prot · GC09122 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:122 Förhandlingarna leddes lill en början av andre vicetalmannen. 1 § Justerades protokollet för . 2 § Till kammarkansliet hade inkommit följande ansökan omentledigande: Fr.o.m. den 1 oklober har jag avregeringen förordnals till generaldirektör och chef för forlifikafionsförvaltningen.Jag får härmed ansöka om entledigande från uppdraget atl vara ledamol avriksdagen fr.o.m. . Framställningen bifölls av kammaren. 3 § Svar på fråga 1988/89:652 om överhettningen på arbetsmarknaden Margil har frågat finansministern ömhan avser all vidta ålgärder för alt undanröja alt lokaliseringsstöd ocharbetsmarknadsåtgärder utbetalas till betydande belopp inom områden som har enbrislarbels-marknad. Exempel som nämnls är , Åre och Golland.Frågan har överlämnats till mig. Lål mig få konstatera alt sysselsättningen har ökat myckelstarkt i alla län. Samiidigi har arbetslösheten minskat myckel markanl. Del harmedförl atl arbetsmarknadspoliliska ålgärder såsom beredskapsarbete, ungdomslagoch inskolningsplalser har kunnal halveras mellan åren 1983 och 1988.Överhett-ningslendenserna på arbelsmarknaden gäller framför alll ochövriga storstadsområden. Även i vissa andra regioner råder en stor efterfråganpå vissa lyper av yrkesulbildad arbetskraft. Den regionala balansen har förbättrats i så goll som helaSverige. Men del finns forlfarande betydande skillnader mellan olika delar avlandet. De långsikliga och strukturella problem som funnils i utsatta regionerkvarslår lill viss del. Problemen framstår inle som lika tydliga under rådandehögkonjunklur, men arbelsmarknaden i dessa regioner är ofla forlfarande 1988/89:122 ensidig och svag. Konjunkturläget har medfört en god investeringsvilja hos deföretag som finns inom stödområdena och genom de företag som nyetablerar sig där. , j Riksdagenhar hell med anledning av regeringens förslag i filläggsbudgel II (prop. 1988/89:125) beslulal om ytterligare medel för innevarande budgelår tillanslaget för Lokaliseringsbidrag och anslagel för Regionalautvecklingsinsatser m.m., dd s.k. länsanslagel. Dettaberor på den stora efierfrågan på sådant regionalpohtiskl slöd som förnärvarande råder. Under högkonjunkturer har vi de största möjligheterna atllångsiktigt stärka och differentiera näringslivet i de utsatta regionerna. Anf.2 (): Jag rubricerade nog min fråga någol felaktigt. Rubriken lyder"Överhettningen på arbetsmarknaden", men den borde ha hetatInkonsekvenserna i svensk arbetsmarknadspolitik. Vissl finns del inkonsekvenser,men det framgick inle riktigt av svarel. Som exempel kan nämnas all man iLjusnarsberg får pengar för att skapa arbdsfillfällen, samiidigi som man fårpengar för att få tag på den arbetskraft som behövs för atl tillsätta dessaarbeten. Det förhåller sig på samma sätt i Åre, pä Gotiand och säkerligen påmånga andra håll i vårt land. Detta är inkonsekvent, och del ger felaktigasignaler. Det var därför som jag slällde frågan lill finansministern, som juhar atl svara för vår ekonomi. \ Det är klart all om sysselsättningen ökar, börockså arbdslöshelen minska. Det bör ju ha någol samband med varandra. Jagmåste säga atl den regionala balansen nog blir bäsl om man låler marknadensköta sig själv. Arbetstillfällen uppstår allfid i de orter som är mesttillväxtbefrämjande. När tillväxttakten är för hög, är det kanske inte alltidså läll all få arbetskraft, och då flyttar man verksamheten någon annanslans. Menpoliliker är klåfingriga, i vart fall socialdemokratiska poliliker. har man25 plus som skall användas för all slödjaarbetsmarknadsåtgärder som egentligen inle behövs. Jag vill därför fräga: Vadgör för alt undvika dessa stödpolitiska inkonsekvenser i vårarbetsmarknadspolitik? Anf.3 Arbetsmarknadsminister : Herr lalman! Det är rikligl all det iett antal orter finns en efterfrågan på viss arbetskraft, vilkel jag ocksånämnde i mitt svar. Jag nämnde även att flera av dessa regioner har en uttunnadoch svag arbetsmarknad. Denna uttunning beror på