prot · GC09108 · 1988-12-31 00:00:00 — Allatillgängliga fakla talar för alt Bergslagsregionen och inland kommerall ulsältas för en fortsatt nedläggnings- och utflyttningsvåg. om ingentinggörs för alt motverka densamma. Skall insalserna för all bygga upp en ny struktur iBergslagen och inland som kan bli etl komplement lill de reslerandebasnäringarna kunna ske, krävs insatser . Annars kommer nya generalionerungdomar och yrkesarbetare all lämna regionerna och"reslaureringsarbdd" all försväras. Statsmaklen måsle här ulnylljasför en positiv ulveckling. Det behövs både akuta och långsikliga insalser. Regional eflersatthd innebär alllid en samhällelig förlusti form av outnyttjad ekonomisk och mänsklig kapacitet. Alt förändra regionalaproblemsituationer kräver därför lång lid. Det handlar inle bara omkvantilaliva resurser ulan ocksä om en kvalilaliv breddning och höjning på delhela samhälleliga fälld. nödvändiggör nationella långsiktiga program föralt slyra och omfördela resurser. Man måsle sälla upp ell framlidsmål föruppnående av regional likslälldhd och likvärdighei. Regionalpoliliken har definierals som ellmedel för tillförsel av särskilt destinerade resurser så att säga vid sidan avde allmänna tendenserna och resursfördelningen i slorl. Med en sådanuigängspunki blir regionalpolitik etl slags kompensation för utvecklingensnegativa följder för vissa delar av landet. Här måsle en förändring ske. De regionalpolitiska målen -likställdhet och likvärdighet - mäsle vara riklgivande inom allasamhällssektorer. Det innebär en brytning av den kortsiktiga marknads- ochanpassningsprincipen inom slallig verksamhet och andra offentliga verksamheter. Invesleringar och drifl inom järnvägar, vägar ochlelekommunikalionerna kan inte längre passivt följa ett framskrivet mönsler meden forllöpande koncenlralion i och redan överhettade områden. Denlångsiktiga inriklningen måste i slällel vara alt bygga ut infraslrukturen ide eftersatta regionerna med utgångspunkt i deras framlida likvärdighei medandra delar av landel. Det innebär en förskjutning i förhållande till nuvarandeinvesleringsmönsler. Del innebär ocksä ell övergivande av del seklorslänkandeoch den fragmenlisering som präglar den offentliga seklorn. Om varjesärskild del av infraslrukturen och de offentliga investeringarna skall behövamolivera sin existens med en intern, s.k. affärsmässig, lönsamhd, då blir helainvesleringsstrukluren sned. När det gäller nyttan av och lönsamhelen med denna typ avinvesleringar är det främst de externa effekterna som är avgörande - dvs. hurmycket invesleringarna kan bidra till helhelsulvecklingen. bör vara engrundläggande utgångspunkt i fräga om resurserna, och del bör återspeglas i ensamordnad slrävan all skapa en infraslruklur och jämslälldhei pä alla nivåeroch i alla regioner. De slalliga förelagen mäsle få en slörre plals iregionalpoliliken. En översikt av de största privatföretagens lokaliseringar ilandel visar med skärpa hur koncentrerade de är till landels södra delar. Dellaär inle någon ny företeelse. Men den accentueras numera alltmer genomförväntningarna på förbindelser med framför alll EG och genominlernalionaliseringen av invesleringarna. En alll slörre iransnationaliseringmedför således regional obalans. Den ekonomiska lillväxl som skelt och som hafl sintyngdpunkt i redan hela områden i vårt land har man naturligtvis också märkt imer utsatta regioner. Denna tillväxt kan dock inte lösa den regionala obalansenpå sikl, lika lilel som näringslivels ökande intresse för utlandsinvesteringarinnebär någon som helsl lösning vad gäller den brislande investeringsviljaninom landel. Den s.k. pakdpoliliken - alllsä alt olika paket medinvesleringar och stöd presenteras av regeringen - är otillräcklig när delgäller alt nä varaktig balans, eflersom den i kapitalismen inneboende strävanefler koncentration av makt och produktion fortgår. Invesleringsslyrning måstekomma till sländ inom regionalpoliliken. I della sammanhang skall de slalliga och samhällsägdaförelagen