prot · GC09118 · 1988-12-31 00:00:00 — Hårdastdrabbad är sannolikt , Men gemensamt kan sägas atl samtliga kustkommunerfrån i söder till i nordväst på något sätt har drabbats. Låtmig få kommentera några punkter i miljöministerns svar. Jag vill gärnaunderstryka alt jag tror att detta i sak i många avseenden är hell korrekt. Miljöministernsäger bl.a, att erosionsskador är "etl led i naturens egnaprocesser". Det är säkert till stora delar riktigl. Därför är naturligtvisalla ansträngningar för att komma till rätta med klimatförändring, försurningoch havsförorening, som nämns i svaret, viktiga. Närmiljöministern i sitt svar talar om just sådana åtgärder som människan vidtagitoch som kan vara skadliga för naturen så vill jag fråga: Varförkan inte regeringen, inom ramen för dessa anslrängningar, också ta initiativtill ett stopp för den sandsugningsaktivitel, som fortfarande bedrivs? Eller ärdet detta som avses med orden i miljöministerns svar om alt planeringen avmarkanvändningen måste "anpassas till de ramar som naturen ger"? Samtidigtsom miljöministern hänvisar till en rad förebyggande åtgärder krävs detoundvikligen också krafttag för atl åtminstone i någon mån reparera de uppkomnaskadorna. Detvar anledningen till min fråga om på vilket sätt regeringen kan tänka sig altstödja arbetet med att komma till rätta med erosionsskadorna. Jag kan dessvärre inte finna att miljöministern har gett något svar på denna fråga. Redani sitt svar så förklarade , att iÖstersjösamarbetet ingår "alla frågor av betydelse för miljön". Isitt svar hänvisar miljöministern till att det varit nödvändigt attkoncenlrera arbetet på föroreningar förorsakade av människans verksamhet. Jaghar förståelse för denna prioritering, men hoppas atl jag tolkat miljöministernrätt, att även den typ av problem som jag här tagit upp kommer attdiskuteras. Jagnämnde tidigare att även på en del håll är hårt drabbat averosionsskador. Låt mig få avsluta med att fråga: Har några diskussioner förts med den danskaregeringen för att om möjligt göra gemensamma ansträngningar i frågan? Anf.42 Miljö- och energiminister : Får jag först ytterligare kommentera varför det senasle året varit ettunikl år när det gäller våra hav och samarbetet med grannarna runt Östersjönoch . Det behövs inga överord för alt förklara det med den dramatik viupplevt med algblomning och säldöd och andra förskräckande rapporler om denpågående förstörelsen av våra närmaste hav. Jag tror Per Stenmarck är ense medmig om att vi fått lov att göra extraordinära ansträngningar under det senasteåret. Tyvärr finns det andra frågor som vi då inte hunnit ägna så mycket tidsom de förtjänat. Det gäller samarbetet inom ,samarbetet runt och samarbetet bilateralt med våra grannar. Vi harvarit hell och hållet upptagna med att försöka få bättre insatser mot de frånland och luft kommande föroreningarna till våra hav. Vihar också arbetat fram ett särskilt nordiskt program mot havsföroreningar. Jagkommer dock i det fortsatta arbetet naturligtvis att se till att också dessafrågor berörs, i all synnerhet som det faktiskt i ett regionalt perspektiv-omman vill uttrycka det litet enkelt, men lättbegripligt - rör sig om sammasandmängder som förflyttas av strömmar och havsvatten från olika delar avkustlinjen till andra, och ibland ut i havsområdet. Självfalletkrävs samarbete även här, men jag tror inte vi kommer ifrån att havsströmmarnahar sin gång. Vi kan minska klimatpåverkan, och det anstränger vi oss för attgöra så mycket som möjligt för att minska höjningen av havsytan, men jag trorinte man kan stoppa havsströmmarna. Det tror jag inte heller Per Stenmarckvill. Insatserför att komma till rätta med dessa problem måste också kombineras med insatseri de berörda kommunerna och länen för att anpassa samhällsplaneringen till detsom trots allt är naturens gång. Vihar sådana problem också längs några av våra älvar, t,ex, och Torneälv. Jaghar här i min hand en undersökning som gjorts av professor vidnalurgeografiska institutionen vid om just