prot · GC0911 · 1988-12-31 00:00:00 — Jagdelar uppfattning att man skall göra mycket av litet.Tillväxtdiskussionen får ju infe bli en diskussion om atf man absolut skallkoppla fillväxfbehovet till ett större utnyttjande av de naturresurser vi har.Vad det är fråga om är aff vi med bättre teknik och bättre utveckling, medutnyttjande av forskning, skall öka vår produktion och pä det sättet fä mer affdela. Det är vad det är fråga om. Vibehöver ha en resurssnålare teknik, och vi behöver stoppa resursslöseriet. Jaghar här talat om ökad återvinning. Över huvud taget måste man fä produkternaaff gå runt i processen. Jag ställer upp pä diskussionen om vad naturen tål -mer skall vi infe ge den. Sedanmåste vi - det vill jag fill sist nämna, - ibland minskaintensiteten. Ett sådant område är jordbruket. Där vill jag ge eneloge. föreslog hon en ändring av miljöskyddslagen för atfvissa områden skulle kunna förklaras för kafasfrofområden, just för atf manskulle kunna minska intensiteten. Jag talar om lex . gången röstade vi medBirgifta , men och . 1988/89:11 röstade emot det förslaget. måste man gå emot också förslag som 19oktober 1988 innebär ökad intensitet, just för aft skydda naturen. Anf.64 () replik: Om talar om för mig var helvetet ligger skall jag göravad jag kan för atf få dit kärnkraftsavfailet. Anf.65 () replik: När jag talade om den ekonomiska fillväxten bad jag afflyssna särskilt noga, just därför aft han i sitt anförande tidigare ganskaförbehållslöst pläderat för en ekonomisk tillväxt för atf få fillräckligaresurser aff klara miljöarbetet. Jag är också för en tillväxt. Det låter i denhär debatten inte som om vi är särskilt oense, och det är jag glad över, men iså fall var det vikfigt atf fä utrett aft det finns områden, där man måstehålla igen därför att det kan kosta för mycket efteråt om vi går hänsynslöstfram. Det gäller naturligtvis också jordbruksområdet. På den punkten har jagingen annan uppfattning, även om det naturligtvis är viktigt aff hålla reda påvilket som är målet för vår verksamhet. Om målet är aff minska läckagef är detnaturligtvis det vi skall sträva efter. I vissa fall när det gällerjordbruksområdet kan det nog t.o.m. vara möjligt atf öka produkfionen,intensiteten, och minska läckaget, om man ser till aff man får växtnäringsämnenaupp i bladen på växterna i stället för atf de sköljs ut genomdräneringsvatfnet. Låtmig sedan till säga atf det är svårt att föra en teologisk debatt ienergifrågan och i kärnkraffsfrägan. Det illustrerar den fråga som ställdesfill mig. Jag kan inte direkt ange platsen för helvetet, men mina erfarenheterfrån arbetet i kärnkraftinspekfionen, där vi strävar efter att gräva nedavfallet så djupt som möjligt, tyder på att det skulle ligga åt det hållet. Anf.66 () replik: Det är bra aff säger aft vi är överens, och jag troratf vi är överens i mycket långa stycken. Aff kunde få mittanförande - där jag talade om skydd för älvar, skydd för fjällskogar, skydd förvåtmarker och stora insatser mot exploatering - fill den typ av resonemang somhan vill göra gällande att det var förvånar mig. Men det är bra aff vi äröverens. Detär självklart aff vi skall hushålla med jordens resurser. Vi har alla ettförvalfaransvar, ett ansvar aft till kommande generafioner föra vidare en jordoch ett som är värt atf leva i också för kommande generationer. Anf.67 () replik: Låt mig bara säga aft det naturligtvis i den polifik som finns vissa motsägelser när det gäller tillväxffänkandet, och detkom fram i hans anförande. Men tycker jag aff det är korrigerat, så då kanvi väl låta det vara glömt den här gången. 