prot · GC0995 · 1988-12-31 00:00:00 — Den enda möjlighel som vi har attstoppa den här katastrofala utvecklingen är att minska och sedan få stopp påutsläppen. Men genast behövs det kraftfulla insatser, i form avviialiseringskalkning. har genom noggranna kartläggningar kommitfram fill att det behövs kraftfulla direkta insatser. Därför är delanmärkningsvärt att utskottets majoritet och även regeringen stilla sitter ochinväntar resultatet av del uppdrag som fått och som gäller ettnytt handlingsprogram. Jag hörde också att Margarela betonadeförväntningarna på del uppdraget. Det är naturligtvis bra att studerar ocharbetar fram nya metoder och nya lösningar. Men att skogen behöver insatser vetvi, och det är nu som insatserna behöver göras. När jordbruksutskottet hade utfrågning om havsmiljönskickade professor med en särskild vädjan till ledamöterna;Satsa på kalkning och på vitaliseringsgödsling! Alla partier har i tidigare inlägg betonat vikten av attvi gör någonting. Men del kan vi bestämma , om vi menar allvar med våraolika påståenden. Vi kan nu bevisa för svenska folket och även förskogsstyrelsen att vi menar allvar med det vi har sagt här . Det görman bäst genom alt stödja reservation nr 12. Det är den endareservation som klart uttrycker krav på mer pengar till skogskalkning. Detviktigaste livsmedel vi har är vårt dricksvatten. Vi återkommer till den debattensenare här i kammaren. Men vi behöver redan nu markera att vi 128 behöver elt extra stöd till åtgärderför enskilda vattentäkter. sällan ser vi sambandmellan ökad försurning och sämre dricksvatten. Det är mycket viktigt att vi härsätter in åtgärder, så att vi kan bryta den här oroväckande utvecklingen, somvi också får fler och fler rapporter om. Jag yrkar därför bifall tillreservalion nr 15. Vi vet alt den stora boven i dramat om naturen är trafiken och denökade bilismen. Bilavgaserna står för en stor andel av de miljöfarliga utsläppen.Biltätheten ökar snabbt, och alla prognoser visar nu på att ökningslaktenkommer alt hålla i sig. Energiministern,som tyvärr är kvar i kammaren, försäkrar att målet i dettrafikpolitiska beslutet om en minskning av bl.a. kväveutsläppen skallnås . Dessutom hade hon modet att säga att delta bara är ett delmål.Ändå vidtas inte några som helst konkreta åtgärder för att nå dit; hon hänvisaråterigen lill uppdrag att utreda. Det är dags att nu sätta inkonkreta åtgärder! Delvar mycket förvånande men mycket glädjande att höra att trafiksäker-helsverketsgeneraldirektör också har överbevisats. Från all ha varit heltkallsinnig inför argument är han nu beredd att av miljöskäl sänka hastigheternapå vissa extremt utsatta sträckor. Man ligger sä nära gränsen för att någotallvarligt skall hända, säger han, och därför behövs alla åtgärder för attminska utsläppen. Det råder inget tvivel om var står i denna fråga. Jagfrågar majoriteten i utskottet: Var står ni i frågan om hastighetsgränser? Anslageltill åtgärder mot luftföroreningar och försurning är alltså för lågt filllagetför all vi skall klara vår natur. Därför vill vi i höja anslagetmed 45 milj. kr. till totalt 210 miljoner. Detanmärkningsvärda är att regeringen inte är tillräckligt handlingskraftig föratt finna former för att fördela detta anslag. Från /88 har enreservation gjorts på delta anslag med hela 117 miljoner. Detta sker samtidigtsom vår värdefulla skog förlorar sina livsbetingelser, våra vattendrag växerigen och våra brunnar försuras. 124 (): Alldeles fick vi höra en fin plädering av förvår motion om fäbodar. Jag skall tillägga litet och yrka bifall till den. Redanpå fanns fäbodar, men egentligen är de en gammal rest av nomadlivet:byta bostad - byta betesmarker. Dettaär och har varit ett sätt att utnyttja naturen utan att överutnyttja den. Förframtiden har fäbodarna värde som bevarare av gammal kultur, gammalt hantverk,gamla djurraser, de speciella biotoper som finns omkring fäbodarna med delvisöppna tun och s.k. fäbodskogar, där djuren håller rent från sly ochundervegetation. Vibör bevara kulturlandskapet. Stadsbor - ungdomar och barn - bör ha möjligheteralt som turister eller som fäbodbrukare få se eller pröva på fäbodlivet.Fäbodlivet ger en begränsad sysselsättning, men dock sysselsättning, i någraav våra landskap, främst i , och . Men det behövsstöd till denna verksamhet, och det är bråttom. 