prot · GC09119 · 1988-12-31 00:00:00 — Riskerna förförskjutningar av berget i höjd- och sidled är dessutom stora, vilkel gör attgrundvattnets rörelser i berget inte kan förutsägas, och risken för spridningav radioaktivitet via vattnet är slor. - När lagret ärfyllt kommer ingen att kunna kontrollera vad som händer där nere. Det skallnämligen gjutas igen med betong. - När tusentalston armeringsjärn börjar rosta nere i lagret bildas vätgas. SKB har inte pånågot acceptabelt säll visal alt del skulle gå alt släppa ut gasen samtidigtsom de radioaktiva ämnena skall hållas instängda. - De radioaktivaämnena kommer atl läcka ut i såväl grundvattnet som . Inle vare sig SKB, SKI eller någon annan instans harredovisat en detaljerad undersökning av vilka effekter det kan bli på denframtida miljön, när radioaktiva ämnen sprids till grundvattnet och lillÖslersjön. Man hänvisar till utspädning, men man har inle funderat över hurt.ex. de radioaktiva ämnena anrikas i fisken. Vad vi gör med avfallet äravgörande för kommande generationers liv och framtid. Därför krävs en öppendebalt om avfallsfrågan. Kärnkraftsäventyrel har kostat och kommer atlkosla samhällel och oss skattebetalare oerhörda summor, medan kraftbolagen hargjorl lysande vinster. Som om detta inle skulle vara nog, har bolagen dessulom,uppbackade av sina politiska företrädare, mage atl komma och begära skadeståndför del som de kallar "förlida" avveckling! Varför i allsin darskulle de få del? Del nalurliga vore ju i stället all kärnkraflsindustrinbetalade skadestånd till oss medborgare, dvs. skadeslånd för avsiktligtvilseledande information och exponering av befolkningen för oacceptabla faror. Med della, herr talman, vill jag yrka bifall till samtiigareservationer som undertecknats av vpk i de betänkanden som vi nu behandlar.Ytterligare frågor kommer all behandla . 12 HÄDAR () replik; erinrar, som jag förslår det,med rälla om del ansvar som vår generation har tagit på sig när det gäller den fortsatta förvaringen av del utbrända kärnkraflsbränsle som vi är skyldiga alt gemensamt ta hand om - inte bara i vår generation utan även i kommande generalioner. Jag kan hålla med om att detta utgör elt ansvar, men jag hoppas att också vill acceptera all del är ell ansvar vi tar på oss om vi nu inför en ny utländsk energiråvara med skadliga 27 Prot.1988/89:119 verkningar på miljön - jag länker här på naiurgasen. 23 maj1989 Jag tycker inle all man kan spelaut naturgas mol kärnbränsle, som jag ~ uppfattade alt i sitt anförande. Man bör se all det Energipolitikm.m. . ,, ..... . r. o,, . finnsproblem med bada och acceplera alt det forhaller sig sa. man börundvika atl göra misstaget att gräva ned gasledningar i som senare urmiljösynpunkt kanske inle kommer atl framstå som en bra insats, därförheller inle som en bra investering. 13 () replik: Jag får en déjä vu frän åren kring 1968 närvänslerrevollen pågick i skolor och på universitet. Del var då säfundamenlalistiska inställningar i polifiken uppträdde. Varje enskild kunskapoch varje uppgift blev lill ett mönster i en världsvid konspiration, därvärlden bestod av onda och goda och det inte fanns några nyanser. När talar om kärnkraflen framslår del helasom en undre värld som beslår av agenter i en besynnerlig och ständigt skumverksamhd, stöttade av korrumperade människor inom polilik och näringsliv sombara har ondska som mål. Det bäsla man kan kalla della är en naivistiskvärldsbild, som faktiskt är värd atl bemöta jusl på grund av all den är såytterligt naiv. inställning hade varil värd mer respeki omhon också hade ägnal en lanke åt de svåra hot som finns iföroreningar och utsläpp från alla andra energiformer. Den dag som eller södra blir hotade avsligande havsvallen, står vi inför en global kalaslrof som vi fakfiskt inle harsett när del gäller kärnkraften. Jag tycker all det var bra atl upp Tjernobyl-exempld. Svenska säkerhetsexperter sade ju i en rapporl lillden alt den olyckan inte gav någon anledning atl förändrariskbedömningen av den svenska