadsföreningenframfört krav som står i strid med riksdagsbeslutet . Frågan har av min företrädare, utbildningsminister , tidigare berörts i i svar på en enkel fråga av IsaHalvarsson och på en interpellation av . I likhet med min företrädare ser jag mycket allvarligt päden uppkomna situationen. Som tidigare redovisats i de nämnda svaren har LO,TCO och SAF alla den inställningen att elevstatus skall gälla. För att en fullgod arbetsplatsförläggning av utbildning ienlighet med den beslutade försöksverksamheten skall komma till stånd är detviktigt att arbetsmarknadens parter också är överens om de övrigaförutsättningar som skall gälla för de arbetsplatsförlagda delarna. Vidriksdagsbehandlingen uttalade (UbU 1987/88:31) att "när detgäller reglering av de andra frågor som hänger samman med att skolan skall fåutnyttja arbetsplatserna för sin verksamhet kan kollektivavtal eller lokalaöverenskommelser komma i fråga. De avser då t.ex. handledarnas villkor,måltidsersättning eller hur man skall förfara vid de rubbningar i arbetetsnormala gäng som kan uppstå då delar av en hårt utnyttjad maskinpark tas ianspråk för utbildningen". Sedan svar till har treveckor gått. beslutade regeringen att ge ettuppdrag med innebörden att intagningsplatser endast får fördelas till sådanaförsöks utbildningar för vilka gäller att arbetsmarknadens parter är ense omde villkor som skall gälla för den arbetsplatsförlagda utbildningen. Jag delar uppfattningen att det varken är meningsfullteller försvarbart att ha intagning av elever till en försöksverksamhet som iförsta hand skall pröva möjligheterna att ge arbetsplatsförlagd utbildning, ien situation där sådana inslag är blockerade på grund av att parterna inte kankomma överens. Jag kommer omgående att sätta mig in i alla detaljer ihela denna komplicerade fräga och ta de initiativ som jag finner nödvändiga. Om försöksverksamheten med treåriga yrkeslinjer igymnasieskolan 87LARS (): Jag ber först att fä hälsa till hans viktiga uppgift som skolminister. Han ärver ett antaltrassligheter frän sina båda företrädare, och han har en stor uppgift attförsöka reda ut ett antal problem på skolområdet. 1 det läge som har uppstått med den s.k. ÖGY-reformenkan jag inte underlåta att påpeka att det var precis denna situation vi varnadeLennart för när beslutet drevs igenom. Reformen var illaförberedd. Det beslut regeringen fattade är sä att säga en Om försöksverksamheten med treåriga yrkeslinjer igymnasieskolan bekräftelsepå att hela saken har gått snett. Det var verkligen inte detta vi tänkte ossnär vi talade om en förbättrad yrkesutbildning, dvs. att denarbetsplatsförlagda delen skulle begränsas till några få branscher, framförallt den offentliga sektorn där man nu lyckats träffa avtal. Jag förstår att inte har kunnat sätta sig ini alla detaljer . Jag har full förståelse för det. Men det var två skäl somgjorde att jag snabbt ville ta upp denna fråga. Det första skälet är frågan omstatsrådet delar den ansvarsbedömning som jag ändå vågar mig på i min fråga.Det är Metall som har ställt krav som gär utöver riksdagsbeslutet. Det andraskälet är frågan om statsrådet delar bedömning avlagstiftningsfrågan. Jag tycker inte att man skall flagga med ettlagstiftningshot i onödan, men jag tycker att den parallell i debatten med var ganska orimlig. Jag delar inte bedömning avÖGY-reformens grunder. Det finns anledning att tro att det kommer att bli enverksamhet som kommer att vara till glädje för ungdomar i värt land - utifrånden utgångspunkt som jag angripit frågeställningen. Vad gäller de trassligheter som påstår attvi just nu har är det ytterst en fräga om hur man skall garantera den avriksdagen krävda elevstatusen i sammanhanget. Det finns två möjligheter, delsatt den kollektivavtalregleras, dels att den regleras via lag. Vi har anledningatt anta att parterna gör samma bedömning av denna reform som regeringen ochriksdagen har gjort, att det är oerhört angeläget att reformen kommer tillstånd. Mot den bakgrunden borde alla ha intresse av att lösa de trasslighetersom finns inom ett avtal. 