prot · GC0911 · 1988-12-31 00:00:00 — Anf.71 () replik: När det gäller koldioxid, freoner och luftföroreningar föreligger detuppenbarligen infe någon oenighet. Ifråga om ordet oeiviliserad så citerade jag statsministern som 1986 sade atfkärnkraften icke hör hemma i ett civiliserat samhälle. Debatten om civiliserateller ociviliseraf bör således föras med honom. Beträffandede fre åren kan jag säga atf vi helst skulle vilja trycka påstoppknappen. Det är nämligen möjligt, eftersom det i varje verk finns enstoppknapp. Men man måste fa hänsyn till vad svenska folket kan acceptera. Jagtror alltså infe aft det är möjligt aff stoppa . Vi hoppas dock aftkunna påverka opinionen så aff defta är möjligt inom tre är. De flesta anser juaff även det är orealistiskt snabbt. Men ståndpunkt är atf vistår ut men inte längre. Anf.72 Miljö- och energiminister : Det är med stor glädje jag som miljöminister möter efterårets val. Och jag tänker, herr falman, infe låta den glädjen grumlas av detdåliga humör som enligt vad som näsfan verkar vara naturlagar drabbar en del avkammarens ledamöter så fort vi börjar diskutera miljön, fy min glädje är av meruthålligt slag. Den har sin utgångspunkt i atf detta val var en triumf förmiljön. Det innebar en nationell samling bland medborgarna kring en radikalmiljöpolifik. Allaparfier redovisade inför valet program som var mer ambitiösa än tidigare närdet gäller miljön. Visocialdemokrater gick fill val med ett nationellt program som bygger påprincipen aft omsorgen om miljö och resurshushållning skall genomsyra allasamhällslivefs områden och med lokala miljöpolitiska program i alla kommuner. Valutgångenvisar också atf en majoritet av medborgarna inser att de fria marknadskrafternainte klarar miljöpolifiken. Det krävs här, liksom när det gäller tryggheten ochden sociala välfärden, gemensamma lösningar, solidaritet och ett starktsamhälle som är berett atf ingripa för aft hävda omsorgen om människorna ochmiljön. Därför är de partier som fortfarande tror aft det går att driva enkraftfull miljöpolitik utan att ta marknadskrafterna i örat de stora förlorarnai årets val. Dettahar föranlett en del magsura kommentarer på temat atf det skulle vara detillväxffienfliga krafterna som segrat och aff detta skulle utgöra ett hot motfortsatt ekonomisk, industriell och social utveckling. Inget kunde vara merfelaktigt. Det är infe de tillväxffienfliga utan de rovdriffsfienfligapartierna som har segrat. Det finns ett starkt och oupplösligt samband mellanresurshushållning och omsorg om miljön och förutsättningarna för ekonomisk ochsocial tillväxt. För aft fortsatt utveckling och fillväxt skall vara möjligmåste rovdriften stoppas. har vi gång på gång glasklart ochobarmhärtigt påmints om de grundläggande felen i vårt sätt atf leva och arbeta- att vi i vårt dagliga liv utsätter oss själva, framtida generationer ochnaturen för oacceptabla risker och ansvarslös rovdrift. Av defta kan vi bara dra en slutsats: Vi måste steg försteg befria oss från de risker vi lever med . Varje teknik skall iframtiden vara så ren att vi utan risk kan använda den i vår vardag. Vi skallinte förbruka mer under vår livstid än vi tillför genom eget arbete. Atfförverkliga denna vision är vår generations stora utmaning och uppdrag. Den uppgiften klarar vi inte med enkla handgrepp som attstoppa fillväxten eller aff säga nej till tekniken. Det vore ungefär likaenfaldigt som aff tro atf snabb fillväxt tillkommen hur som helst är garantinför goda livsvillkor. Det är tvärtom! Vi skall använda oss av tekniken ochfillväxten för atf lösa miljöproblem. För aff kunna göra det måste viemellerfid ställa krav på fillväxtens villkor och värde. Ty tekniken ellerfillväxten är varken ond eller god. Kvaliteten på det som produceras och utförsmed teknikens hjälp bestäms av hur vi människor formulerar kraven. Pä sammasätt bestäms tillväxtens värde av hur vi åstadkommer den och vad vi använderarbetets frukter fill. Därför måste vi vara beredda