prot · GC0936 · 1988-12-31 00:00:00 — Kammaren debatterar en begäran frånregeringen om ett bemyndigande att föreskriva ökad tull påäpplen och päron i samband med en avveckling av importregleringen av dessavaror. Det var, herr talman, jordbruksutskottets ordförande föranledde mig att begära ordet i denna debatt. Om nu utskottets ordförandeKarl har ett så starkt och brinnande intresse i frågor omlivskvalitet och livsmedelskontroll, borde han ha tagit fillfället i akt attdebattera dessa frågor i kammaren , när vi behandlade jordbruksutskottetsbetänkande med anledning av motioner om just livsmedelskvalitet ochlivsmedelskontroll. Han borde däremot inte gå in i denna debatt, där det gällerett bemyndigande om vidgad räll för regeringen att föra förhandlingar och attfa fill vara svenska handelsintressen i de pågående GATT-förhandlingarna. Men, , vi fär , om endast någramånader, genom den aviserade propositionen från regeringen om justlivsmedelskontrollen, möjligheter att fa ställning fill just dessa frågor iett vidare sammanhang. Vi kan då också göra helt andra bedömningar av behovetsåväl av skärpt kontroll av livsmedel vad beträffar produkfion, förädling ochhandel som av imporlkonlrollen än vad vi nu kan göra, när vi skall ta ställningtill en motion från bl.a. TuUför äpplen och päron AnL 28KARL () replik: Det är riktigt, , alt jagborde ha varit här och debatterat dessa frågor också då. Jag hadeanmält mig på talarlistan, men andra, planerade aktiviteter ladehinder i vägen. Debatten fördes i stället av . Men ettdeltagande i debatten i går skulle inte ha inneburit aft jag hade låtit bli attdiskutera . Som har upprepats i denna debatt är det i sambandmed att vi nu fattar ell beslut som gäller äpplen och päron som dessa frågorhar aktualiserats i mofioner, och det är vår skyldighet aft ta tag i frågornanär de är föremål för beslut. Sedan välkomnar jag den debatt som vi kommer att få tillvåren med anledning av den aviserade propositionen om livsmedelskontrollen. Detsom har sagts kommer säkert inte att förhindra mig eller någon annan frånatt upprepa ståndpunkterna också då. Jag hoppas att del som sägs kan varalill någon liten ledning i det förberedelsearbete som regeringen nu håller påatt utföra för propositionen. TuUför äpplen och päron AnL 29 ()replik: För att man skall kunna fatta klara och lydliga beslut är det viktigtatt också ha ordning i debatten. Det var av den anledningen som vi diskuteradejust dessa frågor . gäller det ett bemyndigande tillregeringen alt vidga våra möjligheter i GATT-förhandlingarna. Det finns dåingen anledning att ta upp samma debatt som den vi förde . Har KarlErik inget förtroende för övriga centerledamöter som debatterar här ikammaren? AnL30 () replik: vet mycket väl att detinfe handlar om detta. Del gäller tvä olika frågor. Belänkandet i går handladeom trädgårdsnäringen, huvudsakligen med anledning av ett antal motioner. I daghandlar det om den förändrade situationen när det gäller importen av äpplen ochpäron och i anslutning därtill väckta motioner. kan vi ta ställning.Riksdagen kan göra ett uttalande om att vi infe vill ha sämre äpplen ochpäron bara därför att de är importerade. Den chansen tycker jag att riksdagenskall ta. AnL 31 (): Det är inle var dag som man blir glad när man får ett belänkande i sinhand, särskilt inte om det kommer från skatteutskottet, men när jag läste detbetänkande som vi nu behandlar blev jag utomordenfligt glad, eftersom jag sågen chans att få en levande riksdag, som går i takt med vad svenska folkettycker i viktiga frågor. Avnågon anledning går det alltid troll i diskussionen så snart det gäller mat.Jag har under lid arbetat i svensk industri, och där har jag köpt ochförhandlat om inköp av mänga olika varor, bl.a. olika sorters oljor. Det varalldeles självklart för oss att när vi skulle importera dem sälla uppspecifikationer på vad del var fråga om för slag av olja. Jag var ju inleintresserad av aft få en eldningsolja den dag jag faktiskt ville ha enskärolja. Närvi satte upp dessa