prot · GC0989 · 1988-12-31 00:00:00 — Jag tror faktiskt atl det är svart all renodlaproduktionsmålet så hårt, när vi lalar om alt försöka lösa problem mednedläggning och med att unga människor kanske inte vill ta över sina föräldrarsgårdar i glesbygden i . Men del kanske inte var det som KristinaSvensson menade. Jag tror emellertid inle alt man kan göra en sädan renodling. När del gäller frågan om de tänkbara medlen vill jag avnaturliga skäl inte föregripa - och kan det inle heller - den arbetsgrupp somsä vitt jag vel ännu inte har kommit in på medelsdiskussionen. Denparlamentariska gruppen befinner sig ännu i diskussionen om mälpreciseringaroch annal. Men del har konstaterats av den nordiska utredningen om jordbruket iNorden över huvud tagel alt man räknar med alt jordbruksprisstödet i Sverigehar sä stora avbränningar att högst hälften när bonden. Frågan gäller alllsähur man kan utveckla medel som mer direkt när bonden. 1 debatten har dä närnnlsolika former av inkomstslöd. var själv inne pä det. Detfinns förslag om arealersättningar. Del finns förslag om brukarslöd som ärneulrali mellan produkter men däremot inte neutralt i produktionen utan kan ökamed produktionen. Det finns förslag om olika typer av ersättningar av annal slag medregionalpolitiskt anknytning, med miljöpolitisk anknytning. Det finns förslagom konlraktsodlingar och olika former för sådana. Jag vel att det inom EGförekommer diskussioner om inkomslförsäkringar och annat. Jag utgår ifrån attarbetsgruppen kommer atl se på en lång rad av olika typer av medel. Det gåralltså inle för mig all svara på vad arbetsgruppen kommer fram till. Denberäknas bli klar med sitt arbete . Det är tänkt att det skall blien lång, ordentlig remisstid, och regeringen lägger sedan fram en propositionpå grundval av del förslaget om ungefär räknat frän . När det sedan är fråga om nackdelar och fördelar med deinterna regleringarna och vad som händer om man minskar deras omfattning ellerom man avskaffar dem, sä vill jag säga atl kvoter ju har den nackdelen alt manfär en kapitalisering. Del läggs in värden i marken som gör del svårt förnytillkommande atl la över, som över huvud tagel gör det svårt för den som ärny och utanför kvolsystemel alt komma in i del. Det låser en kanske stelstruktur och försvårar nyföretagande, försvårar för unga bönder. Avsättningsgarantierär ju en annan ganska vanlig form bäde i vårt land och i andra länder. Dethandlar då om att bonden garanteras ett visst pris, oberoende av om del finnsnågon som vill köpa produkterna eller inte. Del leder, som vi vet, till enöverskotlssubventionering, som i sin lur urgröper böndernas inkomster, osv. Mendet är inte bara det att den urgröper böndernas inkomster, vilket är illa nog -den här typen av avsättningsgaranlier fjärmar också producenten frånkonsumenten. Det är ändå viktigt att det finns en marknadssignal, attkonsumentens efterfrågan når fram fill producenten och inte suddas ut av dentypen av intern reglering. Gemensamt för de interna marknadsregleringarna är att etlav deras syften är alt höja priset extra utöver det som gränsskyddetåstadkommer. Där är vi dä tillbaka lill den diskussion som interpellanterna upp, nämligen matprisernas negativa effekter. Skall man se till de negativa effekterna av att avskaffaeller förenkla, som vi har sagt, interna marknadsregleringar, är detsjälvfallet alt bonden har anpassal sig till en reglering, och här som vid allomställning, är det viktigt hur vi kan föra in nya medel, sä att det inle blirfill skada för den enskilda personen. Tredje vice talmannen anmälde allKristina och anhållit att till protokollet fåantecknat alt de inte ägde rätt till ytterligare inlägg. Överläggningenvar härmed avslutad. 