prot · GC0912 · 1988-12-31 00:00:00 — Den handlar i sammanfattning omaff lita mera på de offenfligansfäUda, dvs, att decentraU-serabeslutsbefogenheter, förändra politikerrollen och övergå till mer målstyrningsamt släppa loss de offentliganställdas kreativitet och beslutsförmåga. Denandra vägen kallar vi den yttre reformationen. Med det menar vi det somIngegerd har talat mycket om här, dvs, atf släppa in aktörer utifrånpå de stora vård-, omsorgs- och utbildningsområdena. Det vill vi göra för attfå in nya idéer, för atf få en kostnadskonkurrens och för att få en delpersonal, som annars skulle sluta, aff stanna samt ibland också för atf ökamedborgarnas valfrihet. Jaghar fidigare sammanfattat år som civilminister med orden "detblev flopp för den inre reformationen och stopp för den yttrereformationen". Det vore bra om man efter ämbetsperiodinfe behövde upprepa den betygssäffningen. verkUgenen bättre fungerande offenflig sektor, präglad av mindre byråkrati, störreeffektivitet och mer av valfrihet. När griper sig an dessa uppgifterkommer han att möta många svårigheter. Det finns mycket av revirtänkande. Detfinns en byråkrati som är stark, infe minst när det gäller aff slå vakt om sinaegna intressen. Det finns starka fackföreningar, och tyvärr kan man väl sägaatt förändringsviljan infe är lika stor i fackföreningsrörelsen pä denoffenfliga sidan som den har blivit på den privata sidan. Jag undrar ändå om inte det största problemet för , när han skall gripa sig an dessa uppgifter, ändå är de ideologiskalåsningar som finns i hans egen rörelse. Frän socialdemokrafisk sida talar ni mycket om splittringinom borgerligheten. Men när det gäller det fält som vi nu diskuterar är motsättningarnainom arbetarrörelsen mycket betydande. De som vägar pröva nya vägar, t .ex.socialdemokratiska kommunalpolitiker, utsätts för mycket stark krifik. I t.ex. , som är en socialdemokrafiskt styrd kommun,beslöt kommunen aff sälja sitt bussbolag till ett privat företag. Kommunalsavdelning i hotade med kollekfivufträde ur arbetarkommunen - enintressant politisk kampmetod. Vi har ju länge kritiserat kollektivanslutningensom arbetsmetod, men kollektivufträde kan tydligen också användas. Man gickfill arbetsdomstolen. I , som förvisso infe är en socialdemokratiskkommun, har facket först drivit ett beslut som handlade om hemtjänst päentreprenad fill kammarrätten, och när man infe fick rätt där drev man fråganvidare fill regeringsrätten. Över huvud taget är detta bilden i kommun efter kommun. och , båda medsocialdemokratiskt styre, har man lagt ut verksamheter på entreprenad, ochfacket har drivit frågan till många och långa MBL-förhandlingar. Det har däroch på andra håll förekommit demonstrationer, insändarsformar och liknandeprotester. Men också på det centrala planet förekommer det krifik.Jag läste en intervju med biträdande socialminister i tidningenKommunalarbetaren. Där konstaterade han aft det var beklagligt aftsocialdemokraterna i fråga om enskilda alternativ hade visat upp ett kluvetansikte och menade att det nu fanns anledning till en mer enad front mot des.k. Man kan säga atf socialdemokrafin har retirerat fill en nyideologisk position, där det är acceptabelt med privata inslag i kommunalverksamhet på de "härda" områdena, dvs. de tekniska områdena, somsophämtning, byggentreprenad o.d. Men enligt den nya ideologiska markeringenvidhåller man att man är emot privata inslag på det "mjuka" området,dvs. när det gäller vård och omsorg. Det intressanta med artikeln i var attBengt också ifrågasatte om det ur socialdemokrafisk synvinkel äracceptabelt atf lägga ut tekniska verksamheter på entreprenad. Resultatet avdenna hans uppmaning fill ett mer enigt uppträdande blev alltså en ännu störreförvirring om var socialdemokraterna egentligen står. Man talarpå skolområdet, som jag sysslar mycket med i , om att det behövsfristående skolor för att ge pedagogisk inspiration fill det offenfligaskolsystemet. Med den motiveringen accepterar även socialdemokraterna att