prot · GC09105 · 1988-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1988/89:105 Förhandlingarna leddes till en början av andre vicelalmannen. 1 § Justerades protokollet för . 2 § Föredrogs och hänvisades 1988/89:26fill arbelsmarknadsutskoltet 3 § Föredrogs men bordlades åter Socialförsäkringsuiskottetsbetänkanden /89;SfU17 och SfU20 Trafikutskottetsbetänkanden /89;TU 15-TU17 och TU21 4 § Förelogs till avgörande lagutskottets belänkanden1988/89:LU23, LU24, LU25 och LU26, konslilutionsutskonels belänkanden1988/89:KU25, KU27, KU28 och KU35 saml irafikulskotlels belänkande 1988/89:TU13(beiräffande debalten i dessa ärenden, se prot. Utskottets hemställan bifölls med 247 röster mot 73 förreservationen av m.fl. Utskottets hemställan bifölls med 181 röster mol 140 förreservationen av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Utskottets hemställan bifölls. Utskollels hemställan bifölls med 245 röster mot 73 förreservationen av och . 1 ledamot avsiod frän aurösla. Prot.1988/89:105 betänkande 25 27 april1989 Mom. l (sekretesskyddel föruppgifler hos skolpsykolog) Utskotlels hemslällan bifölls med 282 röster mot 42 förreservalion 1 av och . Mom. 2 (viss översyn av sekretessen på skolväsendetsområde m.m.) Utskottetshemställan bifölls med 266 rösler mot 55 för reservalion 2 av Iredje vicetalman m.fl. 2 ledamöter avsiod från att rösta. Mom. 4 (sekretessen för kuralorer m.fl. inomAMU-verksamheten) Utskotlels hemslällan bifölls med 303 rösler mol 19 förreservalion 3 av . Mom. 7 (ytterligare ökat sekretesskydd för vissa särskildafall m.m.) Ulskollds hemställan bifölls med 165 rösler mol 160 förreservalion 4 av m.fl. Mom. 9 (översyn av sekretessen inom kommundelsnämnderm.m.) Utskotlels hemställan - som ställdes mol reservation 5 avtredje vice talman och - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskollels hemställanbifölls. Ulskoltets hemslällan bifölls med 273 röster mol 37 förreservationen av och Hans Leghammar. 1 ledamot avstod från atl rösla. Mom. 2a (säkerhel och sekreless inom dataområdet) Utskottets hemslällan - som slälldes mol reservalion 1 avAnders m.fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 2 b (en pariamenlarisk utredning för beredning avsäkerhets- och sårbarhetsfrågorna i datasamhället) Utskollels hemställan bifölls med 165 rösler mol 159 förreservation 2 av m.fl. Mom. 3 (företagens inlegriletsskydd) Utskotlels hemställan - som ställdes mol reservation 3 avAnders m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5 (instans för överklagande) Utskollels hemställan - som slälldes mol reservation 4 avAnders m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 6 (begränsning avuppgiftslämnandel, personnummer m.m.) 4 Utskottets hemslällan bifölls med165 rösler mot 157 för reservafion 5 av Mom. 7(avidentifiering av ett slatislikregisler iriom skolområdet) PrOt. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avtredje vice lalman m.fl. - bifölls medacklamation. Mom. 8 (rältelse och informalion) Utskollels hemslällan - som slälldes mol reservalion 7 aviredje vice talman m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 9 (samköming m.m.) Ulskoltets hemslällan - som slälldes mol reservation 8 avtredje vice talmän m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 10 a (försäljning av uppgifter från slatligadalaregister) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservalion 9 avAnders m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 10 b (nedläggning av den kommersiella delen avslatens person- och adressregister) Utskottets hemslällan - som slälldes mot reservation 10 avAnders m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 11 (decentralisering) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avtredje vice lalman m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 12 (offentlig databasservice) Utskollels hemslällan bifölls med 262 rösler mol 62 förreservation 12 av m.fl. Mom. 15 (översyn av datalagen m.m.) Utskottets hemslällan bifölls med 168 rösler mot 157 förreservation 13 av m.fl. Övriga moment Utskottets hemslällanbifölls. Mom. 1 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 2 (9 kap. 5 §riksdagsordningen) I detta moment föresläs ändring i huvudbestämmelse iriksdagsordningen. Av ändringsförslaget framgår all ändringen önskas genomförd med ell enda beslul. För bifall krävs dä alt minsl tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter förenar sig om beslutet. Beslut skall fallas genom omröstning. Omröstningen kommer all förrättas genom rösträkning. Prot.1988/89:105 Utskoiieis hemställan bifölls med 325 röster mot O föravslag. 