prot · GC09122 · 1988-12-31 00:00:00 — Om rältsodontologtjänsten vid rättsläkarstationen iStockholm ker, ochnärmast så all någon typ av nedläggning är på gång. Det vore värdefullt om socialministern kunde säganågonfing för att lugna personalen och undvika fortsatt personalflykt Den härpersonalkategorin är utomordentligt kvalificerad och minsann inte lätt allhitta på marknaden. Den utbildas inle bara genom skolor och papper utan iverkligheten, tillsammans med dessa ungdomar. Vi har inle från regeringens sida denutgångspunkten alt del är fråga om någon avveckling av den här verksamheten.Som jag har sagt , har vi den utgångspunkten atl där del brislerskall brisierna avhjälpas - och alt del skall fungera bättre. Men när det gäller ansvarsfördelningen är del inte sålänge sedan ansvarel för denna verksamhet överfördes från staten lill kommuneroch landsting, och nägra ändringar i del avseendel har vi inte funderingar pä. När del gäller tillsynen har ju eltfortlöpande ansvar för alt utöva tillsyn över den här värden, liksom myckenannan vård, och jag utgår från att aklivl utövar del ansvaret. 70 (): Det går naturligtvis inle alt här beslula hurdenna reform skall se ul - det inser jag fuller väl. Men jag tycker i varje fall atl man skallöverväga vilkel tillsynsansvar som skall ligga på regeringens sida. Som sagt:historien förskräcker. Låt mig säga atl jag tror alt samhällel - och då menar jaghela samhällel -måsle bära sitt ansvar. Man får inte svika de här ungdomarnaför all de är litet annorlunda, för atl de så att säga har kommil mitt emellanstolarna. Detta ansvar måsle alltså alla la - staten, kommunerna ochlandslingen. Jag är angelägen att framhålla atl socialminislern härvidlag taretl särskill ansvar för framliden. Överläggningen var härmed avslutad. 15§ Svar på fråga 1988/89:686 om rältsodontologtjänsten vid rättsläkarstationeni har frågat mig om detidningsuppgifter stämmer som säger atl rältsodontologtjänsten vidrättsläkarslationen i skall dras in på grund av brislen på resurser. Del finns en tjänst som rätlsodonlolog i . Tjänstenär placerad vid rättsläkarslationen i , men rältsodontologen biträder ävenövriga rätlsläkarslationer i landel. Innehavaren av tjänsten avgår inom korl med pension. Isamband med della har socialslyrelsen övervägt om del finns anledning att ändratjänste-konslmklionen. Man har bl.a. hållit överläggningar med odonlologiska fakultetenvid för att efterhöra möjligheterna atl förenaräitsodontologens tjänst med tjänst vid den odontologiska fakulteten för att påså vis stärka ämnets slällning. Det har visal sig inle vara möjligl.Socialstyrelsen har ocksä vänt sig till föreståndarna vid rättsläkarstationernaför all få deras syn på lämplig Ijänstekonslmkfion. Rältsodontologen har en mycket viktig uppgifl att fylla.Enligt de uppgifler jag fått från socialslyrelsen har slyrelsen för avsikt altsnarasl återbesätta tjänsten, troligen med samma konstruktion som . Om rältsodontolog-Ijänsten vid rättsläkarslationen iStockholm 72ANITA (): Jag får tacka socialminister försvarel. Socialministern och jag diskuterade rättsodontologi här i kammaren den14 februari . Då hade ingen förståelse för mina krav. "Jag tror inle heller på beskrivning,att mer eller mindre hela rättssamhället på detta område står och faller medhuruvida det finns en fasl tjänst eller om man har flera olika läkare i form avkonsultinsatser för att utföra de tjänster som vi kan vara överens om ärnödvändiga atl göra i vissa undersökningar." Det har gått tre och en halv månad . har vigenom den Iragiska flygolyckan vid fått en klar uppfattning om huren rättsodontolog arbetar. Vid olyckstillfället larmades rältsodontologen, somvar på semester, och han hämtades lill identifieringen med hehkopler för altsnabbt komma till olycksplatsen. Tack vare att flygbolaget kände till allanamnen kunde identifieringen ske via de förolyckades landkort Ändå varidentifieringen svår - och kunde utföras just lack vare rältsodontologen ochtandkorten. Men vad hade hänt om olyckan skett