detfinns några fä enskilda skolor. Men man kan faktiskt också få organisatorisk inspirafionav att se på alternativen. För aff fa just skolområdet har jag funnit - ilikhet med en utvärdering som har gjort av några enskildaskolor - atf den kanske viktigaste skillnaden mellan offenfliga och enskildaskolor är själva arbetssättet - organisationen, hur man skapar sammanhållningbland personalen osv. behandlar just nu en proposition om skolansstyrning. Jag tycker att den propositionen är ett typexempel på atfsocialdemokraterna inte är beredda aft gå tillräckligt långt när det gäller afflita på den offentliganställda personalen. Man skulle kunna gä mycket längrenär det gäller aff decentralisera beslutsbefogenheter till rektorer, lärare ochandra som är verksamma på skolområdet. Vad jag menar är aft man i det arbetetkan inspireras av friskolorna. De visar med sitt arbetssätt att det faktisktfungerar med mycket stor frihet för de lokala skolorna. Med vårt liberala sysfem - och vi önskar atf man kan byggain det på många samhällsområden - ligger den grundläggande kvalitetskontrollenhos konsumenterna. Vi menar, för att fortsätta med exemplet från skolområdet,atf om föräldrarna skulle märka atf en enskild skola infe var bra - affkvaliteten sjönk och undervisningen av någon anledning blev oacceptabel -skulle de se till att deras barn fick läsa i andra skolor. På område efterområde vill vi ge föräldrar och andra konsumenter av offenfliga tjänster denmakten -1 .ex. Men på flera områden är det så, aff lagstiftning somriksdagens majoritet har antagit - oftast mot folkparfiets protester - hindrarkommunerna frän aft söka sig till alternafiva lösningar. i går i debatten. frågade statsministern omsocialdemokraterna är beredda aff avskaffa lex Pysslingen, men han fick ingetsvar. Det vore ju bra om vi fick svar i den här debatfavdelningen. Jag läste en intervju med en flygare som hadeflugit under i . Någon gratulerade och beundrade honom fördetta. Han svarade att det infe alls var svårt - det svåraste hade varit aff fåfillstånd. Detta gäller väl om rätt mycket i i dag- atf när man villgöra nya saker är egentligen det svåraste att få tillstånd, att tränga igenomden mur av bestämmelser ch reglementen som vi ofta kringgärdar saker och fingmed. Det måste bli en ändring på det. Det måste komma en avreglering. Vi måstefå treårsbudgetering i den offentliga verksamheten, vi måste få mer aventreprenadlösningar, vi måste få den flexiblare lönepolifik på den offentligasektorn som det har talats så mycket om. Jag viU också passa på atf ställa en fråga fillmiljöpartiets företrädare här i debatten - och jag har kanske större fur medsvaret när det gäller miljöparfiet än när det gäller statsrådet . inställning fill alternativa driffformer ikommunerna är mycket intressant. Jag fick före valet en trycksak i brevlådan -i likhet med säkert många andra väljare - där det slås fast aft ärpositivt fill aff verksamhet läggs ut på entreprenad, t.ex. fillideella föreningar eller, som det stod,lokalf verksamma småföretag. Det tycker jag låter bra från mina utgångspunkter. Mendet tråkiga är då bara atf jag har passerat ett par torgmöten - sommiljöparfiet har hålUt i , varvid frågan har berörts. Där harmiljöpartiets företrädare givit besked om atf man inte kan acceptera aftkommunal verksamhet läggs ut på företag som drivs i vinstsyfte. Då blir sakengenast betydUgt mer svårtolkad. Definitionsmässigt är det ju så aff företag drivsi vinstsyfte. Även lokalf verksamma småföretag drivs förhoppningsvis ivinstsyfte. Då förvandlas defta klara besked i valbroschyren fill ett milt sagtoklart besked. Medhänsyn till den maktställning som miljöparfiet de gröna nu har fått i många avSveriges kommuner är ju detta en utomordenfligt intressant frågeställning. Detär många kommuninvånare och många entreprenörer, många som arbetar på uppdragav kommuner men i enskild tjänst, som med stort intresse avvaktar hurmiljöparfiet kommer atf agera. Det skulle kanske kunna bU det viktigasteresultatet av höstens