27 april1989 Utskoiieis hemslällan hade alllsäbifallits med erforderlig majorilel, dvs. Åtgärder mol HIV-infeklion och aids minst trefjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamölerhade biträtt utskottets hemställan. Mom. 3 Utskollels hemslällanbifölls. Mom. 2 (eninformationskampanj om hastighetsgränserna) Ulskoltets hemslällan bifölls med 206 röster mol 118 förreservalion 1 av m.fl. Mom. 6 (slöd lill vissl alternativt irafiksäkerhelsarbete) Utskottets hemslällan bifölls med 304 rösler mot 20 förreservalion 2 av . Mom. 7 (anslag lill Bidrag lill nationalföreningen ) Utskollels hemslällan - som slälldes mol reservalion 3 avKenth Skårvik och - bifölls med acklamation. Mom. 8 (bidrag till molorbyie i dieselmolordrivnalastbilar och bussar) Utskotlels hemslällan - som ställdes mol reservalion 4 avElving m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 11 (användande av Lemi-syslemd o.d. för avgasrening) Utskottels hemställan bifölls med 283 rösler mol 40 förreservalion 6 av och . 1 ledamol avstod från allrösta. Mom. 14 (anslag till Bidrag till reningsutrustning påäldre personbilar) Utskottets hemslällan bifölls med 301 rösler mot 19 förreservation 7 av . 2 ledamöter avsiod från att rösla. Övriga moment Utskottets hemslällanbifölls. 5 § Föredrogs socialutskottets belänkande 1988/89:SoU21 Ålgärder molHIV-infeklion och aids (prop. 1988/89:100 delvis och skr. 1988/89:94). Åtgärder mot HIV-infektion och aids 2 (); HIV spridsgenom blodkontakt. Det är en anledning till att injektionsnarkomaner i slorutsträckning sprider HIV och är smittade med HIV.Injektionsnarkomaner delar nämligen ofla verktyg, och blod från en narkomankommer därigenom in i blodomloppet hos en annan. Del är en från smittskyddssynpunkt oerhört viklig uppgiftall förhindra denna smittspridning. Den bäsla meloden är självfallel atl fånarkotikamissbrukarna att hell lägga av sitt missbruk. Del är bra både frånsmillskyddssyn-punkt och från allmän narkotikapolitisk synpunkt. Ingenbestrider att detta är den bäsla meloden atl komma bort från dennasmittspridning. Men frågan älerslår hur vi skall hanlera de narkomaner somtrots en offensiv narkotikapolitik inte kan förmås atl upphöra med sittmissbruk. Skall vi låtsas som om de inte fanns? Det är en möjlighet. Ellerskall vi försöka se till att de åtminstone, i det elände de befinner sig i,inte drabbas av ytterligare elände, nämligen att bli smittade med HIV? Densenare uppfaltningen delas av en massiv internationell expertopinion och ocksåav flertalet av världens regeringar. Del är jusl mol den bakgrunden maninternalionelll är överens om alt del är vikligl atl de narkomaner som inte kanförmås upphöra med sill missbruk ålminslone inle använder förorenade verklyg.Narkomaner bör inte förmenas tillgång lill rena verktyg. Del är en uppfallningVärldshälsoorganisationen, WHO, har skrivit under på, och det är en ståndpunktman rekommenderar världens regeringar att iaktta i kampen mol HIV. Man gör detockså med gott gensvar. Det är den politik som bedrivs i nästan alla länder ivärlden. Men inte i . I har man hållit fast vid alt försöka se till altnarkomaner inle har tillgång lill rena verklyg. Man har visserligen haft ellförsök i , där man under kontrollerade former låter missbrukarebyla ul sina förorenade verklyg mol rena. Men har intagit en myckelsnäv hållning lill detta experiment och i flera är sagt atl man vill se enulvärdering av experimentet innan man är beredd all la ställning