dessa områden.Han säger att den praktiska lärdom som kan dras av vad som hänl vid Äspet äratt mark inom gränserna för en havsstrands variationer ej bör utnyttjas somtomtmark eller för permanenta byggnationer i någon form, Detär mot bakgrunden av denna sorts konstateranden som jag påpekar i mitt interpellationssvaratt kommunernas pågående arbete med översiktsplaner enligt den nya plan- ochbygglagen är mycket viktigt. Då bör man beakta dessa förhållanden för attundvika att tomtmark och byggnader akut utsätts för följderna avstranderosionen. Samtidigtkan man ju vinna att en större del av våra stränder är fria för allmän ochgemensam användning. Omerosionsskadorna på vissa skånska kustavsnitt 1988/89:118 Anf. 43 PER STENMARCK (m): Jag nämnde även inledningsvis all jag har all förslåelse för den Omprövningen av asylansökningar från tortyrhotade flyktingar prioritering som varnödvändig under föregående år. Vad som inlräffade då var förhoppningsvisextraordinärt och skall inte behöva inlräffa igen. Jaghar också märkt den precisering som miljöministern gjorde i sin kompletteringhär, att del gäller även de bilalerala kontakterna. Jag lolkar del som all delfinns förutsättningar för en diskussion även inom det ämne jag här nämner närdet gäller förbindelserna med , Jag är tacksam för de preciseringar vifått. Närdet gäller vad de enskilda kommunerna kan göra är det naturligtvis självklartall det är där merparlen av delta arbele måsle göras. Del är ett arbele som iallra högsla grad har gjorls redan fidigare. Elt antal av de berörda kommunernahar avsänt elt brev, som också är undertecknat av landshövdingen i Malmöhuslän, till regeringen. Man redogör där för det arbele som har ulförts; storainsatser som också kostal mycket pengar. Enbart i Ystads kommun räknar man medalt kostnaderna hitfills har uppgått j. kr., och i kommun- som är en liten kommun - lalas del om kostnader på bortemot 1 milj. kr. räknar man med planerade kostnader på ca 3 milj. kr,, och iVellinge kommun har man lagl ned 3-4 milj, kr,, och man räknar med ytterligareca 9 milj. kr. Det rör sig hillills om utgifter i storleksordningen 9-15 milj.kr. och man planerar utgifter på 30-35 milj. kr. Del är för dessa kommunerfråga om myckel pengar. Jagtycker alt man i dd här sammanhanget måste fundera på om det inte också finnsett riksintresse av förebyggande ålgärder men också för forskningsinsatser.Miljöministern får väl redovisa hur hon ser på den frågan för deberörda kommunerna, eftersom de har begärl all få träffaregeringsrepresentanter och höra deras syn oå detta. Låtmig klargöra den fråga jag slällde inledningsvis. På vilket sätt skulleregeringen kunna länka sig alt slödja arbelel med att bota dessa skador ochbryta den ständigt negativa utvecklingen? På vilket sätt kan regeringen tänkasig slödja en mer akfiv forskning på del här områdel? Överläggningenvar härmed avslulad. 9§ Svar på interpellation 1988/89:235 om prövningen av asylansökningar fråntortyrhotade flyktingar Mot bakgrund av några enskilda ärenden har fråga mig följande: Är invandrarministern beredd att upprepa uttalanden från proposilionen 1985/86:17 om att en person som riskerar alt ulsältas för lorlyr inle skall ulvisas? Anser invandrarminislern att regeringen fill fullo följer åtagandena i lortyrkonvenlionen i sin prakliska polilik? Finns del några undanlag från huvudregeln all bevilja uppehållsfillstånd för personer som riskerar tortyr, och vilka är dessa i så fall? Anser invandrarministern att 46 dokumenterad tortyr i hemlandet, under i principoförändrade politiska förhållanden, inte innebärgrundad anledning att tro att den asylsökande ulsälls för lorlyr igen vidhemkomslen? Med anledning av frågornavill jag svara följande. Iproposition 1985/86:17 om godkännande av mot tortyr och annangrym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, konstaterarföredragande slalsrådel (s. 12) att åtagandena i artikel 3 i konventionen äruppfyllda genom reglerna om asylräll i 3 och 6 §§ ullänningslagen (1980:376),som