allmänpolifiska debatt -och möjligen också den störstanyheten - om företrädare här i debatten ville klargöra vilkenståndpunkt miljöparfiet har när det gäller verksamhet på entreprenad. Anf.4 MARGÖ (vpk): synliggjordes delar av krisen inom den offentliga sektorn.Förhållandena inom sjukvärden visades sig vara sä allvarliga atf riksdagent.o.m. anordnade en särskild debatt. Även om andra områden av vår offentligasektor inte fick samma uppmärksamhet som sjukvården, så vet vi att situationeninom barnomsorgen, och försäkringskassorna också är krisartad. DenoffentUga sektorns kris fick knappast något utrymme i valdebatfen. Men vadvärre är: regeringen nämner den infe med ett enda ord i regeringsförklaringen.Anser regeringen kanske aft krisen är övervunnen? Situationen inom sjukvårdenhar inte förbättrats , snarare tvärtom. Operationsköerna växer,överbeläggningar hör till vardagen, och ännu fler vårdavdelningar än i vårasstår stängda, främst på grund av personalbrisf. Barnomsorgen saknar personal,precis som . Och på försäkringskassorna går personalen på knä underalltför stora arbetsbördor. Iregeringsförklaringen nämns den offenfliga sektorn på ett par rader -först isamband med uttalande om en fortsatt stram budgetpolitik och bevarande av destarka statsfinanserna. Och det sägs aft reformer skall genomföras bl.a. genomrafionaUseringar i den offenfliga sektorn. i regeringsförklaringen stårdet aff den offenfliga sektorn skall förnyas oeh att effektiviteten skallfrämjas bl.a. genom att de anställdas initiativkraft får ett vidgat utrymme. Ioch för sig är dessa uttalanden så okonkreta atf det inte direkt går att tolkavad som menas. Men tillsammans med vad säger i en intervjui kvällspressen den , oeh tillsammans med andrauttalanden från regeringen, inger de oro. Civilministernsäger i den nämnda intervjun bl.a. att han tycker att det är bra om sjukvård,barnomsorg och äldreomsorg blir utsatta för konkurrens. Han tycker också, att ävenom kommunerna har ansvaret för verksamheterna så behöver det inte innebära affkommunerna också svarar direkt för dessa omsorger. Jag hade ett flertal frågor atf ställa till civilministern. Anledningentill atf jag har anmält mig på den här punkten i denna debatt var givetvis atffå en möjlighet aff ställa frågorna direkt till civilministern. är han intehär och infe heller någon annan företrädare för regeringen. Det är klart attdet då känns litet meningslöst att stå här och tala för tomma regeringsbänkar.Men man får väl ha den förhoppningen aff regeringsledamöterna läserprotokollet, så jag ställer trots allt mina frågor. Jagundrar om det är civilministerns och regeringens mening atf den offentligasektorn skall rationaliseras genom aft vård och omsorgsverksamhet läggs ut påentreprenad. Jag undrar också om det är sådana tankar som Hgger bakom talet omförnyelse i den offentliga sektorn. Kriseni den offenfliga sektorn utvecklas alltmer till en personalkris. Att regeringensätter tak för lönerna underlättar knappast rekryteringen. Lönetak drabbarfrämst de lågavlönade. Chefer berörs inte av lönefak. De lågavlönade på densfafUga sidan försätts i en neslig situation. De skall välja mellan att få enanständig lön som skall betalas med nedskärningar i verksamheten eller enoförändrat låg lön. Resultatetav lönetaket kan nu beskådas inom försäkringskassorna. kombeskedet från regeringen att löneförhöjningarna på bara kommer attkompenseras . Detta innebär ytterligare nedskärningar förförsäkringskassorna, som redan drabbats hårt av besparingspolitiken. Det finnsnu inget utrymme för ytterligare personalminskningar. Rapporter frånförsäkringskassorna visar att väntetider på fre veckor och mer för utbetalningav bl.a. sjukpenning nu är vanligt förekommande. Personalen anser också att detär en uppenbar risk för atf socialförsäkringen urholkas genompersonalsituationen. Man hinner helt enkelt infe med aff kontrolleratillräckligt att människor får vad de skall ha. kan det slå till fördelför försäkringstagarna, men det kan Uka väl slå till