68GUDRUN (vpk): Jag skall infe fala om vare sig himmel ellerhelvete - jag skall försöka hålla mig på jorden. Men jag väljer i alla fall attbörja med en dikt, bl. a. av det skälet aft falmannen vid högtidligaöppnande efterlyste litet roligare arbetsformer här i kammaren. är infe det här en dikt som roar - snarare är det endikt som oroar. Den heter "Kan träd begå självmord" och lyder: När buddistmunkarna i brände sig själva till döds idet fjärran sexti-talef, sa dom aft det var i protest mot himlens eld-napalm. Och vikunde förstå det, sa vi - om än icke med kroppen så dock som skäl. När valarna vältrar upp på land anar vi vändan: hellre döfort på det torra än saktakvävas i ett smutsigt hav. Närmassgrisen inte längre blir brunstig försfår viockså det i skamsna ilningar: ollonsvinefkunde finna sig i att tämjas till husdjur men attbehandlas som sfapelvara dåstrejkar ursuggan inom det ofödda deto-livet vill hon inte föra vidare. gär budkaveln genom grisens arvsmassa? Dom är väl ändå vilken gröda som helst? Dom kan väl ändå infe bedja?infe simma? inte vara kåta? Vi behandlar dom med round-up och kväve. Vi befriardom från ogräs och fägelspillning frän gnagare, kryp och lavar. Vi föryngrardom och skördar dom vi bereder marken åt dom - vi gör allt för dom allt! och säsfär dom där som bortskämda sprefor gripna av anorexia slokar medgrenarna, tappar färg och doft står där och dör oss rakt i ansiktet. Vi hade ju räknat ut dom fill sista barret. Vilkenhemlighet rör sig i det vilda som hånar oss på detta sätt. Så, herr talman, kan man uttryckasig om man heter . Som nybliven riksdagsledamot, utrustad med en kanskenaiv men, tror jag, nödvändig ambition aft förändra världen, kan man uttryckasig så här: År det inte dags aff vi tänker om , när vi ser vartåtdet barkar? År det inte dags atf vi ifrågasätter det heliga begreppet"ekonomisk tillväxt" som den besvärjande trollformel som tydligenskall lösa alla våra problem? Är det inte dags aft vi börjar definiera tillväxtufifrån mänskliga och sociala behov i stället för utifrån exportindustrins alltstörre behov av allt större vinster? Tillväxtutan rovdrift pä människor och miljö, en social och kulturell tillväxt-är infedet vad vi behöver ? Jag menar att miljöpolifik infe bara är en fråga om hur vihanterar avfall och farliga utsläpp. Då är ju skadan redan skedd. Nej,miljöpolitik är egentligen näringspolitik och industripolitik. Det är fråga omproduktionens inriktning, fråga om vad vi vill tillverka, vilka råvaror vi villanvända och tiU vilket pris. Det är fråga om transporfpolif ik ochtrafikpolitik. Det är fråga om att organisera vårt samhälle i ekologisk balans,med en industri som är inriktad på samhällsnyttig produktion, med enenergipolitik som frigör oss från såväl kärnkrafts- som kol- och oljeberoende.Det är fråga om ett samhälle där sårbarheten minskar och där vi använderpolitiken till aff frigöra oss från ett extremt import- och exportberoende ochfrän den utpressningspolitik som de transnafionella bolagen ägnar sig ät. Detär fråga om en värld där ekonomi och ekologi står i samklang med varandra. Detär den enda chansen för vär jords överlevnad. Men miljöpolifik är faktiskt också säkerhetspolitik, hurkonsfigt det än kan låta. Jag tror aft de flesta av oss är överens om aft detstörsta, globala hotet mot vår miljö och vår framtid ligger i världens samladekärnvapenarsenaler. Vi mäste göra allt för att förhindra aft vapnen används,det är vi också överens om. Och just därför är det så obegripligt och, miltuttryckt, genant atf regeringen inte vägar säga nej fill kärnvapenbestyckadeflotfbesök. Flotfbesöken fyller flera funkfioner; bunkring, rekreation, PR ochutbyte av militär information. är ett alliansfrift och kärnvapenfriffland som inte är betjänt av att ge direkt eller indirekt stöd till en sådanverksamhet. Att inte säga nej är en oförsvarlig feghet, som i praktiken innebärett legitimerande av den alltmer ökande kärnvapenkapprustningen. Atf