specifikationer uppfattade ingen det så att dessa var ellhandelshinder. Alla de som var intresserade av att leverera olja villenaturligtvis följa dessa specifikationer, och vi köpte från dem som lovade debästa leveranserna, de bästa priserna och de bästa ekonomiska villkoren. Delär förunderligt att man inte skulle kunna hanlera våra mat- ochlivsmedelsproblem på exakt samma sätt, nämligen genom att sälla uppspecifikationer på innehåll och kvalitet, i det här fallet på äpplen och päron.De skulle på del sättet kunna behandlas på samma sätt som oljor, med hjälp avklara och entydiga specifikationer. De länder och de företag som klararspecifikationerna är då välkomna att lämna offerter, och sedan får vi välja demav offerlgivarna som vi tycker bäst om, och från dem köper vi. Dåsärbehandlar vi ingen. Alla är väl medvetna om de villkor som gäller, och manköper fritt av dem som erbjuder de bästa villkoren. Delta är fri handel på likavillkor, och det är ingenting annat än del som slår i skatteutskottetsbetänkande. Delär förunderligt att marknadsliberaler och marknadsekonomer kan ha något somhelst all invända i en helt nalurUg process, som används varenda dag isvenskt näringsliv, utom när det gäller mat. Varför skall vi särbehandla matenfrån oljor, maskiner och andra produkter som vi importerar? Del är enfullständig gåta för mig, och jag tycker faktiskt att de marknadsliberaler ochandra som diskuterar på detta område är mig svaret skyldiga på frågan: Vad ärdet för skillnad mellan mat och andra produkter som vi importerar i vårt land?Jag yrkar bifall till skatteulskoltets hemställan. AnL 32 () replik: Jag vill bara helt kort svara på fråganvarför vi skall särbehandla mat och olja. Den enkla förklaringen är att maläter vi, olja använder vi på annat sätt. AnL 33 () replik: Jag måste säga alt del är förvånansvärt allfå ett sådant svar av en man som sitter i riksdag. Det är klart attdet är skillnad på mat och olja, även om det finns matolja. Principen måstefaktiskt vara densamma i båda fallen. Det kan inte föreligga någongrundläggande skillnad, det är en gåta för mig. Tack för ordet. AnL 34 () replik: Om älskar att använda exemplet medeldningsolja i kammaren, vill jag säga atf i varje fall jag infe ätereldningsolja. AnL 35 (vpk): Som ledamot av skatteufskoftel trodde jag välinfe att den här frågan skulle bli så stor. För min del är jag ingen experi påmiljöfrågor. Jag vill på några punkter hålla med den socialdemokrafiskeledamoten . Jag håller med honom om att denna fråga realt settdiskuterades och all vi får återkomma till den. Det är tväriktiga iakttagelser. Men detta hindrar ju inte atf vi även fattarsakbeslut i posifiv mening. I skatleutskottet tog vi del av jordbruksutskottetsbetänkande och reservationen. Vi lyckades uppnå enighet, men så hände detnågonfing. Vi vet redan från läsning av böckernas bok att biter man i äppletbrukar ett syndafall inträffa. Det har del tydligen gjort också här i kammaren.Jag tror all vi kan klara av det här syndafallet på ett ganska bra sätt, om vihåller fast vid förslaget i det belänkande som skatteutskottet har lagt fram.Om jag får alludera på andliga skrifter, kan jag för vpk:s del säga: Löftenkunna ej svikas. Vi står för det som vi har sagt i skatteutskottet och jordbruksutskottet.Tack, herr talman! Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren övergick till att fatta beslut i ärendet. för äpplen och päron Mom. 1 Utskottets hemsfällanbifölls. Mom. 2(avveckling av imporlregleringen) '"* , ,.. , Utskottets hemställan bifölls med262 röster mot 40 för reservation 1 av ' * och . 1 ledamot avstod från att 3 (lagförslagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avKjell och - bifölls med acklamation. Mom. 4 (stöd till fruktodlingen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avLars - bifölls med acklamation. Mom. 5 (livsmedelskontroll vid import) Det av och underöverläggningen framställda yrkandet om avslag på motionerna under delta momentbifölls med 175 röster mot 127 för utskottets hemsfällan. 