prot · GC0944 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag vill också peka på vikten av att ett agerande sker nuså att förutsättningarna för det friska havet och möjligheterna till fiske alltframgent består, och att vi genom ett aktivt och konsekvent agerande på miljö-och forskningsområdet skapar förutsättningar för att leva upp till det som allapartier vill - eller i vart fall säger sig vilja - nämligen slå vakt och värnaom miljön och om arvet till framfiden. Med detta vill jag yrka bifall tillreservation nr 2 i jordbruksutskottets betänkande nr 6. Nationaldagen som helgdag, m.m. 116 HANS LEGHAMMAR (mp): Jag hade för avsikt att hålla ett anförandeför att därigenom få i gång ytterligare debatt med , men eftersomhon avlägsnat sig från kammaren, får jag ta upp klorutsläpp ochhavsmiljöprogram till debatt vid ett annat tillfälle. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 1988/89:KU13om nafionaldagen som helgdag, m.m. Nationaldagensom helgdag, m.m. 117ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk): I det betänkande vi nu har att behandlaåterfinns en motion frän kommunisterna med krav på moraliskupprättelse för de personer som under vistats i olikapolitiska interneringsläger. Under upprättades i olika omgångar s.k.militära arbetsläger, eller rättare sagt poHtiska interneringsläger i bl.a.Sveg och Storsien, där ett stort antal personer under längre eller kortareperioder internerades på grund av sina politiska åsikter. De som drabbades avdenna politiska internering utsattes för en lagstridig, godtycklig ochdiskriminerande myndighetsutövning. De fick aldrig veta skälen förinterneringen. De anklagades aldrig personligen för någonting. De bröt aldrigmot någon lag, och de kunde inte försvara sig i något sammanhang. För dessapersoner var rättssäkerheten alldeles satt ur spel. De internerade berövadeshelt godtyck- Nationaldagen som helgdag, m.m. ligtmöjligheten att föra talan mot myndigheternas outtalade anklagelser. Själva övertygade antifascister och antinazisterstämplades de internerade som asociala element i då hotades aven förestående nazisfisk ockupation. Det antyddes att de placeradesi något slags straffläger, och följaktligen hade de förbrutit sig i någotavseende. De anklagades mer eller mindre öppet för att vara potentiellalandsförrädare, och generellt fick de en stämpel som i olika avseendenmisstänkliggjorde dem. Denna stämpel fick de efteråt bära under hela sitt liv,ända fram till . De fick bära den i arbetslivet, i bekantskapskretsen ochi samhället i övrigt. Från vpk:s sida vill vi ta bort denna stämpel genom vårtkrav på att regeringen skall vidta åtgärder för moralisk upprättelse av dessapersoner. Det är helt klart att personerna i fråga har utsatts för engodtycklig, diskriminerande och lagstridig myndighetsutövning. Utskottet anföri sitt yrkande om avslag på vpk:s krav "att man vid bedömningen avförslaget måste beakta det allvarliga läge vårt neutrala land befann sig iunder och de speciella förhållanden och säkerhetskrav som dägällde". Mig veterligt har varje land en lagsfiftningoch också en mängd undantagslagar som skall träda i kraft vid politiska ochmilitära krissituationer. Mig veterligt har inte någon av dessa personeranklagats för brott mot den ordinarie lagstiftningen som garanterar varjemedborgare de demokratiska fri- och rättigheterna. De har heller inte anklagatsför brott mot den speciella lagstiftning som den krisartade situafionen tvingade fram. Dessa personer har alltså aldrig åtalats eller granskatsav polisen i fråga om något slags brott mot lagstiftningen. Om man accepterar de principer som utskottet uttalar -dvs. att myndigheterna skall ha rätt att, i speciella situationer därpolitiska och andra kriser uppstår, utöva en godtyckhg myndighetsutövning,åsidosätta lagstiftningen och på skönsmässiga grunder fatta beslut som berövarvissa medborgare deras rätt och frihet - inställer sig en principiell fråga somär mycket intressant : Accepterar dä utskottet att en regeringockså - om krissituation skulle uppstå i landet eller om enregering skulle göra den bedömningen att det föreligger fara för landetsintressen - skall ha rätt att åsidosätta lagstiftningen och utöva en godtyckligmyndighetsutövning som berövar vissa medborgare deras demokratiska rättigheter?Följdfrågorna blir då: Hur blir det med de demokratiska rättigheter som vi hari det här landet? Är de fillfälliga? Skall de fungera så länge vi inte kommerin i en krissituafion? Skall de då avskaffas? Skall vissa personer vara helträttslösa vid en eventuell krissituation också ? Mig veterligt finnsdet inte något som helst utrymme för att acceptera en liknande situation.Vad tänker ni från utskottets sida göra med oss kommunister om det i framtidenuppstår någon krissituation, ifall ni bedömer att landets intressen är hotade?Skall ni förbehålla er rätten att på nytt upprätta politiska interneringsläger? Med anledning av utskottets uttalande ställer man sigytterligare frågor: Kan ni från utskottets sida förklara vilken risk dessapersoner utgjorde för med hänvisning fill de speciella förhållanden ochsäkerhetskrav som då gällde och till de hot under vilket befann sig i?Det handlar alltså om personer som var medvetna och aktiva antinazister ochanfifascister. Hotet mot dem i kom frän en förestående nazistiskockupation. vilket sätt kunde personersom var beredda att ge sitt liv i kampen mot nazismen, vid en eventuellockupation, utgöra någon fara för landets säkerhet? Det är nästa fråga som nimåste besvara. Utskottethänvisar vidare till att det efter den långa tid som har förflutit sedan dessinte är meningsfullt att vidta åtgärder i syfte att utreda frågan vidare. Enlagöverträdelse och en diskriminerande myndighetsutövning bHr inte mindredärför att det har gått sedan det hela skedde. Anser utskottet det? Ochbeträffande talet om det meningsfulla i att utreda detta: Det finns fortfarandehundratals nu levande personer som har drabbats av denna myndighetsutövning. Defick bära och bär fortfarande på en stämpel som landsförrädare. En av dem som har suttit i koncentrafionsläger är nu ledare för vårt parfi ochsitter i krigsdelegationen. Hans farbror har fortfarande stämpeln på sig attvara en potentiell landsförrädare. De personer som det gäller förbehåller sigrätten att själva bedöma hur meningsfullt det är att få moralisk upprättelseeller inte. Det skall inte utskottet avgöra. Utskottetsäger alltså att det har gått så att det inte är meningsfullt attutreda saken vidare. Jag tycker att det är struntprat. Det finns ingenting attutreda. Det har aldrig funnits någon anklagelse mot dessa personer. Det haraldrig genomförts någon rättegång mot dessa personer, vilken skulle behövautredas. Det som finns är en diskriminerande myndighetsutövning, som de harlidit av i hela sitt liv. och regeringen finns det två alternafiv. Antingen skall ni tala omför dessa personer vad de har gjort för fel, vad de anklagas för och varför dehar stoppats in i koncentrationsläger under och varför deskall bära stämpeln av asociala element under hela sitt liv. Eller så skall nige dem moralisk upprättelse, som är värdefull både för dem och för derasefterkommande. Jag yrkar bifall till den vpk-reservation som är fogad vid dettabetänkande. Nationaldagensom helgdag, m.m. Anf.118 (): Eftersom min röst just nu inte räckerfill för att sjunga någon lovsång fill nationen, skall jag med anledning av detvi föreslår kort inskränka mig till att yrka bifall fill reservation nr 1 viddetta betänkande. Vi uttalar oss där för att vår nationaldag skall varahelgdag, i likhet med vad som gäller i en lång rad andra länder i vår omvärld. 