kärnkraflen. Där finns en annan typ av reaktoreroch ett annat säkerhelsförfarande. Det är så enkell, , altkvalificerad och avancerad teknologi fungerar lika dåligl i ett kommunistisktsamhällssystem som fria människor. Del är etl samhällssystem som är likaomoraliskt och lika inkompetent atl hanlera tankar och idéer som denkvalificerade teknologin. Del är därför som man i har en uselmiljösituation, som inom alla andra områden. Barn dör i södra på grund avmiljöförslöringen, som är en konsekvens av ell kommunisfiskt samhällssystem,vilket faktiskt omfattar, även om hon kommer atl göra allamöjliga reservationer här. Varje gång som man har anträtt resan fill den lypenav samhällssystem har man besjälats av samma fundamenlalisfiska attityd ipolitiken. Jag skulle vilja föreslå alt försöka fundera på omhon efler en lika nogrann analys av oljekraften, naturgasen och kolkraflen somav kärnkraften ändå inle kunde mildra bilden av den skräckstämning, hämtad uren agenllhriller, som hon försöker måla upp i lalarslol. 14 (vpk) replik: Jag vel inte vilka lidsepoker som man skallgå fillbaka fill för 28 alt framkalla de stämningar somGunnar försöker teckna. väl delkalla krigets vindar som forlfarande blåser. Alt komma dragandes medkommunislspökd när vi lalar om energipolitik i tycker jag ändå är enöver måttan slor brisl på saklighet Jag lycker inte atl det är naivt att se de faror somhotar. Enligl min mening skall man alltid göra detta när det är berättigat. Attse farorna och alt så att säga våga la dem till sig, , gerinsikter och krafl atl också arbeta för förändringar. Det är dess värre inlenågonting som utmärker moderalerna. Ni har skygglappar, så all man undrar om nitror er vara med på hästkapplöpningar eller vad det nu kan vara fräga om. är inle kärnkraften ren globalt sell. Man har ulrellall del faktiskt går åt fossila bränslen vid produktion av kärnkraflbränsle ien så stor utsträckning all de fossila bränslena lika gärna kunde brännasdirekt: man får ul samma energieffekt Men vi får inle skiten här hemma,eftersom vi importerar uranet, men globall sett, , är kärnkrafteninle någon ren energikälla. Jag kan lämna över de dokumenl som jag har, så attGunnar inle tror att del är nägra KGB-brev som jag har fält med mig hili dag. Det är del faktiskt inte. vill jag säga atl jag visst tycker alt manskall vara försiktig när dd gäller introduktionen av naturgas. Energipolitikensulveckling i och de oerhörda överdrifter i vad gäller talet om hur braallting skall bli som man inle minsl gav ullryck för vid introduktionen avkärnkraflen, gör att del finns all anledning för oss poliliker att fatta sådanabeslut alt vi i framliden i praktiken har handlingsfrihet och jag vet att den bästa och renasteenergilimmen är den limme då del inle produceras någoniing alls. Det rnåslealltså bli en kraflig salsning på energihushållning, liksom pä inhemskaförnybara energikällor, som inte medför någol utsläpp över huvud laget. Del ärnaturligtvis det bästa. Dessa saisningar har vj eflerlysl, och vj har kritiseratregeringen i högre grad än vad folkparfiet har gjort. Lät oss gå saninian ochpressa fram de resurser som behövs för den här typen av åtgärder. Då kan kanskenaiurgasen bli en parentes. Jag tror alt det vore bra, Prot, 1988/89:119 15 HÄDAR () replik: Del glädjer mig atlGudrun delar mitt inlresse för atl bevara handlingsfriheten. Jagförslår all hon hksom jag ser fram emot svar pä min frågatidigare : oni regeringen kan acceptera alt del sluts sådana avtal om köpav nalurgas att den fakliska handlingsfriheten för denna riksdag, när vi nästaår skall fatta beslut vid den s.k. kontrollstationen, redan är bortblåst Jag ärövertygad om att inle bara och jag utan många andra här ikammaren med intresse ser fram mol statsrådets svar på denna fråga, innandagens deball är slul. 16GUNNAR () replik; Försl lill delta atl kärnkraflen jnte skullevara ren globalt Såvitt jag förstår är detta etl erkännande från GudrunSchymans sida all energiformen, åtminstone om vi ser till den nalionellaanvändningen, är