1 ledamot avstod frånatt rösta. () anmälde alt hanavsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. 7 § Kammaren beslöt att ärendebehandlingen skullefortsättas vid nästa arbetsplenum. På förslag av talmannen beslöt kammaren härefter kl. 14.05att ajournera förhandlingarna till , då dagens frågestund skullebörja. Frågestunden skulle inledas med meddelande av statsrådet om bistånd till skuldtyngda länder. 8 § Förhandlingarna återupptogs under ledning avtredje vice talmannen. 9§ Meddelande om regeringsbeslut om bistånd till skuldtyngda länder , AnL36 Statsrådet : Jag vill ta detta tillfälle i akt attinformera om att regeringen beslutat om ett extra bistånd på225 milj. kr. till fattiga och skuldtyngda länder, främst i . Insatsernagörs inom ramen för det anslag som beviljat för detta ändamål. Det svenska stödet skall ses bl.a. mot bakgrund av FN:ssärskilda Afrikasession , då de afrikanska länderna och detinternationella givarsamfundet kom överens om att gemensamt verka för enbärkraftig ekonomisk utveckling i . De afrikanska länderna åtog sig då att anpassa sinekonomiska politik i tillväxtbefrämjande riktning. lovadegivarsamfundet att stödja dessa ansträngningar med de nödvändiga yttreresurserna. Många fattiga länder har inlett, ofta smärtsamma,ekonomiska återhämtningsprogram. Vi och andra rika länder har ett moralisktansvar att stödja dessa ansträngningar. Dagens beslutade biståndsinsatser görs inom ramen för detsärskilda biståndsprogram för fattiga och skuldtyngda somVärldsbanken samordnar. Beslutet avser /89 och fördelar sig med 120milj. på samfinansieringsinsatser med och 105 milj. kr. påinsatser för aft underlätta återbetalningen av tidigare Världsbankslån. Stödetsyftar lill att de berörda snabbt skall få tillgång fill utländskvaluta för att säkra sin nödvändiga import, så att den ekonomiskaåterhämtningen skall leda lill tillväxt och utveckling och inte baraåtstramning. har dessa länders sjunkandeexportinkomster minskat den egna förmågan att importera de insatsvaror som ärnödvändiga för produktionen: Den typiska import som finansieras med värtbistånd är reservdelar, konstgödsel och andra insafsvaror som är nödvändiga förproduktionen. Urvalet av länder begränsas till dem med vilka vi tidigarehar någon form av utvecklingssamarbete och som vi därför har särskild kunskapom. Därmed kati inriktning och effekter av slödel också bättre bedömas. Vad gäller samfinansieringsinsafser med Världsbankenlämnas stöd till fyra länder: - 60 miljoner gårlill stöd för den fortsatta ekonomiska återhämtningen i Mogambique. - Till går30 milj. kr. för samma ändamål. - Som komplement tilldet ekonomiska ålerhämtningsprogrammet i bereds för närvarandeett särskilt program för upprustning av social service och infrastruktur.Programmet är kostnadsberäknat till , varav bidragkommer att utgöra 20 milj. kr. - Till Säo Toméoch Principe lämnas ett bidrag på 10 milj. kr. som stöd för landetsansträngningar att omstrukturera sin ekonomi. Regeringsbeslutet innehåller ocksåbidrag för att underlätta återbetalningar av tidigareVärldsbankslån. Detta gäller främst , som fär 60 milj. kr. fullföljer nu sin satsning på ekonomiskareformer, och den ekonomiska fillväxten översteg för första gångenpå befolkningstillväxten. För alt möjliggöra för landet helt nödvändigimport är det nu angeläget med snabbt ufbetalbart betalningsbalansstöd. Ett skäl till att det svenska stödet far formen av ettbidrag för att underlätta landels återbetalningar av sin skuld är att skuldenär så betungande i förhållande till exportinkomsterna; Utan stöd utifrån skulleTanzanias återbetalning av skulden fill under innevarande budgetårla av landets totala exporfinkomster. Meddelande om regeringsbeslut om bistånd tiU skuldtyngdaländer Meddelande om regeringsbeslut om bistånd skuldtyngdaländer Det bör påpekas att även dotterorgan - denInternationella utvecklingsfonden, - bidrar för att underlättaåterbetalningarna. I dagens beslut ingår också ett bidrag på 10 milj. kr.vardera till , och Östafrikanska