9 8Föredrogs och hänvisades 1988/89:48till trafikutskottet 1988/89:76till lagutskottet 1988/89:92fill näringsulskottet 1988/89:101lill trafikutskottet Prot.1988/89:89 1988/89:115 till försvarsutskottet 1988/89:116 till jordbruksutskottet 1988/89:119lill /89:123 till socialutskottet /89:126 och127 till skatteutskottet /89:128 lill jordbruksutskottet /89:130 ullsocialutskottet /89:131 till /89:133 lill näringsulskottet1988/89:134 lill trafikutskottet /89:135 till skatteutskottet /89:136lill näringsulskottet 1988/89:137 lill skalteutskottel /89:138 fillsocialutskottet /89:139 till bostadsutskottet Skrivelsen 1988/89:82 lillsocialförsäkringsutskotlet 10 8 Föredrogs och hänvisades 1988/89:24till konstilutionsulskottet 118 Föredrogs och hänvisades 1988/89:Sf27och Sf28 till socialförsäkringsutskoltet 12 § Föredrogs men bordlades äter Finansutskottetsbetänkanden /89:FiU 14-FiU 19 Skatteutskottels betänkanden /89:SkU22och SkU23 Försvarsulskoltets betänkande 1988/89:FöU12 Utbildningsutskottetsbetänkande /89:UbU9 Näringsutskottels belänkande 1988/89:NU16Arbetsmarknadsutskottets betänkanden /89:AUll och AU12 13 8 Anmäldes och bordlades medanledning av prop. 1988/89:114 om allmänna helgdagar 1988/89:K12av () 1988/89:K13av m.fl. (m) 1988/89:K14av () med anledning av prop. 1988/89:120 om dubbelbeskattningsavtalmellan och 76 1988/89:Sk46 av m.fl.(m) 14 8Anmäldes och bordlades Prot. 1988/89:KU25 Vissa sekretessfrågor rörande skyddet förenskilds personliga ,,..,. ", ro Meddelande om inter- Skalleulskollels belänkande 1988/89:SkU21Sjöfarisbeskattning betänkanden /89:JuU13 Förverkandevid skadegörelse 1988/89:JuU16Underrättelseskyldighet m.m. när utlänningar är berövade friheten 1988/89:LU22Äktenskapsrättsliga frågor 1988/89:LU23Skadeståndsansvaret vid kärnkraftsolyckor 1988/89:LU24Inteckning av bostadsrätt 1988/89:LU25Vissa skadesländsfrågor 1988/89:LU26Fotografers rättigheter betänkanden /89:KrU13 Anslag tillidrott 1988/89:KrU14 Anslag till turism och rekreation ]988/89:TUllTransportrådet, transportstöd m.m. 15 8 Meddelande om interpellation Meddeladesalt följande interpellation framställts 1988/89:186 av (vpk) till miljö- ochenergiministern om skärpta miljökrav på färjetrafik: Vårt land förbinds medgrannländerna bl.a. genom en omfattande färjetrafik. Färjorna släpper utavgaser i luften och kyl- och avloppsvatten i haven. Avgaserna innehåller en mängd ämnen, koldioxid,svaveldioxid, kolväten, tungmetaller och stoft, varav många bidrar lill altskapa allvarliga miljöproblem. En hel del av dessa utsläpp kan undvikas omhårdare krav ställs pä färjetrafiken, t.ex. när del gäller tillåten svavelhalti oljan. För attbekämpa mussellarver och andra organismer som sätter sig i och -jj Prot.1988/89:89 täpper till kylvattenledningar och värmeväxlare används starkamiljögifier. Dessa innebär en fara förekosystemen i haven. ; För enskilda kommuner är det myckelsvårt all hanlera dessa problem. ° Olika regler i olika kommunerkan leda till att färjeföretagen spelar ut kommunerna mot varandra. Därför ärdet nödvändigt att restriktionerna blir lika för alla inblandade parter. Del behövsalltså en skärpning av lagstiftningen. Våra hav är svårt förorenade. Det behövssnabba förbättringar. Jag vill därför fråga miljö- och energiministern: Vad tänker regeringen göra för altminska färjelrafikens ulsläpp i luft och vatten? 