prot · GC09126 · 1988-12-31 00:00:00 — Apropå reklam i TV är att märka att när folket självt fårvälja program, drar den kommersiella kanalen det i särklass kortastestrået. och hävdar sigutomordenligt väl i de faU då det finns kabel-TV. Jagtror att en viktig orsak till framgångsrika verksamhet är justpublic service-funktionen. Det är posifivt att t.ex. folkparfiet så kraftigtunderstrukit det viktiga i att kan bibehålla denna funktion.Detta innebär bl.a. att man uttalar sig för att vi skall ha ett medieföretagsom, som det uttrycks i avtalet, skall kunna skänka god underhållning, gekunskap och upplevelse, tillgänglighet och mångfald och tillgodose skiftandebehov och intressen, även mindre gruppers intressen. Vi skall ha mångfald iåsikter och ett mångsidigt programutbud på svenska språket, ett programutbudmed svenska artister och med verk av svenska upphovsmän. Just detsvenskproducerade är en av de stora profileringsmöjligheterna för SverigesRadio. Det har också i ganska stor utsträckning varit en strävan frånprogrambolagens sida att åstadkomma svenskproducerade program. Detnu gällande avtalet för löper ut . Det är självklart, menarjag för min del, att det är viktigt att public service-funktionen förblirombbad i ett avtal mellan och staten. Centernoch uttalar nu att vi skall tillskjuta ytterligare500 milj.kr. Då skulle man från statens sida göra utfästelser som går utanföravtalstiden. Att göra på det sättet är felaktigt, menar jag. Vidaresäger man att vi nu kan tillskjuta 75 milj. kr. för programverksamhet utan attskapa ytterligare intäkter. Den osäkerhet som råder, både när det gällerkostnadsutvecklingen och när det gäller den nya organisationen, och det faktumatt det redan föreligger ett underskott i Radiofonden talar snarare för att manskall vara försiktig med att binda upp sig för ytterligare utgifter. Närdet gäller rationaliseringsverksamheten vill jag framför allt till moderaternasäga att det, även om inte får något utanför sig ligganderationaliseringskrav, finns en hög grad av medvetenhet inom styrelsen förSveriges Radio och även - det utgår jag ifrån - i programbolagens styrelser omatt det är nödvändigt att bedriva fortsatt rationaliseringsverksamhet inomkoncernen. Det behöver inte göra något särskilt uttalande om. Detär självfallet också väsentligt att ha en samverkan mellan programföretagen.Utskottet skriver också att såväl programföretagen som moderbolaget måsteverka för ett utbyggt samarbete såväl när det gäller programverksamhet som itekniska och administrativa frågor mellan riksradion och lokalradion. Dettainnebär enligt min mening ett understrykande av vikten av både samverkan mellanoch rationalisering inom de olika dotterbolagen inom . Jagskall inte särskilt mycket beröra frågan om reklam eller kommersiell TV,eftersom jag vet att kulturministern senare kommer att delta i debatten. Jagskall bara göra ett konstaterande - jag har svårt att se att man måste fattaett beslut så oerhört snabbt att det måste ske innan man helt har belyst deolika konsekvenserna av reklamfinansiering av TV-verksamhet. Det är också detsom regeringens direktiv går ut på. Folkpartietkallar det för handlingsförlamning. Jag trodde - och möjligen hoppades jagockså - att en god liberal ville ha så mycket fakta på bordet som möjligt innan han låstesig i ett stäUningstagande. Men det är möjligt att Prot. 1988/89:126trycket från kommersiella intressen gör det så angeläget för folkpartietatt snabbt försöka få till stånd beslut. Jag föredrar att tänkaefter före. Däremot brukar jag ha tänkt färdigt , och det är det juinte alla liberaler som har gjort enligt det kända talesättet. Jaghar stor respekt för många av de betänkligheter som framförde.Samfidigt måste jag säga att detta inte kan ses i svart eller vitt - det är enfråga med olika dimensioner och där man kan tänka sig olika ståndpunkter längsen skala; man får självfallet diskutera olika nyanser i de ställningstagandena. Slutligen några mycketkonkreta saker. Tappningsrättenhar diskuterats av