prot · GC09124 · 1988-12-31 00:00:00 — Sedan ularbdar olika myndigheter anvisningar somkanske lillämpas av andra myndigheter. Till sisl är del ju inle alldeles säkertalt alla gör samma bedömning som vi gjorde vid beslulslillfälld här iriksdagen. Av den anledningen kan man inle ulgå ifrån alt myndigheter alllidhandlar räll, och därför måsle man se lill all den enskilde har en slark räll iförhållande lill myndigheter. Det har byggls upp slora myndigheter och omfattandeoffeniliga administrativa verksamheter, vilka har utvecklat sin slyrka som -om vi inle stärker den enskildes rätt - i vissa fall används i fel riktning. Den proposition som framlagts behandlar i princip endaslsärfall som blivit uppmärksammade av massmedia. nämns inle iproposilionen, men den har kommit lill utifrån delta förhållande. Rättssäkerhetfår inle skapas endasl för all extremfallen beskrivs i massmedia. Rättssäkerhetmåste vara en grundläggande räll som exislerar även i del svenskasamhället, ulan alt massmedierna bevakar den. I vår motion har vi tagit uppfrågan om förvaltningars och myndigheters ämbetsutövande i förhållande lill denenskilde. Denna cenlermotion ligger som grund för reservalion nr 4, vilken jag- ulöver reservation nr 2 - härmed yrkar bifall till. 61 (): Som del vid del här lagd lorde slå klarl förkammarens ledamöter handlar del betänkande som vi nu behandlar om regeringensproposition. 1988/89:126 om ersällning för koslnader i ärenden och mål om skattm.m., vilken i sin lur tar upp tankar från den s.k.skalleförenklingskoni-mitlén. Den akluella proposilionen går ul på all del under vissaföruisällningar skall bli möjligl all med slalsmedel ersälta en skatlskydligför vissa koslnader i ärenden och mål om skall. Som jag uppfallade del råder del slor enighel om deföreslagna åtgärderna 44 som sådana. De motioner som harväckls i anledning av proposilionen riklar närmasi insig på att de föreslagna ålgärderna inte skulle vara tillräckligt långtgående,och så har ju också diskussionen gått här i kammaren . Huvudregeln skall enligt det här förslagel vara atl denskaltskyldige själv svarar för sina kostnader i ordinära ärenden. Härigenomrubbas inte den vedertagna ordningen, som innebär all den enskilde medborgareni princip har alt själv slå för de kostnader han ådrar sig i olika förvaltningsärenden.Redan nu finns emellertid möjlighet att få koslnader för inställelse ersatta,såväl för parten själv som för vittnen och sakkunniga. I proposilionen föresläsnu all även kostnader som den enskilde nedlagt för ombud, biträde, ulredningeller annat som skäligen behövts för att den enskilde skall kunna ta lill varasin rätt skall kunna ersättas. Med anledning av de mofioner som anser att denersättningsräll som propositionen föreslår inte är tillräcklig ulan borlomfatta en allmän räll lill ersättning påtalar utskollel den mängd avskatteärenden som handläggs . För atl det inte skall bli alltförkostsamt måsle del bygga på insalser från de skattskyldiga själva. För atldella skall kunna fungera har dock myndigheterna och även förvaltningsdomstolarnaskyldighet atl hjälpa de enskilda till rätla på olika sätt Utskottet anserdärför alt del finns slora förutsättningar för all den enskilde skall kunna lalill vara sin räll utan stora koslnader. Med den möjlighet som proposilionen -om den anlas av - öppnar till ersällning när del bedömes oskäligi attkostnaden skall bäras av den skallskyldige anser jag atl denna fråga har fållen väl avvägd lösning. Jag yrkar därför bifall till utskottelshemställan och avslag på reservalionerna. Ersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt 62 BOLUNDGREN (m): . gör en mycket märkligtolkning av läget när han säger atl det råder stor enighel om principerna. Hansäger vidare all huvudprincipen skall vara all en person själv skall svara förde kostnader han ådrar sig i förvaltningsärenden. Del är ju storebror som talarigen. Den överbeskattande statsmakten, som skall la lill vara den enskildesrätt pä sina villkor och se till att driva in skall, skall inte vara beredd