prot · GC0996 · 1988-12-31 00:00:00 — Vitror all man genom all höja kvaliteten och genom att stimulera till bättrelokaler, större personaltäthet och mindre barngrupper skulle kunna tillmötesgåpersonalens ambifioner när det gäller att göra ell ännu bällre jobb än den göri dag. Kommunernas ekonomi har varit och är fortfarande hårtansträngd. Det innebär att del är dyrt för kommunerna att bygga utbarnomsorgen. De försöker därför uppnå så billiga lösningar som möjligl, vilkelpå ell sätt är bra, men det är inte bra när del går ul över kvaliteten, så allbarnomsorgen blir sämre än den skulle kunna vara. Därför har vpk under en följdav år krävt att statsbidragen skall utökas, så att de motsvararlönekostnaderna, staten skall alltså ta ansvaret för lönekostnaderna inombarnomsorgen. Del behövs också en snabb och kraftfull utbyggnad om man skalluppnå målet full behovstäckning 1991. Därför anser vpk att det behövs eltanordningsbidrag för varje ny avdelning under denna snabba utbyggnadsperiod. Lilel motvilligt måste jag säga att jag tror alt detbehövs bindande kvalitetsnormer. Det behövs normer när det gällerpersonalstorlek, barngrupper och ytstoriek. Det kan i vissa fall verkahindrande när del gäller an få bra lösningar, men jag tror ändå att det behövssådana här normer och att de kan ha övervägande goda effekter. Barnomsorgen är, enligl vår åsikt, inle färdigulbyggd omalla barn, vilkas föräldrar vill få plats för sina barn, kan placeras i daghem,fritidshem eller familjedaghem. Alltför stor andel av barnen ivingas molföräldrarnas vilja lill den något enklare och ur pedagogisk synvinkel - ochockså ur vissa andra trygghetssynvinklar - sämre formen familjedaghem. Vi anseratt en ulbyggnad av den kommunala omsorgen bör vara inriktad på att tillgodoseefterfrågan på i första hand daghem och fritidshem. Del innebär alt man får tafram en plan för att avveckla familjedaghem successivt allteftersom efterfråganpä dem minskar. Familjedaghemmen kommer att finnas kvar. Vissa föräldrar kommeratt vilja ha sina barn i familjedaghem. I extrem glesbygd går det inte allpraktiskt klara barnomsorgen på annat sätt än i familjedaghem. Vidare finns detbarn med vissa speciella typer av besvär eller behov som gör att den formen ärden lämpligaste. Med detta vill jag yrka bifall lill de reservationer somvpk står bakom, nämligen 5, 6, 8, 11, 13, 15, 16, 17, 19, 26 och 27. 109DANIEL TARSCHYS (fp) replik: Jag tror inte aU när han tänkerefter vill förneka att har varil pådrivande när del gällerutbyggnaden av barnomsorgen, både i och i kommuner runt om i landel.Under de år som vi satt i regeringsställning fördubblades antaletdaghemsplatser. 8 protokoll 1988/89:96 Prot.1988/89:96 motsvarande snabb ulbyggnad har inle skett under någon annanperiod, 13 april1989 varken eller efler 1982. , TTT Vi tror självfallet att huvuddelenav barnomsorgen i framliden liksom nu Bidragtill barnomsorg ' , , , , , , kommer altvara offentlig. Nagol annal har aldrig gjorts gällande. deballen iså slor utsträckning handlar om de enskilda alternativen beror ju pä all delär jusl där som vi har olika uppfattningar. Del är där striden slår, och del ärdärför som dessa allernaiiv har hamnal i debattens centrum. vi harinle på någol sätt gjort gällande all någon veritabel revolution skulle Vi tror att de alternativen behövs vid sidan av de viktiga och värdefullaoffentliga institutioner som vi har. Vi vill öka personalens möjligheterlill självständiga insatser både i den offentliga barnomsorgen och i denövriga barnomsorgen. Jagförsökte slödja mig på en gammal kommunist, nämligen , men detblev tydligen för radikall för . Han for tillbaka med en sådanförskräckelse all han sedan ville placera blommorna i faunan. skullevilja föreslå alt i stället placerar dem i . 