kärnvapenfrågan är oupplösligt förbunden med den s. k.fredliga användningen av kärnkraft, ja, det är vi också många som är överensom. Vi sade det i linje 3 under folkomröstningskampanjen, och det är en sanningsom står sig. Kärnkraftens avfall är en förutsättning för kärnvapenproduktionen.Sverige är djupt indraget i handeln med och hanteringen av radioaktivt materialgenom det olycksaliga kontraktet med Cogéma, genom leveranser fill Sellafieldoch genom den indusfri för bearbetning oeh återvinning som byggts upp i vårtland - och defta trots aff avfallsfrågan på inget sätt är löst. Det finns ingatekniska lösningar som håller mättet, och det internationella organet I AEA,som skall garantera atf kärnenergi för kraftproduktion inte öppnar förkärnvapentillverkning, har hitfills inte lyckats förhindra spridningen avklyvbart material. Vi lever fortfarande i sviterna avTjernobylolyckan. Älgjägarna avbryter årets jakt och hänger bössan på väggen.Cesiumhalfen i älgköftef är högre än och mer än dubbelt såhög som 1986, direkt efter utsläppen från . I ochGävleborg är insjöfisket helt utslaget och småvilt och svamp har höjdacesiumvärden. Detta gäller över två är efter , och säkerligenkan ingen av oss ännu överblicka de totala och långsikfiga konsekvenserna avnedfallet. Vi är många, , som länge och träget arbetat iden självfinansierade och självorganiserade folkhögskola som bärs upp avgräsrötter och aktivister, iFolkkampanjen mot kärnkraft, i miljörörelsen och i fredsrörelsen. Vi är mångasom pä det sättet skolat oss och förstått sambanden, som har sett sveket frånbåde kärnkraftsindustri och regeringar, men som inte har gett upp. Nej,vi är varken uppgivna eller långsinta. Vi erkänner vår rädsla inför framfiden,vi bejakar den sorg och vrede vi känner inför alla de övergrepp vi tvingasbevittna. Vi erkänner att världen står inför en kris, både ekonomiskt ochekologiskt. Vi ser aff den krisen suger sin näring ur våra liv och ur våraängars blommor. Men vi låter vår sorg och vrede bli utgångspunkt för våraprotester, för vi vet att sorgen och vreden också föder styrkan och hoppet. Vivet aft i krisen finns också möjligheten - möjligheten att sätta livet motdöden, hoppet mot uppgivenheten, trotset mot lydnaden. Viär här , , i parlamentet, flera än någonsin, även om det ärlitet glest i bänkarna just . Vi är styrkta av valframgångar, vi har rosigakinder och solmärken i blick, vi är beredda aff fa ansvar för vår och kommandegenerationers framfid, i solidaritet med tredje världens folk. Vi är bereddaaff anta den utmaning som vår fids frågor innebär. Frågan är om regeringen också är beredda. JagskaU vara konkret: Är beredd atf fa inifiafiv fill en seriös ochbred diskussion om det tradifionella fiUväxtbegreppet, beredd aft räkna inmiljökonsekvenser och miljökostnader i framfidens ekonomiska planering, bereddaft ufifrån miljöhänsyn satsa på järnväg och sjöfart, satsa pä miljövänligkollektivtrafik, minska privatbilismen och minska de tungalandsvägstransporterna, skärpa hastighetsbegränsningarna, sätta omedelbartstopp för planläggningen av ScanLink och ? Är bereddatt satsa pä produktion av naturliga livsmedel utan rester av gifter ochkemikalier, atf förbjuda bestrålning av matvaror och aff se till affdjurfabrikerna försvinner? ÄrBirgifta beredd aft avveckla all kärnkraft under 1990-falef, att fa minstfyra reaktorer ur drift under den här mandatperioden, införa en straffskaff påelslöseriet och fillsfåndspröva industriernas elförbrukning, satsa stort påutvecklingen av alternafiva energikällor, ge en öppen redovisning av Sverigeshandel med och hantering av radioaktivt material och i solidaritet med tredjevärldens länder i lag förbjuda all export av miljöfarligt avfall? ÄrBirgifta beredd aff ufifrån miljöhänsyn stoppa all