saml nyskapade och dugliga samhällsfonder ingå som verktyg för en nyregionalpolitik. Det krävs bäde nya metoder och nya medel inomregionalpoliliken. Omedelbara insalser som kan göras redan nu och som skulle fästor regionalpolitisk betydelse är sådana ålgärder som ocksä har en energi- ochresursbevarande inriklning. Exempel pä sädana saisningar är program förutveckling av förnybara energislag. Del går inle, som regeringen nu föreslår,atl momsbelägga inhemska energikällor. Del slär lillbaka mol dessa branscheroch medverkar lill en snedrekrytering. En ökad förädling av landels råvaror -l.ex. inom sågverksindustrin, som är spridd över hela landet, är också av storbelydelse. Vi i vpk anser att del nu är dags atl pä allvar la itu medde regionalpoliliska frågorna. För att lyckas i del arbetet krävs det bl.a.följande: omfattande satsningarpå infrastrukturen - dvs. kommunikationer, transporter, lele, post, skola, vårdoch omsorg-, styrning av invesleringarna, decentraliserade ochsamhällsfinansierade högskolor, forskning, ulveckling, saisningar på jobb förkvinnor och ungdomar saml satsningar pä kultur och vuxenulbildning. Temat måste vara att man flyttar kapilal, kunskap,informalion och arbetsplatser i slällel för människor. Även statsföretag skulle här kunna la elt slörre ansvarför samhällsekonomin, vilkel skulle vara av betydelse för ulsalta regioner.Samhällsfördag, löntagarfonder elc. bör få möjligheter att mera långsiktigt ochpä etl samhällsekonomiskt riktigl sätt medverka i den regionalpolifiska utvecklingen. Med delta, herr talman, yrkar jag bifall lill samtligavpk-reservationer som är fogade till arbelsmarknadsulskollels betänkande 13saml i övrigl lill ulskoltets hemställan. 53ANNA (); Landsbygden är beroende av tälorlerna ochtätorterna av landsbygden. Del är en självklarhel. Men den självklarheten glömsofla borl. eflersom vi har en överlro pä storskalighet och centralisering. Närcentraliseringen till ett omräde underslöds och uppmunlras sugs andra områdenul och blir fånigare på både människor - främsl ungdomar - och skolor, bulikeroch andra Ijänsler. Glesbygden blir värt egel u-land i en avveckling som gär iell alll snabbare lempo och som del blir alll svårare all vända. Samiidigilider de alll slörre släderna av svår växtvärk. Symtomen känner vi ju såvältill. De alll slörre släderna blir sårbara kolosser på lerföller, som i enkrissiluation läll faller samman. Hur ser då en regionalpolitik ul där man försöker skapabalans mellan regioner, försöker skapa etl livskraftigt odlingslandskap och ellkullurellt mångformigt samhälle med samspel mellan tätort och' landsbygd? Enkonsekvenl och hållbar regionalpolifik kan inte bygga pä punktslöd ochkatastrofhjälp i form av krispaket. Den mäsle i ställd grundas pä politiskabeslul som bygger pä en helhelssyn och på regionernas egen slyrka, vilken i daginle får komma till sin rätt. Förslag skall helsl växa "nerifrån ochupp" -inle Ivärlom, som är vanligt. Eftersom vissa regioner har fränlagilssina möjligheler an slå på egna ben, mäsle de här möjlighderna återskapas genomen rad ålgärder och reformer som direkt gynnar boende och näringsliv. Därförvill vi återföra de pengar som man fält in genom skatter på energi och råvarorlill de områden varifrån de senare har hämtats. Vi vill slärka Iransporl- ochkommunikationssystemen i alla avfolkningsomräden. Vi vill inrätta kommunalanärfonder som ell alternativ lill löntagarfonderna. Vi vill sänkaarbetsgivaravgiften i vissa regioner och skapa förutsättningar för ellsmåskaligt näringsliv. Vi vill sänka grundavdraget för alla och satsa päulbildning och kullur. På della säll skulle man bidra lill atl förhindra atlglesbygden breder ul sig och till all slärka landsbygden, så all denna äler kanbli en bärkrafiig del av vårl land i , i världen. Insalserna kommernalurliglvis all löna sig i längden, eflersom de bl.a. kommer alt bidra till enminskning av de sociala problemen. Vi i miljöparfiel hyser en sund skepsis fillframlidsprognoser. Dessa är PrOt. 1988/89:108 