en månad senare? Dåhade rältsodontologen gåll i pension, utan efterträdare. Jag tycker all del ärotillständigt, sett ur arbetsmiljö- och trygghetssynpunkt, att tjänsten somrättsodontolog inte är återbesatt innan nuvarande innehavare avgår medålderspension. Jag vill ialla fall säga: Tack så mycket för det positiva svaret! Med anledning av det senaste som AnitaStenberg sade vill jag bara framhålla, för att inte någon skall få intrycketatl ingen finns som ulför detta arbete, att om inte tjänsten blir tillsatt undersommaren - och det kanske den inle blir- kommer naturligtvis de vikarier somredan tidigare har funnits all tjänstgöra. Del är alliså inte så attverksamheten inle finns fillgänglig. 74 (); Del är alldeles riktigt, men det krävskontinuitet. Det måste alltså finnas en rällsodontologljänst med kontinuitetSåviit jag förstår har numera insett det. Överläggningen var härmed avslutad. Prot,1988/89:122 Om ingenjörsutbildningen inom gymnasieskolan 16 §Svar på fråga 1988/89:657 om ingenjörsutbildningen inom gymnasieskolan har frågat mig om jag är bereddalt arbeia för att även orler med treårig leknisk linje i gymnasieskolan (T3)och med slorl behov av leknisk utbildning ges möjlighel atl bedriva den nyatvååriga ingenjörsutbildningen i högskolan. Frågan om den nya ingenjörsutbildningens lokaliseringdiskulerades ganska ingående i den proposition (1988/89:90) om sådan ulbildningsom regeringen lämnade , och som denna kammare tog ställninglill så som i förrgår, I propositionen framhöll regeringen all lokaliseringenmåste avgöras genom en sammanvägning av väsentliga skäl, som var för sig kanpeka i olika riktning, Närhel lill ulbildningen är viktig för den fortsattaindustriella utvecklingen i landels olika regioner. Detta är etl av huvudskälenför en bred lokalisering av den nya ulbildningen. är del ellkvalitetskrav att utbildningen hålls samman inom slabila och utvecklingsbarautbildningsenheter av tillräcklig storlek, som dä inle kan bli alllför många iförhällande till den totala volym som utbildningen planeras få. Den avvägning regeringen gjorde ledde till att ca 40 orteri propositionen föreslogs få en av fastställd framtida permanentlokalisering av den nya ingenjörsutbildningen. har ocksä beslulal ienlighet med della förslag. Jag är inle beredd atl nu förorda en permanentlokalisering av ulbildningen lill ytterligare orler ulöver de på delta sättbeslulade. är del naturligtvis alldeles riktigl, som LeifMarklund har framhållit i sin fråga, att utbildning av detta slag har storbetydelse för orler som t.ex. . Genom den proposition som lades fram förelt år sedan om särskilda regionalpolitiska insatser i m.m.(prop. 1987/ 88:86) skedde ju ocksä en bestämd salsning i påutvecklingsresurser inom området för fiberarmerade polymermaterial. Bl.a. fickhögskolan i en förslärkning av sitt forskningsanslag med 1 milj. kr. föratt kunna medverka i denna satsning. Givetvis är frågan omutbildningsmöjligheterna i anslutning till en sådan salsning av slor belydelse. Som det särskilt framhållits i propositionen om den nyaingenjörsutbildningen - och som lämnal ulan någon invändning - harvarje högskola ell ansvar för all inom sill verksamhetsområde planerautbildningens geografiska förläggning med hänsyn lill lokala förutsättningaroch behov. Del finns alltså en möjlighet för elt universilel eller en högskolaall föriägga utbildning lill annan orl än högskoleorten, om tillgängen lilllärare, lokaler och ulruslning kan säkras. Det ulbildningsbehov pekal på bör därför enligt min mening närmasi prövas av de berördahögskolorna och i en sådan planeringssamverkan med t.ex. länsstyrelser ochkommuner som också betonats i proposilionen. 