89 (): Situationen är något paradoxal eftersom vifrån ju inte var entusiastiska till alla detaljer i ÖGY-beslutet.Vi hade på ett antal punkter varianter på reformens utseende. När nu reformenär beslutad är trots allt huvudsaken att får en yrkesutbildning inomett antal branscher som är minst lika bra som den som finns i t.ex. andraeuropeiska länder. Med den begränsade intagning som regeringsbeslutet från den26 januari medger är det inte alls i utsikt att förbättringen kommer tillstånd. Kort sagt krävs mycket kraftfulla påtryckningar från densocialdemokratiska partiledningen pä de fackföreningsledare inomarbetarrörelsen som saboterar det här beslutet. Det skulle vara intressant atthöra om är beredd att göra vad han kan för att åstadkomma det. säger att vi skall ha enyrkesutbildning som överensstämmer med standarden i . Det är naturligtvisen av utgångspunkterna för denna vikfiga reform. Den andra utgångspunkten äratt det höjer yrkesutbildningarnas status genom att utbildningen öppnarfillträde till högskolan för många av de ungdomar som förut inte fick den möjligheten. Jag bedömer det som svårt att få kvalitet och genomslag pådenna verksamhet om vi inte har ett gott förhållande fill de parter som vimåste samverka med när vi genomför den arbetsförlagda utbildningen. Det finnstvå delfrågor i detta problem. Den ena frågan är elevstatusen och hur den skallregleras. Den andra frågan är alla de andra frågeställningar som följer med arbetsplatsförlägger en utbildning. Där kan man inte tänka bort parterna.De bör mot den bakgrunden naturHgtvis respekteras. Men parterna måstesjälvfallet också uppmanas att ta sitt ansvar och snabbt lösa den besvärligasituation vi just nu befinner oss i. Om försöksverksamheten med treåriga yrkeslinjer igymnasieskolan 91 (): Jag håller med i dengrundläggande frågan -att det är långt bättre att de här problemen löses genomkollektivavtal än genom lagstiftning. Därför har jag för min del sagt att jagtycker att det är för fidigt att man nu stiftar en lag om detta. Men denparallell som drog i debatten var att ensådan lag skulle kunna jämföras med den tvångslag som stiftades mot /SR vidlärarstrejken . Jag tycker att det är felaktigt att göraden parallellen. Man bör snarare jämföra med en rad frågor som rör t.ex.studieledighetslagen, där parterna först förhandlade. Men arbetstagarpartentyckte att arbetsgivarna inte gick tillräckligt långt. I det läget föreslog ensocialdemokratisk regering en lagstiftning. Principbrottet är alltså inte värreän så. Vad frågan skall jämföras med i lagstiftningshänseendeär naturligtvis nägot som vi kan diskutera . Det avstår jag frän. Jag konstaterar bara med fillfredsställelse att LarsLeijonborg, som företräder i utbildningsutskottet och anses vara enklok karl pä det här området, säger att han föredrar att frågan lösesavtalsvägen. Det sätter jag värde pä. 93 (): Jag är mycket svag för smicker, och de ordsom sade om klokskap gör att jag skall undvika alla giftigheter.Men om vi skall undvika lagstiftning måste vi komma fram på någon annan väg. Dåhoppas jag att utnyttjar alla de informella kanaler han kan hatill Metallordföranden och andra makthavare på det här området, så att vi såsnart som möjligt får ett koUekfivavtal. Ett dröjsmål innebär nämHgen en farapå detta område. Överläggningen var härmed avslutad. Om planer på ett kol-gaskraftverk i 7 § Meddelande om svar på interpellation 1988/89:97 har riktat en interpellation tillutbildningsministern om ökade resurser till grundvux för flykfingar ochinvandrare. På grund av regeringsombildningen är arbetet i regeringen såfördelat att det är jag som skall besvara interpellationen. I likhet med BengtGöransson vill jag uttala att jag, om jag har hälsan, avser att besvarainterpellationen . 