all främsl under de borgerligaåren flyttade stora delar av den arbelsdugliga arbetskraften lillstorstadsområdena, eftersom man inte fick det slöd och den hjälp som man dåbehövde. har återflyttning börjat ske, och befolkningsavmattningen harstannat av. Men i vissa av dessa regioner behöver man faktiskt få en ordentlig inflyttning,framför allt av vissa grupper av unga människor, för att kunna bibehållabefolkningsstrukturen i dessa kommuner. Man behöver hell enkelt ha ungdomar ochmänniskor i medelåldern för att kunna klara ell differenfieral näringsliv ochen bred arbetsmarknad och för atl på detta säll också klara social omsorg,vård, utbildning och allmän service. Den regionala balansen sköter sig själv, sade MargitGennser. Jo, jag tackar jag, del har vi nog sett under de är då satt som ell av de borgerliga partierna i regeringsställning och hadeansvar för jusl regionala frågor. Man kan fråga sig, Margil , hur detkommer sig att om den regionala balansen skall sköta sig själv, varför dåmoderalerna genomförde en extra höjning av länsanslaget, som går lilllänsstyrelserna i syfte atl bidra till en bältre regional balans. Om överhettningen på arbetsmarknaden 4 (): Del är alllid roligt alt höra om de borgerliga åren. Delvar då som vi hade en internationell lågkonjunktur som vi inle sett maken tillsedan 30-talel. Det var således under dessa år som de borgerliga partierna hadeansvaret. är inle en isolerad ö i världen. Kom ihåg det, om de borgerliga åren är demagogi och inle sakliga argumenl.Arbetsmarknadspolitik är alldeles för vikfigl för alt man skall föra diskussionenpå den nivån. , t.ex., har haft marknadsekonomi sedan andravärldskriget. har inle några regionala problem. Där har man hell enkellfått successiva följdjusteringar hela liden. I är inflalionen ocharbetslösheten låga. Nej, marknaden sköter faktiskt detta bättre av sig självän vad klåfingriga polifiker gör. Hur skall slraffbeskallningen i Slockholmkunna påverka de svaga regionerna på ett bra sätt? Tala om det för mig, fruThalén. Jag kan förstå att tycker attdet är ganska pinsamt all ständigt höra talas om de borgeriiga åren. Jag lovaratt del här är sisla gången som jag - i varje fall i en debatt med MargitGennser - nämner de borgerliga åren. Vi skall nog dra en tystnadens slöja överdem. Sedan lycker jag atl det avlånga och Schweizkanske inle är alldeles jämförbara länder. Det är rikligl atl vi skall användade arbetsmarknadspoliliska och regionalpolitiska medlen myckel klokl. Del ärockså rikligl alt vi inle skall vara klåfingriga. Enligl min uppfattning är viinle heller del. Vi stödjer sunda objekt. Vi följer de rikllinjer som riksdagenhar slagit fast, och vi använder oss av de strategier som haraccepterat och godkänt, när vi arbelar med såväl arbelsmarknadspohlik somregionalpolitik. När det gäller de enskilda objekt som harsom bakgrund till sin fråga är det så atl dessa objekl ännu inle ärfärdigbehandlade. Därför återstår det att se om dessa behöver bli föremål förnågon fortsatt debatt efter den här. 6 (): fick jag änfiigen ett konkrel svar.Förslagen är inte färdigbehandlade. Jag återkommer då lill del pinsamma. Jag tycker alt det äroerhörl pinsamt, , när man inle använder sig av konsekventa, logiskaargument utan av demagogi. Det lycker jag är pinsamt, inte för mig utan för fruThalén. Jag är ledsen över atl behöva påpeka del. Faklum äratt marknaden visar mycket klart var man har lönsamma Prot.1988/89:122 objekt Det är de som ger bäst avkastning. Investeringskalkylerär ulmärkta att använda sig av när man skallfördela pengarna. Man får då rätt signaler. Om överhettningen på arbelsmarknaden Förelagenskall inle lära sig all tigga pengar, de skall lära sig all tjäna pengar. Så har mantyvärr inte alltid gjort. Det kan man kritisera. Det är därför jag är kritisklill den här lypen av politik, särskilt när den fär så egendomliga, 7 Arbelsmarknadsminisler : Herr lalman!Sakbehandlingen av de objekt och de förslag som har fält stöd i ohka beslut harvarit utomordentligt