atlersälta den enskilde ens om han har haft kostnader för att få sin rätt, dvs.när han vinner målet i skattedomstolen. Vi är således inte överens om någon princip. Orsaken till della förslag- jag tror atl del var GörelThurdin som sade del -som egentligen inte har lillnärmelsevis den belydelse denborde ha, är alt regeringen blev orolig över den debalt som uppkom i vissafall. Man ville då göra något för alt markera etl inlresse i frågan över huvudtaget. Vi skiljer oss emellertid ål när det gällerhuvudprincipen. För att den enskilde skall kunna ta lill vara sin rätt blir hanibland tvungen all besvära sig över etl ursprungligt beslul frånskailemyndighden. Jag vill då fråga varför den skaltskyldige- i de fall han vinner ett mål -inte får ersällning för de skäliga koslnaderhan har hafl. Prot.1988/89:124 Anf. 63 (): 30 maj1989 Fm talman! Jag reagerade precis somBo Lundgren över påståendet all vi Ersättning för koslnader i ärenden och mål om skatt skullevara eniga om det här förslaget. Detta förslag är så restriktivt atl bara nägonpromille av de skattskyldiga som klagar på sina ärenden skulle kunna fä hjälpvia detta förslag. Förslaget har inte kommil lill av något annat skäl -som jagser del - än del som nämnde, nämligen all man när del gäller dealllmer kontroversiella ärenden som dyker upp i pressen skall ha möjlighelerall kunna göra någonting. Sven-ErikAlkemark sade alt domstolarna har skyldighet all hjälpa den enskilde. Denenskilde skulle därmed inle behöva hjälp av expertis och således inle hellerskapa sig kostnader. Jag har försökt redogöra för vadskatleförenklingskommitlén sade. Den har ulrell förhållandena och sade i sillbetänkande all skalleprocessen har blivit kontradiktorisk. Man dömer således påde uppgifter som kommer fram i domstolen - de uppgifler som läggs fram avtaxeringsintendenlen och av den enskilde. En kontradiktorisk process kräver allparterna i domstolen är likvärdiga, all de kan lika myckel juridik och atl dehar lika slora resurser all uireda och förstå hela situationen. Den situationenbefinner sig inle de enskilda i. De har inte möjligheler all överblickahela skattelagstiftningen. Den har blivit så komplicerad all den enskildeohjälpligt är i ell underläge. Vill vi atl enskilda människor skall få sin rätttillgodosedd, måste vi se lill atl de har möjligheter atl anlita den expertissom behövs i domstolen. Om vi inte är beredda atl göra den förändringen, är detdelsamma som alt säga atl del inle är så viktigt om de får rätt eller inle. Jaglycker alt det ligger myckel i del som sade. Varför skall inte densom renl faktiskt vinner en process ha räll till ersättning för sina kostnader?Om man inle beviljar ersällning för sådana koslnader via statsmedel, blir delen direki straffavgift för den individ som har hafl koslnader för alt försvarasig i en laxeringsprocess. Min fråga lill blir då varförlagstiftningen är så restriktiv. 64 (): Jag instämmer med de tvä föregående lalarna iall vi inle alls är överens om de regler som gäller rällssäkerhelen. Del lyckerjag alt socialdemokralerna borde ha märkt ulifrån den aktivitet som harförevarit här i kammaren när del gäller dessa frågor. Människor känner sig faktiskt obehagliga till mods ochmånga är nästan rädda för atl motsätta sig ett beslut som myndigheter harfattat De känner sin litenhet och de känner att de inle orkar föra sin talangentemot den slyrka som myndigheten representerar. Del får nalurliglvis intevara sä i ett samhälle som man kallar för öppet och demokratiskt I ell sådantsamhälle skall folk känna all de har rätt all proleslera om de lycker altnågonting är fel. Man skall inte behöva åsamkas slor ekonomisk skada för vill hävda sin rätt Jag vill även undersiryka att denna proposition bygger påde extremfall som har fält massmedias ulrymme. Rättssäkerheten måsle dock varaen grundläggande räll som existerar även lill vardags, utan massmediebevakning.46 65SVEN-ERIK ALKEMARK (s): Jag tror att jag kan komma med ell gemensamlsvar lill samtliga frågeställare. Jag lycker ändå all jag har uppfallal