16 8 Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1988/89:554 av () lill kommunikationsministern om åtgärder för atl förhindra oljekatastrofer tillhavs: För som går ökar riskernaför att fler oljekatastrofer likt den i inträffar. Hundratalsskrotfärdiga oljetankrar trafikerar nämligen världshaven. Inlernalionellaregler och kontrollorgan saknas. Alla kuststater har dock intresse av alt detblir någon ordning på eländet. Med anledning härav vill jag ställa följande fråga: Är regeringen beredd att tainitiativet till en internationell konferens där man eftersträvar en lösning pånämnda högst otillfredsställande situation? 1988/89:555 av () tillutbildningsministern om skyldigheten för hyresgäster alt betala kostnadernaför installation av kabel-TV: En man som inle vill ha kabel-TVkan nu vräkas från sin lägenhet efter ett utslag av högsta domstolen. Mannenhar ingen TV och har därför infe betalat den extra avgiften på . i månadensom hyresgästerna skall belala för kabel-TV. En kvinna som inle ville ha kabel-TV vägrade också altbetala avgiften men satte in samma summa på ett konto hos . Efterett utslag i hovrätten fär nu hyresvärden pengarna. är en instanssom är upprörd över de här utfallen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet följande: Kommer statsrådet atl ta initiativtill en lagändring, så att hyresgäster inte skall kunna åläggas altbetala för kabel-TV som de inte vill ha? 1988/89:556av () till miljö- och energiministern om företagensmiljöinvesteringar: I investeringsfonderna - uppbyggdaav företagens vinster - finns insatta på . är det möjligt att ta ut pengar tillmiljöinvesteringar som "väsentligt förbättrar den yttre miljön". Endast 400 miljoner har betalats ut tillmiljöinvesteringar , trots att det sannerligen inte är brist påangelägna investeringsobjekt. Vad beror det på alt intresset ärså svalt, och har det från regeringens sida gjorts något för att få industrinatt använda fondpengar till miljöinvesteringar? 1988/89:557av (vpk) till arbetsmarknadsministern om gränsvärden förslyrenhall i lufl: I en unik undersökning, gjord vidyrkesmedicinska fakulteten i , har visals all styrenexponering gettupphov lill arbetsskador fastän styrenhalten i luften legat under halva dettillåtna gränsvärdet. Eftersom fabriken där de undersökta arbetade lades ned,kunde man göra en ny undersökning långt efter det atl exponeringen upphön.Symptomen -bl.a. balansrubbningar, onormal trötthet och huvudvärk-började avtaförst tre lill efter del all exponeringen upphört. Dessa undersökningsresultat är myckel allvariiga och borderedan ha lett till åtgärder i form av skärpta föreskrifter och kraftigt sänktagränsvärden för styrenhaller i luft. Jag villdärför fråga arbetsmarknadsministern: Kommer arbetsmarknadsministern altla initiativ i syfte atl äsladkomma sänkta gränsvärden för slyrenhaller i lufl? 1988/89:558 av (vpk) till försvarsministernom försvarels kreditkortsavfal med visst oljeföretag: den 30 marskunde man läsa att del svenska försvaret tecknat ett avtal med , sominnebär att försvarets samtliga person- och lastbilar förses med ett kreditkortsom gäller hos . är utsatt för internafionella och svenskabojkoltaktioner, eftersom bolaget förser med olja. - Det här var en upphandling i konkurrens. lämnadedel bäsla anbudet, uppger man på . kunde man pä s. 3 i läsa i enartikel signerad av statsminister: - Vi skafortsätta atl verka för sanktioner mot . Del gäller FN-sanktioner, somär mest effektiva. Men det gäller också all försöka fä många andra länder attgöra som vi och på egen hand förbjuda all handel med . - Vi ska driva enaktiv Sydafrikapolitik ända tills apartheid undanröjts. Strider inte FMV:sagerande mot beslut att förbjuda all handel med ? Prot.1988/89:89 Min ftåga är: ----------------------- Arförsvarsmrnistern beredd atl vidta några åtgärder för all upphäva Meddelandeom frågor FMV:s beslut? 