grundlig. Några av de objekt som har fått slöd harvisserligen inte fungerat i det långa loppet. Man skall då komma ihåg alt enhel del av delta stöd är avsett att vara ett riskkapital. Regionalpolitiken harocksä ell vidare syfle än all bara ge enskilda företag stöd. Regionalpolilikenhar också till syfte atl se till att det i en hel region, pä en helarbetsmarknad, finns en samklang mellan service, turistnäringar, offentligverksamhel och privat och kommersiell service. De olika näringsgrenarna och deolika delarna av arbetsmarknaden skall tillsammans fungera så alt de förstärkerregionen. Det har ingenting atl göra med klåfingrig politik, inkonsekvens ellerbristande logik. Jag tycker atl om man skall tala om att vara demagogisk, skallman kanske inte använda den lypen av formuleringar själv. 8 (): Jag ber att få hänvisa lill nobelpristagarenFriedrich . Han har konstaterat atl fördelen med en marknadsekonomi äralt man fattar besluten där man har informationen. Informationen är utspridd.Det går inle all koncentrera informationen lill loppen, fill regeringen. Del ärdärför politiken blir inkonsekvent Det är således inte fråga om demagogi, utanom vad en nobelpristagare har utrett i många skrifter. Problemel är atl man säkert har mycket goda intentioneroch vill göra del bra, men man har dess värre inte den kompelens som marknadenhar. I en högkonjunklur bör man därför avstå från alt genomföra den här typenav åtgärder som ger felakliga signaler lill företag och lill enskildamänniskor. 9 Arbetsmarknadsminister : Herr lalman!Om man skall fatta beslulen där informationen om kompetensen finns är det välganska logiskt atl man gör som vi nu gör i regionalpohtiken, nämligen att manoflasl fattar besluten på länsstyrelserna och i SIND. Man fullföljer dem inomramen för de regler som riksdag och regering har faslslälll. De få ärenden sominte faller inom ramen för det mönsler som har lagl upp, kommer lillregeringen för en översiktlig och allmän bedömning. Dessa beslut fallas då pågrundval av information som har kommit från de instanser som har kunnandet ochinformafionen. Därmed fattas också besluten i de avseendena på rätt nivå. 10 (); Jag vill då ta upp etl par saker. Informationen ärutspridd och detaljerad. För atl man skall fä upp informationen till loppen,måsle den samlas ihop, förkortas ochbegränsas. Del kallas osäkerhetsabsorpfion. Det är därför man har bättreinformalion nere på lägre nivå när man kan falla beslul om mer begränsadeärenden. Uppe i kanslihuset kan man inle på samma sätt vela vilka företag somhar framliden för sig. Nej, hade man skapat svensk industri på det visel ibörjan av 1900-talel och på 1930-lalel, hade vi inte haft dagens storföretag. Anf.11 Arbetsmarknadsminister : Herr lalman! Del beror nalurliglvis påhur man samlar ihop informationen, . Man kan naturhgtvis samla ihopinformationen på ell sådanl säll att man får den precis så fullödig som manbehöver ha den. Dessutom kan man få en viss översiktlighet. Om man skullefullfölja Margil resonemang kan man ju ifrågasätta den utveckling sominnebär alt del uppkommer koncerner, med den översikt som koncernen har över enverksamhet som l.ex. skall läcka hela världen. Anf.12 (): Nej, man kan aldrig ersätta den osäkerhetsabsorpfion som uppkommer närman insamlar informalion från många häll. Man kan naturligtvis få andrastordriftsfördelar. De finns dock knappast på Del är sådantsom kan förekomma i stora koncerner där man kan ha en hell annan skalekonomi imarknadsföringen, forskningen, produklionen osv. Man vet alt det finns problemmed just osäkerhetsabsorptionen. Det har dess värre varil ett av de sloraproblemen i förelagen. Del är därför man bör avstå från planstyrning så myckelsom möjligt. Överläggningenvar härmed avslulad. Prot;1988/89:122 Omförekomstenav dioxin i Östersjöfisk 4§ Svar på fråga 1988/89:626 om förekomsten av dioxin i Östersjöfisk har frågat mig om regeringen är beredd all ekonomisktmedverka lill att samtiiga de prover av fisk som fiskerinämnden i Gävleborgslän vill undersöka