både moderater och centerpartister. pågårinom koncernen en utvärdering av den nuvarande verksamheten. Om jag får göra enpersonlig reflexion - på den punkten talar jag inte för utskottet - vill jagsäga att det finns en viss stelbenthet i det sätt på vilket det fungerar.Min förhoppning är att man skall kunna nå en större smidighet när man harvidtagit åtgärder med anledning av den utvärdering som pågår. Eftersomjag tycker att det är ett oerhört viktigt område kan jag inte låta bli attnämna någonting om handikappgrupper, som vi diskuterar i utskottets betänkande- detta är också en viktig public service-funktion. Med utgångspunkt i endemokratisk syn på massmedie- och kulturpolitiken är det självfallet oerhörtviktigt att man vidtar åtgärder för att underlätta hörsel-och synskadadesmöjligheter att ta del av programutbudet. Jag kan med ganska stor glädjekonstatera att det nu finns snabbt ökande tekniska möjligheter att klaraproblemen på det området. Det pågår också här en viss försöksverksamhet inomvissa distrikt. Jag vill för min del understryka att det är viktigt att manarbetar vidare med de sakerna. Sedanvill jag säga några ord till - han skall också hachansen att begära replik; jag har apostroferat alla de andra. Det är klart kan kvotera andelen svenskproducerade program, andelen program produceradeute i landet och andelen program producerade i . Man kan ställa ocksåen rad andra kvoteringskrav. Men problemet är att om man ställer allt flersådana krav innebär det att man får en stelbenthet i organisationen. Jag kaninstämma i de önskemål som har framförts, nämligen att man skall sträva efterfler svenskproducerade program, en utvecklad produktion av program i riketutanför , osv. Men att låsa fast det i procentsatser gagnar faktisktinte den utveckhngen. Det är risk att det i stället leder till störrestelbenthet och därmed mindre smidighet. Sammanfattningsvismenar jag att är ett bra företag. Vi medverkar nu till attbefästa den ställningen för . Vi har sett att denhävdar sig väl. Den tekniska utvecklingen ger bättre möjligheter för olikahandikappade att följa med i Radio-koncernens programutbud. Mot denbakgmnden ber jag, herr talman, att få yrka bifall till utskottets hemställanpå samtUga punkter. 10JAN-ERIK () replik: Vi skiljer oss åt i vårt ställningstagandetill , alltså planering för den kommande femårsperioden.Åke använde två argument mot oss och för sitt egetställningstagande, att man inte nu bör pröva denna fråga. Det ena var att detinte kommer att finnas pengar. Det är vederlagt genom den utredning utskottethar gjort, och det finns redovisat i vår reservafion. Det andra skulle vara att vi har falUt för trycket frånkommersiella krafter. Men i styrelse var det näringslivetsföreträdare som reserverade sig mot förslaget! är i denna frågai hjonelag med . Vi som föreslår ett resurstillskott gör detta därför attvi vill att public service-företaget skall ha större möjligheter att hävda sinprogramsättning i förhållande fill satellitkanaler och andra som är uttryck förde kommersiella krafter som värjer sig emot. Jag skuUe alltså vilja föreslå att studerar vad frågan gäller. Det kunde möjligen vara en litenvarningssignal att i denna fråga befinner sig i sällskap med singamle trätobroder och parhäst . 11 () replik: Jag fortsätter att välja den begränsning avdebatten som jag då och då har fått kritik för. Jag vill ställa några mycket raka frågor till ÅkeGustavsson. Han sade att människor inom koncernen är medvetna omrationaUseringsarbetets vikt. Han sade också att det är bra att det medvetandetfinns, men det var inte särskilt konkret. Det som ju är tanken bakom synen pårationaliseringsarbetet som en potential är ju att det faktiskt ger resurser.Jag viU därför ställa följande raka fråga: Delar uppfattningenatt det är angeläget att koncernen ökar intresset förrafionaUseringsverksamheten? Socialdemokraterna i utskottet har när det gäller denkommande avtalsperioden valt att inte disfinkt säga att verksamheten skallbedrivas med