aft ingripa och att påverkautvecklingen. Vi mäste därför sätta omsorgen om miljön och en ansvarsfullhushållning med gemensamma resurser före äganderätt och vinstintresse. Det har före och efter valet med all rättframförts krav på nationell samling kring miljön. Bakom dessa krav ligger enönskan om atf alla goda krafter skall fas fill vara i kampen för miljön. Detfinns där emellertid en befogad krifik mot oss politiker, och andra, förkä'jbel om småsaker, ungefär av det slag som ofta präglar debatten här ikammaren. Den kritiken bör vi ta till oss! Det är kanske svårt aft undvika käbblet, att motstå frestelsenatt svartmåla motståndaren, under ett valår. Vi bör emellertid besinna oss ochanstränga oss att samarbeta och aft generöst väga erkänna vad som förenar. Viär faktiskt eniga om situationens allvar och om det mesta i den praktiskapolitiken. Det vore bra om vi kunde erkänna det. Den självklara och naturliga platsen för nationell samlingi en demokrati är de folkvalda församlingarna pä alla nivåer, och särskiltriksdagen. Det är här den nationella samlingen bör komma till uttryck - liksomden gjorde när de vikfiga beslut fattades som lade grunden för den nyamiljöpolifiken. Så här i efterhand, när stridens hetta har lagt sig, kanvi konstatera att det blev mycket bred uppslutning kring regeringens miljöpolitik.Det var ord, nyanser och promille som skilde förslagen åt. Det kan inga överordi debatten dölja. Samma slutsats kommer man också fram fill när man gär igenommiljöpartiefs program. Den vilja och ambition som prägladevårriksdagen mäste utnyttjas för de ytterligare, stora steg som skall tas imiljöpolitiken framöver. Jag vill i detta sammanhang särskilt hälsamiljöparfiet välkommet till den verkstad i vilken vi utformar morgondagens miljövänligasamhälle. Vi står inför många viktiga beslut där ansvar, mod och prov påpolifisk och social ingenjörskonst krävs. Vi måste bland mycket annat också ha det politiska modetatf beskriva verkligheten. har väldigt många människor engageratsig för atf lösa miljöproblemen. Mänga ser med ångest . Vi har, somförtroendevalda och opinionsbildare, ett stort ansvar att t.ex. inte hänfallaät vare sig illusionsmakeri eller orgier i katastrofer. Vi måste väga tala omaft miljösituationen infe kommer att kunna förbättras märkbart , oavsett hur kraftfulla åtgärder som vidtas här och . I taktmed att miljöarbetet drivs vidare kommer vi tvärtom att avslöja fler problemoch brister. Vi måste kunna förklara atf det visserligen kommer att ta fidinnan vi ser förbättringar i vär vardag fullt uf - men också, och det är likaviktigt, atf vi vet aft de åtgärder som faktiskt har inletts kommer aft gemärkbara resultat. Vi kan redan nu se resultaten av de årens insatserför miljön och arbetsmiljön. Utsläppen av de farligaste metallerna ochkemikalierna har t.ex. minskat kraftigt och i en del fall upphört ochpilgrimsfalken har räddats. Exempel som dessa kommer atf mångfaldigas denärmaste åren. Vi har faktiskt en framtid om vi hjälps åt! Det kommer emellertid atf ta fid innan vi ser resultatenfullt ut. Orsakerna är enkla och självklara: Vi kan inte hoppa övernaturiagarna nu heller! Även med snabba och kraffigt minskade utsläpp ochomedelbart stopp för användning av särskilt farliga ämnen tar det år att renavatten, luft och jord. Det far år atf återställa balansen i naturen -förutsättningarna för liv på jorden och i haven. Men det går. Det handlar ommycket stora omställningar, där vi steg för steg far oss fram fill målet, denrena resurssnåla tekniken. När man gör klart för sig vad det fakfiskt handlarom är detta inte , inte en skrämmande hotbild, utan en kunskap somborde fylla oss med mod och med framtidstro mitt i bekymren och oron. Lät oss ta exemplet med energipolifiken. Vårt tredubblauppdrag är där att klara kärnkraftsavvecklingen, att minska försurningen ochklimatpåverkan och atf skydda våra älvar. Det betyder atf vi skall bort frånbåde kärnkraft och fossila bränslen, eftersom båda