deras nackdel. Som bekantär socialförsäkringssystemet infe så överskådligt att gemene man själv kankontrollera riktigheten av försäkringskassornas besked. Besparingarnainom försäkringskassorna gär inte bara ut över socialförsäkringarna. Risken ärakut att även hela lokalkontor kommer atf läggas ned. Vadär regeringens besked till försäkringskassorna? Och vad är regeringens beskedtill den offentliga sektorn? Är det detsamma som finansministern gav i Sigtunai veckan, att de kommunala utgifterna bör minska och att lönefak bör sättas förhela den offenfliga sektorn på samma sätt som för den statliga sidan? Lönefakär ett effektivt medel för att underminera den offentliga sektorn. Omlönerörelsen ger mer än taket, får verksamheten betala. Så åderlåts denoffentliga sektorns verksamheter, vilket får till följd att köerna växer ochpersonalen får sämre arbetsförhåUanden. Defta i sin fur underblåser borgarnastal om ineffektivitet, och det skapar utrymme för privata alternativ. Omdäremot lönetakef får avsedd effekt, kommer alla viktiga jobb inom vård ochomsorg även fortsättningsvis att vara låglönejobb, och personalkrisen slår ut ifull blom. Lönetakär inte heller könsneufralf. Det drabbar i första hand kvinnor, för merpartenav alla arbeten inom den offenfliga sektorn utförs av kvinnor. Hälften av allakvinnor som förvärvsarbetar gör det inom den offenfliga sektorn. Vadär regeringens besked till alla lågavlönade kvinnor inom den offentligasektorn? Skall lönerna hållas nere genom lönefak, och hur skall vi i så fallkunna rekrytera den personal som behövs för aft vi skall kunna ge våra äldre enanständig vård? 5 (): Den offenfliga sektorn skall svara för medborgarnas gemensammasamhälleliga verksamhet, dvs. för atf organisera viss produktion i samhälletsregi och se till aff ett stort antal tjänster blir utförda till medborgarnasbästa. Miljöpartietde gröna anser aff en offentlig sektor är oumbärlig och en fömtsättning förtrygghet och rättvisa. Denoffentliga sektorn måste i fortsättningen bemöta människor, så atf deraskreativitet och initiativkraft uppmuntras och får möjUghef atf utvecklas isamverkan med andra i stället för att, som ofta sker, motarbetas ellerförtryckas. Denoffenfliga sektorn måste organiseras, så aft den fungerar pä ett begripligtsätt för den enskilde. Den enskilde måste få möjlighet aft påverka och därmedockså bli medveten om sitt ansvar. de gröna vill därför atf denoffentliga verksamheten skall decentraliseras. - aft frågor som kan skötas påkommunal nivå också skall handhas på nivå, - atf stora kommuner behöverdelas, - aft vissa verksamheter böröverföras till polifiskt direktvalda kommundelsnämnder, som förses med egnaekonomiska resurser; defta är möjligt delvis inom frikommunernas ram, menverksamheten bör utvidgas till alla kommuner, - att en del uppgifter som i dagsköts av den offentliga sektorn överförs fill enskilda, icke ekonomisktvinstsyffande, främst kooperativa verksamhetsformer. Den offenfliga verksamheten är till stora delaröverbyråkratiserad och stelnad i sina former. Skulden till detta Ugger både hosdenna församling och hos regeringen genom en alltför genomgåendedetaljreglering. Ettbra exempel på detta är skolan, som är fullständigt genomreglerad. En regleringsom denna måste då kontroUeras av en växande byråkrati. En viss avreglering harskett eller planeras, men den är alldeles för liten. Avregleras verksamhetenriktigt ordentligt så kan länsskolnämnderna minskas eller avskaffas, SÖavskaffas och minskas. Vibehöver skapa möjligheter att stödja fristående skolor. Vi har fåttett exempel på hur det inte får gå till. Föräldrarna till barn vid har kamp för sin skola fått ett vitesföreläggande avlänsskolnämnden. Detta menar vi är fullständigt vansinnigt. Här finns alltså ett föräldrainifiafiv för att driva enskola, och ändå gör myndigheterna sitt bästa för atf sabotera detta. Om vi villha en levande landsbygd, måste vi ha en levande skola. Utöver en avreglering kan formerna för verksamhetenförändras, men medicinen för