9 protokoll 1988/89:95 Prot.1988/89:95 försvinner flera levande fäbodar pä grund av fäbodbrukarnashöga ålder. finnsemellertid elt stort intresse hos ungdomarna att bruka fäbodar om de fårrimliga förutsättningar för detta. Därför har tillsammansmed och vpk yrkat på ett anslag om . under följande budgetär.Jag yrkar bifall till reservation 23. 125 (): Jag lägger mig i den här debatten därför alldet som tas upp i jordbruksutskottet har samband med det som behandlas iutbildningsutskottet. Där sitter jag som ordinarie ledamot. fidigare upp det förhållandel att mycket pengar har satsats påforskning om havsföroreningarna. Delta har bl.a. utbildningsutskottet gjort.Härmed vill jag deklarera att det var elt mycket krystat förslag som lades.Alla som hade framlagt förslag om att höja anslagen med 15-20 milj. kr. fillhavsforskning fick se anslaget sänkt lill 5 milj. kr. - det var verkligen enkrystning. De 30 milj. kr. som skall satsas på havsforskningen kommer attsatsas stegvis. Bara en bråkdel satsas första året. tog i sitt anförande upp att hon besöktKristinebergs marinbiologiska centrum och blivit förvånad över hur dåligaförhållanden man där arbetade under. Även och jag har varit där.Förhållandena är under all krifik. De har varken utrustning eller någotlaboratorium att tala om. Laboratoriet där 25 forskare skall arbeta ser ut somett litet minikök. Vi har i reservalion 43 krävt en höjning av anslaget tillforskning om havsföroreningar med 25 milj. kr. Det är inle mycket! Man kan inteinvestera mer första året. Vi kommer att kräva större anslag . Vi hade iutbildningsutskottet begärt 15 milj. kr. plus dessa 25 miljoner för åtgärdermot havsföroreningar. Tre andra reservationer handlar om utbildning. Den enagäller sektors-övergripande forskning. Vi anser att måste fåprojektbidrag för att kunna satsa på tvärvetenskaplig forskning. delasforskningen ofta upp i sektorer. Skall vi komma till rätta medmiljöföroreningarna och salsa på en ny miljöpolitik inför 90-talet måste vi seöver sektorsgränserna. Vi vill alltså satsa hårt på detta, och vi sernaturvårdsverket som en vetfig bidragsgivare. Reservafion 7 handlar om miljövårdsinformation. BirgittaDahl har lovat ingå en pakt med mig när det gäller just information om papperoch insamling av papper. Det är nämligen så att eleverna i skolorna i dagbedriver miljövårdsprojekt, men när eleverna vill gä till prakfisk handling kande inle genomföra projekten därför att ingen samlar in papper från skolor.Elever som startar miljövårdsprojekt kan alltså inte genomföra dem eftersomingen hämtar pappret. Nåväl, vi satsar inte bara på detta. Vi satsar nämligen 20milj. inte bara till insamlande av papper. Det handlar om att ha skolbiologer,att ge bidrag fill miljöorganisationer, att utvidga samarbetet med öst. Vi serdet som oerhört viktigt att ha ett samarbete med och demiljöorganisationer som finns där. Densista reservafion jag tänkte behandla är reservation nr 9, som handlar ommiljövårdsforskning. Vi vill satsa 25 milj. kr. utöver vad budgetproposifionenföreslår. Också på detta område handlar det om att satsa 5 milj. kr. av de 25på grundforskning om halogenerade organiska föroreningar; alltså sådana somförstör ozonskiktet. Nog skall vi har råd att salsa ynka 5 milj. kr. för attspara framtiden åt våra barn. Det är faktiskt för de kommande generationernasom vi står här. De kan ju inte föra sin egen talan, tyvärr. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut i ärendet skullefattas vid nästa arbetsplenum.) 