energislagen representeraroacceptabla alternafiv. Det betyder också aft vi inte kan använda nyvattenkraft mer än ytterst marginellt för aft klara den uppgiften. Framfidensalternativ bygger därför på effekfivare energianvändning och på helt ny teknik baseradpå råvaror som ingår i naturens eget kretslopp. Pä vägen dit måste viemellertid, som bl. a. professor har påpekat, kunna arivända oss avalternafiv som naturgas för att ersätta kärnkraft, olja och kol och samtidigtförbereda marken för väfgasteknologi. Vi anser aft vår främsta uppgift är affdriva pä utvecklingen av det miljövänliga energisystemet. Regeringen kommerdärför aft uppdra åt och att i god fid före1990 års riksdagsbehandling klart och tydligt redovisa hur en strategi därmiljökraven sätts främst bör utformas. Det handfasta och konkreta arbetet med aftförverkliga visionerna har inletts, och det pågår runtomkring oss. Det harbörjat ge resultat. Det är faktiskt en väldig dynamik i utvecklingen! Jag kaninte förstå sätt aft karakterisera de regionala insatsernasom ett sätt aft plottra bort sig. Det är ju tvärtom ett sätt att koncentrerainsatserna till de områden där behoven är särskilt stora och där det bor mångamänniskor. Det är ett sätt att snabbt nå goda resultat och atf pröva verktygeni den nya miljöpolitiken. På det området händer mycket . Man sätter förstoch främst sökarljusen pä problemen och bristerna. Redan nu utvecklas nyainstrument, villkoren skärps, utsläppen minskar och förhållandena förbättras.Det här är verkstäder för att pröva instrumenten i den nya energipolitiken somgör stor nytta. Vi tänker fortsäfta aft använda oss av det instrumentet. För att försäkra oss om resultat och driva på denutvecklingen, sätter vi upp konkreta och tidsbestämda mål. Det gäller t. ex.att alla utsläpp av klor och dioxiner skall bort. I ett första steg minskar vinu utsläppen genom världens hårdaste krav för alla massafabriker.Det skall genomföras . fick för nägon tidsedan i uppdrag att lägga fram en avvecklingsplan för klor. All användning av freoner skall bort . Det ärett annat sådant här beslut som har fattats, liksom att kärnkraftsavvecklingenskall inledas 1995 och vara slutförd samt atf regeringen år 1990kommer atf förelägga förslag om vilka två reaktorer i kärnkraftverkenBarsebäck och som skall tas ur drift 1995 och 1996. Defta, herr talman, har visat sig vara en oöverträffad ochnödvändig metod för atf driva på utvecklingen. Och jag har lärt mig en sak avdetta: industrin och andra aktörer kan klara mycket mer än de säger. Derasuppgifter om vad som är tekniskt och ekonomiskt möjligt är för det mestaförhandlingsbud med mycket stor prutmän. Därför kan vi med stort självförtroende skärpa kraven,såsom sägs bl. a. i regeringsförklaringen. Därför kan vi kräva bättreinternafionella avtal. Ytterligare ett område där vi nu ser en tydligrörelsedynamik är lagstiftningen, tillämpningen av lagstiftningen, kontrollenoch straffpåföljderna. Regeringen och har lagt fast att miljökraven ifortsättningen skall väga tyngre vid all tillämpning av miljöskyddslagen.Regeringen har i en rad prejudicerande beslut angivit hur denna principskall tillämpas. Flera sådana beslut kommer, i uppfostrande syfte föromvärlden. Länsstyrelserna genomför , på regeringens uppdrag, eninventering av miljöproblemen i varje län. Domare, åklagare och poliserutbildas i miljökunskap för aff kunna bedriva kampen mot miljöbrott mereffektivt. Vi kan redan nu se atf antalet åtal för miljöbrott ökar.Ingen skall längre kunna spekulera i atf med böter köpa sig rätt smutsa ner.Den som begår allvarliga miljöbrott skall i fortsättningen dömas till fängelse. Vi förbereder nu ytterligare en skärpning och förenklingav miljölagstiftningen. Förslag till ny naturvårdslag, liksom ytterligareskärpning av miljöskyddslagen och angränsande lagstiftning, skall presenterasför . På det sättet blir samhället starkare förvarje vecka i kampen mot miljöbroften, och det behövs. Jag tycker, herr falman, aft vi skall