hindrar alt ulvisning sker i de fall där man vid prövning av elt konkretärende finner all det föreligger fara för alt en person skall utsättas förtortyr om han utvisas. Reglerna om asylrätt är oförändrade. Mitt svar på MariaLeissners första fråga blir därför all åtagandena kvarstår. Svaret på den andra fråganär ja! Beiräffandeden Iredje frågan, om del finns några undanlag från huvudregeln alt beviljauppehållstillstånd för personer som riskerar tortyr, är svaret i princip nej.Av 78 § andra stycket jämfört med 77 § utiänningslagen framgår emellertid, atlom en utlänning i eller ulom rikel har bedrivit verksamhet som har inneburitfara för rikets säkerhet, och del finns anledning alt anta atl han skullefortsätta sådan verksamhet här, får han sändas, lill ett land där han riskerarpolitisk förföljelse om han inte kan sändas lill något annat land. Lagtextenåsyftar emellertid ett fall som är så extremt alt regeringen ännu inte, migveterligt, hafl anledning alt fillämpa stadgandet. Därefterövergår jag till all besvara den fjärde frågan. Bedömningen av faran för allutsättas för tortyr måste göras i varje enskill fall efler sedvanlig noggrannprövning. Om del i ett ärende dokumenteras atl myndigheterna i den asylsökandeshemland ulsalt sökanden för tortyr, lyder della på atl det förekommer allvarligförföljelse. Den som riskerar sådan förföljelse får, i enlighet med den svenskalagsfiftningen, uppehållsfillstånd i . Avslutningsvisvill jag bemöta ett påstående från , enligt vilket regeringenutvecklat en praxis som förefaller stå i motsatsställning lill FN:s konventionmot tortyr m.m. Till slöd för sin uppfattning åberopar hon att det genom en radfall har dokumenterats att beslut fattas om utvisningar av asylsökande, trots attde utsatts för tortyr och atl del förelegal risk för lorlyr vid återkomsten.Det torde visserligen ha framgått av de svar som jag jusl lämnal, men för altundanröja evenluella oklarheter, vill jag än en gång göra klart, att den somlöper risk för atl utsättas för tortyr av myndigheterna i sitt hemland, eller iett annal land, som vederbörande riskerar all bh sänd lill, givetvis har rätttill asyl i , Detta är den praxis som regeringen tillämpar. Prot,1988/89:118 Omprövningenav asylansökningar från tortyrhotade flyktingar 45 (): Jag vill tacka invandrarminislern för svarel på min interpellation.Det är ett klart och tydligt svar, vilket är behövligt och välgörande, och detkan kanske ha sin betydelse vid framtida bedömningar av tortyrskadadeflyktingars asylansökningar. Det är helt klart att de av invandrarministern härredovisade principerna inle alllid har kommil all tillämpas. Någrafall som särskilt uppmärksammats i massmedia bär vittnesbörd om detta, SohélRahman från fick höra att man visserligen trodde på Omprövningenav asylansökningar från tortyrhotade flyktingar hans berättelse, men atttortyren inte varit tillräckligt långvarig för all han skulle kunna få stanna.Han deltog i en demonstration i Dacca och arresterades i samband med den. Undertvå och ett halvl dygn satt han i arrest på polishuset. Poliserna tvingade ihonom litervis med vatten med hjälp av en plastslang placerad i strupen, föratt därpå trycka med en stövelklack på hans mage, s.k, vattensprutning. Någraår senare uppsöktes han av två okända män som misshandlade honom och som sedansläppte honom under villkor att han lämnade det parti han varmedlem av, Baksalpartiet, senare, när han i sitt arbete sompressfotograf stod vid sidan av ett demonstrationståg för att fotografera, komtre män i en bil. De stannade under sken av att vilja fråga honom något, hälldeen liter fotogen över Sohel och tände på. NärSohel kom till fick han höra att han inte löpte någon allvarligare riskom han återvände till , vilket också regeringen senare instämde i, SamiItani, palestinier från , tillhörde en organisation i somhjälpte palestinier och som därför var naturliga fiender till Amalmilisen, Hantillfångatogs av och tvingades att leva i ellkällarrum tillsammans med ett tjugotal andra utan