13§ Fortsattes överläggningen om skatteutskottets betänkande 1988/89: SkU22. Kapitalbeskattning(forts, från prot. 126 (vpk): Jag skall försöka återknyta till en debatt som började för flera dagarsedan, närmare bestämt. Det kanske inte är så lätt efter alladiskussioner som har varit här . Ekonomi är ju inte bara jordbruk. har jag läst en rubrik som säger "Succé påBörsen". Det handlar om Hamburger börs i . Det handlar om FrankSinairas framträdande till det facila biljettpriset av . - vem som nukan ha råd med det. Uttrycketsuccé på Börsen skulle också kunna avse . Succé är nämligendet som det har handlat om under mänga är. Ändå kunde man iDagens Industri läsa att börsen av en fondkommissionär hade betecknats som slö.Trots det hade man noterat nytt all-time-high. Totalindex hade stigit med 0,, och omsättningen var drygl 299 milj. kr. All-time-high,har jag lärt mig, betyder just vad det betyder: alla-tiders-högsta, dvs.omsättningsrekord - igen! Svenskindustri går med andra ord på högvarv, och det är bl.a. det som skapar dessaotroliga börsvärden. börjar det höras mer och mer om de problem somföljer av denna galopperande ekonomi. Vore det inte självklart att samhälletfick del av dessa enorma vinster och börsresullat, när samhällsekonomin går såbra? Åtminstone borde det vara så när vi har en socialdemokratisk regering, kanman tycka. Vihar ju en regering som i ord bedyrar att målet är ett solidariskt samhälle ochen rättvis fördelning, men som lägger dimridåer runt finansieringenav den skatteomläggning som skall komma och säger alt den inte skall drabba delågavlönade. Det är fakfiskt rätt många - inte bara vi från vpk - som betvivlarregeringens verkliga vilja att ändra på fördelningsprofilen i . Snararefinns det väl alltför många tecken som lyder på alt regeringen har övergett detsolidariska välfärdssamhället till förmån för de fria marknadskrafternassamhälle. Hur skall man l.ex. annars förklara avregleringen på valutamarknaden? Också LO-ekonomerna är bekymrade. Vilket ben skall de slåpå? bemöter och på LO - en tidigare artikel av , chefsekonom påHandelsbanken. recept mot överhettningen är att borderevalvera, dvs. skriva upp kronans värde, . LO-ekonomerna menar att högavinster är en förutsättning men också ett problem när del gäller all klaraSveriges ekonomi. De tror inte på vinstindragningar hur långt som helst för attdämpa trycket i ekonomin. Här tänker jag citera och , som intealls är för avreglering; "Det hänger samman med regeringens avreglering avkapitalmarknaderna. Det är i princip fritt för förelagen att föra utkapital ur och investera i andra länder. Del har också skett enbetydande ökning av utlandsinvesteringarna. Men del innebär också attregeringen minskat vår handlingsfrihet. Vi kan inte uthålligt hålla nerevinsterna under omvärldens därför all vi då får kapitalflykt ochinvesteringarna minskar särskilt i den internationella delen av ekonomin." Jag tycker det här är en bra beskrivning på det vankelmodsom finns inom socialdemokratin inför regeringens ohämmade tilltro till den nyasortens ekonomi, som säkert både och applåderar även omde försöker kritisera den emellanåt. Det ärende som vi skall fortsätta behandla harbehandlats tämligen njuggt av utskoltsmajoriteten. Med hänvisning till depågående olika skatteulredningarna avstyrks det mesta, både åt höger och åtvänster. Men nog vore det intressant alt ändå fä en diskussion om den principiellainställningen lill kapitalet - hur skall det beskattas och vad skall de pengarsom beskattningen ger användas till? I vpk menar vi att skattepolitiken är ell av flera medelför alt uppnå de fördelningspolitiska effekter som vi vill skall finnas isamhället. Därför kan vi självfallet inle heller acceptera att regeringensläpper valularegleringen. Vad vi kan vara överens om är att det nuvarandeskattesystemet är dåligt, att det rent av har urartat. Det mesta avprogressiviieten har försvunnit i takt med alt skatteplanerarna har blivit allteffektivare. I själva verket betalar höginkomsttagarna inle mer i skattän vanliga lönearbetare - även om de klagar högljutt över marginalskatter- ochskattesystemet fungerar t.o.m. regressivt. Det grundläggande målet med elt skattesystem är, tycker vii