den offentliga sektorn är inte så enkel som vissalåter påskina. Det är inte endast en fråga om privafisering. Jag skulle vilja svara aff lösningen inteär så enkel som att bara överföra verksamheten fill nägon som driver den med vinst.Vi ser ett antal viktiga faktorer i den offentliga verksamheten som vi ansermycket viktiga aft fa hänsyn till vid förändrad verksamhet. Det handlar omgraden av offenflig kontroll. Det finns olika modeller: Skall det varaoffentlig drift, styrmedel och konfrollfunkfioner hos kommuner, stat ochlandsting medan verksamheten drivs av annan huvudman eller skall verksamhetenläggas uf genom fotalenfreprenad? Vi i föredrar allfid en lösningsom innebär att det offentliga har kontrollen över den. Man kan också se fill graden av idealitet hos dem somdriver verksamheten. Den kan drivas av en ideell förening eller avdeltagarägda eller brukarägda kooperafiv eller slufligen privatägda sådana. Viföredrar sä hög grad av idealitet som möjUgf. Om vi ser fill verksamhetens storlek så föredrar vi imiljöpartiet så liten skala på verksamheten som möjligt. Viföredrar allfid så hög grad av lokal förankring som möjligt. Så kommer vi fill syftet med verksamheten. Vi menar affdet skall finnas ett syfte med ett offentligt engagemang. Det kan t.ex. handlaom aff stödja en miljövänlig produktion, atf upprätthålla grundläggandesamhällsservice, aff påverka konkurrensförhällanden eller aft påverkautvecklingen mot småskalighet och regional balans m.m. Vi menar att offentlighetsprincipen måste införas i bolagoch sfiffelser som drivs av stat, kommuner och landsting. Det får infe bli enväg undan insyn av bildande av nya bolag och sfiffelser. går våg inom kommunerna att bilda nya kommunala bolag. För aft detta skallkunna accepteras måste insynen finnas kvar. Den offenfliga sektorn, menar vi, måste effektiviseras,och den kan effektiviseras genom avreglering oeh decentralisering. Beslutenblir förmodligen bättre om de flyttas närmare verkligheten. Man kan införasjälvstyrande grupper inom såväl statlig som och landsfingskommunalverksamhet. De anställda skall ha anställningstrygghet, men infe nödvändigtvisen befaftningsgaranti. Den offenfliga apparatens tröghet måste mjukas upp. Måletmåste också vara att så mänga som möjligt skall återfinnas inom"produkfionen". Vi vill införa resultatuppföljning, och vi vill också attinfe bara fasaderna skall putsas utan aft verkliga organisationsförändringarskall genomföras. Det är alltså inte bara den yttre bilden som är vikfig utanframför allt den inre verksamheten. Samhället skall infe heller driva företag enbart ivinstsyfte. Samhällsägande kan komma i fråga då detta har ett speciellt syfte,t.ex, då andra styr- och kontrollfunktioner infe kan anses lämpliga. försäljs skall ägandet spridas bl.a. fiU de anställda och deboende på orten. Vi vill alltså se 2 protokoll 1988/89:12 en lokal förankringsamtidigt som en strikt marknadsmässig prissättning skall tillämpas så att intekortsiktiga spekulationsvinster uppstår. Jagskulle slutligen vilja säga följande fill och andra. Vi imiljöpartiet kan tänka oss att en verksamhet drivs inom ett litet, lokaltföretag som kan få en viss vinst, men framför allt är det storleken påverksamheten som är viktig för oss. 6 () replik: Jag åberopade i mitt anförande aft jag från olika källor hade fåttolika besked från om privata entreprenader. har jag frän sammakälla fått olika besked om privata entreprenader, säger nämligendels att han inte kan acceptera att verksamhet sköts av företag somdrivs i vinstsyfte, dels att han kan acceptera det. Enligtde preliminära valanalyser som har gjorts fick ju en hel delröster från borgerliga partier, så jag tror att detta är en ganska viktig frågaför många . företrädare brukar säga att de tillhör ettrelativt nytt parti och att dess representanter därför inte har hunnit tänkaigenom alla frågor, men detta är ett område som jag verkligen skullerekommendera er att tänka igenom med hög prioritet. Det är nämligen ytterstaktuella frågor och ytterst