lill dessframlid och framtiden för denna metod. Nåväl, nu har man fält dennautvärdering, och inte bara en utan man har fått en rad olika vetenskapligautvärderingar. Alla har del gemensamt att del i dem sägs alt några negativa verkningarav försöket i inte har kunnat konstateras, medan däremot en rad positivaeffekler har kunnat noterats. Det framhålls visserligen i dessa rapporter inle med hundraprocentig säkerhel kan klarlägga orsakssambandet mellandetta program och den låga, för atl inle säga obefintliga, smittspridningen avHIV bland narkomaner i Malmö- och Lundomrädd. Del anläggs i rapporterna en radreservationer av vdenskapsleordisk nalur där del sägs atl det självfallel ärsvårl all vela exakl vilkel samband som råder mellan denna verksamhet ochsmittspridningen i samhället. Men huvudtendensen i utvärderingarna ärfullkomligl klar. Alla de vetenskapsmän som frän olika perspektiv har granskalverksamheten är positiva. Och det är på denna bas som socialslyrelsen harrekommenderat en fortsall och uividgad försöksverksamhet. Regeringen har olyckligtvis försett della förslag med enrad restriktioner som är sä allvarliga att de mycket väl kan lägga krokben fören forlsall och uividgad verksamhet. Och utskottet har olyckligtvis forlsatl pådenna restriktiva linje och tillagt ytterligare restriktioner med påföljd atldet förslag som har utskotlsmajoritetens slöd sannolikt kan leda lill alldet för det första inte blir fler försök i . För del andra har del framförtskrav på Åtgärder mot HIV-infektion och aids Åtgärder mot HIV-infektion och aids verksamheteni och som innebär atl även den är i fara om ulskoltsmajoritelensförslag går igenom. Ulskollsmajoritelen befinner sig på kollisionskurs inlebara med en enhällig inlernaiionell experlopinion utan också med en enhälligexperlopi-nion bland läkare i . , Läkaresällskapd, sialensmedicinsk-diska råd. Svensk psykiatrisk förening och Läkare mol aids har allauttalat sig för alt denna verksamhel är bra och bör uppmuntras,Klienlorganisalioner som Alro, RFHL, och andra har gjort sammaställningstagande. Men majoriteten i utskottet biter sig fast i sin restriktivahållning. Det här lycker jag är tragiskt av flera skäl. Det ärtragiskt därför alt del kommer all försvåra smittskyddet hos en grupp sorn ärmycket illa utsatt och som dessutom kan bidra lill ökad smittspridning i denicke missbrukande befolkningen. Man skall självfallet inle överdriva värdet avdelta instrument jämfört med mänga andra instrument. Detta är bara ett av demänga medel som finns för atl bekämpa spridningen av HIV. Men vi skall använda allade goda medel som finns till förfogande för all bekämpa spridningen av den härdödliga sjukdomen. Det är därför djupt olyckligt atl ulskollsmajorilelen genomsina snäva slällningstaganden lägger krokben bäde för verksamheten i ochMalmö och för en forlsatl verksamhet av detta slag i andra delar av landel. Ulskotlsmajoritetens ställningstaganden är dessulomytterst diskutabla ur en mer konstitutionell synvinkel. 1 är det,vilkel majoriteten accepterar, inte riksdag och regering som har all besluta omvad det är som slär i samklang med vetenskaplig och beprövad erfarenhet. Detskall läkarna göra. Högsta instans där denna fråga prövas är hälso- ochsjukvårdens ansvarsnämnd. Del står i grundlagen atl inget organ, inte hellerriksdagen, får lägga sig i hur en myndighet, som i della fall ,beslular i enskilda ärenden. Någol beslul om huruvida utdelning av sprutor tillnarkomaner i smitlskyddssyfle är förenligt eller oförenligt med vetenskap ochbeprövad erfarenhet finns inte: det har aldrig faltals. Man kan därför inteuttala sig rned säkerhet om delta är förbjudet enligl svensk räll. Ändå görutskottet en hel det uttalanden som innebär dl slags försök att bakvägenfastlägga ett förbud som inle existerar i svensk lag. Man är väldigt nära atlbryla mot den paragraf i grundlagen som jag lalade om, 11 kap. 7 §regeringsformen. Jag vill slulligen säga något ommeladonbehandling. Den är ett annat instrument för att bistå sädana narkomanersom trots stora