dellaganska rikligl. Man hävdar ju här alt ålgärderna inle är tillräckligtlångtgående. Man skulle gärna ha selt atl regeringen skulle ha gått längre isitt förslag. Brilla Bjelle lalade i sill anförande om den experthjälpsom man skulle behöva. Jag tror nog att de flesta medborgarna har förståelseför skyldigheten all deklarera och atl försvara sin deklaralion. Jag trorfakliski inle all del i så slor ulslräckning är fråga om, vad man här harnämnl, vanliga skattskyldiga när man kommer upp i dessa koslnader förexperthjälp. Ersättning för koslnader i ärenden och mål om skatt 66 BO (): Nej, om del gäller de stora koslnader som nikan vara beredda alt ersälta i vissa särskilda undanlagsfall, så häller jag medom atl det kanske inle är fråga om vanliga skattskyldiga. Del är för atl ocksåvanliga skattskyldiga skall kunna fä någoniing - även med de undantagsreglersom ni föreslär - som vi vill ta borl spärren på . Del intressanta är ändock atl viskiljer oss åt i avgörande mån när det gäller synen på den här frågan. Det görvi därför alt ni är socialister. Ni belraklar medborgaren som någon somegenlligen slår i kolleklivets ijänsl. Del framgår av all man i princip självskall svara för de kostnader som man ådrar sig i förvaltningsärenden.Medborgarnas skyldighet är således det viktigaste. Medborgarna är skyldiga altbeiala skatt Om skattemyndigheten ålägger någon för myckel skatt, är denneskyldig atl själv svara för koslnaderna för all rätta lill det fel sommyndighelen har orsakat Del borde vara tvärtom. Det är dock inle myckel altresonera om. Jag håller med om del. För socialdemokratin gäller fortfarandesocialismen - kollektivet före individen. Då får inle vanliga skattskyldiganågon ersättning för koslnader, inte ens om de vinner målen mol del allmänna. 67BRITTA BJELLE (fp): säger alt den vanligemedborgaren har förslåelse för att man måste medverka genom att deklarera. Delär alldeles självskrivet! Det är dock inle delta det handlar om. Del är klartalt alla skall deklarera och att de skall slå sina koslnader när de deklarerar.Vad det handlar om är när skattemyndigheterna vill ålägga den enskildenågonting ulöver del som slär i deklaralionen och del blir en taxeringsprocess,en skaiteprocess. Den enskilde slår då mol den välutbildade, kunnigeskatteex-perlen som har hela skatteförvaltningen bakom sig. är Iredje gången jag talar om attskatteförenklingskommillén har sagl alt vi har en kontradiktoriskskalleprocess, vilket belyder all man måste ha likvärdiga individer idomstolen. Vill man ge enskilda individer möjlighel all försvara sig, mäsle deockså kunna anlita personer som har tillräckligt kunnande. Vi har också varit inne på vilka människor del handlar om.Jag nämnde konstnärer, småförelagare och lantbrukare. Många av dem har inte säslora resurser atl röra sig med, men dess värre har de ändå ganska knepigadeklaralioner. Det kan lätt uppstå fel. De kan få kosla på sig ganska myckel 1988/89:124 pengar för alt få sin rätt, dvs. för alt bevisa att de hade rätt redan första gången. Om skalteförvaltningen trots alll inle vinner en sådan process, kan dessa deklaranter ändå ulan vidare ha koslnader på , som blir en ren straffavgift, fast de hade gjort rätt redan vid del första tillfället Ersällning för koslnad er i ärenden och mål om skall 68GÖREL THURDIN (c); säger alt det nog inlehandlar om vanliga människor bara för alt beloppen råkade bli slora. Inte veljag vad som avses med en vanlig människa - en småförelagare som har svårl attförslå hur man lolkar lagen lorde väl inle vara annal än en vanlig människa. Iandra fall som varil aktuella har del faktiskt varil vanliga människor som dessutomblivit illa hanterade av f.d. slatliga förelag, där vi egenlligen borde ha ellansvar även från den svenska slalen. Jag kan inle förstå all man säger alt delinte handlar om vanliga människor därför atl beloppen blir slora. Anledningen lill all jag hela liden lar upp della ochsäger atl man mäsle skynda på med frågorna är atl den proposition vi nubehandlar bara innehåller ell minimum av ålgärder