gemenskapen, som stöd för attklara återstående fordringar. Förutom dessa bidrag till återhämtningsprogramhar också 15 milj. kr. fördelats så alt , och Sri Länka får 5milj. Skuldkrisen utgör ett allvarligt hinder föru-ländernas möjligheter fill långsiktig ekonomisk och social utveckling. Det råder nu bland i-länderna en bred samstämmighet om attåtgärder krävs för skuldlättnad och ekonomisk återhämtning i de fattigaste ochmest skuldfyngda . En rad internationellt samordnade insatser pågår.För de fattigaste länderna har vissa framsteg gjorts, men ytterligare åtgärderkommer atf bli nödvändiga . AnL 37 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag ger nu ordet till de ledamöter som vill begärakompletterande sakupplysningar lill den information statsrådet . Det gäller alltså kompletterande frågor i anledning av det meddelandevi har hört. AnL 38 (): Jag vill först tacka statsrådet för hennesredogörelse. Jag har förstått att den nya ordningen i innebär att detinte ges tillfälle till debatt ulan endast till kompletterande frågor, då ettstatsråd lämnar ett meddelande av detta slag. Det vore värdefullt för att i den kommandebudgetpropositionen få en fyllig redogörelse för de riktlinjer som gäller förregeringens handläggning av betalningsbalanssfödef. Det föreligger ofta en vissoklarhet i utrikesutskottet om vilka riktlinjer som gäller. Jag vill också ställa en direktfråga i anslutning till de särskilda åtgärder vi nu har fått en redogörelseför. I en del andra fall - det har framför allt gällt länder i Lafinamerika -har skuldavskrivning förknippats med särskilda miljöinsatser. Det kan ha gälltnaturparker eller andra miljöåtgärder. Jag vill fråga biståndsministern om manhar övervägt detta när man har utarbetat det här paketet eller om del kanlänkas all regeringen skulle vilja överväga det när det gäller t.ex. . AnL 39 PÄRGRANSTEDT (c): Även jag vill uttrycka ett tack för deninformation som har getts . Jag vill också göra den reflexionen attdet skulle ha varit värdefullt om vi, utöver atf ställa kompletterande frågor,hade kunnat diskutera detta. Jag skulle vilja få ett besked från biståndsministern iden principiella frågan om hur ökade svenska insatser för skuldavskrivningarkan förenas med våra bislåndspolifiska mål. Vi har ju salt upp vissa mål förvårt bistånd: ekonomisk utveckling, social utjämning, demokralimålel,miljömålet osv. nämnda varockså inne på. Eftersom skuldavskrivningen alltid innebärett stöd i efterhand är det viktigt att diskutera hur vi kan se lill att ävendessa åtgärder bidrar till uppnåendet av de mål vi har saft upp för biståndet.Det skulle vara intressant alt höra regeringens bedömningar på detta område. AnL 40 (): Jag vill också tacka för informationen. Jaghann inte riktigt med i länderuppräkningen, men om jag uppfattade den rätt varMozambique infe med. Det är ett land som är tungt skuldsatt och brottas medekonomiska svårigheter. Man försöker där ambitiöst all på olika sätt förbättraekonomin. Jag skulle ha välkomnat om funnits med bland de aktuellaländerna, men jag uppfattade det inte så. Jag kanske kan få en komplettering påden punkten. AnL 41 Statsrådet : Jag skall börja med att svara på den sistställda frågan. Jag kan bekräfta alt var med bland de länder jagräknade upp. Det var det första land jag nämnde, och det var fråga om ettbistånd på 60 milj. kr. Till vill jag säga att man med insatsernaavser att åstadkomma tillväxt, dvs. ett av målen för biståndet, men också attunderlätta för de mest utsatta människorna i den situation som uppstår i ochmed den åtstramning som dessa återhämtningsprogram ändå innebär. Dessaåterhämtningsprogram leder ju i sitt inledande skede till negativa socialaeffekter. Det är för att initialt mildra dessa negativa sociala effekter, iavvaktan på den goda långsiktigt positiva effekten, som vi exempelvis vill gåin med pengar till sociala åtgärdsprogram'. Jag var för endast sedan iBolivia och studerade en av de insatserna, den sociala nödhjälpsfonden iBolivia, vilken gav ett mycket