parlamentarisk medverkan. Socialdemokraterna säger att deförutsätter detta, men de ställer inga krav i den riktningen på regeringen. Jagvill därför be ge mig svar på frågan: Är det önskvärt från deutgångspunkter som har att bevaka i utskottet att det blir enparlamentarisk medverkan och aUtså en offentlig insyn i arbetet för nästaavtalsperiod? Så fill frågan om tappningsrätten. gjordeen modifiering som jag uppskattar. Han sade att han menar att systemet ärstelbent. Jag delar den uppfattningen. Om man tycker att systemet är stelbentoch om man vet att en utredning pågår är frågan om det inte vore skäl för ÅkeGustavsson att stödja och mig. Vi har ju skrivit en reservation ivilken vi tydligt talar om att borde ge regeringen till känna sinuppfattning om lokalradions tappningsrätt och det mycket stelbenta system sompå den punkten nu gäller. 12JAN HYTTRING (c) replik: Prot. När jag har hört anförandeoch diskussio- nen om finansiering och public service-företagetsfunktioner finns det anledning att betona, för att det inte skall råda någonmissuppfattning, att faktiskt har tänkt på den här situafionen. Viföreslår ju en finansiering som skall ske på två sätt: licensmedel ochreklamintäkter. menar tydligen att den ena möjligheten tillfinansiering helt skall uteslutas därför att den skulle vara oförenlig med ettpublic service-företags ställning. Vi i tror faktiskt inte att det ärpå det sättet. Jag skulle alltså vilja att preciserade sigi frågan om det är hans uppfattning att sådana intäkter inte är förenliga medkoncernens ställning som public service-företag. sade också att det inte var så bråttom. Hantyckte att vi kunde avvakta och se vilket underlag utredningsmannen kan kommaatt presentera för oss och att vi därefter kunde ta ställning. Regeringen villockså se effekterna av arbetet, sade . Ja, det är det som är minfråga: Vill regeringen verkligen se det? Vi kommer väl att få svar på denfrågan senare i debatten. frågan om tappningsrätten. Det ärglädjande att verkligen medger att dagens system fungerar mindreväl. Jag skall ge ett exempel. Man skulle i alla fall kunna komma så långt vid fastställande av fiderna inte behöver bryta de program som sänds. Vadsom händer är att P 4 tappar ett mycket intressant program från P 1.Denna utsändning avbryts av en sändning av t.ex. en Haydnkonsert i P 2 ellerett mycket intressant diskussionsprogram som man inte fått höra början på,därför att man lyssnat på P 4. Systemet skulle åtminstone kunna vara så smidigtatt P 4 kan tappa hela program, oavsett från vilken kanal programmen kommer. Jag ser fram emot en även fortsättningsvis sfimulerandedebatt på den punkten. 13 (vpk) replik: underströk i sitt inläggåtminstone två positiva aspekter i dagens debatt. Den första var att det råderbred enighet om att det är nödvändigt att öka anslaget till utöver kostnadskompensationen. Den majoritet som finns för ensådan ökning av anslaget föreslår alltså en ökning med 41,6 milj. kr. Denökningen innebär en oförändrad nivå för verksamhet. I en massmediesituation där konkurrensen ökar ochkostnaden för programinköp ökar skapas uppenbara svårigheter för SverigesRadios möjligheter att framgångsrikt konkurrera med satellitsändningar och innehålleti andra kanaler. Den andra positiva aspekten är att det också råder enighetom att slå vakt om public service-inriktning. Det är bra. Det är självfallet positivt, men också public service-företag behöver köpa attraktiva program. Också public service-företag behöver köpa sändningsrätten till attraktiva idrottsevenemang, vilkas priser ökar. Det var en av anledningarna till att åtminstone fyra partier ansåg att det finns behov av ökade anslag till 25 Den oförändrade nivå som utskottsmajoriteten föreslår föranslaget till verksamhet innebär, med tanke på den förändradesituationen på massmediaområdet, en försämring av koncernens möjligheter attuppfylla den roll som har bestämt att den skall fylla. Så till frågan om kvotering av verksamhet.Vpk har föreslagit att en procentuellt större och bestämd andel av SverigesRadios och TV:s programinnehåll skall bestå av svenskproducerade program. Sammaförhållande gäller för exempelvis BBC i . Det är också ett publicservice-företag. Det företaget sänder en procentuellt bestämd andelengelsk-producerade program. Det fungerar utmärkt. Jag kan inte förstå varför viskulle få så stora svårigheter med samma rikthnjer för Radiosprogramverksamhet. En sådan inriktning sammanfaller dessutom med lednings önskemål och målsättning. 