viktiga sådana. ClaesRoxbergh sade att han kan tänka sig att låta verksamhet drivas av kooperafiv.Detta illustrerar ju bara hur förvirrad man kan bli om man låter termerna styrasig för mycket. Ett kooperativ kan ju vara mycket litet, och ett kooperativ kanoch bör gå med överskott. Om detta kooperativ på sedvanligt sätt delar upp detöverskott som har uppstått vid verksamhetsårets slut mellan medlemmarna ikooperativet är ju skillnaden gentemot exempelvis ett akfiebolag obefintlig.Miljöpartiet de gröna måste på denna punkt fördjupa sin analys av desamhällsfrågor som dess representanter ger sig i kast med. Minenkla ståndpunkt är att om det blir bättre för medborgarna om verksamhetendrivs på entreprenad är det en bra förändring. Jag har många exempel på aftkommunal verksamhet som lagts ut på entreprenad har resulterat i en verksamhetsom har blivit billigare för skattebetalarna och bättre för konsumenterna. Omman i den situationen skall vara motståndare mot entreprenad måste man vara eni ideologiskt hänseende övertygad socialist, såvitt jag förstår. Då låter mannämligen dogmerna väga tyngre än verkligheten. företrädare villinte säga sig utgöra ett socialistiskt parti, men om ni inte lyckas reda utargumentationen på denna punkt ligger den anklagelsen mycket nära till hands, Anf.7 MARGÖ (vpk) replik: Jag måste säga att det har varit med en viss förväntan jag har emotsettatf få höra åsikter om den offenfliga sektorn. Jag blev tyvärrinte nöjd med vad jag hörde ge uttryck för här . Han nämnertre recept för att förbättra den offentliga sektorns verksamheter och minskabyråkratin. Den offentliga sektorn skall avregleras, besluten skalldecentraliseras och mycket av verksamheten skall läggas på ideella föreningaroeh kooperativ, anser han. Såvitt jag förstår kan tänka sig privat drift omvinstintressena inte är alltför framträdande. av de regler som finns inom den offentliga sektorn är till för atf skyddade svagare. Det gäller bl.a. byggnormer och fillgänglighet för handikappade.Vid en total avreglering skulle de svagaste drabbas. Decentralisering låtertilltalande, men decentralisering av beslut kan för bl,a, handikappade fåmycket negativa konsekvenser. Vi vet att de handikappades villkor ärmycket olika beroende på i vilken kommun de bor. Om besluten decentraliserasytterligare inom kommunen måste den som är handikappad också vara mycket nogamed att välja vilken kommundel han skall bo i för att få bästa möjliga service. Närdet sedan gäller att lägga ut hela kommunens verksamheter - och såvitt jagförstår även landstingens verksamheter - på olika entreprenader är det mycketbeklagligt att ställer sig på den borgerliga sidan. Det är ju inteså att brukarna av den offentliga verksamheten efterfrågar ideella föreningar,kooperativ eller privat företagsamhet. Det är ju först när bristerna inom denoffentliga sektorn har blivit så stora att man inte kan få sina behovtillgodosedda som man börjar titta sig om efter privata alternativ. Omdet här skulle bli verklighet, vilka effekter skulle det få för den lågavlönadevårdpersonalen, om den blev uppsplittrad och om ideella föreningar gick in ochtog över verksamheten? Det skulle ju bli omöjligt att föra en enhetliglönekamp, t.ex. Och vad skulle det få för effekter för brukarna? Ja, jag kaninte se annat än att det brukarinflytande som också har talat förskulle försvåras avsevärt om man fick denna uppdelning av de kommunala ochlandstingskommunala verksamheterna. 8 ()replik: Jag vill säga att för oss är innehållet i verksamheten viktigare änägandet. Det är alltså viktigare för oss att verksamheten är bra och fungeraroch är till gagn för medborgarna. Dettakan man sedan tillgodose på oUka sätt: genom att driva verksamheten i kommunalregi, i statlig regi eller i landstingskommunal regi. Man kan i vissa sammanhangkanske tillgodose detta bättre genom att driva den i kooperativa ellerkooperativliknande verksamhetsformer - och kanske även andra former. Men dengrundläggande principen är ju innehållet i verksamheten.