110 () replik: Försl vill jag understryka all jag aldrig harsagl och aldrig kornmer all säga att den kommunala barnomsorgen inle är bra.Den är bra. Del är inle från den synpunkten som vi kräver att det skall bli fleralternaliv utan därför alt människorna själva vill ha fler alternativ. Sedan ärdet just detta att del inle är politikerna som skall bestämma vad som är bäslulan föräldrarna. frågade varför huvuddelen av vår argumentationhandlar om just alternativen, eflersom så få människor berörs. Del är klart atthuvuddelen av vår argumentation berör detta. är ju en mängd allernaiivförbjudna. Om utbudet är myckel lilel måsle ju människor la del ulbud som finnseller försöka ordna sin barnomsorg pä annal säll. Del ärmyckd enkelt attförklara den saken. Sedan sade att borgerliga politiker inte haruppfunnit några blommor. Nej, och vi länker inle heller göra del. Vi tyckerinle all det är politikernas sak ulan föräldrarnas. Föräldrarna skall"uppfinna" allernati-ven. kommer också av sig självt när alla möjligheler. Dä kornmer man med olika lösningar beroende påfamiljernas önskemål. 111 (vpk) replik: Jag är full av beundran och respeki för folkpartietsinsatser på del här områdel, främsl under den förslå halvan av . Mensedan kom ju den här olyckliga omsvängningen när och olidbörjade tala om valfrihel. Ni började släppa efler när det gäller det som jaguppfattade som socialliberalisrn, dvs. en radikalism på många av samhälletsområden. Ni talade om det olycksaliga vårdnadsbidraget som något slagsalternativ till barnomsorg eller kollektivt ordnad barnomsorg. Jag uppfattade givelvis gamla är rikligl all han är både död och begraven, och han skall väl så förbli. Jaglackar för rällelsen, så all blommorna blir placerade där de hör hemma, nämligen i 114 och inle i faunan. efterlyser jag de 10-15 olika varianterna. Vadär det som skall hända och som blir så fantastiskt nytt? Det är väl privataalternativ och affärsmässig verksamhel som ni talar om, för de andra typernafinns ju redan. Vilka varianter finns del då? Del finns familjeföretag ochaktiebolag. Finns det så myckel mer av blommor som ni kan länka er när delgäller barnomsorgen? Innehållet är ju känt i fråga om pedagogiken. Det har inteuppfunnits så många nya typer av pedagogik. Framför allt finns del inle så mångaolika slag av pedagogik, som inle pä ett eller annat sätt har assimilerats avden barnpedagogik som finns inom den kommunala verksamheten. 112 () replik: Det förefaller mig som om snarareär anhängare av som ju som bekanl sade: Ni får välja vilken färg somhelst pä bilen bara den är svart. Men när vi lalar om olika former avbarnomsorg menar vi kanske inle olika förelagsformer. Jag medger att det intefinns så många olika företagsformer alt välja på. Men man kan ju tänka sigolika former av tjänster, olika innehåll i barnomsorgen, olika längd päbarnomsorgen, olika gruppstorlekar, olika former av pedagogik. Listan kangöras mycket längre, och jag är övertygad om, att släpper vi loss en frihet förförskollärare, engagerar personal och föräldrar att själva utveckla barnomsorgeni den riktning som människor önskar, kommer vi också all få en rik flora avolika former. På samma säll har vi en rik flora på alla andra områden där visläpper loss människors egna initiativ. Här står naturligtvis två synsättmot varandra: Idén om centralstyrning kontra idén om spontan utveckling. Mintröst är ändå den all överallt där man har prövat den monopolistiskacentralstyrningen, där man har samlat erfarenheler av den - det gäller mångaolika länder - är man pä väg alt söka sig större frihet ochstörre mångfald. Jag tycker att vi skulle göra detsamma inom barnomsorgen.Självfallet skall vi utveckla den offentliga barnomsorgen, det är inle tu talom det, självfallet skall vi uppmuntra kommunerna att satsa pä en ökadulbyggnad. Men jag tror all del är nyttigt både för den barnomsorgen och förutvecklingen inom hela området att också släppa loss de initiativ som finns ochsom kan utvecklas och blomstra utanför den kommunala sektorn. 