Irubbiga instrumenl, roder sominte alllid läggs om i lid för all skutan skall kunna slyras ul urden kurs som visar sig vara olycklig. En positiv samhällsulveckling är jualllid atl hitta en balans i förändringen, alt hilla del oplimala förhållandeli delen och helheten. I Långtidsutredning -87 förutspäs all både befolkningenoch antalet arbetstillfällen kommer atl öka i slorsläderna och minska i övrigadelar av landel. Delta uppfattas ofta som en sanning och blir ensjälvuppfyllande profetia när andra bygger vidare pä ulredningen och planerartrafik-, energi- och utbildningssektorn elc. efter en stelbent förutsägelse.Men försvårar man för alla oss andra när det gäller att bygga etlmindre sårbart och sundare samhälle. Varför inle i stället tillsammans uiredahur det samhälle skall se ul som vi på läng sikt vill ha och sedan styrautvecklingen i den riktningen? Vi i har en tilltro till människanoch hennes förmåga atl lära av misslag. Vi iror pä människans krealivild. Vibehöver siarka och tydliga dappmål som kan utprövas och värderas, varefterkursen justeras mot nästa mål - som har anpassats efter de nya kunskaper ocherfarenheter som vunnits och efter de samhälleliga förändringar som skett. Som ett exempel på detta med att föra tillbaka medel föratt åstadkomma en rättvisare regionalpolitik vill jag nämna landshövding förslag om atl av den exlra skatten på äldre vattenkraft skallåterföras till de regioner där kraften produceras. Vi vill slarla en försöksverksamhel med sänklaarbetsgivaravgifter. Genom en sänkning av dessa i , iVärmland, pä och i delar av Bergslagen skulle det bli möjligt attlättare starta och driva förelag. Bdalningsansvard för uteblivna avgifteröverläs av staten. De nuvarande stödområdena A, B och C ingår i försöksområdet,men också de orler längs där skogs- och andra processindustrierligger. Därigenom kompenseras dessa industrier helt eller delvis för de högreenergiskatter och miljöavgifter som de måste betala lill dess de har ställt omtill miljövänligare och mer energieffekliv leknik. Närfonderna - eller kommunala näringslivsfonder - som nyssnämndes, behöver en närmare presenlalion. De berör regionalpolitiken i grunden,även om de inle behandlas i arbelsmarknadsutskoltet. De skall vara ell redskapi vårl strävande efler atl åstadkomma en gynnsam konkurrenssituation gentemotdagens storskaliga näringsliv, med ett nyskapande småskaligt näringsliv. Deskall både vara till nylla för de lokala företag som redan finns och ge flermänniskor möjlighel alt starta egen verksamhel, enskilt eller i kooperativ. Deskall bidra lill den lokala självförsörjningen och ge slöd lillekokommunprojekl. De skall slödja lokala uppfinnarföreningar och nya småskaligaförsök med vård-, omsorgs- och undervisningsformer. Närfonderna skall ha dels en rådgivande, dels enfinansiell funklion. De skall vara en kunskaps- och erfarenhetsbank, som geroch förmedlar råd, vägledning och hjälp både med egna och med inlånadeexperter. De skall kunna förmedla län genom konventionella finansieringskällormen ocksä kunna gå i borgen, ge lägränlelån och salsa riskkapital. Närfonderna mäsle finansieras dels för sin löpandeverksamhel, dels för all bygga upp fonder för sin lokala verksamhel. Dessa fonder kan byggas upp i 87 Prot.1988/89:108 första hand genom all de regionala löntagarfonderna avvecklas ochöverförs som grundplåt, i andra hand genomrällen lill räntefria lån i eller Dessa närfonder kommer all få en välgörande inverkan påhela samhällsbyggandel - på regionalpolitik, energipolitik, miljöpolitik,jordbruks- och skogspolitik, säkerhels- och försvarspolilik saml socialpolitik. ylleriigare medel för all förbällra bl.a. för glesbygdoch landsbygd är del baslillägg som miljöparfiet vill införa. Det skall ersättanuvarande bostadsbidrag för barnfamiljer och innebär all bostadskostnaden inleskall räknas in i underlaget, ulan atl det endast är hushållens inkomst ochantalet barn som avgör stödets storlek. Hushåll i glesbygd - där jubostadskostnaden oflasl är lägre än i