vpk, att arbetsfria inkomster på l.ex. spekulation och kapitalplaceringarskall beskattas betydligt hårdare än inkomster på lönearbete. Och kanske måstejag än en gång påpeka del faktum att det är de arbetande människorna som medsin produktion skapar de vinster som andra spekulerar i och att det rätteligenborde vara så alt del är de som skall fä skörda frukterna av sill arbele.Pengar växer inle på trän! Vpk har krävt omsättningsskatt på aktiehandeln ända sedan1981. Då hade vi en borgerlig regering. Jag vill gärna läsa upp en del av vad utskottet sade den gången: "Yrkandet kan i nuvarande ekonomiska system anses falla på sin egen orimlighet-- ". jag vet inle precis om vi bylte ekonomiskt system när vibytte regering, men införde i alla fall den socialdemokratiskaregeringen en Den var då på . Sedan har den höjts till , samtidigtsom den utvidgades fill att också gälla vissa köp- och säljoplioner. Jag kankonstatera att regeringen trots allt så sakleliga närmar sig den ståndpunkt somvpk har haft i . I årets motion har vi krävt ytterligare entredubbling av skattesatsen, lill . Jag nämnde i inledningen att börsen på nytt har slagitsitt omsättningsrekord. Nästan 300 miljoner pä är fakfiskt rätt mycketpengar! Då är det intressant att se hur K-G och beskärmar sig över att aktiehandeln i minskar. Jag förstår intehur det kan stämma med att börsen sätter nya omsältningsrekord gång på gång.Dessutom tycker jag det är märkligt alt både och klagarpä att akliehandeln utomlands ökar. Jag trodde att ni var för en polilik somlåter kapitalet flyta fritt över gränserna och arbeta där del ger mestavkastning. Till slut vill jag ta upp en aspekt påkapitalbeskattningen söm alltmer sällan diskuteras - tyvärr; Vilka är det somdrabbas av hårdare beskattning på det här området? Jo, del är ju de rika isamhället, de som har råd att ägna sig åt aktiespekulaiion, all fiffla medförskoltsräntor, förlustavdrag och allt vad del heter. Del är de som startarskalbolag och förlustbolag. Kanske framför allt är det bankerna. För attåterknyta till Edins och artikel i , ställer de frågan tillKjell-Olof : "Varför finns flera av världens lönsammaste banker justi ?" Jag instämmer i frågan och skulle vilja ställa den lill övrigapartiers företrädare här i kammaren. Tänk om bankernas vinster skulle gä lillstatskassan i stället - vilka satsningar på skolan, sjukvården, äldreomsorgen,barnomsorgen och kollektivtrafiken skulle vi inte kunna göra då! Det finns flera partier här i som i första handvill värna om dem som tjänar stora pengar på den fria kapitalmarknaden.Och det finns ett parti - finns det fler? - som inte tycker speciellt synd omde här grupperna om de skulle drabbas av högre skatter, som i stället för de bredafolklagrens talan, som vill ha en skattepolitik efter bärkraft, därbeskattningen av kapital och andra arbetsfria inkomster skall vara mycket högreän skatten på arbele. Vilken sida står regeringen på, egentligen? Med det här, herr talman, vill jag yrka bifall till vpk:ssamtliga reservationer vid detta belänkande. Då skulle vi få mer pengar tillstatskassan. 127 () replik; Jag förstår mycket väl att rikligt tror på de siffror som jag nämnde i fråga om omsättningen påaktiebörsen, men faktum är att sedan man fördubblade omsättningsskatten påaktier så har omsättningen pä vår aktiemarknad minskal från 141 miljarderkronor fill . Och inte nog med det - av denakiiehandel som sker i svenska papper sker utomlands. Jag kan förstå att tycker att det här ären bra utveckling, men jag kan inte förslå att socialdemokraterna tycker det.Den kommentaren får vi väl sä småningom. skulle väl föredra att samlliga inkomsterinflöt fill staten och att vi sedan fick tillbaka dem i form av en kupong. 128 (vpk) replik; Jag tycker att det är konstigt attomsättningen har minskat sä myckel som säger, när det samtidigtsätts nya omsättningsrekord. Vi kanske läser olika tidningar. Jag läser dettai , för den får vi ju numera gratis. Jag tycker inle alls att alla pengar skall gå tillstatskassan, men del vore mycket bra om vi fick mera pengar att använda bl.a.fill många av de förslag som folkparfiet för fram i aridra sammanhang men sedaninte vill vara med om när det gäller finansieringen. 