119 (): I konsfitufionsutskottets betänkande behandlas och avstyrks encentermofion, där det yrkas att nationaldagen skall få dignitet av borgerlighelgdag och därmed göras arbetsfri. År1980 upphöjdes till nationaldag, något som jag tror attmånga svenskar lever i lycklig okunnighet om. Höjdpunkten i firandet ärfortfarande att kungen, landshövdingen eller kommunfuUmäkfi-ges ordförandedelar ut flaggor till lottarörelsen, scoutkårer, eller någon annan förtjäntorganisation. Nationaldagen som helgdag, m.m. Ingen nafionell yra utbryter, och inga folkliga krav harrests att denna dag skall bli helgdag. Därmed inte sagt att svenskarna inteälskar sitt land, men de gör det på ett mera stillsamt sätt. Jag yrkar därföravslag på den centerreservation som fogats vid betänkandet och bifall tillkonstitufionsutskottets hemställan. Ingen av talarna vill verka för attordensväsendet får en renässans, och jag övergår därför till att beröra vpk:sreservation, där det begärs att regeringen skall vidta åtgärder för attåterupprätta de kommunister som internerades i arbetsläger under andravärldskriget. Jag skall försöka att skildra vad som hände så historiskt riktigtsom möjligt. kommunistiska parti tillhörde vid denna tidKomintern, dvs. den kommunistiska internationalen, och stod i visstberoendeförhållande till . hände något förödande förförtroendet för SKP. Molotov och Ribbentrop undertecknade ennonaggressionspakt. Det man i svensk kommunistpress tidigare kallat för "fredensoch frihetens bålverk", , hade trätt i förbund med "denazistiska krigshetsarna". SKP fick därefter vissa trovärdighetsproblem. Partiettonade ner sin antifascistiska propaganda och utpekade i stället till sinapolitiska huvudmotståndare socialdemokraterna så som varande klassförrädare.Upprustningen i skulle bekämpas, eftersom den stärkte den inrereaktionen. Regeringens krisprogram skulle motarbetas. SKP dömer därmed sigsjälv till politisk isolering. Det finskavinterkriget var ett faktum. Starka profinska strömningar fanns i . "sak är vår", hette det, och svenska frivilliga gick ut ikriget. I kommunistpressen i påstods att förde ett nationelltförsvarskrig, något som också väckte starka antikommunistiska reaktioner. blommade den gamla svenska rysskräcken upp.Sverige, som var dåligt rustat och illa förberett, kanske snartstod i tur att dras in i kriget. Allmän krigsfara hotade, och infördeundantagslagar, telefonavlyssning, censur och förbud mot transport avkommunisttidningar. Fackföreningsrörelsen förde en hårdhänt utrensningspoUtiknär det gällde kommunister. Försvarsmakten, där nazianstuckna officerare dvaldes utanatt lida obehag, var inte sen att agera. I händelse av krig skulle kommunistergenom sabotageaktioner göra det möjligt för Sovjettrupper att ta sig över , påstod man. 1941 krigsplacerade ÖB mellan 3 000 och 3580 man i tio arbetskompanier. Mellan 590 och 660 man inkallades till dessakompanier under en mycket . Verksamheten upphörde så gott som helt 1941 på höstengenom ett ingripande av försvarsministern . Han kritiserade ihårda ordalag de tillämpade rekryteringsprinciperna. Överbefälhavaren underrättelseavdelningens chef överste fick en rejälupp-sträckning för att folk kallats in till arbetskompanier pä alltför lösligagrunder. En del socialdemokrater hade dessutom internerats. hade isolerats trots attS.O. , ledare för opposition, uppmanat sina anhängare tillpolifisk agitation inom förbanden. Enfråga man ställer sig är följande: Strider inte åtgärden att tvångsinterne-ramänniskor för brott de inte begått utan möjligtvis kan tänkas begå emotfundamentala principer i en demokratisk rättsstat? Jo, förvisso - under normalaförhållanden. Närkrigsfara hotar kan delar av konstitutionen sättas ur spel - naturligtvis integodtyckligt utan genom demokrafiska beslut. Staten anser sig ha behov av attskydda sina intressen, att leva vidare som självständig nafion. Naturligtvis innebar tvångsintagningen till arbetskompanier övergrepppå enskilda människor med personliga lidanden som följd, lidanden inte såmycket på grund av lägrens beskaffenhet utan för att denna tvångskommenderingmedförde förlust av medborgerligt anseende. 