8§ Svar på fråga 1988/89:395 om planer på ett kol-gaskraftverk iBarsebäck 95Miljö- och energiminister : My har talat om att harplaner på att installera ett kol-gaskraftverk i och frågat mig om jaghar tagit ställning till planer på att installera ettkol-gaskraftverk i och om regeringen ämnar göra något åt dennaavvikelse från svensk energipolitik. Jag känner till planer att bl.a. uppföra en s.k.pilotanläggning i baserad på kolförgasningstekniken. Det är fråga omen mindre försöksanläggning avsedd att ge svenska erfarenheter av kommersiellförgasningsteknik som kan klara morgondagens miljökrav. För ersättandebasproduktion planerar man naturgaseldade anläggningar. Detfinns inte något ställningstagande till kolförgasningsanläggningen frånregeringens sida eftersom prövningsprocesser pågår. Min principiella inställning till utvecklingen av teknikför att ersätta kärnkraft är följande. Den övergripande princip som gäller förenergiomställningen är att kärnkraftsavvecklingen skall genomföras samtidigtmed att insatserna mot klimatpåverkan och försurning intensifieras och deoutbyggda älvarna skyddas. De ansträngningar att hålla nere användningen av kolvid lägsta möjliga nivå som framgångsrikt pågått alltsedan regeringsskiftet1982 skall fortsätta. Inom ramen för dessa restrikfioner kan det vara befogatatt pröva ny teknik. Kärnkraften skall i första hand ersättas genom effektivareelanvändning och övergäng till andra miljövänliga energikällor. En vissutbyggnad av ny kraftproduktion kan komma att bli aktuell. Pä dennakraftproduktion kommer att ställas mycket höga miljökrav. kommer detatt krävas att det nya kraftsystemet blir mera mångformigt än det är . Som ett led i arbetet att minska klimatpåverkandeluftföroreningar har regeringen uppdragit åt att utarbeta ettförslag till nytt handlingsprogram mot bl.a. klimatpåverkande luftföroreningar.Detta uppdrag kommer att redovisas . Vidare har regeringen givit ettuppdrag till och att klarlägga hur enmiljöanpassad svensk energiförsörjning kan utformas. Detta uppdrag skallredovisas och skall ingå i underlaget för denenergiproposition som skall föreläggas . 96 MYGILLBERG (mp): Jag tackar för svaret. Jaghoppas att miljö- och energiministern kan ge ett svar om utan att förden skull tycka sig föregripa prövningsprocesserna, ett svar som klartstadfäster att utsläppen i Västskåne inte skall öka. Då skulle många skåningarbli glada. påstår att ett nytt pilotkraftverk i Barsebäckger mindre utsläpp i än en förut planerad ökning av driften vidÖresundsyerket i . Det må så vara, men det blir faktiskt en ökning jämförtmed utsläppen , och det har sagt nej till. Västskåne är hårt belastat när det gällerluftföroreningar. miljöplanegrupp har i sitt program förmiljövård i konstaterat, att om mark- och skogsskador skallundvikas, måste svavel- och kväveutsläppen minskas . Att ge tillståndtill minsta ökning av utsläppen i regionen är därför oförsvarligt. En enad opinion i grannskap säger nej till ettkol- eller gaskraftverk. Byalagen i Vikhög och har räknat ut vadSydkrafts program för kraftverksetableringen skulle innebära. Den förstaförsöksanläggningen, pilotanläggningen, släpper ut svaveldioxid perår, kväveoxider och stoft. Fullt utbyggd , enligt enpreliminär tidsplan, blir utsläppen svaveldioxid . Om sponsring av närradioprogram 97 Miljö- och energiminister : Herrtalman! Jag kan försäkra My att regeringen skall klara av riksdagensmålsättning. Men vi i regeringen tänker inte ramla i den fälla som moderaternaoch kärnkraftslobbyn har gillrat med detta krav. Och jag hoppas attmiljöpartiet och My inte