kunna unna osssjälva att konstatera att vi faktiskt här hemma i värt eget land har satt igång en utveckling och process som är hoppingivande. Det behöver svenska folkethöra frän oss. Situafionen är dess värre infe likahoppingivande i det internafionella arbetet. Därför skärper vi det arbetetytterligare. I det nordiska arbetet har vi under just detta år, undersvenskt ordförandeskap, arbetat fram ett gemensamt program för miljösamarbetetoch ett aktionsprogram mot havsföroreningar, som också innefattar regionalaprogram för särskilt utsatta områden såsom gränsområdet mellan ochSverige, och norra . Vi har också enats om en gemensamstrategi för arbetet aft rena luff, vatten och hav. Det är verkligen mycket bråttom aft nå enighet om hur viskall förverkliga visionen av ett rent . Det var här i somindustrialismen föddes. Det är här som vi har de storaföroreningskoncentrationerna. Men det är också frän som dagens ochgårdagens miljöfarliga teknik och avfall exporteras fill andra delar avvärlden. Vi européer har ett ansvar för atf visa att det går att städa uppbland försyndelser, atf utveckla tekniker och skapa ett samhälle som är frittfrän de risker som vi nu tvingas leva med. Om vi skall klara miljön fordras samarbete i - helaEuropa. Därför måste vi utnyttja alla de fora som står till buds: FN:s ekonomiskakommission för , ESK, samarbetet om , och ,, , . Och vi utnyttjar också alla dessa fora maximalf. skall jag delta i ett möte i , därdet är meningen atf nästa steg i arbetet mot luftföroreningar skall tas. Detprotokoll som där kommer att undertecknas kommer från svensk synpunkt att varaotillräek-ligt, och vi kommer därför aff kräva en förbättring ochföra fram ett förslag om ett program för att överallt i komma ner fillen nivå beträffande utsläppen som motsvarar vad naturen tål, vad vi brukarkalla den krifiska belastningsgränsen. Miljöfrågornas ställning i den pågåendeintegrationsprocessen i har stärkts och måste stärkas ytterligare.Gemensamma överenskommelser kan tvinga dem som vill mindre att göra mer än deannars skulle. Vi utnyttjar samarbetet och harmoniseringsprocesser för aftdriva pä. Och vi har redan nått goda resultat. Pä det globala planet driver på i de frågor som ärde livsavgörande: klimatfrågorna, ozonskiktet, dricksvattnet, ökenutbredningen,Arkfis och , uppföljningen av . Med stöd av nya forskningsrön och erfarenheterna från vårteget avvecklingsprogram arbetar vi t.ex. för en skärpning av CFC-protokollet.Det krävde jag som det undertecknades, och det fortsatte jag attkräva när EFTA;s och EG:s miljöministrar träffades . Vi fog uppdet formellt med FN:s miljösf yrelse , långt innan kom medsådana tankar. Han är välkommen i det arbetet, men jag vill glädja honom medatt säga atf vi länge har drivit den frågan. När det gäller klimatfrågorna arbetar vi bl.a. genom dets.k. Global Change-programmet, där vi inviger det första mötet, därman skall diskutera arbetets uppläggning. Det sker här i . Beijerinsfitutet har gjort mycket stora insatser i tredjevärlden men också beträffande luft. Vi hoppasatt det internationella miljöteknikinsfituf som börjar sitt arbete här iStockholm skall bli ett verksamt instrument iansträngningarna för att samla världens folk och regeringar fill kamp förmiljön. Det är för atf få till stånd konkreta åtaganden frånvärldens regeringar som vi nu arbetar för en andra global miljökonferens år1992. Lät mig fill sist komma fillbaka till fråganom nationell samling i kampen för en god livsmiljö. Regeringen och socialdemokratin kommer aft göra allt föraft söka breda lösningar och samförstånd kring denna vär generations stora utmaningoch uppgift. Vi kommer aft göra det häri , bl.a. genom en öppen dialogmeUan regeringen, vår riksdagsgrupps företrädare och övriga partiersföreträdare i de utskott som har särskilt ansvar för miljön. Det ärnaturligtvis i första hand jordbruksutskottet men också bostads-, trafik- ochnäringsut-skoften, liksom finans- och utrikesutskotten. På samma sätt