50år har gått sedan detta skedde. Regeringen behöver så här efteråt inteåterupprätta dessa människor. Historien har redan gjort det, eftersom deinternerade inte kunde beslås med landsförrädisk verksamhet. De har alltsåingen stämpel på sig. Händelsen var en kort tragisk parentes i svenskinrikeshistoria som utspelades i skuggan av andra väridskriget, ett krig somorsakade fler människors lidande och död än . Jag yrkar bifall fill hemställan i dess helhet. Nationaldagensom helgdag, m.m. Anf.120 () replik: Den anonymitet som enligt CatarinaRönnungs uppfattning omgärdar nationaldagen är ytterligare en anledning fillatt göra nafionaldagen till . 121 ALEXANDERCHRISOPOULOS (vpk) replik: Historiska beskrivningar av skeenden kan man göra på olika sätt. Jagtänker inte gå in för att göra någon historieskrivning av vad som hände iSverige före och under . Vad som är intressant i det somCatarina Rönnung här sade är för det första att det rådde extraordinäraförhållanden med ett hot mot , för det andra att det fattadesbeslut inte godtyckligt utan i demokratisk ordning i vad gällde internering avdessa personer, för det tredje att interneringarna upphörde och för detfjärde att historien har rentvått dessa personer och att de därför inte behöverfå någon speciell moralisk upprättelse från . tänker jag kommenteraalla dessa påståenden på en gång. Detvar inte så att besluten om internering av dessa personer fattades i lagaordning. Det handlade alltså inte om något slags undantagslagsfiftning. Omdessa personer hade anklagats med stöd av en undantagslag, skulle de formelltha anklagats för brott mot en sådan undantagslag, vilket inte skedde. De allraflesta av dessa personer visste inte varför de hade hamnat iinterneringslägren. Någon formell anklagelse hade aldrig riktats mot dem. Lägrenupplöstes 1941 efter segern vid , då vändningen kom i kriget och detblev heh uppenbart att nazisterna höll på att förlora. Mankan inte bortförklara att det i och dessmedlemmar - 500 av de internerade var kommunister, men många var Nationaldagensom helgdag, m.m. socialdemokrater -internerades då hotades av nazismen, hotades av enförestående invasion av Nazityskland. De kunde inte på något sätt uppfattas somen risk för landets säkerhet. Omhistorien har upprättat dessa personer, varför kan inte kosta på sigett moraliskt erkännande? De bär fortfarande med sig stämpeln, CatarinaRönnung. Det vet de själva bättre än vad utskottet vet. Anf.122 () replik: Jag skall försöka ge en historisk bakgrund och försöka beskriva denpoHtiska situafion som rådde i början av . med sinledare och med i spetsen hade ingått ennonaggressionspakt. Det passade StaHns syften ganska väl - man delade på rovetav . Sedan ingicks hemliga traktat, enligt vilka de baltiska staternafillföll och ställdes under dess överhöghet. Därefter vände sinablickar mot och föreslog att man skulle göra vissa gränsändringar.Finland stod emot, och det utbröt. Freden blev mycketbesvärlig för . Jo, Nazityskland gjorde en råd, och ockuperade manDanmark och delar av . De västallierade var slagna ispillror. Bl.a. hade givit upp. Dettainnebar en psykologisk situation i där man kände sig totalt inringad avfrämmande fientliga makter. Psykologiskt kan man beskriva situafionen som sådanatt det rådde panik och hysteri i . Visserligen påstod Per beredskap var god, men det var en sanning med modifikation,eftersom de värnpliktiga var dåligt utbildade. En del värnpliktiga var intealls utbildade. Man hade dålig krigsmateriel. Psykologiskt var läget sådant vände sig mot en inre fiende, något som i det här fallet drabbadekommunistpartiet mycket hårdare än vad det drabbade de nazister som fanns ilandet. Jag vill emellertid säga att Per mycket snabbt ingrep ochsade: Vi kan inte fortsätta med dessa arbetskompanier, för man har rekryteratfel personer. Dessa personer kan inte lastas för någonfing. Jag anser att när man säger i riksdag ochnär historiska källor säger att dessa människor satt internerade i läger påicke oriktiga grunder men utan att ha gjort något brottsligt, så är denupprättelsen mycket mer värd än en upprättelse som en regering skulle kunnakomma med 50 är efter denna händelse. Dessa människor har upprättats. Det råddeexceptionella förhållanden i landet. 