113 (vpk) replik: Jag iror vi är överens om del önskvärda i allsläppa loss initiativ och skaparkraft. Men jag är inte överens med DanielTarschys om all den organisation som vi har för barnomsorgen i är enhämsko på kreativiteten. Det finns inle någonting som lalar för all del är så.Det råder resursbrist, och det finns sparbeting som gör att man tvingas handlatvärtemot föräldrars och personals önskemål och ambitioner, och del är ellhinder, men själva organisationen är ganska smidig och kan väl tillgodosealla de önskemål som ullryckle. Jag iror all vi utan vidareskulle kunna säga att vi här i är världsbäst pä barnomsorg, alt vi ärpä räll väg och skall forlsälta utveckla den iniiifåran eller vad man skallkalla den. Den kompletleras av kooperativ och ideella organisationer, Prot.1988/89:96 som har alldeles speciella önskemål och behov, och del finnsfaktiskt inget hinder för de formerna i dagenssystem. Bidragtillbarnomsorg (): En av hjärtefrågor är all skapaökad valfrihel för föräldrarna inom barnomsorgen. Dagens barnomsorg gynnarensidigt en enda omsorgsform, de kommunala daghemmen. Vi vill se fler varianter-familjedaghem, kooperafiva omsorgsformer, fritidshem, flerfamiljssyslem,skördedaghem; del finns många varianter. Och alla borde få samma behandling. All vara anställd inom barnomsorgen är tydligen intelängre så attraktivt. Och förresten: Var finns männen inom barnomsorgen? Ärkanske lönerna för små? Vi behöver ha mer utbildning för barnomsorgspersonalen,och barngrupperna måste bli mindre. har de blivit alll större,och kommunerna har drivit de anställda inom barnomsorgen mot alll slörreeffektivitet. Plötsligt har osthyveln gäll fram med alllkraftigare tag, och slår de anställda bakut: De slutar hell enkell. Hur får vi dem som är där alt stanna kvar, ochhur får vi de andra att komma tillbaka? Det kanske inle räcker med bara pengaroch utbildning. Jag tror all vi måsle uppskatta den personalen mer. Vi måstetala om att det är elt finl arbete att arbeta med barn, och den uppskattningenskall gå fram till dem som arbetar där. Och naturligtvis är en bra lönnödvändig. Och så måste vi lösa problemen med all dagbarnvårdare har egna barnsom behöver passning och som ibland blir sjuka. Del kommer prata litet mer om längre fram. Vidare skall vi se till att vi har friska, mögel- ochfuktfria lokaler. Del har varit mycket problem på barndaghemmen med sådanl. Ochså skall vi nog ge de anställda större frihet när del gäller pedagogiken. Vimåste fä lillbaka människor som vill hjälpa fill att passa våra barn, om viinte passar dem själva. Sedan vill jag tala litet grand om våra reservationer. Vivill alt en kommitté skall utses för all la fram ett flexibelt system förbarnomsorg som ger kommunerna ekonomiska möjligheter alt själva välja sittutbud. Därför yrkar jag bifall till miljöparlireservationen nr 4. Vi vill också ha en barnomsorg enligt Uppsalamodellen,dvs. att dagbarnvårdare skall ha betalt för värd av egna barn. Härmed yrkarjag bifall till reservation 9. Jag vill också yrka bifall till reservation 10,som innebär en generell förmån vid tillsyn av egna barn, dvs. alt man skall kunnaräknas som dagbarnvårdare även om man väljer att vara hemma med deegna barnen. Detta skall kunna beslutas av den egna kommunen. Tack för ordet! 115 (): Sedan vi sist debatterade barnomsorgen har vihaft val här i , och de partier som anser all det skall gå alt förenaförvärvsarbete och barn fick förnyat förtroende. Föräldrarna sade nej tillvårdnadsbidrag på . i slällel för utbyggd föräldraförsäkringoch barnomsorg. sade också med slor majoritetja lill en av 116 hörnstenarna i densocialdemokratiska familjepolitiken, den ulbyggda föräldraförsäkringen,och behandlar vi ytterligare en hörnsten, barnomsorgen. Genom beslul om föräldraförsäkringen ochbarnomsorgen har föräldrar och kommuner fått klart besked om vilka villkor somgäller, främsl fram lill 1991. Jag tror all de allra flesta föräldrar instämmer i att enväl utbyggd och utvecklad barnomsorg är viktig för barnen, men den är också enförutsättning för all barnens föräldrar skall kunna förvärvsarbeta ellerstudera, och är del av kvinnorna med barn som gör det. Därför sade föräldrarna ja till en utbyggdföräldraförsäkring och en rätt lill barnomsorg från elt och