renare än alternativen. När detsedan gäller den globala och totala bilden finns ju Prot, 1988/89:119 Schymansuppgifter sedan en lång lid tillbaka, del är inga nyheter som hon har kommil över.Uppfattningarna blir lika ordentligt vederlagda varje gång som de dyker upp, Ddskulle vara en fullständigt orimlig silualion om de koslnader för olja ochannan energi som skulle behövas för att producera uran skulle vara så passmyckel lägre att kärnkraften ändå skulle vara mycket billigare än olja ochl.ex, kol, Beiräffande de olika samhällssystemen vill jag säga attmin poäng inte var alt jag ville blåsa kalla vindar på , Jagville bara peka på den mycket viktiga skillnad mellan olika lyper avsamhällssystem som finns, företräder faktiskt ell samhällssystemsom var det än har prövats har inneburil utebliven medmänsklig kontroll avbeslutsfattarna. Det har förhindrats alla möjligheler fill opinionsbildning,vilkel har lett till skumraskaffärer och korruption, som har gjorl jusl delmöjhgt som hon anklagar "kärnkraftsmaffian" för. Del är ju iÖsteuropa som man har kunnat dölja atl man förgiftar människors vardag. Det ärvärre, , att vara anhängare av etl kommunisfiskt samhällssystemnär det gäller miljön och vår globala överlevnad än att vara för det fria ochöppna samhällel och där tillåta användning av kärnkrafl parallellt med andraenergiformer. 17 (vpk) replik: Jag måste säga atl del blir värre och värre.Del är faktiskt ganska ointressant att tala om miljöproblem i ett nafionelllperspektiv. Del borde väl ha förstått efter de senaste årensulveckling. Växthuseffekten är ingen nalionell fråga, lika litet som kärnkraftoch radioaktiva utsläpp varhelst på jorden som de förekommer. De här problementål inga nationsgränser, var ju inle roligare änTjernobyl-olyckan, Det var lur för oss atl vi inte befann oss närmare. Del härhar inte atl göra med det politiska och ekonomiska systemet. Dessutom kan jag konstatera alt den typ av förljugenhetoch hemlighelsmakeri som innebär att man inle lalar om vad som händer när delgäller de här sakerna ju är utpräglad i , som väl inle kan sägas varaett socialistiskt land, åtminstone inle längre. Jag vel inte om del någonsinhar varit det. Jag tror alt i sitt förra inlägg sade inle skall lala om bara kärnkraftsutsläpp ulan om alla ulsläpp. Nej, dethandlar inte bara om kärnkraflsulsläppen. Vi är ivriga förespråkare för alt manskall minska samtliga utsläpp, inle minsl bilismens utsläpp med lanke påväxthuseffekten. Här har jag från moderal sida inte hört någonting merupphetsande än ell uttalande i en energipolilisk och trafikpolitisk deball häri kammaren alt moderalerna är för moderata åtgärder i form av bredare ochrakare vägar. Det är myckel uppbyggligt, del vill jag säga. Under della anförande överlog tredje vice lalmannenledningen av kammarens förhandlingar. 18LARS (): Tiden tillåter mig inle alt göra en genomgångav vad har sagt. En del av vad han yttrade är nalurliglvis sant,men en del uppfattarjag som osant. Jag kommer atl länka på ett gammah rim; Nej, min Prot.1988/89:119 vän, där hade du fel, två halva sanningar gör inte en hel. Jag kan också konstatera all del saknas en krifisk analysav industrisamhällets problem i värld, samiidigi som denpräglas av en naiv tilltro lill teknikens framsteg. Det finns dock elt undantag- kan inte föreställa sig en leknik som leder till atl manhushållar med knappa resurser, i varje fall inte när det gäller energi. Vi imiljöpartiet tror atl tekniken är väl mäktig alt minska den lolala omsättningenav energi i samhällel . I den här frågan har intenågon större lilllro till tekniken. Jag instämmer gärna i mycket av det sagt omsatsningen på vindkraft och biologiska bränslen, och för övrigt också när delgäller en del av det han sagt om naturgasen. Jag är däremot förvånad över hanstal om att och går i armkrok. Om del har varilaktuellt med något slags armkrok är det väl knappaslmiljöpartiet som socialdemokraterna försökl all gå i armkrok med. Naturligtvisstöder vi i miljöparfiet regeringens förslag