vatten och utan toalett. Hantogs upp till förhör, utfrågades, och blev slagen med käpp påfotsulor, kropp och huvud, och han fick tänder utslagna. Denna procedurupprepades två gånger . Vid ett av dessa tillfällen blev Samiskenavrättad. Han bars slutligen ner till källaren utan atl kunna stå eller gå, Samisfamilj kunde på olika vägar befria honom. De tog honom till läkare och köptebiljett till för att få ut honom ur landel. Den direkla anledningentill att man ville hjälpa honom att fly var att den man som fått honomfrisläppt sagt till pappan: gång kan jag inte hjälpa honom. Han måstelämna om han vill överleva. NärSami sedan kom till fick han under ansökans behandling från ansvarigmyndighet höra att tortyr inte ger automatisk rätt till bosättning i det härlandet, blev sedermera utvisad och, så vitt man vel, lever hanunderjordiskt och har en fullständigt osäker tillvaro. Delfinns andra berättelser som jag inte kommer atl la upp kammarens tid med attreferera. Men jag vill särskilt peka på en grupp som är utsatt för tortyr,nämligen kurder från . Att tortyr är regel vid förhör bekräftas avAmnesty International och av lokala turkiska organisationer för mänskligarättigheter och av advokater i . Vi vel att det förekommer en rad olika,relativt avancerade, tortyrmetoder. Vissa av dem lämnar märken, men andra gördet inte. Detförekommer tyvärr att kurder från blir utvisade, trots att de varitutsatta för tortyr i samband med förhör och trots att de uppenbart kan riskeraatt utsättas för detta när de återvänder. Invandrarministernsprinciper så som de redovisas i interpellationssvaret står i en bjärt kontrasttill några av de fall som jag har berättat om och lyvärr också till vissaandra. Detfinns naturligtvis många problem förknippade med tortyrskador. Flyktingarberättar om sina erfarenheter . Det kan också vara så atl skadornaär svåra atl dokumentera. Viss tortyr lämnar inga märken utom i själen. Men närskadorna är dokumenterade, och när del är troligt all del förekommer tortyr iflyktingens hemland, och när berättelsen finns med i handlingarna och kanbeaklas av myndigheterna, hur kan man då besluta om ulvisning och forlfarandehävda att de av invandrarministern redovisade principerna gäller? Del finns kanske etl svar. Det är möjliglvis detta all enså klar syn på alt lortyrskador innebär ell bevis på allvarlig förföljelse -som invandrarministern gav i sill svar - tidigare inte har redovisats. Jagvill särskilt tacka för det förtydligandet från , För säkerhels skull vill jag lill sist frågainvandrarminislern om hennes bedömning av tortyrens långvarighel och hur delpåverkar bedömningen av asylansökan, , generalsekreterare i , och , jurist i Amnesty, skrev i anledning av fallet Sohelen artikel där de slällde frågan: Hur kommer det sig all regeringen inteomedelbart ingriper mol en myndighels absurda tolkning av bindandeinternationella normer? De reagerade bl,a, på atl invandrarverket uppenbarligeninfört en gradering av lorlyr. Kortvarig tortyr räckte enligt en tjänsteman påverkel inle som grund för alt få stanna i . Jag skulle vilja höra ominvandrarministern delar denna tjänstemans syn. Om prövningen av asylansökningar från tortyrhotade flyklingar 46 (vpk): har naturligtvis anpassat sig till dekonventioner mot lorlyr som landel har undertecknat Men den anpassningen beslåri all man har utformat tortyren på ell sätt som inle skall ge synliga skador,t.ex. elchock, iskallt vatten under högt tryck, slag under fotsulorna och annanmyckel grym behandling. Hur dokumenterar man dä sin tortyr så atl man blirtrodd? Jag vill även slälla några ytterligare frågor tillinvandrarminislern. Anser invandrarminislern att den turkiska regimen uppfyllerdet mesl elementära kravel i vad gäller mänskliga rättigheter för kurder? Anserinvandrarminislern all etl folk på tio miljoner har rätt all hävda sin etniskaexistens? Anser invandrarministern alt kurderna i den situation som de befinnersig i även har rätt alt kämpa för den rättigheten? Eftersom så många av