123 ALEXANDERCHRISOPOULOS (vpk) replik: Herr talman! Den historieskrivning som CatarinaRönnung presenterar är ointressant och meningslös. Den principiella frågankvarstår: Kan en uppkommen krissituation legitimera en godtyckhgmyndighetsutövning, som berövar vissa personer deras demokratiska fri- ochrättigheter? Dessa personer hade inte begått något annat fel än att utöva sinsamhälleliga plikt att delta i den polifiska beslutsprocessen. Något annat hadede inte gjort. Kan en exceptionell situation, en krissituation, där landetssäkerhet eventuellt var hotad, legitimera vilken regering som helst attåsidosätta lagstiftningen, att åsidosätta en eventuellundantagslagstiftning och ägna sig åt en godtycklig myndighetsutövning?Accepterar man denna princip så är dörren öppen för att den här situationenockså kan uppstå . Den här frågeställningen kan man nämligen intespringa ifrån genom att ta till en ensidig historiebeskrivning. Omman accepterar att dessa personer har suttit i arbetsläger pä ett lagstridigtsätt, finns det två vägar. Det logiska är naturligtvis att vi ger dem moraliskupprättelse. Om man inte gör det skall man förklara för dessa människor vad dehar gjort och vad de har anklagats för. Man skall förklara för dem varför defick bära stämpeln av att vara potentiella landsförrädare, asociala elementeller misstänkta personer över huvud taget. Den stämpeln fick de bära i helasitt liv, på arbetsplatserna, i bostadsområdena, i bekantskapskretsen och isamhället i övrigt. Det är detta som frågeställningen gäller, oavsett denhistoriska bakgrunden. Det är detta som måste svara på. Nationaldagensom helgdag, m.m. 124 () replik: Den historiska situationen vid det här tillfället är intressant,eftersom den psykologiskt beskriver varför detta skedde. Det är dockkonstitutionellt riktigt att införa vissa undantagslagar när krigsfara hotar.Det gjordes också, och man införde t.ex. transportförbud för kommunistpress.De besluten tillkom i laga demokratisk ordning. Vi hade en samlingsregering påden tiden. Nui efterhand kan man emellertid medge att dessa människor fick lida av personligförföljelse och att det de facto var ett övergrepp pä enskilda människor. Dethar jag emellertid stått här och erkänt vid upprepade tillfällen. Jag menardärför att historien har upprättat dessa människor, eftersom man aldrig harkunnat bevisa att de skulle ha gjort sig skyldiga till några som helstsabotagehandlingar eller annat. En större och bättre upprättelse än vadhistorien ger kan inte ens den bästa regering åstadkomma. vice talmannen anmälde att AlexanderChrisopoulos anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik. Anf.125 (): På uppdrag av riksdagsgrupp yrkar jag bifall till vpk:sreservafion nr 2. Trotsatt det här rör saker som hände för mycket länge sedan, tycker vi att en sådanupprättelse är mycket viktig för många enskilda människor som har fått lida försina åsikters skull. Jaghar pratat med vår representant i utskottet, Hans Leghammar. Vi hade ju ingenreservation från sida. Hans Leghammar säger att han kunde tänkasig att stödja frågan i utskottet. Han var dock litet fundersam över om manverkligen skulle gräva i någonting som hände för så länge sedan. När viresonerade i riksdagsgruppen kom vi emellertid överens om att detta trots alltär viktigt för många enskilda människor. Åndrade regler för skogskonto också attom inte hela debatten hade sparats hit till kammaren utan varit litet fräscharei utskottet så hade han stött frågan redan i utskottet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 1988/89:SkU3om ändrade regler för skogskonto (prop. 1988/89:41). Ändrade regler för skogskonto 126 (): I detta betänkande behandlas en propositionom vissa ändringar i skogskontolagstiftningen. Det är bra att regeringen nu harföljt ett gammalt moderat krav om att skogskontomedel skall fä föras över tillannan bank utan skattekonsekvenser. Regeringen föreslår också en förlängning av gällanderegler avseende insättning på skogskonto. Förslaget innebär att avdrag