14 () replik: Jag skall försöka bemöta inläggen i den ordning de hölls. , jag tycker inte att det är skamligt attsamarbeta med andra politiska partier. Om ett annat parti, i detta fallmoderaterna, har samma uppfattning som jag kan jag inte inse att det är någotgenerande i detta förhånande. Det är faktiskt mer märkligt att Jan-ErikWikström gör detta till en poäng. Det avslöjar nämligen en del om hur Jan-ErikWikström resonerar. Till vill jag ge konkreta svar på hansfrågor: Jag anser att det är angeläget att Radiosrationaliseringsverksamhet fortsätter. Detta har också gett uttryckför i sin reservation. På den punkten finns inga delade meningar. Skillnaden äratt jag inte anser att behöver göra något uttalande i den frågan. Frågan om tappningsrätten fordrar inte mycket merdiskussion. Jag avvaktar alltså pågående översyn. , jag skall inte citera direkfiven till denutredning som behandlar reklamfrågorna, men det framgår ju att detta är en avde punkter som utredningen skall studera. berörde en fråga som naturligtvisär bekymmersam, nämligen de ökade kostnader som fårvid inköp av program. I vissa avseenden har här skett en explosion avkostnaderna. Dock har , vilket inte alltid framgått avfidningsartiklar, lyckats bärga mycket s.k. tunga sportprogram, vilka är deenda som tidningarna skriver om när det gäUer dessa frågor. Exempelvis är nästaOS i hamn för , och det tycker jag är viktigt. 15 () replik: Nej, jag tycker att det är utmärkt attsocialdemokraterna söker stöd hos olika partier i olika frågor. Men ÅkeGustavsson sade att faller undan för trycket från kommersiellakrafter när vi föreslår ökade resurser för public service-företaget . Det är detta som jag inte får att gå ihop. Vi talar här alltså om stödtill ett icke kommersiellt företag, ett public service-företag, för att detskall kunna hävda sig bättre i konkurrensen med de nyasatelUtkanalerna. Jag kan tiU nöds ha respekt för argument närhan säger att det inte finns pengar, även om han sakligt har fel. Men det andraargumentet, att falla undan för trycket från kommersiella krafter, är för migfullständigt obegripUgt. Då fillät jag mig att reflektera något över i vilketsällskap befann sig. Socialdemokraterna i var ense om att föreslå detta. Min uppfattning är inte att HarrySchein och andra därmed föll undan för trycket från kommersiella krafter. Anf.16 () repHk: säger att han fill nöds kan ha respekt för mig. Jaghar självfallet alltid respekt för . Men förstår jag vaddet var för felkoppling här. När jag krifiserade idiskussionen om reklam-TV var det inte med koppUngen fill frågan om SverigesRadio skall få extra pengar utan i anslutning till , där han säger att socialdemokraterna präglas avhandlingsförlamning i denna fråga. Där hade inte heller, såvitt jag förstår,gjort den här kopplingen. Under riksdagsårets sista veckor bmkar det aldrig vara särskilt omtycktnär statsråd deltar i debatter, även om det är stora och viktiga frågor. Jaghar av det skälet inte tidigare begärt ordet, men eftersom tog uppett resonemang på en alldeles specieU punkt, har jag valt att ändå frestakammarens och våra stenografers tålamod genom att begära ordet i denna fråga. JanHyttring klagar över att jag i TV-debatten är alltför aktiv och engagerad . Naturligtvis kände jag mig något kompenserad genom att isitt inlägg beskrev mig och socialdemokratin som oförlåfiigt handlingsförlamad. Varföravfärdar kulturministern i dagens Svenska Dagbladet-intervju, frågar , med raska formuleringar reklam i ? Så blir hanmoraUskt upprörd över att jag låter