deasylansökningar som jag har tittat på och som har fått avslag är från kurdersom kommer från staden , skulle jag vilja vela vad invandrarminislern vetom staden och de speciella förhållanden som råder för kurderna där? Jag börjar bakifrån med . Jagerinrar mig atl vi har diskuleral dessa frågor i kammaren tidigare.Interpellationen handlar om principerna för tortyrhotade flyktingar ochasylansökningar över huvud lagd. Att ge sig in och diskulera Turkiel specielltär litet ulanför ämnet för denna interpellation. Men jag har mänga gångerhävdal atl del finns mycket som man kan ifrågasätta när del gäller mänskligarättigheter och framför allt mänskliga rätfigheter för kurderna i . Detär en av anledningarna lill alt bl.a. många kurder frän har beviljatsuppehällslillslånd i . 4 protokoU 1988/89:118 Prot,1988/89:118 Omprövningen av asylansökningar från tortyrhotade flyklingar Låt mig sedan gå över till , Hon fortsätterdet principiella resonemangel, gör del på etl sådant säll antingen mot bältre vetande - vilkel jag inte tror - tar upp enskildaärenden som vi inte kan diskutera, eller kanske i själva verket utnyttjar detfaktum att hon vet att jag inle har någon möjlighet all kommenlera, ifrågasättaeller komplettera de uppgifter i de enskilda ärendena som hargivil. Jag är glad om tyckte att det var dtviktigt förtydligande. Jag har egenlligen bara redogjort för vad som slår i delagar och konventioner som vi följer. Men för säkerhets skull, om det kan varatill ytterligare upplysning i denna debatt, kan jag lala om alt i dd förslagtill ny utlänningslag som vi skall debattera om drygt i kammaren, föreskrivsdet etl ovillkorligt hinder mot verkställighet lill ett land om det finnsgrundad anledning att tro atl utlänningen skulle vara i fara för dödsstraff,kroppsslraff eller lorlyr. Delta är fråga om ett skydd som är mer långtgåendeän det som följer konventionen mot tortyr som vi har lalal om. Det är alltså enskärpning även i förhållande till hur det ser ul i vår lagstiftning. Del är också utomordentligt svårt att kommentera enskildauttalanden av tjänstemän i dt verk. Möjligtvis har del föresvävat tjänstemannenall två saker hör ihop eller också kan tjänstemannen ha blivit cilerad på eltsäll som innebär atl två saker har blandats ihop: del talas nämligen om all delmåste föreligga intensitet i förföljandet. Men någon intensitet i fråga omtortyr är del aldrig lal om. Jag vet inle om del kan vara en sammanblandning avde två begreppen som har gett upphov ullalandet eller till tolkningen avuttalandet Men jag har i varje fall här gjorl klart vad som är regeringensprincip. 48MARIA (): Försl vill jag säga till invandrarministernatl det är lilel svårl att lala om flyklingpolitik ulan att nämna varför manlar upp elt eller annal generellt problem. Talar man om hur principerna förbehandling av tortyrskadade flyktingar har kommit atl ulveckla sig, är dellitet svårl alt göra det utan att redovisa varför man har vissa ståndpunkter.Därför torde del vara nödvändigt alt även i fortsättningen referera till olikahändelser och enslaka personer, även om jag är fullständigt medvelen om alt viinte kan diskutera jusl dessa personer i kammaren och varför de har fält avslageller inte. Men del intressanta som denna debatt handlar om är, hurdel kan komma sig all det förekommer uttalanden och atl del redovisas principerfrån handläggningen av asylansökningar, uttalanden och principer som går ut påatt del l.ex. måsle ha förekommil tortyr . Hur kan det kommasig atl människor utvisas som har dokumenterade och inte ifrågasattalortyrskador, när l.o.m. invandrarminislern säger atl henne veterligen någotundantag inte har gjorts mot denna princip? Hur kan del komma sig att människortrots detta ulvisas? Del är naturligtvis myckel Irevhgi att ha ett bra ochklart ställningslagande av den typ som vi har fått i interpellationssvaret . Men vad jag verkligen hoppas på är atl detta ställningstagande fär eltgenomslag i såväl regeringens politik som i invandrarverkets handläggning ochatt man kanske från regeringens sida medverkar till att sprida litet ljus översakernas tillstånd på Prot. 1988/89:118 olika nivåer i handläggningen. 