76LEIF (); Jag lackar utbildningsministern för svarel. Jag är i slorl sett till freds med svaret; jag hade intehoppats få något annal svar , men jag måste få tillslå alt jag faktisktlycker all svaret borde ha innehållit ytterligare en mening: alt det inte baraankommer på varje högskola atl la ansvar för alt vidga utbildningen där delfinns behov av det utan att det också föreligger skyldighet att göra del. Läl mig gå lillbaka till grunden för ingenjörsutbildningenoch titta på tidigare skrivningar, som också framgick av propositionen.Utbildning och forskning är en nyckelfaktor när det gäller denregionalpoliliska utvecklingen. Risken med att ulbildningen koncentreras tillhögskoleorterna liggeri atl man får en regional obalans inom sådana regionersom har elt slort behov av alt kunna ulveckla orter utanför de delvisöverhettade områdena. Enligt vad jag förslår vilar elt stort ansvar på kommuneroch högskolor när del gäller atl komma överens om all lägga ut utbildningarulanför de orterna. Syftet med min fräga är naturligtvis inte alt hilta merpermanenla orter utan all åsladkomma en mer fasl hållning när det gäller altställa upp på utbildning ulanför högskoleorter, även på sådana orler som i dagendasl har T3-utbildning. Jag kan ta etl exempel från del lokala område som jagväl känner till, nämligen . har förlagt sin forskningoch utveckling när det gäller plaslkomposiler till just del områdel. Jag ärhelt övertygad om att om vi kan slälla upp med utbildning och utbildad personalkommer vi alt få en bra avknoppning från-just del företaget Jag vill därförytterligare fråga om jag inle av utbildningsministern kunde få del svarel från högskolans sida bör ha en sådan skyldighet som jag tidigare lalade om. Om ägarkonstruktionen i en framtida tredje TV-kanal I sakfrågan är och jag överensom all del är angelägel alt man i högskolorna med slorl allvar prövarmöjhghelerna att förlägga utbildningen lill olika orter. När del gäller föreskrifter och skyldigheter måste jaglill säga alt min erfarenhet av möten med norrbottningar är sådanall jag inle alldeles opåkallat är beredd att föreskriva nya skyldigheter. Jaglitar mer på norrbottningens förmåga atl i kraft av de beslulsramar som finnsåsladkomma goda lösningar när man ger förutsättningar och möjligheler. Överläggningen var härmed avslutad. 17§ Svar på fråga 1988/89:664 om ägarkonstruktionen i en framtida tredje TV-kanal 78Ulbildningsminisler : Herr lalman! har frågat migom jag har regeringens uppdrag all genomföra diskussioner om ägarkonstruktioneni en framlida iredje TV-kanal eller om del rör sig om prival konsultverksamhetinom mill ansvarsområde. Prot, 1988/89:12226 maj 1989 Om ägarkonstruktionen i en framtida tredje TV-kanal Svaret på båda frågorna är nej. Jag har vid olikatillfällen talat med personer som har uttryckt intresse av alt bedrivaverksamhet i en evenluell sådan TV-kanal, Samtalen har lillkommil på dessapersoners inilialiv. Som ansvarig i regeringen för radio- och TV-frågor kan ochbör jag föra sådana samtal ulan atl ha nägol särskill uppdrag och ulan allsamtalen därför blir vad frågeställaren betecknar som privat konsultverksamhet 79 (); Jag skall be att få tackautbildningsministern för svarel på min fråga. Självfallet skall utbildningsministern kunna föra samlalmed olika personer och företag i det svenska samhällel. Min fråga är föranleddav att jag fick i mina händer ell brev från tillutbildningsministern där det heler bl.a.; "Vi kommer atl noga överväga desynpunkter Du framförde i samband med bedömning av den lämpligaägarorganisationen. Vi räknar med att ålerkomma med informafion om denkompletterade ägarkrdsen ." Det är helt uppenbart, herr talman, alt det här rör siginle bara om en allmän diskussion utan om all uibildningsminislernuppenbarligen, så som har uppfattat det, har framförtkonkreta synpunkter på vilken företagets framlida ägarkonslruklion bör vara,salt i relation fill fillkomsten av en evenluell framlida Iredje TV-kanal. Detär faktiskt någonting som bör dras fram i ljuset. Först och främst bör man få svar på frågan: Vilkasynpunkter är del som utbildningsministern har framförl till Nordisk TelevisionAB? Vilka är det som skall gynnas genom en ny lyp av ägarkonslrukfion, som pånågot sätt skall underlätta för vid tillkomsten av en IredjeTV-kanal? Har utbildningsministern framfört molsvarande synpunkler på hur andrainlresserade företags ägarkonstruktioner skall se ul? Detta ärfrågor som är värda atl slälla. Det är bra om detta förebådar tillkomsten av en tredjeTV-kanal, men del är oacceptabelt om den skall tillkomma i smyg, så atl denfakfiskt slrider mol idén med en Iredje TV-kanal, nämligen alt den skall varafristående och oberoende. 