med avseende på dioxinförekomst analyseras. Livsmedelsverketkarllägger förekomsten av dioxiner i olika livsmedel. Arbetetbedrivs i samarbete med bl.a. och . Bl.a. harfisk från älta olika vattenområden i undersökts. Påförfrågan från i har livsmedelsverket tidigaremeddelal alt verkel är berell alt dels bekosla analysen av fem strömmingsprovoch tre sikprov från Gävlekuslen med avseende på polyklo-rerade bifenyler (PCB)och DDT, dels bekosla analysen av fyra av dessa fiskprov med avseende på dioxiner.Frågan om huruvida verkel kan göra ytterligare insatser för undersökning avmiljögifter i fisk beror på dels resultaten av analyserna, dels behovet avundersökning av fisk från andra havsområden. Problemel med förekomst avmiljögifler i fisk rör även andra områden Prot, 1988/89:122 längsNorrlandskusten, har därför meddelat alt man är Omförekomsten av dioxin i Östersjöfisk beredd all medverka tillatt det görs ytterligare undersökningar av fisk frän olika vattenområden. Vilkaundersökningar livsmedelsverket kommer att medverka i måste naturligtvis ävenfortsättningsvis främst vara en fråga för myndigheten. Anf.14 (): Jag ber alt få tacka jordbruksminislern för svarel, även om jagnaturligtvis inte är nöjd. Bakgrundenlill min fråga är alt det höslen 1988 kom larmrapporter om atl fisken iÖstersjön och innehöll del farliga giftet dioxin. Detta slogs däupp med slora rubriker i massmedia. Följande rubriker har använls iNorrlandsfidningar som sammanfattningar av vissa forskares uttalanden:"Jag fattar inle all de vågar rekommendera folk atl äta fisk","Fisk kan ge oss cancer", "Svartlista strömmingen" och"Klorerade utsläpp har gjorl havsfisken oällig". Reaktionenfrån konsumenterna kom naturligtvis . Del har skett en nedgång avfiskförsäljningen, särskill av strömming, . Det bör noteras allforskarnas uttalanden bygger på spridda analysvärden och indikalioner som manhar fått av atl undersöka boltensedimenl från några kustområden och elt fåtalfiskar. I har man över huvud tagel inle tagit några prover påslrömming eller sik, som i huvudsak fiskas efter Gävleborgskusten. Man erkänneratt det inle gär alt göra en säker riskbedömning på grundval av nuvarandeunderlag. Ändock går man ut i massmedia. riskerar stora delar av enyrkeskår att slås ut Nuhar fiskenämnderna begärl att livsmedelsverket skall genomföra åtta prover medavseende på dioxinhallen. Skall man då pruta 4 prover fill en kostnad av 50 000kr.? Jag måsle säga all jag hell enkelt lycker alt det här är löjligl,jordbruksminislern. Man kan fråga sig vad vi skall ha etl livsmedelsverk till. Tillslut skulle jag vilja slälla ytterligare en fråga lill jordbruksministern. Ärdel här en resursfråga på livsmedelsverket, eller vad är det egenlligen frågaom? Som jag har sagt, harlivsmedelsverket all del är berdl att sätta i gång med prover av den lypsom frågar efler. Det rör sig här om områden där ocksålänsstyrelserna går in med pengar. Del är i viss män en fördelningsfråga. Jagvill inle här i kammaren göra en bedömning av hur del ser ut i ,men i andra län vid går också länsstyrelserna in med pengar.Livsmedelsverket måsle ändå rimligen göra bedömningen av var de med sinaresurser kan göra de bäsla insalserna och var de kanske kan kompletteras medlänsinsatser. 16 (): De prover som fick detta genomslag i massmedia togs i huvudsak utanförMoDos fabrik i och ledde fill ett dråpslag för fiskarna utefter helaNorrlandskusten. Jag lycker att det vore självklarl att livsmedelsverketskulle medverka till atl ta de prover av dioxinhallen som fiskenämnden iGävleborgs län anser att man måste ta, för atl objekfivl kunna upplysaallmänhelen om vad det är frågan om. Om inle livsmedelsverket vill medverkatill detta måsle man tillföra länsstyrelserna ökade ekonomiska resurser, så attde i stället kan ta sådana här prover. Detta är också en slor regionalpolitiskfråga i dessa områden, speciellt utefter . Om rätten tid ersättning ur viltskadefonden Jag har jusl sagl alt livsmedelsverketmedverkar i . Vilka pengar vill ta fram är inte minsak atl bedöma. I andra län gör länsstyrelserna det också. 