storstäderna - får lika stort bastilläggsom andra hushåll med samma antal barn och samma inkomst. gör del lättareför barnfamiljer atl flytta frän överhdlade områden lill landsbygden. Möjligheler lill ulbildning måsle nalurliglvis finnas i enlevande bygd. De regionala högskolorna, byskolorna och folkhögskolorna skalldärför slödjas. Nuvarande regionalpolitik är i högsla grad mansdominerad,och de mansdominerade näringarna får det mesla slödel. Eflersom kvinnorna inlefår del slöd de skulle behöva för atl ge sig in i nya, egna företag, vill deinte slanna i en döende bygd - och männen, som har lällare all finna sinulkomst där, blir ensamma kvar. Vi blir åskådare lill välmenla men krampakligaförsök all köra busslaster med kvinnor till "ensamma karlarssamhällen". Därför vill vi att etl särskill regionalpoliliskl slöd - etlinvesteringsslöd -riktas till kvinnodominerade företag, dvs, företag med minsl60 % kvinnor. Som yllerligare led i vår regionalpolifik har vi fillsammansmed moderalerna, , och vpk stött förslaget all räkna upp deav regeringen föreslagna länsanslagen om 690 milj. kr. lill 800 milj. kr. I skall leva har del väckls enmassa bra förslag, som bör få chansen all ulvecklas vidare. För della ändamålföreslär vi all 300 milj. kr. Sä vill jag säga några ord om AU19, om tilläggsbudgeten.Miljöpartiet har tillsammans med yrkat pä att anslaget förlokaliseringsbidrag höjs med 50 milj. kr. ulöver regeringens förslag och harlikaså tillsammans med cenlern yrkat på alt anslaget för regionalautvecklingsinsatser höjs med 162 milj. kr. jämfört med regeringens förslag. Här har nämnts åtgärder som inle hör hemma iarbelsmarknadsulskoltel. Del är elt försök atl visa all mänga sekiorer mäslesammanvägas inom varje geografiskl område och inle behandlas som skildaenheter. När sekloriseringen är slark blir resultatet en huggsexa omtilldelade medel. Resullald blir läll att medlen fördelas fel och atl dl eventuelltgemensaml mål blir otydligt och svårl atl nå. Politikerna är ju de som skallmåla upp visionerna om det goda samhälle som människorna önskar. spelarpolitikerna huvudsakligen rollen som förvaltare. Det är lorftigl. Ja, eflersom della med en balanserad regionalpolifik är enav miljöparliels hjärtefrågor skulle mycket mer kunna sägas om vär vilja lillinsalserför all ge människor de möjligheter de är berättigade lill. Ulannådegåvor skall de kunna leva i och leva av sin bygd. Olyckliga långtidsprognoser,EG-drömmar och ofullständiga ekonomiskavinstkalkyler får inle öka vår sårbarhd och förslöra omälliga värden. Med slöd av vad som här har framförts yrkar jagbeträffande AU 13 bifall lill reservationerna 6, 8, 14. 16, 17 och 33 sarnl förAU 19 bifall lill reservationerna 3 och 6. 54 (): Pä grund av nyordningen i skall vii dag diskulera anslagen till regionalpolitiken och äterkomin;i meddiskussion och beslut om regionalpolitikens mäl och rikllinjer sarnl omdecenlraliseringsfrä-gor, och dä också gä igenom hela landel region för regionoch behandla de motioner som fär vänta. Det vore närmasi uppseendeväckande orn vi dä skullebesluta orn förändringar inom regionalpoliliken. när alla vet all vi vantar päden regionalpolitiska ulredningen, som bara kommer all lämnasill förslag. Denna utredning har arbetat efter mycket vittgående direktiv. Innan jag börjar kommenlera de olika reservationer som ärfogade lill betänkandena vill jag göra några allmänna kommenlarer. Den bäsla regionalpolifik som en regering kan föra i ellland är en bra ekonomisk polilik, en politik sorn gör att företagare ochmänniskor känner frarnlidslro och vägar inveslera för framtiden och som gör anmänniskor själva i olika delar av landel prövar olika idéer som skapar jobb.Den andan har vi fält i , och även i de glesaste delarna av landelsjuder del av framtidstro. Denna framtidstro har vi upplevt. BörjeHörnlund tecknade en myckel mörk bild av , som jag inte tror att nägon känner igen. Landsbygdska/npanjen "Hela ska leva" harvarit till stor nytta för denna anda, men det har givelvis ocksä den