129 () replik: Min fundering blir då: Vad vill egentligenMaggi ? Omsättningen av aktier minskar i och ökar utomlands.Min fråga till er i vpk är: Tycker ni att det är bättre att omsättningen avsvenska värdepapper sker utomlands i stället för på den svenska börsen? 130MAGGI (vpk) replik: Nej, det är inte eftersträvansvärt, men dethänger ihop med att valularegleringen har avskaffats. Den har vi i vpk varilemot, och vi tycker att det är bra att den är slopad. 131 (); När del gäller akfiebeskatlning accepterarmiljöparfiet de gröna den modell som finns. Vi hälsar dock medtillfredsställelse att del inom den nya skattereformens ram blir möjligt altändra aktiebeskattningen radikalt. Speciellt med avseende på det betänkande sombehandlas anser jag det dock vikfigt att framhålla att man numera mångagånger frångått ansvarsetiken i samhällsmodellen. Detta har skett på allanivåer; De anställda behöver inte ta ansvarför vad de gör - man gör sitt jobb och får betalt för del. Direktörerna gör också sitt jobb gentemot aktieägarna, menkänner ofta inte något annat ansvar. Bolagens styrelser gör sitt jobb gentemot aktieägarna, mende känner ofta inte heller något annat ansvar. Aktieägarnasintresse ligger i att öka värdet av sina fillgångar. Det skulle kunna vara möjligt allvar och en av dessa kategorier kände sitt ansvar inför vad som produceras ochhur det påverkar samhället. Det är emellerfid så, att ju större skala ett bolagbedrivs i, desto sämre tycks del vara med den sortens ansvarsetik. I de grönas samhälle lar var och en ansvar för sinahandlingar, och för hur de påverkar miljön, människorna och jorden som helhet.Smäskalighet är en naturlig ram för den sortens ansvarsetik. Del är dennainställning som ligger bakom våra ställningstaganden i de aktuella frågorna. I reservafion 12 krävs att regeringen skall komma med ettförslag som gör att det arbetande kapitalet i små och medelstora företag intebeskattas. gröna äröverens med de borgerliga i denna fråga, och jag yrkar bifall lill denreservationen. I reservationerna 15 och 16 föreslår vi ett underlättandeav ett generationsskifte. Det skall ske dels genom all en successivöverlåtelse underlättas, dels genom en allmän översyn av problemen i sambandmed generationsväxling. Detta är viktigt för bevarande av det småskaligasamhället. Allt fler av de mindre företagen tas över av multinationellaförelag, vilkas samvetslösa utnyttjande av resurser och marknader utgör en storfara för framtiden. Det är därför som jag yrkar bifall lill de tvåreservationerna. Tack för ordet. 132 (): I detta belänkande behandlar utskottet ettantal motioner rörande beskattning av aktievinster, förmögenhet, arv och gåva.Likartade yrkanden om aktiebeskatlning har tidigare behandlats iskatteutskottets betänkande 1987/88:26. Utskottet avstyrkte då motionerna medhänvisning till pågående överväganden inom Rink och företagsskattekommittén.Vissa av frågorna har tagits upp i direktiven till utredningen ominflationskorrige-rad inkomstbeskattning, dir. 1988:69. Frågor rörande omsättningsskatten på vissa värdepapper harbehandlats i skatteutskottets betänkande 1987/88:37. I det betänkandetrefererar skatteutskottet till finansministerns anförande i skatteutskottetden . Därav framgår att regeringen är beredd all ta upp frågan omundanlag för utländska placerare om det visar sig att skatten bidrar fill ickeönskvärda effekter, och delta uttalande slår kvar. Olika frågor i förmögenhetsskattehänseende har behandlatsi skatteutskottets betänkande 1987/88:25. Dessa mofionsyrkanden avstyrktes dåmed hänvisning till den översyn som pågår inom såväl somRink. Frågor om arvs- och gåvoskatt har behandlats iskatteutskottels betänkande 1987/88:24. Motionerna avstyrktes med hänvisninglill att skatteskalor och grundavdrag justerats så sent som samt medhänvisning till den kommande