kommer viatt söka samarbete i kommuner och landsting, liksom med företrädare för olikaintressen, samhällsgrupper och ideella organisationer. Vi har lagt grunden för en radikal miljöpolifik, somständigt måste utvecklas och där vi måste ägna oss åtatt på en gång städa upp efter gamla försyndelser och förebygga nya problemgenom aft utveckla bättre teknik för framtiden. Allteftersom arbetet går vidarekommer kraven atf skärpas, arbetet med utvecklingen av de goda alternativenatt få allt större betydelse och resultaten atf synas. I detta framåtsyftande arbete kommer regeringensmiljövårdsberedning att få allt större betydelse såsom ett instrument för atfidentifiera och pä djupet analysera problem och såsom en spjutspets in iframtiden pä nationell nivå, liksom det miljötekniska institutet skall vara detpä internationell nivå. Miljövårdsberedningens resurser kommer därför att stärkasoch arbetsformerna atf utvecklas. Den kommer systematiskt att gå igenom defrågor som sfär i centrum för de kommande årens arbete - klimatfrågan,ozonskiktet, luff- och vattenvården, omställningen av jordbruket,energisystemet och trafiken, avfallshanteringen, biotekniken och gentekniken -för att nämna några särskilt vikfiga frågor. Miljövårdsberedningen skall ocksåansvara för den samlade redovisningen för hur lever upp fillBrundtlandkommis-sionens rekommendationer. Vi kommer också att till beredningen vid särskildafillfällen inbjuda representanter för forskningen, olika intressen och ideellaorganisafioner liksom företrädare för partier. Det är regeringensbedömning att detta skulle vara ett ändamålsenligt sätt att svara på deinitiativ till och krav på nationell samling som har kommit från t.ex. vpk häri liksom frän olika personer och organisationer utanför riksdagen.Men det är naturligtvis bara ett sätt, och jag kan försäkra att det kommer aftbli mänga beslufsfillfällen här i , där detkommer aft finnas möjlighet till och behov av nationell samling och bredalösningar. Jag kan meddela atf det är regeringens avsiktaff inbjuda riksdagspartierna till gemensamma diskussioner med tillgång tillden bästa kunskap vi har i miljövårdsberedningen kring klimatfrågan,omställningen av jordbruket samt uppföljningen av . och har redovisat hur det miljövänliga alternativet föromställning av energisystemet skall se uf, kommer det att granskas avmiljövårdsberedningen och vi kommer atf inbjuda partier atf delta idet arbetet. Det är med ödmjukhet och ansvar införallvaret i de samlade miljöhoten som vi inleder arbetet -men också med förstärkt framtidstro och en vision om gemensamma lösningar. Jaghoppas atf medborgarna vid denna mandatperiods slut skall känna atf vi gemensamthar gjort allt för atf motsvara deras krav och förhoppningar! Under detta anförande överfog falmannen ledningen avkammarens förhandlingar. 73 () replik: När man hör kan man tro aff honhar vunnit det val som vi har haft. Sanningen är den aftsocialdemokraterna förlorade 170 000 röster. Och det sägs aftsocialdemokraterna i inte har haft lägre röstetal sedan tio är efterstorstrejken . borde kanske i stället säga: Ensådan seger fill och jag är förlorad, Det är rikfigt aff vi har förlorat 7mandat. När jag kom till hade vi 21 mandat och fick inte varamed i alla utskott. Sedan vann vi 31 mandat och har förlorat 7 av dem, Jagtror atf vi alla här som har förlorat mandat har behov av att känna ödmjukhet. Men, , jag vill ta upp diskussionen omrovdrift, säger att vi är sötsura och sura över diskussionen, nämnde inte Birgifta några partier, men i TT-intervjun var detfolkparfiet och som man avsåg. säger hon aff det gäller deparfier som inte är beredda att ta marknadskrafterna i örat. Dä ställer jag en rad frågor fill Birgifta : Vem ärdet som har drivit miljöavgifterna? När vi talade en 'et sedansade : Det är faktiskt så att industrin hellre vill fala med oss.Nu har vi fått utredningen om miljöavgifter. Vem är det som har talat om en skärpning av miljölagstiftningen, böter ochfängelse, reserverat