på vissa punkter när det gällerkärnkraftsavvecklingen, men vi är mycket mer otåliga än regeringen. Vi trorbetydligt mer på det gröna stråket inom energipolitiken än på del regeringenhittills har kunnat visa upp. säger att tillfälligheternas spel styrmiljöpartiets ställningstaganden. har nog inte läst och förståttdem. Min ambition med det här inlägget är bl.a. all försöka all ge lilel grandav den helhelssyn som ligger bakom miljöparliels motioner och reservationer idessa frågor. har på etl förträffligt sätt beskrivitkärnkraftens och kärnkraftsavfallds vådliga följder, och jag kan nästaninslämma på varje punkt. Det befriar mig från atl i detalj gå in på just defrågorna. Vär inställning när det gäller l.ex. lAEA och slutförvaret ulanförForsmark är idenfisk med vpk:s inställning, och jag tror atl cenlerparliet harsamma linje när det gäller de flesta av dessa frågor. När vi i fårtillfälle all debattera energifrågorna i ett större sammanhang vill vi betonaatl energifrågan är en livsfråga i ordets egenlliga betydelse. Utan energiinget liv. Vi kan gå ännu längre och säga: energi ingel universum; ulanenergi ingenting. hade kanske inte funnits om inle energifråganblivit så akluell i det svenska samhällel under senare är. Man kan på godagrunder påslå alt de gröna föddes ur 19791980 årsfolkomröstningskampanj om kärnkraften. Denna kampanj upplevdes av många som elt svek moldemokratin. Del visade sig framför allt att det fanns slora grupper som inle ville se kärnkraflsfrågan som en isolerad fråga om säkerhet, ulan som såg den som en del av dt mycket större och livsavgörande sammanhang: Hur skall vi människor hantera värl hem, planeten ? Vad kräver solidariteten med kommande generationer, solidariteten med djur och natur? Vad kräver solidariteten med och solidariteten med vårt eget folk, dess hälsa och livskvalitet? Svaret blev; De gamla parfierna saknar helhelssyn och civilisalionskritik. De är fångna i ett kortsiktigt materalisliskt perspektivoch är ofla slyrda av bestämda intressegrupper. Prot.1988/89:119 Många som fångades av de gröna budskapei menade atl det påsikt är 23 maj1989 mycket farligt alt låta sådanainlressen vara styrande för politiken. " partierna tycktes dessulom varafångna i en kortsiktig maktpolitik, där nergipo11 m.m. innehavet av maklen snarare än hurmakten användes tycktes vara del De gamla partierna var fast i trosföreställningen att ensländigl växande BNP var det viktigaste samhällsmålet och alt om tekniken fårulvecklas enligl marknadsekonomins lagar kommer della automatiskt all leda tillelt lyckligt samhälle. De har trott all levnadsslandard är synonymt medlivskvalitet Alll detta vill ifrågasätta. Vi imiljöpartiet representerar en människosyn som är starkt kritisk till dessakonventionella föreställningar, och vi ifrågasätter industrivärldens sätt attkortsiktigt exploatera jordens tillgångar. Det är tyvärr svårl all få fillstånd en konstruktiv deball utifrån en lotalsyn - en grön ideologi - med varshjälp man angriper de praktiska problemen på läng sikt från en mer ansvarsfullutgångspunkt arbetsmetod är i stor utsträckningfragmentering - "snulfi-fiering". När man försöker presenlera enhelhetssyn, tex. med hjälp av ell anlal motioner på energiområdet, råkar man ulför fragmenteringen. Motionerna styckas upp mellan näringsutskottel,skatteutskottet, trafikulskottel, jordbruksutskottet och bostadsutskottet Detkrävs en ganska bestämd och envis vilja för att man inte skall tappahelhetsperspektivet under sådana förhållanden. Lål oss, herr lalman, hoppas allvi åtminstone här i kammaren i någon mån skall kunna återupprättahelhetsperspekfivet, så all de ekonomiska och ekologiska kraven när det gällerenergipolifiken blir två sidor av samma mynt. Del finns i industrivärlden en egendomlig föreställning omatt en ständigt ökad energiförbrukning skulle vara en förutsällning för vårframlida lycka. Näringslivet har just nu startat en helskampanj mol det som delkallar en förtida avveckling av två reaktorer. Den kampanjen saknar, enligt