arvs- och gåvoskattekommitténs arbete. Beträffandearvs- och gåvobeskattning av företag och förmögenhet hänvisade utskottet lillföre-tagsskaltekommitléns arbete. finner inget nytt som skulleförändra dessa ställningstaganden. I en del av motionerna framställs det som omaktiesparandet var en missgynnad sparform. Det tycker inle vi socialdemokrater.Börsvärdena har liksom akfieomsältningen ökat rekordartat, för att inte sägadramatiskt, sett . Börsvärdet var 25 miljarder och660 miljarder . var omsättningen pä börsen 1,9 miljarder och år1988 var den 116 miljarder. Dessemellan har vissa år, exempelvis 1986 och 1987,haft toppar på 141 miljarder resp. 125 miljarder. Det beror på skattetrycket att alla intesparar i aktier eller blir kapitalinkomsttagare. Människor i har olikaförutsättningar. En del ärver stora belopp, andra har högre inkomst så att detfinns pengar över till aktiesparande och annat sparande. Men den övervägandedelen har en så låg inkomst att den med knapphet räcker fill livels nödtorft,och ibland inle ens fill det. Prot.1988/89:95. Sparandet i aktier och sparandet över huvud tagel handlartill största delen om ekonomisk fördelning. För att få en omfördelning av dearbetsfria inkomsterna behövs den skattereform som det svenska folket nu väntarpå. Riktlinjerna för skallereformen innebär allkapitalinkomster och värdestegringsvinster skall beskattas lika somarbetsinkomst. De skattefria inslagen i kapitalbeskattningen skall tas bort.För alt så långt som möjligt eliminera skatteplanering görskapitalbeskattningen enhetlig och neutral. I första hand begränsasavdragsrätten för andra underskott än de som sammanhänger med boende.Användningen av realisationsförluster som ell skatteplaneringsinstrument skallförhindras. Då della sker, herr talman, kommer alla kapitalinkomsttagareförhoppningsvis att känna sig rättvist behandlade i skallehänseende. Med vad jag här har sagt vill jag yrka avslag på samtligareservationer i delta sammanhang och bifall till skalleutskotlets betänkande22. 133 (): Det betänkande vi behandlar ger upphovtill flera frågor. En fråga som jag ställde till socialdemokraterna men som jagnu inte fick något utförligt svar på, är vem som egentligen skall äga aktier iSverige. Jag vill påminna om det jag sade , när jag var med omalt starta den här debatten. När det gäller hushållens ägande av aktier har ennetlominskning av antalet ägda börsnoterade aktier skett genom försäljningvarje år . 1965 ägdes av de börsnoterade aktierna avhushållen. 1988 var motsvarande andel . Det finns flera exempel som visar att skatterna är sådanai dag att det är bättre för institutioner att äga aktier än det är förenskilda. Därför är min fråga till socialdemokraterna: anser ni skall ägaaktier? Skall det vara hushållen eller skall det vara institutioner? Aktiehandeln, som jag diskuterade med MaggiMikaelsson, flyttar utomlands. Fler och fler aktieaffärer görs upp i utlandet istället för i . Då är min fråga lill socialdemokralerna: Är del bättreatt aktiehandeln flyttar utomlands än att den sker i ? En annan fråga som jag tycker att det finns skäl försocialdemokraterna alt besvara är: Var skall affärer med svenskapenningmarknadsinslrumenl äga rum, i eller utomlands? Den"valpskatt" som socialdemokraterna införde på LO:s beställning hargjort att nästan ingen handel äger rum med sådana instrument i ,men de affärerna ökar utomlands. När det gäller förmögenhetsbeskattningen på arbetandekapital finns del många exempel som visar på en olycklig utveckling. Denbeskattningen gör att många inte orkar behålla sina företag. Den beskattningenfillsammans med andra skatter på kapitalinkomster gör att vi har mångamycket stora företag och många små företag men nästan inga medelstora företag. Den här "timglasbeskrivningen" har bl.a. PeterWallenberg gjort i elt brev till regeringen där det påvisas att mindre företagpå grund av kapitalbeskattningen inle orkar överleva ulan säljs till storaföretag. Är det den utvecklingen som socialdemokralerna vill ha? 134 (): Prot.