80Utbildningsminister : Herr lalman! Jag konslalerar atl jagfaktiskt har svarat på fråga. Han har frågat mig om jag har elluppdrag att genomföra diskussioner med eller om jagsysslar med prival konsultverksamhet. Jag har då svaral atl jag inle haft någolsärskilt uppdrag -har liksom etl stort anlal andra företagkonlaklat mig och har funnits representerat vid debatter där jag har medverkatoch hafl synpunkler pä hur olika ägarkonstruktioner för svenska televisionsföretaglämpligen skulle kunna se ul. Del har jag framförl, framför allt i offentligdebalt. Jag brukarvid mitt umgänge med andra inte ta betalt förall säga goddag, vilkel möjligen är en överraskning för ; det ärmöjligl alt brukar göra del. Av del skälel blev jag någotöverraskad av fråganom den privala konsultverksamheten. Hade frågat vilken korrespondens som kanfinnas och vilka regislrerade handlingar som kan finnas i regeringskanslietrörande etableringen av nya TV-kanaler hade han självfallet kunnat få besked omdel. Så sent som i går beslöl regeringen atl avslå en framställning från enenskild företagare som i ett enkelt, 45-radigt brev erbjöd sig att med högkompetens ta hand om en tredje kanal. Det var emellertid så litet underbyggtall jag i del sammanhanget inte ansåg del angelägel all föra några ytterligarediskussioner för alt skaffa mig ytterligare och djupare informafion. Prot,1988/89:122 Om ägarkonstruktionen i en framlida Iredje TV-kanal 81 (): Jag har all respekt för attutbildningsministern i debatter framför sina synpunkter på hur olika förelagskall kunna vara konstruerade. Men del är en väsenfiig skillnad mellan det ochhur man framför synpunkter i privala samlal med förelrädare för förelag som harell myckel omfattande inlresse av alt fä vara med och bilda en iredje TV-kanal, I min fråga lyfte jag fram detfaklum att utbildningsministern uppenbarligen befinner sig i diskussioner medett bestämt bolag, nämligen , När jag frågade om det rörsig privat konsultverksamhet, hade jag ingen annan misstanke än all detsäkerligen var av renl ideell nalur. Men del är givetvis av intresse för dennakammare och för allmänhelen atl få veta vilka synpunkler som därvid harframförls. Jag nolerar atl del är ingenting som utbildningsministern anser varaav inlresse atl svara på. Det skulle vara av inlresse. 82Utbildningsminister : Herr talman! Jag svarar på alla frågor. Jag har i della sammanhang faktiskt svaral på de frågor som har slällt till mig. Jag kan då knappast förebrås för alt jag inte svarar på frågor som inle har ställt till mig. Om är orolig för alt jag har gått in idjupa förhandlingar med ett företag, kan jag ge ell myckel bestämt besked idenna kammare vid delta tillfälle atl några sådana diskussioner har inte förts.Till företrädare för , och för andraförelag, har jag -även i slulna rum - redovisat samma synpunkler som jag harframförl vid debatter. Jag kommer alt fortsätta att göra del. Jag kan försäkraGunnar all några förhandlingar om uppdrag har vi inle förl - varken jageller någon annan av regeringens förelrädare. 83 (): Vi kan konstatera en sak, nämligen all BengtGöransson har inle hafl regeringens uppdrag all framföra synpunkler lillNordisk om hur detta bolags framlida ägarkonslruklion bör se ul.Vi kan också konstatera atl statsrådet har framfört sådana synpunkler som ialla fall av företrädare för del företaget anses vara direkt relaterade lillmöjligheterna alt få vara med om all bilda en iredje TV-kanal. Om delta inle är konsultverksamhet och rådgivandeverksamhet, vel jag inle vad det är. Jag har inte på något sätt velatmisstänkliggöra utbildningsmi- Prot,1988/89:122 nistern för att ta emot arvoden, I sä fall ber jag verkligen