49 (vpk); Om debatten skall bli meningsfull måste mannalurliglvis referera till fakliska förhållanden. Jag har inle lagil uppenskilda fall. Jag tar däremol upp kurderna som folkgrupp, som asylsökande ochi sammanhang där de riskerar lorlyr, om de skickas lillbaka. Det är i dettasammanhang viktigt atl vi lar ställning till de frågor jag ställde, eflersom deförhållanden jag lar upp är grunden lill all asylsökande kurder kommer hit frånTurkiel. Del råder undanlagstillstånd i turkiska Kurdistan.Kurdistan är starkt mililariseral. Uppgiften för regeringen, guvernören,säkerhetspolisen och mihtären i detta område är all utrota PKK och all kurdisketnisk och nalionell kamp. Del räcker atl göra som en kurdisk flicka gjorde nyligen.Under en lektion i sin skola hävdade hon att hon var kurd, att kurderna har eltegel språk, och en egen litteratur som är gammal. För detta sitter honnu häktad och riskerar fängelse. När dessa kurder kommer till vårlland och söker asyl är det mycket cyniskt att svara dem all vi inte kan sättalilllro till deras berättelser. Jag undrar: Varifrån får invandrarverket och regeringen deuppgifler som skall hgga lill grund för deras bedömning av sanningshalten idessa människors berättelser? Omprövningenav asylansökningar från tortyrhotade flyktingar Jag kan egenthgen bara lill vad jag sade , vad jag har sagt och vad mina företrädarehar sagl : Vi erkänner kurdernas rätt all hävda sitt etniskaursprung och all de har rätt atl kämpa för den saken också. Jag lycker faktisktatl vi i praktisk handling också i har visat atl vi erkänner denrällen. Del faklum all vi har ett trots allt ganska ansenligt antal kurder frånTurkiel i som har fått slanna här för alt de kommil på dessa grundervisar della. Men vi får också lov all vara överens om atl vi fortsättningsvisskall hanlera den lagsliflning vi har med enskild bedömning i varje ärende. Får jag då fortsätta med del och jag lalarom och, som hon uttrycker del, sprida litet ljus över principerna. Jag villpeka på ännu en aspekt när vi diskuterar om tortyr. Jag har nämligen en känslaav alt man blandar ihop lorlyr med någol annal . Jag kan läsa högl urartikel 1 i den lortyrkonvenlion som vi lalar om; "I denna konvention avses med begreppet tortyr varjehandling genom vilken allvarlig smärta eller svårl lidande, fysiskt ellerpsykiskt, medvetet tillfogas någon antingen för sådana syften som all erhållainformation eller en bekännelse av honom eller en tredje person, all straffahonom för en gärning som han eller en tredje person har begått eller misstänksha begått eller all hota eller ivinga honom eller en tredje person eller ocksåav någol skäl som har sin grund i någon form av diskriminering underförutsättning att smärtan eller lidandel åsamkas av eller på anstiftan ellermed samtycke eller medgivande av en offentlig tjänsteman eller nägon annanperson som handlar såsom förelrädare för det allmänna." Delta är vikliglatl komma 1988/89:118 ihåg.Vidare; "Tortyr innefattar inte smärta eller lidande som uppkommer enbart genom eller är förknippade med lagenligasanktioner." Om prövningen av asylansökningar från tortyrhotade fly klingar Jag tycker atl man iblandinte har rikligt klarl för sig vad som är tortyr. att korrekt definieras somtortyr skall det vara smärta eller annat lidande som uppkommeri samband med myndighetsutövning. Förstevice talmannen anmälde att Berilh anhållil all till protokollet fåantecknat att hon inte ägde rätt till ytterligare inlägg. Anf.51 (): Med det sislnämnda ville invandrarminislern motivera varför tex,palestinier från som bhvit utsatta för svår tortyr inte beviljatsuppehållstillstånd i , Det är möjhgt all del stämmer med denlagstiftning som finns internationellt, att man inle skall kunna få stanna iSverige om man inle har blivit torterad av en myndighetsperson, utan bara avAmalmilisen, Det är i så fall etl klargörande förtydligande.