positivt intryck. frågade mig om miljöinsatser kaninnefattas i det här programmet och genomföras med dessa insatser. På denfrågan skulle jag vilja svara att det inte direkt är fallet. Det handlar härhuvudsakligen om att möjliggöra import, och därmed frigörs naturligtvisresurser som gör det möjligt för länderna att la mer hänsyn till miljön. Mendet är i andra sammanhang som vi direkt har knutit skuldfrågorna tillnaturinsatser. Detta studerade jag också för sedan i . Detvar ett mycket lyckosamt projekt. Vi skall naturligtvis så ingående som möjligt redogöra förriktlinjerna för denna verksamhet. Vi har från regeringen erbjuditoss att komma fill utrikesutskottet för att lämna en redogörelse. Tidpunktenhar dess värre inte passat, men jag vet att det finns utsatt ett datum ijanuari för delta. Jag lovar också att vi skall lämna en utförlig beskrivning ibudgetpropositionen. Överläggningen var härmed avslutad. Meddelande om regeringsbeslut om bistånd skuldtyngdaländer Om legitimering av kiropraktiker 10 § Svar på fråga 1988/89:229 om legitimering avkiropraktiker AnL 42 Socialminister : har frågat mig vad- jag haraft förtälja angående den s.k. alternativmedicinkommitténs förslag omlegitimation av vissa kiropraktorer. Svaret är alt legitimering av vissa kiropraktorer är underövervägande i kanslihuset. Frågan bereds bl.a. med hänsynstaganden till denpågående översynen av framfida uppgifter. Beträffande begäran om rätt förkiropraktorernas patienter att få omfattas av sjukförsäkringssystemet vill jagpeka på att alternativmedicinkommittén föreslagit alt kiropraktorériia skallkunna sluta vårdavial med landstingen. Detta är möjligt utan någotbeslut från regering eller riksdag. Allernativmedicinkommillén kommer i enlighet med sinadirektiv att i sitt slutbetänkande ta upp frågan om i vilken utsträckningersättning skall kunna erbjudas pafienter som får behandling med alternativaniétoder inom ramen för nuvarande ersättningssystem. Jag utgår från altkommittén i detta sammanhang också beaktar kiropraktorernas verksamhet. AnL 43MONA SAINT (): Jag fann att svaret var något luddigt, ochjag skulle gärna vilja få del förtydligat. Jag hade nämligen förväntat mig ettbesked från statsrådet om när en proposition kommer att framläggas i ärendet.Redan år 1975 väcktes den första motionen i den här frågan. 1980 skullesocialstyrelsen ha genomfört en försöksverksamhet, och det anslogs medel filldetta. 1 svaret på min fråga till statsrådet , 1982, hänvisadesdet till en pilotstudie som skulle starta . Varken försöksverksamheteneller pilotstudien har kommit lill stånd. Alla mina motioner har av berört utskott under årenbemötts med hänvisningar lill pågående arbeten. Dessa arbeten har aldrig kommitfill stånd. hamnade detta ärende under alternativmedicinkommittén somframlade ett förslag. Detta förslag har varit ute på remiss, och remissfidenhar gått ut. Flertalet remissinstanser har varit posifiva och proposition harfaktiskt utlovats fill detta år. Hundratusentals svenskar väntar självfallet nupå det förlösande beslutet från regering och riksdag: Det skuUe för deminnebära samma rätt fill ersättning från som alla andra sjukahar i vårt land. I och är titeln accepterad, och i dessa länder ärinkopplad. Vad är det för märkligt med frågans hantering i som gör atten lösning ständigt skjuls upp? Regeringen uttalade i samband med tillsättandetav arbels-miljökommissionen sin oro bl.a. för långtidssjukskrivningar ochförtidspensioneringar. Man har alltså konstaterat att det bakom den här utveckUngendöljer sig mänskliga problem och lidanden som ofta leder fill utslagning påarbetsmarknaden. Människor går långvarigt sjukskrivna och tvingas lämnaarbetslivet . De känner sig nedvärderade och förlorar arbetsgemenskapen.De isolerar sig och får av sin liv förstörda. Den här synen på frågan haren minister alldeles redovisat. Men vad är det som hindrar attstatsrådet gör någonfing åt detta? När kommer propositionen? AnL 44 Socialminister : Jag kan för dagen inte vara tydligare än såotydlig som