klorblekning av papper,införa kännbara ekonomiska pålagor på skadliga ämnen, utsläpp och avfall, skapaett skyddsnät som fastställer gränser för råvaruförbrukning, föroreningar ochavfallsmängder, tvinga fram ny, resurssnål och miljövänlig teknik? ÄrBirgifta beredd aff satsa på ökad återvinning, ökad källsortering och enavveckling av sopförbränningen, beredd atf behovspröva alla kemiska ämnen ochprodukter, infe minst för att förbättra arbetsmiljön? Listanskulle kunna göras mycket längre, men det viktigaste nu är aff också regeringenoch inser att det är dags aft gå från ord till handling,Utredandefs fid är förbi, naturen är ingen förhandlingspartner. Jag skulle vilja sluta som jag började, medpoesi - en poetisk kravlista, framställd av en rysk författare som heterJevtusjenko; Jag vill inget ha till hälften Havet ochfloderna och bergslavinerna är mina -och jag schaekrar infe! Ånej - mejmutar du inte medstycken av liv! AIU heltoch fullt! Så villjag ha det! Jag vägraraff ta emot en hälften lycka Jag vägraratf fa emot en hälften sorg! 69LARS (): Jag har infe för avsikt atf i detta inläggpolemisera mot , Det skulle ta . Jag har själv varitaktiv moderat under åtskilliga är och lämnat det partiet sedan jag insett atfmoderaternas miljö-och energipolitik inte gick att förena med solidaritet meddjur, natur och kommande generafioner. Men det tog mig några är aft komma fillden insikten. Lyckligtvis är det inte som sitter iregeringen. Sedan jag hört försfär jag väl varför i deflesta kommuner vägrar atf gä i koalition med . Jag kommer i fortsättningen atf ägna mig ät atf diskuteraregeringens polifik, och jag kommer aff hälla mig till energifrågorna, eftersomRoy frän senare kommer atf ta upp övriga miljöfrågor. Det var med vissa förväntningar som vi miljöpartisterlyssnade till regeringsförklaringen . Vi hoppades aft den gångnavaldebat-fens koncentration fill miljöfrågorna och de därmed sammanhängandeenergifrågorna skulle avsätta vissa spär. Jag vill infe påstå att spårenförskräcker. Det är avsaknaden av spår som förskräcker. Energipolitikenklarades av pä tre rader. Där sades det som redan hade sagts undervårriksdagen, nämligen att två reaktorer skulle avvecklas åren 1995 och 1996och atf energisystemet skulle förändras så aff försurning och klimatpåverkanmotverkas. Naturligtvis kan man säga som pastorn sade om kollekten -minsta bidrag mottas med största tacksamhet. Vi fick faktiskt en liten nyhet:1990 skall vi här i besluta vilka reaktorer som skall stängas först.Annars har ju danska folket talat om att det finns två reaktorer i Barsebäcksom är ett livshot mot både och , Statsminister har som bekant uttalat attkärnkraften infe hör hemma i ett civiliserat samhälle. Jag utgår från attenergiministern instämmer, Tjernobylkatastrofen inträffade , Dessvärre har inte regeringen verkat för att skulle bli merkultiverat. Vi har alltjämt samma tolv reaktorer som vi hade 1986, Vi ärvärldens mest kärnkraftsberoende land, dvs, vi har här i landet mest kärnenergiper 12 protokoll 1988/89:10-11 invånare.Däremot har regeringen medverkat till atf vi fått ytterligare en halv reaktorgenom atf det blivit effekt höjningar pä ett flertal reaktorer. Detta är ettsätt aff minska säkerhetsmarginalerna, och det har inte gjort merciviliserat. de gröna vill göra det som varjeansvarskännande politiker borde göra: snabbt befria landet frän denociviliserade verksamhet som kärnenergin i alla dess former utgör. Redanuranbryfningen är ett nafurmord och ett folkmord som drabbar oskyldiganaturfolk i , och . Det är oanständigt ochomoraliskt att för sin energiförsörjning medverkar i detta. Därigenommedverkar man dessutom i kärnvapenhanteringen genom det stöd för uranbryfning,anrikning och upparbetning som den civila kärnenergin ger dessa verksamheter.Jag