som behöver vidlas. Det pågåretl arbele i Därför är det vikligl all vi här visar allvi är otåliga, att vi lycker atl arbetet måsle gå snabbi fram. Man har hafllång lid på sig, fillbaka, för atl rälla lill dessa brisler irättssäkerheten. Kanske de socialdemokrater som lyssnar här åtminstone tar älsig någonting och hjälper till all skynda på arbelel i 69 (): Vad jag reagerade mol var att man användeuttrycket vanliga skallskyldiga och talade om experthjälp. Jag harnog den uppfattningen alt del är ell fålal som är beroende av dennakomplicerade experthjälp. Det står väl ändå klarl för de flesla att del storaflerlalel av de skallskyldiga och deklaralionsskyldiga klarar detta ganskahyggligt själva. öppnas en möjlighet atl få hjälp när man har kommit ikläm, även om det av somliga här betraktas som atl det "bara bidde entumme". Låt oss nu pröva delta och se vad som kommer fram av det. 70 BO (); För mänga vanliga lönlagare är exempelvistolkningen av del begrepp i skaltelagsliflningen som heler "vanligverksamhdsorl" myckel besvärlig. Skall man hantera ell kompliceral mål närdel gäller iraklamenls-ersältning och annat kan det kräva biträde. Om manvinner del målel, , varför skulle man då inle få ersättning,när skattemyndigheten faktiskl har gjort fel? Delta är inte enkelt. Finns detelt enkelt säll alt förklara begreppet "vanlig verksamhetsort", kanvi ju få den förklaringen här i kammaren. 71 (): säger alt man kan behöva experthjälp då det gällerkomplicerade skattefrågor, annars behöver man inte det. intressantaär atl del finns undersökningar som visar all del slora flerlalel 48 människor, oavsetl om de harvanliga inkomster och alltså inte är lantbruka- re,egenförelagare, konslnärer e.d., inte kan räkna ut sin skatt När man inle kan'räkna ill sin skall. Hur skall man då kunna överväga huruvida skattemyndigheterna har gjorl en riklig bedömning? Det är just därför rnan behöver hjälp. Del visar sig ju all vi har små deklarationsbyråer överallt i i samband méd déklaralionsföffärandét. Varför har vi del? Jo, därför ätt människor jhlé Ican deklarera själva. Dé behöver hjälp. Det handlar inte bara om de slora företagen och de stora siirrimorna. Del slora flertalet människor begriper inle skattereglerna, och därför behöver de hjälp. Det är den hjälpen vi lycker alt stateii skall medverka lill alt de fårersällning for. ' Prot:'. 1988/89:124 30måjl989' ' ' Ersättning för koslnader i ärenden och mål om skatt Överläggningen i della ärende var härmed avslulad. Kammaren övergick till atl fålla beslul i de förevarandeärendena. Mom. I(ensambeslul av särskill förördnad ledamol) LJlskottds hemslällan bifölls méd 274 röster mot 36 förreservalion 1 av och i molsvarande del. 1 ledamotavstod från atl rösla. Mom. 2 (föriroendemannainflytandd) Utskottets hemslällan - som slälldes mol reservation 2 avGörel Thurdin och - bifölls med acklamation. Mom. 3 (mälreglerna) Utskottets hemslällan - som slälldes mol reservation 3 avGörel Thurdin och - bifölls med acklahialion. Mom. 5 (slopande av fastighetstaxeringen) Utskottets hemställan bifölls med 213 röster mot 97 förreservalion 4 av m.fl. 1 ledamol avsiod från all rösta. 6 (en allmän översyn av fastighelslaxeringen) Utskottets hemslällan - som ställdes mot reservalion 5 avBo Lundgren m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7 (särskild fastighetstaxering) Utskottets hemställan -' som slälldes mol reservalion 6 avBo Lundgren m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 8 (energisparande m.m. vid fastighetstaxeringen) . . ,, - Ulskoltets hemställan bifölls med 253 rösler mol 56 förreservation 7 av m.fl. 1 ledamot avstod från alt rösla. Mom. 9(avdragsrält för energisparande) Ulskoltets hemslällan - som slälldes mot reservation 8 avGörel Thurdin m.fl. - bifölls med acklamation. 4 protokoU 1988/89:124 ,Protv4988/89124yWow../0(prisstatisliken)_,;,,.,,. ...,.,; ;, .. .,,;,,,.,;,..| ,..,-:-.,,......-. ,-1989:,,: ;! ; .Utskpttets.hemställan,r:som ställdes, niot reservation ,9 ay..Bo.Lundgren . ' r~ ~ T- m.fl. .