ansträngningar inte har lyckals bli kvill sitt missbruk.Meladonbehandling ges i bara efter strikt prövning och ges under striktläkarkontroll. Om detta är vi hell överens. Del finns emellertid två svåramissförhållanden när det gäller meladonbehandling. Det första är atl köerna medmänniskor som bedöms lämpliga för meladonbehandling men som inle kan fä den ärlång. I den kön dör människor. Dessa köer rnäsle elimineras. Del andramissförhäl-landel är all har beslutat all sälta ell lak i fråga omdenna behandling. accepierar all 300 narkomaner ges meiadon. Del ären fullkomligt ologisk och unik regel inom svensk sjukvård. På inget annatområde ransoneras sjukvården på det sätt som görs i fråga om metadonbe- handling.Folkpartiet har, ända sedan delta lak saltes, krävl atl det skall avskaffas.Del finns nämligen ingel som säger all den som har lyckats komma något tidigarei kön har slörre behov av behandling än den som kommer något . sägerulskollsmajorilelen atl taket inte är del huvudsakliga hindret. Nej, men delräcker väl med all del ulgör dl hinder över huvud lagd. har rnan ännuinle slagit i detta tak, därför har det ännu inte fått några negativa effekler,men inom korl, och särskill om köerna elimineras; kommer laket all ha enhindrande effekt. Då kan det tak som har fastlagt ha en dödandeinverkan på människor som befinner sig i kö för behandling och som enligl dekriterier som har accepterats bedöms lämpliga för behandling. Del är alltsåtragiskt all majoriteten även på denna punkl står fast vid sin bedömning altdel behövs ell lak när det gäller meladonbehandling. Med det anförda yrkar jag bifall lill dereservationer där mitt namn finns med. Åtgärder mot HIV-infektion och aids 3 (): Narkotikamissbrukd är ulan Ivivel ell av vårlids slörsla problem. Narkofika är elt dödligt gift, och dess användning hardessutom förorsakat det svenska samhällel en dyster broltsutveckling. Dennainsikt har givit bl.a. denna riksdag anledning alt fatta ell beslul omkriminalisering av narkolikakonsumlion. Det ter sig därför, herr talman,verklighetsfrämmande atl samma riksdag skulle medge att man nu tillhandahållerverktygen ål missbrukarna, vilkel skulle underiälta elt forlsall missbruk ochfortsatta brottsliga handlingar. En annan följd blir all många missbrukare drar pä sigobotliga sjukdomar, eller t.o.m. avlider innan en evenluell vårdmotivationinställer sig. Narkotikamissbrukarna i vårt land har redan, långl föreHIV-epidemins ankomst, haft en dödlighet som varit upp till tio gånger högre änvanligt. Faklum är alt del är fler som dör av överdoser av heroin än avHIV och aids. lalade om den enhälliga läkaropinionen,men del är inte korrekt. Jag vill påpeka att flera narkomanvärdsläkareprotesterar mol en liberal förskrivning av sprutor lill narkomaner. Jag skallge dl bland flera exempel på delta. I tidskriften underkänner bl.a.överläkaren vid S:l här i Slockholm del förslag somsocialslyrelsen har lagl fram. Han framhåller: "Del finns inga som helsl bevis päall sprulutdelningen skulle ge någon preventiv, förebyggande effekl pånarkomanerna. Vad man däremot vet är all del försvinner sprutor. Det lycker viär mycket allvarligt." förslag står i klar strid med riksdagensrestriktiva hållning all eliminera alla led i narkotikahanteringen, ell förhållningssällsom för övrigt överensstämmer med ansträngningarna att begränsa HIV-smittan. Enverksamhel med uldelning av rena sprulor och kanyler lill narkotikamissbrukarekan således inle godtas ulifrån dagens kunskaper och erfarenheler. Uppfattningen all uldelning av sprulor och kanyler lillnarkotikamissbrukare skulle leda lill minskad smillspridning och i ell längreperspekfiv minskal narkotikamissbruk bygger på en felaktig - och fördomsfull-bedömning av narkotikamissbrukarens roll för spridning av HlV-smiita i Åtgärder mot HIV-infektion och aids samhälletoch pä en felaklig analys av narkotikamissbrukarens livsföring. I motionerna Sol2 och 15 tar vi motionärer bestämt avståndfrån tanken på alt en fri uldelning eller frill utbyte av sprutor och kanylertill