vill påminna om aft förre lAEA-chefen på 50-falef uttaladeatt den civila kärnkraften infe kunde bli ekonomiskt bärkraftig med mindre änatt man samarbetade med kärnvapenindusfrin. Detta är dess värre sant även . Kärnkraft och kärnvapen är siamesiska tvillingar. Innan vi börjar diskutera den svenska verksamheten vidABB-ATOM och de tolv och en halv svenska reaktorerna mäste vi konstatera attkärnenergin inte kan försvaras. Svensk energiförsörjning behöver intekärnkraften. Det är bara teknikfiender såsom vissa moderater som föreställersig aff det inte skulle finnas några andra tekniska möjligheter än kärnkraftenatt försörja energiapfit för framfiden. Vi miljöpartister är sombekant feknikop-timister och utgår ifrån atf svensk uppfinningsförmåga ochföretagsamhet kommer att finna många olika tekniska möjligheter aff hushållamed energi, aft byta ut storskalig, resursslösande teknik mot småskalig ochhushållande. Vi är övertygade om aft kan både snabbt avvecklakärnkraften och på något avveckla största delen av vårt beroende avfossila bränslen; kol, olja och naturgas. Vi har preciserat våra krav så här: Kärnkraftenskall avvecklas på fre år. skall vi ha avvecklat av dagensanvändning av fossila bränslen. Jag vill understryka atf vår uppfattning är affkärnkraften är moraliskt oförsvarlig. Det är den även om våra reaktorer hade varithelt idiotsäkra. Den är det av de skäl utanför vårt land som jag redan berört.Men den är det också med hänsyn fill det avfall som kärnenergin lämnar eftersig som behäller sin livshotande karaktär . Dessvärre är kärnreaktorerna inte alls idiotsäkra. Det som hände i Tjernobyl kanmycket väl hända hos oss. Det som hände i Tjernobyl kostade enligt uppgift över100 miljarder svenska kronor. Motsvarande händelse i skulleförmodligen kosta betydligt mer. Just nu håller man på att riva stadenTjernobyl, eftersom människor inte kommer aft kunna bo där . Vi kanju försöka föresfälla oss motsvarande operation i och . De fem gamla parfierna håller i varierande grad fast vidriksdagens folkomröstningsbesluf , även om inställningen i nägon mänhar modifierats av Tjernobylerfarenheterna. de gröna var inte meddå, och vi känner oss endast bundna av vårt ansvar för människor och natur bådei dag och för . Vi menar aft Tjernobyl borde hafått regering och opposition aft inse atf avvecklingsfid inte ärförenligt med polifiskt ansvar för framtiden. Men det räckte tydligen infe med vad som hände i Harrisburgoch Tjernobyl. Det räckte infe med vad som händer i och La Hague.Det räcker infe med att renar, älgar och insjöfisk i stora delar av Norrlandförblir oäfliga för decennier framåt. Vi måste tydligen vänta pä ytterligarereaktorkatastrofer och radiakutsläpp, vilka förvisso kommer, men det är interoligt att vänta pä dem. Regeringen vill inte göra någonting åt våra tolv ochen halv reaktorer, och man vill uppenbarligen infe göra något åt hotet frän dereaktorer av Tjernobyltyp som finns i och som leder till upprördademonstrafioner från den lettiska befolkningen. Man har frän försvarefsforskningsanstalt rapporterat om plötsliga och oförklarliga radiakutsläpp somenligt deras uppfattning måste komma från dessa reaktorer. Även om den försämring av livskvaliteten som skett församerna och andra inbyggare i genom cesiumförgiftningen aldrig kanersättas med pengar, krävs aft ersättningar och annat stöd fortsätter underårtionden framåt. Vi har med förvåning noterat att regeringen inte funnit detmotiverat atf kräva på dessa kostnader. Avser möjligen regeringenatf ompröva detta ställningstagande, sedan katastrofens fulla omfattning nutycks ha blivit uppenbar? talar ofta kraftfulla ord till den kärnkraftsindustrisom infe vill finna sig i avvecklingsbeslut. Som gammal medarbetarei Folkkampanjen mot kärnkraft uppskattar jag