fördaekonomiska politiken varil. flyllar folk lillbaka lill de delar av landel sornde har fåll lämna pä grund av arbelsbrisl. gör länsarbelsnämnden iNorrlandslänen resor till slorsläderna för alt locka kvalificerad arbetskrafttillbaka till de lediga jobben. Jag menar givelvis inle att deregionalpolitiska problemen är hell lösla, men nog är silualionen hellannorlunda än bara . Problem av den här arten blir aldrig slulgilligl lösla,ulan man rnäsle hela liden arbeta rned dern. Del behövs ytterligare insalserför all bygga upp en bra infrastruktur t,ex, inom ulbildningsomrädd, som flerahar varil inne på, och när det gäller kommunikationer. Sannolikt kan vi inleheller avslå frän rikiade slöd innan vi har nätt målen, nämligenall alla människor har räll lill arbele, service och en god miljö oavsetl varde bor i landel. Men nog kan vi kosla pä oss all vara glada över de resultatsom vi hillills har näll och över all del gär äl räll häll. Aldrig har så mänga varil ute pä arbelsmarknaden. Anlalelsysselsalla har ökal med över 200 000 personer , och den öppnaarbelslöshden har minskat till , jag troratt siffran jag sågsenasl var . Del är inle sä blygsamma förändringar. Jag tror alt del varSigge Godin som lyckle att de förändringar som har inträffal var sä blygsamma.Den ekonomiska polilikens viktigaste rnäl, den fulla sysselsättningen, hardärmed Prot.1988/89:108 i det närmaste uppnålts. Del måste väl även enopposilionspoliliker kunna 3 maj1989 glädjas ät. Så lill betänkandena nr 13 och 19. Nr 13 handlar omanslagen för regionalpolitiken kommande budgetär och nr 19 gäller regeringensförslag lill anslagshöjning för regionalpoliliska insatser innevarande är. Jag kan konstalera atl av de 34 reservationeroch sex särskilda yllranden som är fogade lill belänkande nr 13 är ingengemensam från de borgerliga partierna. Inle heller finns nägon sådan tillbelänkande nr 19, som har sex reservationer. Pä dt område har man lyckats enas,nämligen orn atl ge 110 rnilj. mer till del s.k. länsanslagel. Om delta harde borgerliga partierna tillsammans med mp och vpk en gemensam reservalion. Delhar vi fäll höra en hel del om . kan del verkligenifrågasällas om rnan värnar sä mycket om regionalpoliliken atl del är därförman har kommit överens, eller om del är glädjen över alt knäppa regeringen pånäsan som är del viktigaste. Vi får väl hoppas atl del är värnet omregionalpoliliken som ligger lill grund. Vi socialdemokrater lycker all del är fillräckliglmed de 690 miljoner som är föreslagna, och som har blivii740 miljoner genom de 50 miljoner exlra som anslagils genomlilläggsproposilio-nen. Men vi säger samiidigi, atl om del blir kärvt med medeltill lokaliserings-och glesbygdsstöd har regeringen, precis som skell nu ,möjlighel all återkomma lill med begäran om filläggsanslag. Jagnämner nu också tilläggsbudgeten, som jag tror all jag inle hinner återkommalill . I lilläggsbudgden fär vi, som jag sade, 50 milj. kr. mer lilllänsanslagel och 150 milj. kr. Vi har alltså inte stängt dörren, vare sig nu ellertidigare, för all igen, lill våren, använda den möjlighelen. Del lycker vi ärklokt med lanke pä all vi nu också vänlar på förslagen frän denregionalpoliliska ulredningen. Moderalerna har som vanligt avstyrkt de flesla anslagen. Islällel förordar de, precis som berällade. riskgaranlilån ochsänkning av arbdsgivaravgifierna. Däremol är de fillsammans med de andrapartierna med pä all höja länsanslagel. Del häller jag med om är etl mycket braanslag. Det har varit lill slor nytta. Men om man titlar pä hur länsanslagelanvänds , tycker jag att det väldigt mycket liknar lokaliseringsbidraget.Skillnaden är alt beslul om länsanslag fattas av länsstyrelserna i ställd förav sialens industriverk och regeringen. Visserligen vel vi atl länsanslagelocksä används lill andra saker, l.ex. glesbygdsslöd, men den slora delenanvänds till lokaliseringsbidrag, som moderalerna inle vill behälla. Därförskulle jag vilja fräga : Varför är det mer smakligt medlokaliseringsbidrag till företag, när beslulen fattas av länsslyrelsen och inleav SIND eller regeringen? är , precis , ensamma omatl vilja slopa alla slöd förutom länsanslaget och förordar i slällel sänkla arbetsgivaravgifter och ell riskgaranlilån. Vi tycker inte alt det finns anledning alt genomföra så här vittgående förändringar när vi väntar på den regionalpolitiska utredning en. Utredningen skall även titta på resultatet av minskningen av arbetsgivar avgifterna. Lål oss vänla på deras ulvärdering. 