missbrukare skall tillåtas förekomma. Vi har långt kvar innan vi i vårt land har fältdrogmissbruket under kontroll. Unga människor nyrekryteras sländigl lill dettamissbruk. Förbundsordföranden i samhälle, RNS,påpekar med all rätt: "Den grundläggande reslriklivitelen ikampen mol narkotikan som professor sä envetet hävdar är enförutsättning för all narkolikamotständel skall ha en rimlig chans alt lyckas.Narkolikapolitiken måsle bli restriktiv och konsekvent och bäras upp av enmedvelen folkopinion." Vi molionärer är av samma uppfallning. Vi anser dessutomatl saknar vetenskaplig grund för sina slulsalser, dvs. kan förhindra smillspridning av HIV genom att bygga ulsprululbylesprogrammen. Socialslyrelsen sänder med sill förslag ut felaktigasignaler, tvärtemot RNS-budskapel, vilka slår i klar strid med samhälletsanslrängningar all slå sönder alla led i narkotikahanteringen. Dessulom kommerprogrammen alt yllerligare splittra och la i anspråk redan begränsadeekonomiska och personella resurser. Kriminalisering av själva narkotikamissbruket, krafliglökal sociallags-tvång mot narkotikamissbrukare, kombinerat med uldelning avsprutor och kanyler lill narkotikamissbrukare, är elt budskap som inle gär atlförslå. En verksamhel med uldelning av sprulor med övriga nämnda tvångsåtgärdermotverkar den enskilde individens möjligheler alt seriöst överväga eget ansvarför den personliga livsföringen. Personligt ansvarslagande är del enda verkligteffektiva medlet mol ökad smittspridning. Denna åsikt omfattas av samhälletsmyndigheter, den propageras för allmänheten och bör självfallet gälla ävenmissbrukare. Uldelning av sprulor och kanyler ökar risken förytterligare sligmalisering av en redan ulslagen grupp. Del är en risk som intebör tas för en åtgärd med så osäkert smillskyddsvärde. motiv för fortsatt försöksverksamhet ärinle övertygande. Förslagel fär knappt elt halvhjärtat slöd från regeringen. 1regeringens skrivelse lill finns många reservationer. De etiskamotiven för en avvisande hållning överväger. Regeringens markeringar i propositionen innebär i praktikenalt man underkänner beslutsunderlag. Därför, herr lalman, ärdel hedervärt av ulskoltsmajorilelen all skärpa tonen yllerligare. Utskottsmajoritelenvill begränsa verksamheten lill högst tre plalser, och man säger nej lill atlverksamheten fär bedrivas här i Slockholm. Del är bra, men logiskt sell bordeutskottsmajoritelen ha kunnat komma fram till den slutsats som vi redovisar ireservationen nr 1. Vi är emellertid hell eniga om uppfattningen allSlockholmsregionen inle kan komma i fråga för någon försöksverksamhel. Härfinns en organiserad och utbyggd narkomanvård just för alt påverkanarkotikamissbrukare atl förändra sin livsföring och att skydda sig förHlV-smilta. har följaktligen ullalat dl klarl nejtill förslag. I ställd för att använda HlV-epidemin som förevändning föratt kapitulera inför narkotikaepidemin, och därmed förvärra läget pä bådafronterna, måste man trappa upp kampen vad gäller både bekämpandet avvirussmitta och av drogmissbruk. Resoluta ingripanden mot missbruket måste lillför alt få stopp på en av de viktigaste spridningsvägarna för HIV. En klarnormbildning mot båda företeelserna är absolul nödvändig för alt ansträngningarnaskall bli framgångsrika! Vi reservanter anser därför atl försöksverksamhetensnarast skall avbrytas. 1 stället skall åtgärderna mol såvälnarkotikamissbruket som HIV/aids förslärkas. Förslag med den innebörden har viredovisal, dels i molionen So207 om alkohol- och narkolikapolitiken, dels imolionen So528 om åtgärder mot HIV/aids. Som framgår av del betänkande som vinu behandlar har den sistnämnda motionen tagils upp i detta sammanhang, och vihar reserveral oss lill förmån för de älgärdskrav som vi ännu inle har fällgehör för. Vi anser således - i likhel med ulskotlsmajoriteten - atlkampen mot aids måste föras med samma krafl och envishet som kampen molnarkotikamissbruket och atl samhällel inle vare sig i ord eller i handling färagera så all den ena kampen uppfattas som mindre viklig än den andra. Med