minuppfattning, motstycke i osaklighet och känslomässighet. Om man hell blygsamtfrågar om det inle skulle kunna finnas någon mättnadsnivå, lagomnivå, ulövervilken en ökad energianvändning inte bara skulle vara onödig ulan rent avskadlig, möts man av ilsket oförslående, Det borde ändå vara självklart alt det finns en sådanlagomnivå, och jag lycker att det är nästan lika självklarl atl haröverskridit den nivån. Likväl som det finns en lagomnivå för hur myckel energii form av mal som vi kan stoppa i oss, likväl måste del finnas en lagomnivå förenergi i samhället. Del är ett välbekant faktum atl vårt folkhälsoproblem inteär all vi stoppar i oss för få kalorier per person och dag, utan all vi stoppari oss för många. Det är i själva verket många fler i som gräver singrav med tänderna än som dör av svält. Del finns därlill ytterligare en parallell. All föda ärinle lika nyttig. Del finns sådant som är rikfigt skadligt och bör undvikas.Det är samma sak med energin. Vi i anser all kärnkraft är lika förHastligsom förgiftad mat. Det är lika olämpligt med fossila bränslen som medimporterad, helt vitaminfri föda som leder till fetma och ohälsa. Det finns ytterligare ell faktum som bör noteras. Ju mgrenergi vi försöker 32 utvinna i naturen, desto fattigarekällor måste vi utnyttja. De är inte bara fatfiga,ulan de är också ofta belägna i en ömtålig miljö. Oljeutvinning i Prot.1988/89:119 liksom nedhuggningen av de Iropiska skogarna för all finna bränsle 23maj 1989 lill matlagning och värme är bra exempel på denna tes. Ju mer energi vi vill ~ ha,desto fattigare och riskablare källor måsle vi utnyttja. Etl annal allvarligt bekymmer är atl mänskligheten i alltslörre utsträckning har övergått från förnybara lill lagrade energikällor -fossila. Mänskligheten beter sig lika klokt som en rik arvinge som lever uppsitt arv på korlast möjliga lid. Del värsta är alt mänsklighetens ledare prisarsin klokhet medan detta sker. Jusl nu håller nalurens hämnd på all komma i kapposs i form av växthuseffekten, som hotar med många kombinerade katastrofer somfinns beskrivna i vår molion N420. hör jag angreppen vina i luflen: Skall vi intefortsätta atl öka vår exporl? Det finns minsann många människor som harotillfredsställda behov. Hur skall vi ha råd alt förbättra miljön, om vi inleökar vår lillväxl? Och fillväxt betyder i praktiken ökad pappersexport ochbilexport och flera prylar i våra hem. Nej, del är inte ökad exporl som skall vara ellprioriterat mål; däremot hållbarare, energisnålare produkter, som ärkonstruerade så att de kan repareras och återvinnas. Visst finns del människormed otillfredsställda behov i vårt land, men det finns ändå flera medöverfillfredsställda behov, människor som skulle mä väl av atl förbruka mindreenergi, för att inle tala om hur mycket bättre naturen då skulle må. Lål mig nu sammanfatta energipolitik somligger bakom de sammanlagt 60 reservationer som återfinns i betänkandena föralt ge en bild av all vi faktiskl har en ganska klar linje i vär politik. Kärnkraften skall avvecklas på högst . Polifikenskall inriktas på energieffektivisering och hushållning. Målet är minst tvåprocents reduklion av landets energiomsättning . Det leder till en 40-proeentig minskning . Under samma25-årsperiod vill vi reducera användningen av importerade fossila bränslen med85 % till av dagens. För alt nå därhän vill vi använda demarknadsekonomiska styrmedlen i slörsla möjliga utsträckning. Det betyder altvi måste utnyttja energiråvaruskatler som drabbar uran och fossila bränslen ochgivelvis alla farliga ulsläpp från bränsleanvändningen. Men ytterligareåtgärder kan behövas, såsom vissa subventioner för övergång lill inhemskabränslen och förbättrad energihushållning. I vår motion N418 har vi presenleralenergibalanser sikl för att illustrera en lämplig målsällning för deslalliga styråtgärderna - men givetvis inle för atl lala om exakt hur del skallse ul om 25 är. Men om man inle vet vart man viU är det ganska svårt atl styrarätt, och därför har vi skisserat riktningen