heller låter lura sig. Deras avsikt är attförhindra kämkraftsawecklingen. Vår avsikt är att genomföra den. Dä ligger destora svårigheterna på trafiksidan. Pä energisidan blir det inte någonsvårighet att klara av det. 98 MY (): Jag vill ta upp trafiksidan. Det blir enavsevärd ökning av belastningen på vägnätet kring , vilket ocksä ledertill en ökning av koldioxidutsläppen. Vägnätet räcker inte till för trafikentill och frän det planerade kol-gaskraftverket. Dessutom vill inte Barsebäckeller garantera att naturgasanvändning skall sättas före kol- ochgasdrift. Överläggningen var härmed avslutad. 9§ Svar på fråga 1988/89:366 om sponsring av närradioprogram har frågat mig om regeringenavser att göra en sådan tolkning av reglerna om närradio att sponsring avprogram sända i närradion är tillåten. I motiveringen till sin fråga uppgerLarz att jag har sagt att sponsring av radioprogram numera måsteaccepteras. Enligt 10§ andra stycket närradiolagen (1982:459) fär ett program eller Om sponsring av närradioprogram programinslagi närradion inte bekostas med pengar eller annan egendom som har ställts tillden sändande sammanslutningens förfogande under förutsättning att programmeteller inslaget sänds. Enligt 13 § första stycket fär tillståndet att sändanärradio återkallas om sammanslutningen bryter mot denna föreskrift. Det är närradionämnden som fattar beslut om återkallelseav tillstånd. Nämnden har inte prövat något ärende om brott mot 10 §andra stycket. Jag har inte sagt att sponsring av radioprogram måsteaccepteras. Däremot har jag konstaterat att intresset för sponsring är stortoch att förslag och idéer om sponsring ständigt kommer upp. Särskilt vidbedömningen av samproduktioner ställs programföretagen därigenom inför svåraproblem, och det krävs att de är medvetna om de etiska frågor som aktualiseras. Jag har inte för avsikt att ta initiativ till en ändringav närradiolagstiftning-en i den del den berör sponsring. Under detta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 100 (): Jag ber att få tacka försvaret. Det som han refererade i sitt svar om närradiolagen är naturligtvisriktigt. Jag utgick också från det förhållandet att det inte är tillätet medden här typen av sponsring, där den som bidrar med resurser på ett eller annatsätt ställer krav på program eller inslag som sänds. Men det kan ju mycket välvara så att sponsring förekommer utan att man ställer den typen av villkor. Jagtycker för min del att saken dä kommer i ett något annat läge. Dessutom fårganska många av de föreningar som medverkar i närradioverksamhet, t.ex.idrottsföreningar, en del av sina resurser genom annan form av sponsring. Detär ju en icke ovanlig företeelse. Då blir det naturligtvis ibland rätt svåragränsdragningsproblem i de här sammanhangen. Man kan ju bidra med resurser tillnärradioverksamhet på olika sätt. Det kan ske genom uppbyggnad av stationer,utrustning, lokaler osv. Sponsring behöver inte ske i form av inslag direkt isjälva radioprogrammen, och den behöver inte, som jag sade tidigare, varaförknippad med några villkor. Mot den här bakgrunden viU jagförtydliga min fråga. Medger statsrådet att det, även med beaktande av lagen,finns ett visst utrymme för sponsring vid närradioverksamhet? 101Utbildningsminister : Herr talman! På den punkten vill jag bådeförtydliga och instämma, . I allt föreningsliv förekommer det attsympatisörer, sympatiserande organisationer och företag som av olikaanledningar vill stödja en viss verksamhet lämnar bidrag till en organisations verksamhet.I samband med detta kan det naturligtvis förekomma, framför allt indirekt, attett företag ger ett bidrag till en organisation för att organisationen somsådan även skall ha möjlighet att bedriva en viss närradioverksamhet; Det ärdärför viktigt, som jag ser det, att i lagstiftningen klargöra att en direktsponsring av program mot vederlag inte är tillåten. Det är vikfigt att det sägsut. mäste man vara på det klara med, och det var grunden till mittuttalande, att det, eftersom dessa former av bidrag och gåvor finns, ärangeläget att man inte tror att man genom ett enkelt regelsystem kan undgå attta ställning till de moraliska problem som alltid uppkommer när man tar emotbidrag och gåvor av olika slag. Det var detta som var bakgrunden till mittuttalande. Om det kustnära fisket i Överläggningen var härmed avslutad. 