18 (): Jag hoppas ändå att jordbruksminislern hållermed mig om alt livsmedelsverket borde ha kunnal slälla upp och ta dessa åttaprover. Jag är överlygad om alt livsmedelsverket inte står och faller med . Det är min förhoppning all man på livsmedelsverket efterdenna debalt länker om i delta avseende och tar de prover som fiskenämnden iGävleborgs län har begärl. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1988/89:659 om rätten till ersättning urviltskadefonden Slina har frågat mig om jag ärberedd att la inifiafiv lill sådana förändringar i villskadeförordningen attersättning ur viltskadefonden utgår även för skador på skog. beslulade att skogsägare skulle kunnafå bidrag ur länels viltskadefond när skogsplanteringar utsatts för så svåraskador av älg att en omplantering är nödvändig enligl skogsvårdslagensföreskrifter om skyldighet all anlägga ny skog. Del visade sig emellertid alt stor osäkerhet råder i frågaom de årliga skadorna på skog och vilken effekt den nya produklionsanpassadejakten kunde få på skogsskadorna. budgetproposition föreslogregeringen därför atl en försöksverksamhel med bidrag till omplantering av skogborde genomföras i några län. hade ingen erinran mot den föreslagnaförsöksverksamhelen. Det pågår därför en försöksverksamhel i ,och Norrbollens län med bidrag till omplantering av skogsplanteringarsom skadats av älg . Sedan försöksverksamhelen utvärderats kommer regeringenalt la ställning till utformningen av ett bidragssystem för hela landel. Prot,1988/89:122 Anf. 20 (): 26 maj1989 Herr lalman! Jag lackarjordbruksminislern för svaret på min fråga. Om rätten tid ersätt ning ur vdtskade-fonden beslut somriksdagen fattade gäller etl ganska small område, nämligen skadororsakade av älg som är så svåra alt en omplantering är nödvändig. Men del äräven andra slags skador och problem jag avser med del jag har tagit upp i minfråga, Dd handlar om fillväxtförluster, kvalitetsförluster vid gallring osv.Enligt min mening var delta beslut för all del ell lilel sleg på räll väg, meninte fillräckligl, Dd kan ju inle ha varil okänt atl skador har förekommit. Delär bara alt gå ut i skogen ochse hur det ser ul eller tala med några av demarkägare som har blivit utsatta för sådana skador. är försöksverksamheten i gång, och del är bra. Vad mankan hoppas på är all det inte blir elt långdraget funderande närförsöksverksamhelen är över, ulan all elt rejält förslag föreläggs såall vi kan få en annan lingens ordning. Skogsvårdsslyrelsen i genomförde våren 1988en älgbetesin-ventering. Inventeringen representerade cirka en iredjedel avlänels skogsareal. Tillväxtförlusten uppskattades fill . För markägarna beräknades de ekonomiska förlusterna till över700 milj. kr. Jag anser alltså all bidragssystemet måsle ändras, så attskador på skog orsakade av älg betyder alt markägarna har räll lill åtminstonenågot lilel bidrag. Vad tycker jordbruksministern egentligen om detta? 21 Jordbruksminister : Herr lalman!Sfina säger atl det räcker alt gä ul i skogen och filta, sä ser manalt skador har skett. Förvisso är dd så. Det är också etl av skälen lill har salt i gäng denna försöksverksamhel. Men del visar sig då också alt detinle är så läll alt hilla kriterier för bedömningar. T)et är inle heller såkonsfigt Skadorna kan ju se olika ut på olika håll. Därför har vi denna verksamheti gång. Mitt svar är atl vi så snarl som möjligl skall la fram etlsyslem för hela landel. Jag hoppas all vi, om della gär bra och om vi får inhyggliga redovisningar, skall kunna lägga fram ett förslag . 22 (): Del senaste jordbruksministern sade, att han hade enförhoppning om att del skall kunna komma ell förslag, lolkar jagpositivt Jag lackar för den upplysningen. Jag hoppas att ""innebär början av årel. Men man kan , genom alt bara titta hur del ser uti skogen, se.var älgar har varil framme. Del som markägaren planterade i fjolär borta. Han måste plantera om igen, och enbart plantorna kostar mycketpengar. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på fråga 1988/89:669 om familjejordbruketsutveckling har - med hänvisning lilllillämpningen av jordförvärvslagen - frågat mig om det är min uppfattning attvi skall ha en levande landsbygd och om del i så fall inte är vikfigl allfamiljejordbruket kan utvecklas. Jordförvärvslagen är elt jordpolitiskt slyrmedel, vidsidan av etl anlal andra medel, för alt man skall kunna uppfylla målen förjordbrukspolitiken. Jordförvärvslagen påverkar i sin nuvarande ulformningendasl en mindre del, , av det lotala antalet överlåtelser av jordbruks-och skogsfas-fighder. Del grundläggande ändamålet med lagsfiflningen är atlfrämja en från allmän synpunkl lämplig ulveckling av lantbruksföretagen. Vidlillämpningen av lagen skall eftersträvas all från regionalpolifisk synpunkländamålsenliga företag bildas. Ett av syftena med jordförvärvslagen är att viskall ha en levande landsbygd, och etl av medlen för att nå detta mål är juslatt slå vakt om familjelanlbrukd, eftersom familjelantbruket även i framtidenkommer all vara den dominerande förelagsformen i jordbruket. beslut om ändring av jordförvärvslageninnebär främst atl ralionaliseringssyfiet tonats ner i förhållande lill vad somgällt tidigare. Lagens regionalpoliliska syfte har däremot stärkts. För atl uireda vissa frågor om jordförvärvslagstiftningenhar jag fillsalt en särskild utredare. Utredningen syflar till att klarlägga ivad män jordförvärvslagen ulgör ell effektivt medel för atl uppnå de politiskamål som slällls upp för jordbruket Utredningen skall redovisas under juli månadi år. Vi kommer således att få ytterligare underlag som belyser jordförvärvslagensroll för atl nå det önskade syftet atl upprällhälla en levande landsbygd medetl utvecklat familjejordbruk. 24LENNART BRUNANDER (c): Jag tackar jordbruksminislern för svarel.Orsaken fill att jag slällde frågan är all jordbruksministern i några fall hargäll emol de synpunkter som har lell lantbruksnämnd och lantbruksstyrelse lillbeslul. Del gäller framför allt i fall där familjeföretag har velal förslärkasina fasligheter. Det som fick mig alt slälla frågan jusl nu var ett fall somhar varit uppe hos jordbruksministern . ochlantbruksslyrelsen har hafl samma uppfallning samlliga gånger, och ävenjordbruksminislern har tidigare haft samma uppfattning som dessa instanser.Men vid det senasle tillfället har jordbruksminislern ändrat åsikt. Jag tyckeralt det är litet anmärkningsvärl all han har gjort det. En landsbygdskampanj,som fortfarande pågår, har anordnats, och även en landsbygdsriksdag haranordnats, och det satsas väldigt myckel på en levande landsbygd, det talasåtminstone väldigl myckel om det. Det är viktigt all vi har del. Men dengrundläggande förutsällningen för delta är ju etl levande jordbruk. Och det ärde något mindre jordbruksföretagen som är myckel vikfiga i detta sammanhang.Men då måsle de ocksä kunna förslärkas när de ges möjlighet fill detta. Dessamöjligheter uppträder inte särskilt ofla, och därför kan man inte bara rycka påaxlarna och säga atl del ordnar sig någon annan gång, för del gör del inte. Prot.1988/89:122 Jag är emellertid lacksam för all jordbruksministern slårfasl atl elt av syftena med jordförvärvslagen äratl vi skall ha en levande landsbygd. av demedel som skall användas för detta är att förstärka familjejordbruken. Jaghoppas alt jordbruksministern i fortsättningen har detta lilel mer i åtanke. Nusäger jordbruksministern att han har tillsatt en ulredare för alt uireda vissafrågor om jordförvärvslagen och att man genom en sådan ulredning får en bältregrund för alt ta ställning. Men var det då rimligt av jordbruksminislern allhell plötsligt ändra åsikt i ett ärende som har varit uppe till behandling såmånga gånger, just när denna ulredare arbetar? Hade del inle varil rimligt allvänla litet? Jag skulle vilja fräga jordbruksministern om han inle anser alldessa mindre jordbruksföretag är viktiga och atl de måste ges möjligheler altulvecklas när de får chansen.