omursäki. Jag tycker att dd är oacceptabelt omutbildningsministern i dolda rum går in i diskussionerom hur ell bolag skall organisera sig för att kunna komma i fråga för all fådella i framställandet av en ny, tredje TV-kanal, Låt mig för ordningens skull och försäkerhels skull understryka och upprepa: Jag har icke gjort några som helstuttalanden om vilken ägarkonslruklion bör ha. Det överlämnarjag åt företrädarna för alt ha synpunkler om. Jag kan däremol i en diskussion ha synpunkler pä huruvidaden ena eller andra ägarkonstruktionen är för mig acceptabel. Jag kan alltsåsvara på frågan om jag lycker alt del är rimligt att ell amerikansktägarintresse representeras i svenska TV-fördag, Det finns en rad sådanaprincipiella frågor som jag kan svara på ulan all för den skull ge råd ål någotföretag. Företagen får dra slutsatser av de generella synpunklersom redovisas. Delta är faktiskt inte konstigare än all jag i diskussioner omskolfrågor svarar pä huruvida den ena eller andra skolorganisationen kan antasöverensstämma med läroplanens krav. Även på den punkten är jag beredd allsvara på frågor ulan all del kallas för konsultverksamhet, 85 (): Jag kan konstatera atl harskrivii fill utbildningsministern. Man framför all man skall överväga desynpunkter som utbildningsministern har framförl i samband med samlal om denframlida ägarorganisationen av . Det framgår också atl manräknar med alt återkomma med informalion om den kompletterade ägarkrdsen underdel första halvårel 1989. Utbildningsministern må ursäkta, men della lyder på en merlångtgående diskussion om den framlida ägarkonstruktionen i Nordisk TelevisionAB än vad utbildningsministern här i kammaren ger sken av. Det är möjhgen såatt det går all konstalera i denna debatt att har någotkomprometterat sin egen integritet i samband med den framtida diskussionen omhur en iredje TV-kanal'skall se ut. t Överläggningenvar härmed avslutad. 18 §Svar på fråga 1988/89:665 om Stiftelsen har frågat mig om jag är bereddatl medverka lill all ekonomiska medel tillförs Västerbotlensmusiken för alltillförsäkra dess fortsatta existens. Jag ber atl få hänvisa till milt svar på fråga av MaggiMikaelsson om statligt bidrag lill Sliflelsen Västerbotlensmusiken. Det svarellämnades - . 87ULLA ORRING (fp): Jag tackar för svaret. Dels är jag inte nöjdmed svarel, dels lycker jag inle att det svar lill somstatsrådet hänvisade lill var tillfredsställande. Del är därför jag har slälltfrågan igen. För många av oss är konstnärligt och kulturellt skapandeen viklig förulsältning för etl öppet och demokratiskt samhälle. bordegälla oavsett var vi bor i landet. Tyvärr har opera och musikteater underårhundraden varit förbehållna dem som bor i och sydligaredelar av . Äntligen fick vi i mitten av 1970-lalel ell embryo lillmusiklealer i , som ulvecklas lill fullsländig verksamhel i och med attIDUN-Teatern har lagils i bruk som fast spelscen. Men ekonomin för Norrlandstealern är nu ohållbar.Statsrådet känner väl till alt det finns etl underskott på 6,6 milj. kr. Anledningen lill underskottet var juatl avlalel vid överlämnandet av verksamheten till och kommuneninte var bra. Regionaliseringen kostade 3,8 milj. kr., och alla kostnaderredovisades inle. Del synes inle ha förelegat någon kalkylerad budget frånstatsmaktens sida, utan en pott av pengarna hade salts av. Stiftelsen i sin turvar ej heller underkunnig om framfida konsekvenser. Jag måste då upprepa frågan: Vad göra, herr statsråd?Skall kulturmörkrd ånyo sänka sig över ? Vilken principiell inslällninghar slalsrådel till de regionala musikteatrarna? Delar statsrådet milt ochfolkpartiets mäl om behovel av en decentraliserad verksamhet och det mål somjag försl nämnde i mitt anförande? Tänker regeringen la sitt kulturellaregionalpolitiska ansvar? Den fråga som ställde ochfick svar på är samma fråga som har slälll . "Landslingen övertog den 1 januari 1988huvudmannaskapet för den regionala musikverksamhelen. Dd slalliga bidragd lilldenna verksamhel fastställs genom årliga förhandlingar