102 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag får meddela att anslag nu har satts upp om att dettasammanträde skall fortsätta efter . 10§ Svar på fråga 1988/89:385 om det kustnära fisket i har frågat mig vad regeringenhar vidtagit, och vad regeringen avser att vidta, för åtgärder för att skyddadet kustnära fisket i och göra det möjligt för dessa yrkesfiskareatt finnas kvar. upptäckte svenska fiskare stora koncentrationerav torsk på djupt vatten i den svenska fiskezonen av norra . Trålarefrån anlände till området och fick mycket storafångster. De totala torskfångsterna femdubblades jämfört med året innan. Under1988 minskade fångsterna något, men var fortfarande betydligt större än under1986. Större delen av de två senaste årens stora torskfångsterhar gjorts av trålare från . ökade dock ävengarnfiskets fångster. har garnfisket i ochVästernorrlands län fått vidkännas minskade fångster. De ligger dockfortfarande över eller i nivå med fångster. Torskfängsterna i har främst bestått fisk, dubbelt så gammal som torsken från södra betyder att den naturliga dödligheten hos torsken i just Bottenhavetsannolikt har varit betydande , eftersom det inte har fiskats vad somvarit möjligt. Som en följd av de stora fångsterna har frågan väckts ombehovet av att reglera fisket särskilt. Jag har fått veta att avvisar ett trålfiskeförbud. skärperdock fiskarna sin interna ransonering av torskfisket med trål, vilket innebäratt en högsta fängstmängd bestäms per fartyg och vecka. , som är den myndighet som har ansvaretför fiskevärden i landet, kommer med utgångspunkt i beståndsundersökningar somgjordes och de senaste fångstuppgifterna från fiskarna att taställning till vilka åtgärder som behöver vidtas. Detta kommer att ske månad. Prot.1988/89:60 Fiskeföretagen vid ostkusten harrent allmänt haft en svagare utveckling än 2 februari1989 företagen vid andra kuststräckor. ~ ' '. r- I , Stödinsatser alltmer motostkustens fiskare. Till detta kommer det reeional- Om det kustnara fisket politiska stödet mom ramen förfiskprisreglerinsen och de insatser som I r o o länsstyrelsernagör med glesbygdsstöd och annat regionalpolitiskt stöd. detsärskilda stödet till jordbruket i norra kan bli aktuellt om fisket behövs somkomplettering till ett jordbruksföretag. 104 (): Jag får tacka statsrådet för svaret. Jag harställt den här frågan mot bakgrund av att man inte har fått tillräcklig hjälp.Speciellt Ångermanlandskusten har blivit utsatt, eftersom de flestayrkesfiskare som ägnat sig ät garnfiske har försvunnit. Det här haren ganskastor betydelse för Höga Kusten-området med de få fiskelägen som finns kvar, ettområde som ändå har en betydande turism och även en befolkning som flyttar utpå somrarna. Här har ocksä året-runt-boende en mycket stor betydelse. De siffror som här nämnts och som gäller länen är jugenomsnittstal, och det är ju bekant att genomsnittstal kan ta kål på vem somhelst, eftersom de inte visar de rätta förhållandena för vissa delar av länet.När jag talade med erkände man att fiskarna var mycketmera utsatta här uppe vid Ångermanlandskusten. Jag tycker att man borde se litet mer pä detta. Vi har junästan blivit av med de här yrkesfiskarna. Såvitt jag förstår har de inte haftnågon möjlighet att få