1988/89:559 av (vpk) till justitieministernom skyldigheten för hyresgäster all betala kostnaderna för installation avkabel-TV: har elt stort antalfall behandlats där enskilda hyresgäster och bostadsrättsinnehavare velatslippa kostnad för och installation av ledning för mottagning av satellilsändaTV-program. I en dom har högsta domstolen slagit fast alt hyresgästsom vägrat betala kabel-TV-tillägg kan vräkas. När det gällertelefoninstallalion - en erkänd nyttighet - avgör varje hyresgäst/bosladsrätlsinnehavareom anslutning och abonnemang. Ingen kan vräkas för att man vill slippa telefoneller vägrar betala telefonräkningen. Jag villdärför fräga justitieministern: Är justitieministern beredd atlföreslå sädana lagändringar alt kabel-TV-installalion jämställs medtelefoninstallation vad gäller hyreslag/boslads-rältslagstiflning ochindividuell anslutning? 1988/89:560 av () till statsrådet om vissa åtgärder för att minska antalet asylsökande till : Av uttalanden som Arlandapolisengjort i massmedia framgår att polisen kontaktar flygbolag för att tillhälladessa all sluta transportera asylsökande till . Eftersom dettaförfarande inle synes vara förenligt med och de svenskariktlinjerna för flyktingpolitiken, vill jag fräga invandrarministern om detpåtalade förfaringssättet föranleder regeringen att vidta några åtgärder. 1988/89:561 av () till miljö- ochenergiministern om den planerade utbyggnaden av kraftstationen iUmeälven: Regeringen har sagl ja tillVallenfalls omstridda utbyggnad av kraftstationen i . Därmedgår regeringen emol bl.a. och Älvräddarna som bestämt motsattsig kraftverksbygget. En utbyggnad av kraftstationen får svårakonsekvenser för naturen, och fisket och deltalandskapet nere i Hemavanpåverkas negativt. har kraftigt protesterat mol Klippenprojektef.Folkpartiregeringen sade 1979 av miljöskäl nej till utbyggnad av Klippen. villjag fråga miljöminister : Vilka miljöpolitiska övervägandenligger bakom regeringens beslut atl säga ja till utbyggnad av Klippen? 1988/89:562av () lill utbildningsministern om fördelningen avresurser mellan gamla och nya folkhögskolor: Efiersom de nya folkhögskolor som efler riksdagsbeslutstartats inle tilldelals egna nya resurser, måste de"gamla" folkhögskolorna dela med sig avsina elevveckor för alt de nya skall komma upp till en rimlig nivå Prot.1988/89:89 pä . Del mest orimliga i delta syslem är all även de"gamla", l.ex. , som inte nårupp , fär avstå ytterligare för att de nya skall nårekommenderad nivä. Är det rimligt atl gamlafolkhögskolor med färre elevveckor än 4 000 skall avstä ytterligare för alt denya skall nå upp ? Om inte, skall de undantas från nedskärningen? 1988/89:563 av () tillindustriministern om : I en frågedebatt med undertecknaduttalade industriministern att inte skulle fatta någotbindande beslut angående vid sitt sammanträde . Styrelsen för fattade emellertid vid deltasammanträde avgörande beslut angående framtid.Industriministern har i anslutning till delta beslut uttalat att det avCelsius styrelse fattade beslutet är ett bra beslut. Del är märkligt alt industriministern förmedlar dubblabudskap. Det är ocksä märkligt atl industriministern på detta sätt inte tarsitt och regeringens ägaransvar, utan låter styrelsen för avgöra dennavikliga fråga som är så intimt förknippad med vår försvarspolitik. Vilka åtgärder avser regeringen alt, som företrädare för staten iegenskap av ägare till , vidta med anledning av beslut den 29mars? 17 8Kammaren åtskildes .