-.bifölls med .acklamation.,.,,,'..,,,.,-,, .,,,,, .,,, ... ..,-.,,,:,.,. ;j-i-,/,--.., " ' ' Mow. 72(fastighetstaxeringens,inverkan,på,beskattning . Ulskottelshemställan biföllsirned 157:röslermot:152 förreservation 10 av m.fl. 1.ledamol avsiod från.all rösla. _, . . ,., . ./J,(en,kprnmunal .fastighetsskatl),;;,,;,,...,,., ;.,..,.' -, .. <; Utskottets hemslällan bifölls med 246rösler mot 56 för reservalion.il ,ay och . 9 ledamöleravsiod från all rösta. Mom. 14 (etl successivi slopande av fastighetsskatten) Ulskpltetshenistä(lan.7som slälldes mot reservation, 12.avBo Lundgren m.fl. - bifölls med acklamation. A/o/71. 75 (bostadsbeskattningensallmänna utformning) ,, . .Först bilräddes,reservalion 15 av ,Kenneryd med 52 röslermot 38ior,reservation 14 ay och . 220 ledamöler avsiod från atl rösta. Häreflerbiträddes reservation 13 av m.fl. med 61 rösler mol 53 förreservalion 15 av och . 197 ledaniöter avsiod från att rösta. Slulligen bifölls utskottets hemställan - som slälldes molreservation 13 av m.fl. - genom uppresning. /V/o/?7. '76 (slopande.av underskotlsbidragen, m.m.) Utskollels hemslällan - som slälldes mol reservation 16av. - bifölls med acklamation. Mom. ,77 (reparation av egnahem) Utskottels hemställan - som ställdes mot reservation 17 avBo Lundgren m.fl. - bifölls med acklamation. /V/pw.,,7S (reayinslbeskaltningen på bostadsrätter) Utskollels hemslällan - som ställdes mol reservation 18 avBo Lundgren m.fl. - bifölls med acklamation. Mom... 19 (index vid,berakning av faslighelsvinsler, m.m.) Ulskollels hemslällan - som ställdes mol reservalion 19 avBo Lundgren m.fl. - bifölls med acklamation. Mom..21 (ulhyrning av,fritidshus) , . Utskottets hemslällan - som stäjldes mot reservalion 20 avBo Lundgren m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 22(gemensamma anläggningar för radhusm.m. );-; . . , ,, v .: ;Prbt. '1988/89:124 ' Ufsköltdshemslällan som ställdeis mot reservation 21av'30mä| 1989-;-:'i O'. m.fl.-bifölls med acklamation. i ''.'':. , .'. :::;,,' . Mom. 23 (beskatlhingeh av olika bostadsförelag) ..,, . .,, .. Utskottets heniställan - som ställdes mot reservation 22av m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 25 (faslighelsskalt på industrifastigheter),' !' ; i:- ; . ; ' ,.,' -Utskottets hemställan bifölls med 287ii-öster mot 17 för reservation 23 av '3 ledamöter ävstodfrän'att', rösta. ; ,- ''. Mom. 26 (lagfartsstämpeln för juridiska personer) Utskottets hemställan - som slälldes mol reservalion 24 avLars - bifölls med acklamation. i , , ; ;; Övriga momenl ,.:;-,.',.,. Ufskollds hemställan bifölls. , , - . A/ow. 2(nedsätlningens storlek) Utskottets hemställan - som ställdes,mot reservation 1 avBo Lundgren m.fl. i molsvarandedel-bifölls med acklamation. Mom. J (en övertaganderäil för efterlevande make). Utskotttéls hemslällan - som ställdes mot reservalion 2 avGörel Thurdin m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5 (en förlängning äv skogskontotiden m.m.) Utskotlels hemslällan - som slälldes mot dels reservation3 av m.fl., dels reservation 4 av och - bifölls med acklamation. Mom. 7 (skatteavdrag vid skogsavverkning) Utskottets hemställan bifölls med'292 rösler mot 19 förreservation 5 av . Mom. 8 (en avveckling ellerminskning av skogsvårdsavgiflen) Försl bilräddes reservation 6 av Bo Lundgrenm.fl. med 67 röster mol 38 förreservalion 7 av och . från alt rösta. Härefter biföllsutskottels hemslällan - som slälldes mol reservalion 6av BoLundgren m.fl. - genom uppresning. Mom. 9 (en obligatorisk avsättning för inköp av naturskog) Utskottels hemslällan bifölls med 290 röster mol 18 förreservation 8 av . 1 ledamot avstod från att rösta. PriDt.1988/89:124 Mom. 70 (skogsbilvägar; m.m.) > ;.. , . 