ekonomiskt stöd. Med tanke på Tjernobyl och alla desaker som drabbat det här området tycker jag att man skulle kunnat göra litetmera aktiva insatser än att bara referera till och dess åsiktom trålförbud även för ostkustfiskarna. Yrkesfiskarna är ju inte så mänga häruppe. har dessutom regler som gör att man intepä samma sätt kan gä in med stöd till dem som bedriver fiske i mindreomfattning. Bestämmelserna är i regel gjorda för dem som har litet störrebåtar, och det finns anledning att se över de reglerna och se till att deändras, sä att även de som bedriver fiske i mindre omfattning skyddas. Jag vill också nämna att det hade funnits en möjlighet attflytta fiskodlingen som bedrivs för att man skall kunna inplantera torsk i Ångermanlandtill Ångermanlandskusten i stället för att förlägga den till ochsedan frakta fisken upp till . 105 Jordbruksminister : Herr talman!Jag tycker att är betydligt mer nyanserad nu än hon var i frågan.Jag delar uppfattningen att detta innebär större besvär för de områden somGörel Thurdin talar om, vilket är skälet till att jag nämner att insatsernainriktas mer och mer på kustfiskarna i dessa områden på ostkusten. Det rörsig inte bara om stödet frän , utan också fiskepris regleringens regionalpolitiska stöd, länsstyrelsernas olika stödformer, bl.a. glesbygdsstöd, och även lantbruksverkets möjlighet att ge stöd till kombina tionsföretag - ett stöd som infördes genom min försorg för något är sedan. 94 Jag menar att alla dessa stödformerär viktiga att beakta just för de kuststräckordär förhållandena är besvärliga. Men man kan inte se någon dramatisk försämring förBottenhavet i dess helhet. Så är inte fallet, utan garnfångsterna har under80-talets senare del ökat. 1982 var ett bra år med , 1983uppgick fångsten till , , och år1986. Vidare fångades så pass mycket som och . Snarare är det så att de senaste årens garnfångster, som iförsta hand kustfiskarna dragit upp, står sig väl i jämförelse med fångsternaunder tidigare perioder. Situationen är inte allmänt alarmerande i förhållandetill hur läget var . Som säger får man inrikta sig på despecifika problem i just de områden som har svårigheter, t.ex. därdet finns möjlighet att använda de stödformer som jag tidigare nämnde. Om användningen av genmanipulerade växter 106 (): Jag utgår ifrån det resonemang somjordbruksministern för , och räknar med att jordbruksministern går in ochsärskilt ser över detta, eftersom inte förefaller ha demöjligheter som är nödvändiga. De övriga stöd som jordbruksministern åberopadetycks inte ha varit till någon hjälp. Ofta är det fråga om personliga konkurser, eftersom dethandlar om fiskare med små företag. De är sä att säga egenföretagare ochbedriver inte verksamhet av den omfattning som är vanlig pä , där manfiskar med stora fisketrålare. Detta föranleder mig att vädja tilljordbruksministern att verkligen se över problemet. Det skulle vara av oerhörtstor betydelse, och det vore också bra, om fiskodlingen kunde förläggas tillÅngermanlandskusten. Överläggningen var härmed avslutad.. 11§ Svar på fråga 1988/89:402 om användningen av genmanipulerade växter har frågat mig hur jag serpå användning av genmanipulerade växter i och om jag är beredd attmedverka till att skapa lagstiftning inom området. Utvecklingen inom hybrid-DNA-området har varit mycketsnabb sedan tekniken började användas för ett tiotal år sedan. För att kunna följa utvecklingen inom hybrid-DNA-teknikensoch närliggande teknikers område har regeringen till sitt förfogandedelegationen för hy brid-DN A-frågor. Delegationen har vidare till uppgift att särskilt beaktanya förhållanden som är av betydelse för samhällets tillsyn av användningen avdessa tekniker på området och anmäla till regeringen dä bl.a! användningen kanifrågasättas ur etisk eller humanitär synpunkt.