det anförda ber jag all få yrka bifalllill de reservationer som jag har undertecknat i socialutskottels betänkande nr21. Åtgärder mot HIV-infektion och aids Idetta anförande instämde och (båda m). Anf.4 () replik: Får jagerinra om all han är en av de mänga läkare som stödde tanken på en nogakontrollerad uldelning av rena sprulor. lalar i många sammanhang om behovel av attharmonisera svensk politik med den europeiska politiken. Men på della områdevill man nu dra en järnridå mellan och del upplysta . Ty överallti möter vi hell andra sländpunkler och hell andra tankar än de SlenSvensson här har gjort sig lill tolk för. Jag hade i förrgår lillfälle atl samtala med ordföranden iengelska underhusets narkolikakommitté, en partibroder till Slen . Hanberättade all del här med rena sprutor var dl problem också i England.Problemet bestod i atl del var svårt atl övertyga apotekarna om att de bordesaluföra sprutor. Apotekarna tyckte nämligen inle om de klienter somefterfrågade varan. Den engelska bedömningen, okontroversiell i ochdelad av båda partierna, är alltså den atl det är viktigt atl se lill altförorenade sprutor verkligen inle används och all rena finns atl tillgå för demsom är narkomaner och som trots slora anslrängningar fortsätter all vara del. Jag tror inte, , all man kan beskylla deengelska konservativa, andra partier i eller andra partier påkontinlenlen för alt vara späka och veka vad gäller narkolikapolitik. De ärminsl lika bestämda när del gäller alt bekämpa narkolikan som vi här i Sverige.Men man förslår all den polifiken måsle kombineras mera aktivsmillskyddspolilik, atl man inle kan ge upp hoppet om dem som ärnarkotikamissbrukare och att man inle kan Prot.1988/89:105 sänka garden vad gäller smillskyddel för den gruppen. Det äringen motsättning mellan all bekämpanarkotika hårt och offensivt och alt värna Åtgärder mot HIV infektion och aids om hälsanbäde för narkomaner och för den övriga befolkningen. Alt stoppa HIV kräver inle är sä enkelspårig all man utesluter dl effeklivl smittskydd. 5 () replik: Sakförhållandet är del all denna riksdag -jag utgår frän alt också deltog i beslutet har fattat beslulom kriminalisering av narkolikakonsumfion. Därför är del, som jag påpekade imill huvudanförande, orimligt att tillhandahälla de verklyg som behövs förforlsatl missbruk och brottsliga handlingar. Hade pläderat förall kriminalise-ringsbeslutd skulle rivas upp, skulle jag möjligen kunna förslålogiken i hans resonemang. Sedan vill jag påpeka för alt man, när manpå delta säll lämnar ut sprulor, dvs. verktygen för forlsall missbruk,samiidigi överlåter på narkomanen att själv skaffa sig del preparat som skallanvändas. Det innebär att narkolikalangarna och de inlressen som finns bakomdessa får forlsälta med sin hantering. Marknaden kan alllsä lällare breda ulsig. Att tillåta detta är alt sända ul en felaklig signal, mot bakgrund av denhållning som haruttalal sig för. Många har också framförl sinasynpunkter fill utskottet och vädjat lill oss. Man vill att vi skall avvisaförslaget. Det gäller l.ex. och RiksförbunddNarkolikafrill Samhälle. Vi har också lyssnat till förelrädare förnarkomanvården i och Göleborg. Vi har lyssnat till förelrädare förStockholms socialförvaltning. Stiftelsen , och Mariaungdomspoliklinik. Vi harävenfätt signaler frän olika läkare, som anser att detär orealistiskt atl räkna med alt del här kommer all fungera på del sätt somman tänkt sig. Man är också väldigl rädd för all sprulor skall försvinna.Sprutorna är ju rena bara i del ögonblick de första gången används. Anf.6 () replik; De invändningar som framför härhar naturligtvis väldigl noga penetrerats. Om man gör sig besväret all studerade vetenskapliga ulvärderingar som har gjorls, finner man atl dessa las upplill noggrann behandling i framlagda rapporler. Författarna släller frågan:Finns del negativa skadeverkningar? Har man selt några tecken på alt det härslimulerar narkotikabruket? Svarel frän experter på bäde medicin och socialvårdär nej. Några sådana effekter har inte noterats.