jag har varit i mitt svar när jag sagt att vi bereder frågan ochatt detta sker i samband med del pågående översynsarbetet av framfidauppgifter. Jag hoppas att kunna ge ett exakt besked. AnL 45 (): Jag konstaterar att det i svaret sfär attfrågan om legitimering är under övervägande i kanslihuset. Men hur länge skallman fortsätta att överväga den här frågan? Det talas i svaret omslutbetänkandel, men det här är ett delbetänkande som skulle särbehandlas.Enligt uppgift från så sent som skullepropositionen ligga på bord . Jag undrar vad det är som hargjort att man lagt den här frågan åt sidan. av svenskarna är posifiva fillförslaget, och de remissvar som lämnats representerar uppfattningen hosmiljoner av dessa människor. Överläggningen var härmed avslutad. Om visumtvånget för resande tiU 11§ Svar på fråga 1988/89:291 om visumtvånget för resande till har frågat mig om jag vid detarbetsbesök som jag skall göra i kommer att aktualiseravisum; frågan. AnL 47 (): Jag ber att få tacka statsministern försvaret. Det är positivt, klart och koncist. Men jag skulle ändå vilja bestatsministern att något vidare utveckla den syn påvisumtvånget i . Bakgrunj den fill detta än alt de av oss här ikammaren som. arbetat med frågan i där har mött en väldigt starksolidaritet från de länder som infe berörs av visumtvånget. Vi har frånföreträdare för mött uttryck för en stark känsla av aft Frankrikehar handlat fel. Man har varit med om all gång på gång göra framstötar lill denfranska regeringen, och man har vidtagit åtgärder från sida föratt markera att man ser ett stort värde i att vi kan hålla öppna gränser iEuropa och att vi inte skall införa konstlade restriktioner av den typ som denfranska regeringen har infört. Men som det har uppstått en sådan stark enigheti har man ibland från de här ländernas sida sagt: Men vad säger dåregeringarna i de berörda länderna, vi hör väldigt litet från de regeringarna.Vi har från svensk sida kunnai säga aft regeringen har uttalat sig. Om sjukvårdens sår barhet Prot.1988/89:36 nistern har gjort klart att den ärkritisk mot visumtvånget. Men del kan nog sägas att dettaställningstagande inte har nått fram i någon större utsträckning till våravänner i de andra europeiska länderna. Det vore därför värdefullt omstatsministern inför sin resa till ville utveckla den svenskaregeringens syn på det franska visumtvånget. AnL 48 Statsminister : Den har här en entydiguppfattning. Vi anser att visumtvånget bör avskaffas, vi anser del principielltfelaktigt, och visumtvånget leder fill en rad praktiska svårigheter för svenskamedborgare som vill besöka . Visumtvånget är också ett steg i felriktning, när det europeiska samarbetet i övrigt utvecklas på ett positivtsätt. Denna uppfattning har jag för avsikt alt framföra lill premiärministerRocard. AnL 49 (): Jag tycker att del var värdefullt att statsministerngjorde denna markering här i kammaren. Den förre franske premiärministern lovade iEuroparådet att den här åtgärden skulle varatillfällig och all det var fråga om månader snarare än om är när del gälldeavskaffande av visumtvånget. Trots del har vi fortfarande inte sett någraåtgärder vidtas från den franska regeringens sida för all häva visumtvånget. När den nuvarande premiärministern isvensk TV skulle förklara den franska ståndpunkten, sade han alt iförhållande till EG-staterna hade vissa förpliktelser. Men den franskaregeringen har förpliktelser även gentemot de andra europeiska länderna, ävengentemot . Del finns en konvention som fransmännen undertecknat om frikommunikafion över gränserna. Detta är en konvention som man var tvungen aftgöra avsteg från när man ensidigt införde visumtvånget . Det ärför alla iakttagare uppenbart att visumtvånget inte fyller det uppgivna syftetatt motverka terrorism. Självfallet är alla överens om att terrorism måstebekämpas, men del står helt klart att visumtvånget infe är ett effektivtinstrument för att nå detta syfte. Överläggningen var härmed avslutad. 12 §Svar på fråga 1988/89:247 om sjukvårdens sårbarhet