mellan statensförhandhngsnämnd och Det statliga bidraget lillVästerbollens läns landsting för den regionala musikverksamhelen uppgår 1989lill 12,4 milj. kr. Förhandlingar angående bidragets storlek kommeratl äga rum . Jag är inle beredd alt nu föregripa dessa förhandlingar.De särskilda koslnadsomsländigheler som kan föreligga för den regionalamusikverksamheten i bör bedömas i det kommandeförhandlingsarbetet. Vidare bör dimensioneringen av del slalliga bidraget lillNorrlandsoperan prövas i del reguljära budgetarbetet" Det reguljära budgetarbetet där della prövades avslutadesför sedan i denna kammare. Då kan jag konstatera, , all frånfolkparliels sida föreslogs inga exlra anslag för teatern i Väslerbollen. Däremot log folkparliel.initiativ för atl locka fram exlrapengar till Operan vid . Ni gjorde den prioriteringen dengången, och ulskollel acceplerade den prioriteringen. 1988/89:122 hadealltså i del slycket företräde framför Västerbottenslealern. Jagär engagerad för Västerbottenslealern men kommer alt se till alt diskussionen om denna försvid de tillfällen när vi möts i förhandlingar. Resultatet i dessaförhandlingar kommer att redovisas i proposition till Anf.89 (): Jag har svaret lill framför mig. Som jag sade tidigarevar jag inte alls nöjd med det svarel. Underlaget för del avtal som tecknadesvar inle adekval. Del var brisler i beräkningen av vad den nya musiklealemskulle kosla när del gäller den regionala verksamheten. Del var fråga om delsökade lönekrav, som tillfredsställdes på ett vissl sätt, dels bidrag lillsymfoniorkesterns aktörer och andra ökade kostnader, som inle blev läckta.Underlaget visade en siffra på 3,8 milj. kr. Närdel gäller budgetarbetet och del beslul som fattade hadefolkpartiet i en molion äskat ytterligare anslag lill musiklealerverksam-hel ilandel. Men det vann inte gehör. Jag har ännu inte fåll svar på frågan: Skallkulturmörkrd ånyo sänka sig över ? Nej, någol kulturmörker sänks sannerligen inle över , bl.a.till följd av de myckel massiva saisningar som gjorts av den socialdemokratiskaregeringen och av en riksdag, där socialdemokratin har kunnal spela en mycketväsentlig roll. Dd har skelt genom tillkomsten av spellokaler i och ochgenom tillkomsten av institutioner. Detär viktigt atl den formella gången blir riklig, och den fråga som ställshandlar om huruvida jag i vid en frågestund är beredd att föra deförhandlingar som regering och riksdag, dvs. staten, skall ha med landstingenom ersällning, dvs. alt jag skall lämna besked om innehållet ibudgetpropositionen 1990. På den punklen har jag sagl alt jag inle kan genågot besked. Del är såvill jag kan förslå ell korrekl och förhoppningsvis ocksårespektabelt svar i den procedurfråga som har aktualiserats. Anf.91 (); Även kommuner och landsting bidrar ganska ordenlligl lill allverksamheten kan gå ihop. Men man befinner sig i en akut kris. Och erkänn, herrstatsråd, att underlagd var alllför bristfälligt! Det fanns ingelbudgetunderlag i egentlig mening, utan det var en pott som man fördelade. Sedanlyckte man kanske alt kommuner och landsting skulle ha det fortsatta ansvaret.Trots all detta bidrag nu skall fastställas i förhandlingar mellanförhandlingsnämnden och , kan kulturminister inteundandra sig ansvaret för all säkerställa fortsatta existens.Del är i det avseendel jag vill ha ett svar, och jag tycker att statsrådetborde erkänna atl underlaget var bristfälligt och måste rättas lill. Jag tror inle all underlaget var bristfälligt. vel lika välsom jag alt en av förklaringarna till de våldsamma kostnadsökningarna påteaterinstitutionerna är det avtal som träffades , och de har alltsåinle någoniing att göra med budgeten vid övertagandel av institutionerna. Omdel skulle vara så - vilkel jag starkt ifrågasätter - att etl landsting elleren institution som övertar en verksamhel efteråt kommer och säger att man inlehade någon budget, måsle jag säga all del ändå bör finnas någon kompelens hosden som lar över all bedöma huruvida del finns en budgel eller inte.