sig fill förmån för det? Vem är det som hardrivit naturvårdens krav på skydd för älvar, med motstånd avmiljöministern, skydd för våtmarker, skydd för fjällskog, skydd för urskogar?Vem är det som har talat om en aktiv återvinning, om att produktionen skall ståför kostnaden till varans slufhanfering? - Allt det har vi i ståttför. vill jag fråga : Finns det något områdedär vi har gått emot förslag från regeringen på miljöområdet? Slutligen: Kom med ett konkret förslag som visar vadBirgitta menar med aft vi står för rovdrift i miljöpolitiken. Jag villgärna ha ett exempel pä ett konkret förslag, så att vi kan diskutera detfillsammans. 74GUDRUN (vpk) replik: Jag tycker infe aff vi är på dåligt humör,Birgifta , i varje fall infe alla. Jag känner mig på ett mycket gott humör,måste jag säga, och tillfredsställd med att stå i den här talarstolen även omjag hade tyckt atf det hade varit roligare om det hade varit fler som lyssnat. Jag tycker infe heller att vi skall använda tiden fill affdiskutera vad vi inte är ense om. Jag tror aft vi är väldigt många som vill sesakligt på polifiken, som är medvetna om att nu krävs det ett krafttag ochfiden är inne. Det krävs handling. Men jag blir förskräckt när Birgifta säger att detkommer aft ta tid därför atf vi infe kan hoppa över naturlagarna. Nej, det trorinte jag heller. Vi måste nog ändå fråga oss: Vilka lagar är det egentligen somstyr? Vilka lagar är det som har styrt den utveckling som vi kan sekonsekvenserna av? Jag menar aft det är inte naturlagarna. Det är de ekonomiskalagar som säger att pengarna och makten är vad som gäller i det här samhället.Det är inga naturlagar som styr utvecklingen av bilismen. Det är inganaturlagar som styr planeringen av ScanLink, Det är inga naturlagar som styrplaneringen av en , Jag ställde en rad konkreta frågor till BirgittaDahl, där den vikfigaste kanske är om hon är beredd atf krifiskt diskuteratradifionella ekonomiska fillväxfbegrepp, beredd att diskutera medfinansminister om atf också räkna in miljöeffekter i alla de planeringaroch förslag som kommer. Skulle vi räkna på kärnkraftens egenfliga kostnader,skulle vi räkna på hela den nukleära cykeln från uranbryfningen och fill denännu olösta avfallshanteringen, så skulle vi fä fram ett helt annat pris perkilowattimme än vi har . Det är detta synsätt som vi måste anlägga. Dä kan manmöjligen säga, om man har ett sådant synsätt, aff man räknar med naturlagarna,eftersom detta är ett problem som vi måste lösa. Men atf säga aff det ärnaturlagarna som skall styra och då räkna med de ekonomiska lagarna, det är enfelaktig syn. Miljöpolitik är, som jag sade, inte bara avfall ochgifter. Det är industripolitik, frafikpolifik osv. Men det är också, BirgittaDahl, en fråga om makt. Jag menar aff det finns en majoritet i det härpariamenfet som är beredd aft ta denna diskussion på ett seriöst sätt och medett mycket gott humör - det kan jag försäkra. 75KARL () replik: Det här med humör hör naturligtvis också tillmiljön. Jag är infe på dåligt humör. Jag är bara en ganska allvarlig typ, somdessutom har blivit förkyld sä atf det slagit lock för vänsterörat. Men jagtror inte att det går uf särskilt över socialdemokraterna. Jag tycker fakfiskt att det är ganska glädjande atf lyssnafill miljöministern, I vissa sammanhang låter hon ungefär som jag själv. Mendet finns ändå skillnader i vår politik, som vi måste diskutera, och de är enav de vikfiga uppgifterna för oss. Jag tycker inte atf det är käbbel om vi farupp skillnaderna. Jag tror nämligen atf det är dessa som driver politikenframåt. Det kan handla om energipolitiken, där det är fråga om huruvida viskall gå in för den kolanvändning som fortfarande sfär pä energiverketsprognoser, eller om vi - som jag tog upp i mitt huvudanförande - skall satsa påbioenergi, där detfinns en möjlighet och där jag tror aft attityden hos riksdagspartierna harförändrats under valrörelsen. Jag tror atf det är intressant att få dettaavfestat här i .