ett halvl årsålder. Trots valförlusten yrkar de borgerliga partierna återigenatt statsbidraget skall minskas med . per förskolebarn för altfinansiera värdnadsbidragel. En minskning av statsbidraget skulle innebärasvårigheter för kommunerna att klara beslut om att barn frän ett ochett halvl års ålder med förvärvsarbetande föräldrar skall ha rätt till plats iden kommunala barnomsorgen. Detta beslut har de flesta kommuner också tagit påallvar, och vi har under 1980-talel haft en kraftig utbyggnad av barnomsorgen.Det är oerhört viktigt att detta beslut fullföljs, så all det finns en trygghetför barn och föräldrar vid förvärvsarbete. I beslul ingick också en ulbyggnad av den öppnaförskolan för barn från dl och dl halvl års ålder och av dellidsförskolan förbarn frän ålder. Att även denna utbyggnad fullföljs är av stor viktför barn till hemarbelande föräldrar och för barn som placerats ifamiljedaghem, så all inle dessa barn går miste om den pedagogiska verksamhetsom bedrivs i förskolan. Tidig gruppsamvaro under god pedagogisk ledning stimulerarbarnels utveckling. Det visste överklassen redan i sluiel av 1800-lalel, när deförsta barnträdgårdarna kom till. Det finns tyvärr också fortfarande i dagensbarnomsorg ell klassperspektiv. Vi vet alt daghemmen i högre grad används avföräldrar som är anslutna lill TCO och än av föräldrar som tillhör LO.Utbyggnaden av daghemmen har lett till en utjämning, men alltjämt finns delskillnader kvar. Del är också angelägel att kommunerna byggerut skolbarnsomsorgen. I frilidshemskommiltén anvisade vi ell flertal lösningarsom innebär att kommunerna förutom att bygga nya fritidshem tar till vara deresurser som finns i l.ex. deltidsförskolor och befintliga skolor. Regeringenhar också tillsatt en speciell arbetsgrupp som skall fortsätta alt arbeta medall snabbt få fram åtgärder, så alt skolbarnen också kan få en bra omsorg, ochdet brådskar, för ju fler barn som får plats i daghem desto fler behöver ocksåplats i skolbarnsomsorgen. Föräldrar som har fått plats i barnomsorgen för sinaförskolebarn räknar med att de kan fortsätta sill förvärvsarbde, när barnenbörjar skolan. Låg- och mellansladiebarn klarar inle sig själva närföräldrarna förvärvsarbetar och de själva inte är i skolan. Därför får inledessa barn glömmas borl. Trots att del bara är vi infördenya statsbidrags-bestämmelser vill de borgerliga partierna all vi återigenskall ha ett nytt system. Del nu gällande slalsbidragel är mycket enkell allberäkna för 9 protokoll 1988/89:96 Prot.1988/89:96 kommunerna, då det utgår med en summa per enhet för varje femtonlalbarn och då det är endasl elt fåtalregler som gäller. av kraven för all få statsbidrag är alt dag- ochfritidshem inte drivs i vinstsyfte, och för daghem krävs dessutom att dessa äröppna . Detta krav gör att barn med behov av längrevistelselid inle riskerar all bli utestängda från daghemmen. kommer alt presentera en rapportsom visar att huvudorsaken lill all föräldrar tillhörande LO använderbarnomsorgen i mindre utsträckning än TCO- och SACO-familjerna är att det inlefinns barnomsorg på obekväm arbetstid, dvs. morgnar och kvällar. Det är därförglädjande alt allt fler kommuner nu startar nattöppna avdelningar sedan det speciellaslalsbidragel infördes. För många som arbetar på obekväm arbetstid är detta en bralösning. Därför måsle kommunerna undersöka behovet av barnomsorg pä morgnar ochkvällar och bygga ul barnomsorgen sä att alla föräldrar som behöver dennabarnomsorg också får den. Det är ett viktigt rällvisekrav! All regeringen nu fastställt hur slorl statsbidraget tillperiodiskt anordnad barnomsorg skall vara är bra. Detta kommer nämligen altinnebära all kommunerna nu kan lösa barnomsorgsproblemd för en dellanlbrukarfamil-jer och för familjer som l.ex. är sysselsatta inomturistnäringen eller andra säsongsbundna arbelen. När det gäller statsbidrag till barnomsorg isvenska kyrkans regi, som de borgerliga återigen kräver, har det inle inträffatnågot sedan vi senasl debatterade della ämne som innebär