intervjua mig och säger vad jag tycker omsvensk television, hur jag bedömer förutsättningarna för framfiden. Och såsäger ; Kulturministern har ju tiUsatt en utredning som skall seöver denna fråga, och då får man väl inte tycka någonting. Ministrar förutsättsalltså tillsätta utredningar för att därefter hålla tyst, så att andraoemotsagda kan hävda sina uppfattningar. Jag skall då be att få påminna om vadden utredning som statssekreteraren leder har för uppgiftoch vad den svarar för. Den utredningen är en faktautredning, som skall ge ettsakunderlag åt debattens alla deltagare. Det är möjligt att några som kommeratt ta del av det faktaunderlag och de undersökningar som utredningen presenterarfår skäl att ompröva sina ståndpunkter när de får fakta på bordet. Det ärmöjligt att andra kommer att finna stöd för det de tycker och kunna befästas isina uppfattningar. Men centralt, och det är därför utredningen har kommit fillstånd, är att vi bör föra denna debatt på samma faktaunderlag och på sammapremisser, att vi alltså är överens om hurdan utvecklingen är, vilkaförutsättningama är och hur man skullekunna genomföra den ena eller den andra lösningen. Detta skall utredningenutreda. Att då säga att man plockar fram ett sådant faktaunderlagskall någon eller möjligen alla debattörer avstå från att tala om vad deegentUgen tycker ser jag som alldeles orimHgt. För egen del har jag inte haftskäl att ändra mina uppfattningar. Jag har varit mycket konsekvent i mitthävdande av ett av reklamfinansiering oberoende . Jag står fastvid det. Jag respekterar att andra har andra uppfattningar, men jag förbehållermig rätten att även fortsättningsvis ifrågasätta deras uppfattningar. Skulleden utredning som statssekreteraren leder komma till ettresultat som visar att jag i mina faktaanalyser skulle ha haft fel, då kommerjag självfallet att dra slutsatser av detta, på samma sätt som jag förutsätteratt andra debattörer kan bli tvingade att dra slutsatser av det material somkommer fram. Jag tycker alltså att möjligen plågas av atthans åsikter i denna fråga inte står oemotsagda. Jag inser naturligtvis atthans åsikter alltid är starkast när de är oemotsagda och inte ifrågasätts. Menjag förbehåller mig rätten att även framöver ifrågasätta dem. Hur är då situationen på reklam-TV-marknaden? Vad är detsom gör att jag hävdar det jag hävdar? Ja, läget i världen är sådant attreklam-TV-marknaden är vikande. redovisade deamerikanska bolagens situafion. Det är i och för sig kabehelevisionen somåstadkommit dessa effekter. Men faktum är att de amerikanska bolagen harsvårigheter. De klarar inte sina intäktskrav och har en svårsituation. Det är i varje fall hitfills ett obestritt faktum. Det leder i sintur fill en ökad spekulation. Det vi nu ser på TV-området, och som är mycketoroande, är en ökad spekulation. När kostnaderna för de stora idrottsevenemangenhöjs fill dessa astronomiska tal som redovisas är det inte ett faktisktmarknadsvärde. Det är inga fakfiska marknadsvärden som små kabel-TV-bolagbetalar för sändningsrättigheter, utan spekulationsinsatser. Det är spekulationav samma sjuka slag som den som pågår på konstmarknaden. Det finns alltså ingareella värden bakom de belopp som betalas. Då tycker jag att man måste setill att hålla sig undan för det. ordförande gav i enmycket uppriktig intervju i följande besked: "- Vi" - alltså - "harblivit en del av TV-bolagens reklamförsäljning." Han menar att det kan blien guldgruva för . Det intressanta är alltså att RickardFagerlund vidgår att ishockeyn inordnas i TV-bolagens reklamförsäljning,underordnas TV-bolagen. "Vi är en del av TV-bolagensreklamförsäljning", säger han. Det är utomordentligt intressant, och detär alltså en erfaren idrottsledare, ordföranden i det kommersiellt sannoliktmest intressanta idrottsförbund som vi har som konstaterar detta. Så säger hanvidare att vi kan riskera en europeisk hockeyliga. Det kan bU"Globar" runt om i där man av kommersiella skäl etablerarelitishockey på ohka orter i . Då kan , och bli skäligenointressanta. tror han att vi skall kunna möta detta, men vi kan ändåfundera över vad det är som gör att ishockeyn ser ut som den gör i ochUSA. Är det inte så därför att den har inordnats i en reklamförsäljning istället för att ha sin tyngdpunkt i den självständiga positionsom fakfiskt fotbollen fortfarande har, därför att fotbollen icke låter sighackas sönder med anpassning fill TV-reklamens lagar på samma sätt? Fotboll ärfortfarande intressant i TV, därför att fotboll har ett stort utövande och publik, medan ishockeyn - och då refererar jag fill vad - riskerar att bli en och underordnas TV. Det är mot denbakgrunden jag är så tveksam till att förstärka den kommersiella präglingen avvåra massmedia. 1 den situation som då uppstår ser jag biandfinansieringensom utomordentligt riskabel. Vi bör inte i vårt land, så som har skett i andraländer, ge TV-företagens annonsförsäljare chansen att tänja på reglerna förreklamens placering och annat för att public service-funkfionen skall kunnaupprätthållas. Man skall inte ge dem chansen att utöva utpressning. Då har jag kommit fill, och det tycker jag är ganskalogiskt, att en tredje, helt reklamfinansierad kanal skulle kunna vara bättre.Den skulle ge tittarna en ökad valmöjlighet, vilket jag tror att folk fakfisktvill ha, en kanal som skulle kunna få bättre resurser än vad kabelkanalerna har. Den skulle kunna ges mycket precisa regler. Eftersom man inte kopplarden med ett public service-uppdrag kunde man mycket bestämt säga: Ni får inteplacera reklam var som helst. Ni får inte göra reklam riktad mot barn. Ni fårinte ha vilken produktion som helst. Ni skall ha viss del, även reklam,producerad i . Man kan alltså på det sättet få mer av svenska program änvad satelliterna ger, och jag vill referera fill vad radiojournalistenJohannes sade i ett inlägg i . Han talar därom att ta upp kampen om fantasin, och han konstaterar att i kablarna finnspraktiskt taget ingenting av svenskt. Vi skulle alltså kunna ge en förstärkningåt den svenska produktionen, ge chans åt fantasin, åt kreativiteten påhemmaplan. Propositionens behandling i utskottet visaratt det finns en betydande samsyn i fråga om men att det finnsoro och tveksamhet när vi går i det litet vidare perspektivet. Jag noterar att det bara är som i den härfrågan skiljer ut sig i fråga om uppgift. Till vill jag säga att jag inser ochrespekterar hans strävan att skaffa sig en profil. Jag ifrågasätter hansbedömning när det gäller resurserna som skulle finnas, men jag vill gärnauttala uppskattning av den omsorg och det engagemang som , och jag är övertygad om att vi kommer att kunna nå bredaöverenskommelser och lösningar i den här frågan framöver. Därför, herr talman, hyser jag tillförsikt vad gäller denfortsatta behandlingen av TV-frågorna i riksdag. Under detta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 18JAN-ERIK (): Jag tycker inte att utbildningsministern harnågon anledning att be om ursäkt för att han tar till orda i denna fråga. Detär framför allt här som debatten skall föras. Jagvill gärna säga att när det gäller de här frågorna är mitt intryck att BengtGöransson är på rätt väg. Det bekräftas av hans tidiga ställningstagande fillnärradion. Jag tycker att det bekräftas av det klara nej till reklam i SverigesRadio som han gång på gång har uttalat. Det bekräftas också när ja tiU en tredje, från fristående nafionell TV-kanal somett bättre alternativ, och jag har sett i tidningsintervjuer att han har sagtja till lokala TV-sändningar. Alltdet här tycker jag är bra. Jag hoppas att linje skall vinnagehör i det socialdemokratiska partiet. För medieutvecklingen i trorjag att det är mycket viktigt. Där kommer vi att kunna mötas, det är jagövertygad om. Detär bara på en enda punkt jag är besviken, och det är att regeringen inte hartagit ställning till . har gjort en mycket ambifiösplanering för den kommande femårsperioden, i ljuset av den allmännamedieutvecklingen. har inte heller ansett sig kunna ge ytterligareresurser .