30rnäj1989 ' ' utskottets'hemställan - somslälldes niot reservation 9 av, m.fl: -bifölls med acklamation. ..,,,, -,; Övriga moment . ' ', ,. .,,, ..,,,. , , - ,, , . Mom. 7(ändringar i tulliaxelagen:m.m.) : . Utskottets hemslällan- som slälldes mol ulskoltdshemställan med den ändring däri som föreslagils i reservalion 1 av Gösla Lyngå- bifölls med acklamation. Mom. 2 ... , . Utskottets hemställan bifölls. Mom. 3 (lullskyddet för Irädgärdsprodukler) Ulskoltets hemställan - som slälldes mol reservalion 2 avBo Lundgren m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 1 (enallmän räll till ersällning för kostnader i skaiteprocess) Försl bilräddes reservalion 1 av m.fl. med 109rösler mot 38 för reservalion 2 av och imotsvarande del. 164 ledamöler avsiod från alt rösla. Härefter bifölls utskollels hemställan med 176 rösler mot99 för reservation 1 av m.fl. 37 ledamöler avstod från all rösta. Mom. 2 (huvudvillkoret för rätten till ersättning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avBo Lundgren m.fl. i molsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 5 (det allmännas skadeståndsskyldighd) Utskotlels hemslällan bifölls med 175 rösler mol 135 förreservalion 4 av m.fl. 1 ledamot avsiod från alt rösta. Övriga momenl Utskollels hemslällan bifölls. 6 § Kammaren beslöl att ärendebehandlingen skullefortsättas vid morgon dagens arbelsplenum. På förslag av försle vice lalmannen beslöl kammarenhärefler atl ajournera förhandlingarna lill , då påföredragningslistan upptagna interpellationssvar skulle lämnas. 7§ Förhandlingarna återupptogs under ledning avandre vice Prot. 1988/89:124 lalmannen. 8 § Svar på interpellationerna 1988/89:181 och 187 om ökadtraflk-säkerhet har frågat justitieministern vadhon på korl och lång sikt avser atl göra för alt komma till rätla med demetodiska och flagranta brotten mol hastighelsbestämmelserna.Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan alt del faller på mig alt lämnasvarel. har ställt tre frågor lill mig nämligen: Vilka ålgärderavser regeringen att vidta för att allmänl öka trafiksäkerheten och nedbringaantalet skadade och dödade i irafiken? Är regeringenberedd all föreslå förändringar som innebär en lemporär haslighelsnedsällninginför våra storhelger? Är regeringen beredd atl återinsätta de hundrairafikövervakande poliserna i avsikl alt skapa en jämn trafikrytm och upprätthälla säkerhet och trivsel pä våra vägar? Jagbesvarar båda dessa inlerpellalioner i ett sammanhang. Låt mig få säga del med en gång. Regeringen anser attefterlevnaden av hastighelsbestämmelserna och andra trafikregler inte ligger påen godlagbar nivå. Del är därför myckel angeläget med åtgärder som kan ökarespekten för gällande trafikregler. Flera ålgärder planeras därför för attåstadkomma sådana förändringar som och efterlyser. Elt beredningsarbete pågår dessulom inom regeringskanslietnär det gäller all hilla nya grepp för all åsladkomma elt trendbrott iulvecklingen. Trafiksäkerhdsrådel spelar en viktig roll som idégivare. Syflel med delta arbete är atl hilta lösningar så atlriksdagens mål om sänkta olycks- och skadetal kan förverkligas. För att minskaantalet olyckor under den mest olycksdrabbade perioden har regeringenbeslutat om en tillfällig hastighetsbegränsning fr.o.m. den 22juni t.o.m. . Då gäller högsl på alla "110-vägar". Regeringen har givil trafiksäkerhelsverkel uppdrag attulvärdera effekterna. Etl väsenlligl led i arbetet är den skärpning av reglernaför återkallelse av körkort vid allvarliga hastigheisöverlrädelser somgenomfördes . Antalet ålerkallelser har ökal krafligl. Regeringen har gällvidare på den vägen och jusl nu ligger på bord etl förslag altpolisen skall kunna omhänderta körkortet direki på plalsen, om någon brutit motväsenlliga trafikregler. Regeringen förbereder också direktiv till en ulredningbeträffande körkortsutbildningen. Framtidens förare måste förmodligen utbildaspå ell mer allsidigl säll. Ser vi till den närmaste framliden vill jag nämna altförsök med aulomalisk haslighelsövervakning kommer alt påbörjas i sommar.Erfarenheterna från är i detta avseende myckel goda. Hastigheterna harsänkts avsevärt och olyckorna har minskat Trafiksäkerhetsverkethar föreslagil alt maximibeloppet för fortkörning 5 protokoU 1988/89:124 Regeringen bereder denna fråga. Intagningen till polisutbildningen kommer alt öka under denärmaste åren.