att vi i utskottetborde ändra värt ställningslagande. Vi har också motioner om alt dagbarnvårdares egnabarn skall få räknas in i kommunernas ansökan om statsbidrag till familjedaghem.Utskottet har under flera är sagl nej lill sädana förslag. De regler somfaslställdes när det nya statsbidraget behandlades i klargör vadsom avses med ell kommunalt familjedaghem; en dagbarnvårdare anställs avkommunen för att i sitt hem vårda andra föräldrars barn . Sominskrivna barn medräknas inte dagbarnvårdarens egna barn. Del finns inga skälalt ändra slatsbidragsbeslämmelserna i delta avseende heller. Liksom tidigare är kräver vpk ell starkt regleratstalsbidrag med olika miniminivåer. Det skall motsvara avdriftskostnaderna. All höja statsbidraget lill denna storleksordning skulleinnebära en stor påfrestning på statskassan. Kostnaden för barnomsorgenberäknas /90 uppgå lill 10,3 miljarder. Regeringen har emellertidaviserat all den i kompletterings-propositionen skall ålerkomma angåendestatsbidragen till barnomsorgen, vilkel bör innebära en höjning, då ju en visseftersläpning verkligen föreligger. Del är inle minimikraven avseende yta, personal m.m. somger en kvalitativt bra barnomsorg utan verksamhetens innehåll. För alt fä ett bra innehåll har utarbetat del pedagogiska programmet, vilket nu tillämpas ute i kommunerna. Därefter är del den enskilda kommunen som ulifrån sina förutsättningar får bygga upp barnomsorgsverksamheten så all 118 den uppfyller de kvalitativa kravsom uttalat. För all klara utbyggnaden av barnomsorgenmåste också problemen med personalrekryleringen lösas. Det är ju framför allt istorstadsområdena som problemen finns, men de kan nalurliglvis sprida sig ominte kommunerna är uppmärksamma. Elt sätt all inle få alllför slora problem ärall kommunerna verkligen tar till vara den personal som redan är anställd.Detta kan man göra genom ätt ge dem slörre ansvar inom sin område och ge demdel slöd lill vidareutveckling som fortbildning utgör. Fortbildningens belydelse fastslog redan vidutformningen av del nya slalsbidragel, där del inom schablonsumman specielltanmärktes att en del av beloppet var avsett för fortbildning av personalen. Tyvärr finns det anledning att tro att kommunerna inlebedriver fortbildning i den omfattning som vi avsåg. Därför har vi, som sagt,i utskottet enat oss om elt tillkännagivande lill regeringen alt den skallredovisa för hur kommunerna har anordnat fortbildningen. Regeringenskall också föreslå de åtgärder som behövs för alt personalen verkligen skallfå sin fortbildning. Personalrekryteringsfrågan är också föremål för diskussioni överläggningarna mellan och regeringen. Även socialstyrelsenoch UHÄ arbetar med denna viktiga fråga, och en ny rekryleringskampanj kommersnarasl alt genomföras. har jusl gått ul med enkampanj som vänder sig till sina f. d. anställda inom barnomsorgen för all fådem tillbaka lill sitt yrke och förskoleverksamheten. harockså infört olika stimulansåtgärder för alt visa personalen hur viktigkommunen anser att den är. Då får kommunen inle ha den syn på personalen somkommit till ultryck från olika partier i vissa inlägg i denna deball. Som jag sade tidigare i mitt inlägg är den öppnaförskolan, dellidsförskolan och daghemmen viktiga för barnen jusl lill följd avdess pedagogiska innehåll. exempel på just delta är den lagstadgade rättenför sexåringar att della i förskoleverksamhet. Moderala samlingspartiet kräver återigen all verksamhetenför sexåringar skall ha en helt skolförberedande inriktning och övergå tillutbildningsdepartementets verksamhetsområde. Denna fråga har varit föremål för flera utredningar, ochriksdagen har sagl nej till förslaget vid ell flertal tillfällen. Däremot harvi här i understrukit vikten av en skolförberedande verksamhel idaghemmen och dellidsförskolorna. Av det pedagogiska programmet framgår ocksåbetydelsen av all barnen får slöd i sin läs- och skrivutveckling, och attförskolan skall bidra till att barnen får lära sig grundläggande begrepp omlid, matematik