90 När man räknar ihop vadmoderaternas olika förslag kostar och tittar pä vad deavstyrker, kan man se all del kommer mindre pengar lill regionalpoliliken fränmoderalerna än frän regeringen. Folkparliel forlsäller även i är med all föreslå all viskall avskaffa offertsiödei. moliverar man med all del kräverförhandlingar mellan enskilda förelag och slalen saml att stödd läll kan kommafel företag till godo. Jag skulle vilja fråga : Finns det nägolbevis för del? Snarare är förelag, som inte kan komma i åtnjutande av någonannan stödform, enbarl tacksamma för atl del går alt erbjuda del flexiblaoffertsiödei. Del borde väl känna lill efler den lid som han harsullil i regionalpoliliska ulredningen. Cenlern är ovanligl opporlunislisk , och de harverkligen spenderbyxorna pä sig. Ulöver höjningen av länsanslagel lill 110miljoner föreslär de också etl hell nytt anslag för landsbygdsutveckling. Dellåter i och för sig positivt. Jag tror ocksä, som jag sade förut, alllandsbygdskampanjen har varil lill nytta för utvecklingen i glesbygden, men nutycker jag all del är resp. länsslyrelse som i sin ulvecklingsplanering skallbeakla jusl glesbygdens problem. Länsanslagel används ju redan till sådana härändamål. Förslaget atl dessa 200 miljoner skall användas lill projekl som i daginle slammer in pä de stödbestämmelser som vi har, tycker jag att det är litetmagstarkt att fatta beslut om , när en ulredning - som deltari - lägger fram sitt slutbetänkande. Man kan för resten undra omBörje verkligen dellar i den ulredningen, eflersom han nu lar upp enhel del frågor som jusl diskuteras i utredningen, bl.a. vattenkraften. säger all cenlerns förslag är alt ell öreper kWl skall gå lillbaka till de kommuner som har byggt ut vattenkraften. Men,som också känner lill, finns del en hel del inlandskommuner sominte har nägon vattenkraft. Då undrar jag vad del är för solidaritet som nifrän cenlern slår för. Del finns som sagl inlandskommuner som inle harvaltenkrafl men också de har behov av regionalpolitiskt stöd. Dä tycker jag atldet förslag som kommer från länsslyrelse är belydligl smakligare.Vi föreslår atl alla kommuner, oberoende av om man har vattenkraft eller inle,skall få del av eventuella vatlenkraflspengar. känner väl bällretill hur diskussionerna förs i den regionalpoliliska utredningen. När del gäller glesbygdsstödet lycker jag all del finnsskäl alt lilla på revisorers förslag, som har kommil . Somni har sell har de lämnal en räll sä kritisk rapporl om glesbygdsstödet. Deanser all slödets användningsområde bör ulvärderas, eflersom del inlefinns någon som har ell bdryggande uppföljningsansvar. Del finns alllsä även avdel skälel anledning för oss all avvakla beslul om nya anslag pä delta omräde.Dessulom är även här ensamma om atl föreslå delta. Vpk och miljöparlisler är ocksä myckel generösa när delgäller alt bevilja yllerligare pengar till regionalpolitiken. Men jag ser ingaförslag om hur utgifterna skall finansieras. Miljöpartiels förslag omnedsättning av socialavgifter kostar enligl en reservalion 600 milj. kr., ochförslaget som berättade om, nedsällningen avarbetsgivaravgifterna i vissa områden i , skulle kosla ungefär 8miljarder kronor, Nedsällningen av arbetsgivaravgifterna inom värden skullekosta ytterligare 5 miljarder kronor.Det är inga nätta summor. Dä måste man verkligen fräga: Varifrån skall vi ta depengarna? Jag tänker inte och hinner heller inle kommentera allareservationerna. De flesla av dessa reservationer har förekommil ,och vi har behandlal dem i arbdsmarknadsulskotlei.