förinsättning på skogskonto vid taxeringar får göras avköpeskillingen för rotposter och av köpeskillingen för leveransvirke. I syfte att öka avverkningsbenägenheten har iåterkommande motioner föreslagit att gällande insättningsregler skallpermanentas. Socialdemokraterna har avvisat förslagen. De har dessutomså sent som under detta år i denna kammare signalerat om enåtergång til) de gamla reglerna. Den kortsiktiga och ryckiga skattepolitik somäven på detta område präglar socialdemokraterna skadar näringen. En permanentning av gällande insättningsregler ikombination med vårt förslag om en förlängning av uppskovstiden till 15 årskulle utgöra en positiv faktor för näringen. Enligt en undersökning som gjortsvid har nuvarande insättningsregler i många fallhaft en avgörande betydelse i vad gäller skogsägarnas avverkningsbeslut. Fastaspelregler inom beskattningen är A och O i all näringsverksamhet, men avsärskilt stor betydelse inom skogsnäringen. En förlängning av insättningstidenskulle dessutom gynna utboägares benägenhet att öka avverkningen. kanen sådan åtgärd även vara till fördel för utbokommuner. har ställt sig bakom ett moderat krav påatt de negativa skattekonsekvenser som blev följden av de nya arvsreglernamåste lösas. För nästan precis föreslog vi moderater ettutskottsinitiativ i denna fråga. Regeringen har ännu inte vidtagit erforderiigaåtgärder. Vi förutsätter att regeringen återkommer i frågan och att denmed retroaktiv verkan från föreslår sådana ändringar sominnebär att ej avsedda effekter av de nya arvsreglerna undvikes. Med det sagda, herr talman, yrkar jag bifall tillreservationerna 1 och 2 samt i övrigt fill utskottets hemställan. 127 (): Det betänkande vi nu behandlar avseendeändrade regler för skogskonto är inte stort. Det är däremot en fråga som berörmånga, säkerligen de flesta skogsägarna i landet. Reglerna för skogskontobetyder mycket för hur stora avverkningar som görs och hur skogen sköts. I propositionen föreslås två posifiva förändringar somutskottet också instämmer i. För det första föreslås att pengarna på skogskontofår flyttas mellan olika banker utan skatteeffekt. Denna rörlighet är välkommeni när banker slås samman eller bankkontor upphör. Det öppnas härmöjlighet att välja den bank som lokalt passar bäst eller som ger denmest fördelaktiga räntan. För det andra föreslås att de höjdainsättningsreglerna, 90 och , som gäller förlängs ytterligare tre år.Hög avverkning är önskvärd för att motsvara den stora efterfrågan som förnärvarande råder på svenska skogsprodukter. är t.ex. världens tredjestörsta exportör av massa och papper. När det gäller en uppskovsfid längre än för uttagpå skogskonto har utskottet däremot inte velat tillgodose ett sådant krav ifolkparfimotionen. Medlen på skogskonto bör kunna få stå kvar fills denmarginalskattereform med kraftigt sänkta marginalskatter som krävti träder i kraft. En sådan reform börjar nu skönjas vid horisonten.Risken ökar därmed att allt fler kommer att skjuta på planerade avverkningar.Det är få privatskogsägare som har skogen som enda inkomstkälla. Skogsinkomsternaläggs i allmänhet samman med annan inkomst, varför marginalskatten blir högre.Om medlen får stå kvar bidrar detta också till ett ökat hushällssparande, någotsom eftersträvas . Med dessa motiv yrkar jag bifall fillreservation 3 och i övrigt fill utskottets hemställan. Särskilt förtjänar attuppmärksammas slutraderna i utskottets skrivning om att regeringen skyndsamtser över de nya arvsreglernas konsekvenser på bl.a. skogskontona. Närskogskontona kom till var det för att skapa en möjlighet att planeraskogsavverkningen efter skogens tillväxt, marknadens behov och den egnaekonomiska situationen. Att arvsreglerna inte skall få kullkasta dennamålsättning bör regeringen också ha intresse av. Åndrade regler för skogskonto 128ÅSA (): Skogsbruket är en mycket långsiktig näring,man kan inte skörda och plantera . Därför tycker att detär riktigt att man skall kunna utjämna sin skatt med hjälp av skogskonto.