med dessa balanser. Delenergisystem som vi ser fram emol på denna sikl domineras av dels denbefintiiga vattenkraften, dels ca vindkraft och lika myckel energi iform av solvärme och spillvärme, en fördubbling av de biologiska bränslena till134 TWh saml en blygsam andel fossila bränslen - huvudsakligen föranvändning inom transportsektorn och stålindustrin. säger någon: Detta är totalt orealistiskt! Javisst, detär orealistiskt om inle viljan finns. Men om viljan finns är vi övertygade om atl del är möjligt ulan att samhällel skulle drabbas av någon som helst katastrof. Visst blir det 33 3 protokoU 1988/89:119 fråga om kraftigaomställningar, som kan leda lill att vissa mindre grupper kan behöva byta jobb,men det kommer all kompenseras av den kreativitet och företagaranda ochentusiasm som omställningen bör släppa loss. Jag är övertygad om alt del inleär svenska folket som är problemel, utan snarare dess ledare inom politik ochnäringsliv. Därför är jag glad att få fillfälle alt diskutera dessa frågor juslhär i denna kammare. Eflersomjag är rädd för atl dd finns de som föreställer sig atl del bara skulle finnasett skäl till atl kärnkraften bör avskaffas så snarl som möj ligt, vill jagförsöka sammanfatta argumenten. Och jag menar atl vart och ett av dessaargument är tillräckligt för att motivera kärnkraftens avskaffande, mentillsammans leder de till slutsatsen alt denna teknik bör utplånas från jordensyta och atl det är ansvar alt bidra lill all så sker. Den bidrar inletill sysselsällning, och den är totalt oförenlig med välfärd. Det är vårsammanfattande ståndpunkt när det gäller linje 2:s formulering pä valsedelnfrån 1980. Kärnkraftenmåsle bort därför alt uranbrylningen är en ekologisk och mänsklig katastrof,som dessulom är djupl omoralisk, eflersom de människor och djur som drabbasaldrig får njuta en enda kilowattimme av den energi som kärnkraften genererar. Kärnkraftenmåste bort därför atl kärnenergins båda grenar - bomber och reaktorer - ärsammanvuxna som elt par siamesiska tvillingar och därför alt den s.k. fredligakärnenergin hjälper lill alt sprida den krigiska. Dessa två verksamheter stödervarandra i en skumrasktillvaro som präglas av halvsanningar och hemlighetsmakeri. Kärnkraftenskall bort därför att hela den kärntekniska verksamheten förgiftar sinomgivning, varom det finns talrika rapporter från (), frånUSA (Hanford m.m,), från (La Hague m,m,). Kärnkraftenskall bort därför atl ingenting tyder på att kärnkraften är ekonomisktförsvarbar i jämförelse med miljövänliga alternaliv. Kärnkraftenskall bort därför alt reaktorer kan haverera när som helst Det skullevisserligen aldrig kunna hända, men det hände ändå i och det hände iTjernobyl, 16 000 svenska sjöar är fortfarande otjänliga som fiskevatten pågrund av cesiumnedfallel från Tjernobyl, för alt ta bara en delalj konsekvens.Halveringstiden för cesium är som bekanl , kan del gällaBarsebäck eller eller eller , Därför är det ettoavvisligt krav att en snabbavvecklingsplan skall finnas. För atl slippa atlleva under sådana hot bör miljöparliels Ireårsaweckhng påbörjas. Kärnkraftenskall avvecklas därför att även om några haverier aldrig kunde inträffa, så ärproblemen med del högakliva avfallet skäl nog för att ändå avskaffakärnkraften. Här har sagl så mycket att jag inte skall säganågonting mer om den saken. Enförnämlig sammanfattning av synen på kärnenergin har formulerats av professorOlle på KTH, och jag tar mig friheten alt citera honom. Han talar omProjektet . "NärGud en gång skapade Jorden, såg han till att energiförsörjningen blev ordnad effektivt och säkert. Jorden försågs med energi från ell fusionskraft verk, en medeltung stjärna som fick hela Solen. Säkerhetsavståndet till jorden utmättes . Kärnreaktionerna i den gigantiska reaktorn-- beräknades pågå omkring 10 miljarder år innan solen skulle svalna och ställas av.Detta var den utmätta tiden för projektet . Energinöverfördes som ljusstrålning till Jorden. är inle särskilt 23 maj1989 effeklivl men i gengäld miljövänligl.