m.m. Vid besök i förskolan ser man ju också hur mycket barnenkan och hur väl de kan förmedla sina kunskaper både till vuxna och till sinakamrater. Vpk har i en reservalion lagil uppbarnomsorgslaxorna och yrkar att barnomsorgen bör vara avgiftsfri förföräldrarna. Frågan om barnornsorgsavgiflerna är ju inle ny förutskollel. Vi anser och har ansett all någol måsle göras för alt utjämnaskillnaderna i taxor mellan olika kommuner. Vi avvaktar emellertid de utredningarsom är pä gäng och regeringens behandling av dessa. Socialstyrelsenkommer, som sagt, all lägga fram sin rapport om Prot.1988/89:96 den sociala snedfördelningen. 13 april1989 att lägga fram sin rapport om dekommunala avgifterna. Ja, herr talman, till det härbetänkandet har 27 reservationer lämnats. Beträffandede reservationer som jag inte berört i mitt inlägg hänvisar jag lill utskottetsutlåtande i betänkandet. Jag yrkar således bifall lill utskottets hemställanpå alla punkter och avslag på samlliga reservationer. 116 () replik; sade att kommunerna skulleförlora pengar om det borgerliga förslaget om vårdnadsbidrag genomfördes. Menvi har ju under den här debatten förklarat hur det verkligenförhåller sig: kommunerna förlorar inle elt enda öre, om föräldrarna uppskattarden kommunala barnomsorgen och vill ha sina barn i den. Däremot har ju kommunerna förlorat en hel massa pengargenom den socialdemokratiska politik som har bedrivits under de senaste åren.Anita sade alt det fanns "en viss eftersläpning" istatsbidragen. Ja, del var en synnerligen förskönande omskrivning för ensystematisk urholkning! hade man en 54-procentig täckning avkoslnaderna för barnomsorgen genom statsbidraget. är man genom ensystematisk, år för år pågående urholkning nere i . Del har alllsä skett enkraftig minskning av statens anslag till den kommunala barnomsorgen, en minskningsom är så stor att den motsvarar 80 000 platser inom den kommunalabarnomsorgen, enligl Kommunförbundels beräkningar. nämnde också skolbarnsomsorgen och sade attdet finns en arbetsgrupp där. Ja, del låler ju bra, men även där har det skettförsök lill urholkning. Ett enda initiativ har lagils från regeringen under desenasle åren, och det var ett illa kamouflerat försök till minskning avstatsbidragen, som lades fram under sken av alt vara en förbättring. sade också; Vi har gett klart besked lillkommuner och till föräldrar. Ett klart besked saknas dock - del är del som jaghar eflerlysl i den här debatten och under debalten med Maj-IngerKlingvall. Vad säger ni lill familjer med barn mellan två och sju är somfrågar: Hur skall vi arrangera vårt liv, hur skall vi kunna förena arbetslivmed föräldraskap? När sexfimmarsdagen inte skall genomföras under hela90-lalel, när det enda som står till förfogände är en i bäsla fall utbyggdbarnomsorg, hur skall de kunna förena arbetslivet med föräldraskapd? Ge klartbesked även till de föräldrarna! Tala om hur ni länker er livet för föräldrarmed barn mellan två och ! 117 () replik: Herr talman! Det förtjänar ändock att nämnas alt det finns en hel del som vi är överens om när det gäller familjen och barnen. Det framgår ju också av betänkandet. Jag satt och tänkte på del när jag lyssnade på . Om man enbart lyssnar lill debatten, kan man tro all molsätlningarna är väldiga. Det konstiga är alt det i de frågor där vi inle är överens tycks vara omöjligl att fä en ändring till stånd. 120 All en socialistisk majorilel här iriksdagen skulle ge någon sorls legitimitet lill denbarnomsorgspolitik som förs är dl fullständigt orimligt argumenl. Del har vihöri sä här i kammaren, men det blir inte bällre av att delupprepas. De nya slatsbidragsbeslämmelserna, som harantagits, har vi aldrig gått med pä. Vi har haft samma invändningar hela tiden:del är så mänga alternativ som sorteras bort genom de orättvisastalsbidragsreglerna. Precis som säger är det åttatimmarshemmensom prioriteras. Sedan nämnde del där med vinstintresset - detkommer jag till. Jag tycker att argumentet för att ha denna begränsning varytterst dåligt.