givetvis sädana kraftord.Industrins fantasilösa energipolitik är värd mycken kritik för sittfasthållande vid en energiform som infe bara är mänskligt ovärdig ochlivsfarlig utan dessutom oekonomisk. De båda senaste reaktorerna ochOskarshamn 3 tillfogar kraffindusfrin ärliga förluster i storleksordningen enmiljard kronor, förluster som fär betalas av överskott frän annan verksamhet,huvudsakligen vattenkraften. avvisar man andra alternafiv somvindkraft, biologiska bränslen och solvärme som varande fotalt orealistiskaoch orafionella. Vi har länge väntat på aft skulle gå frånordkraff fill handlingskraft när det gäller energipolitiken. Vi väntade pä detnär beslutet fattades att satsa 1 200 miljoner på den döende reaktorn . Vi väntade pä det när kraftindusfin ville importera MOX-bränsleavfall. Viväntade på det när ny generaldirektör skulle utses på . Vi väntade pådet när det skulle utses ny generaldirektör i statens energiverk. Jag kantyvärr bara konstatera aft vi har väntat förgäves. Därför blir man inte överraskad när man i det senastenumret av kan läsa atf båda dessa generaldirektörer i korustalar om att elförbrukningen nu har ränt i höjden så aft det blir nödvändigtatt bygga nya kraftverk som enligt i skall varanaturgas-drivna. Defta är klart i strid mot beslut atf inte ökautsläppen av koldioxid. Dessa generaldirektörer borde ha ansvar för aft föreslåen polifik som leder till att elförbrukningen går ned och inte upp och aftriksdagens beslut om koldioxid frän fossila källor respekteras och genomförs. säger kanske nägon aft villavskaffa kärnkraften och aft det väl ändå måste leda till att användningen avfossila bränslen måste öka bådeför att generera kondenskraft och för att värma hus som tidigare haft elvärme.Ja, så är det. måste vi fa i anspråk den utrustningsom redan finns för att ersätta kärnkraften. Men mäste vi ha en planmed väl genomtänkta styrinstrument för att eliminera oljeberoendet ochkolberoendef. Jag skall här inte försöka precisera vilka skatter som vianser bör läggas på de miljöfarliga energiformerna kärnkraft och fossilabränslen eller vilka stödåtgärder som är lämpliga för aff få i gångenergihushållning på bred front eller vad som behöver göras för aft ge stödtill vindkraft, solenergi fill odling och användning av biologiska bränslen.Tvärtom vill vi gärna ge Birgifta fillfälle aft äntligen visahandlingskraft. Naturligtvis gäller den omställning av energipolitiken jagtalar om inte bara . En miljövänlig energipolitik måste fågenomslag i både trafikpolitik, industripolitik och bostadspolitik för att infefala om EG-polifik. Inom alla dessa områden krävs en grundlig diskussion ochomställning mot en resurshushållande och miljövänlig energipolifik. Det kräveren regering som vill regera, det kräver aft marknadsekonomin modifieras så aftde långsiktiga målen främjas, och det kräver mer handlingskraft än ordkraff. Alltför länge har det som varit miljöfarligt ochomoraliskt med rätta, oeh ibland kanske också med orätt, ansetts lönsamt. ärdet dags atf se till aff det som är rätt också blir lönsamt. Det är regeringensuppgift atf föreslå en polifik som får marknadskrafterna aff verka i denriktningen. Regeringen kan vara förvissad om atf kommer aff stödjaen sådan politik. Det gäller aft man på område efter område fär till stånd enbättre hushållning med naturens resurser och med människornas resurser. 70IVAR VIRGIN (m) replik: Jag skulle vilja fa upp några av de saker somLars nämnde. FN har gjort en omfattande rapport om världensmiljöproblem. I denna rapport rankar man miljöproblemen. Det miljöproblem somsätts högst upp på listan är koldioxidutsläppen. I detta avseende tycker jagaft har fattat ett beslut som ligger väl i linje med denna rapport.Det andra problemet som fas upp i är freonerna. Även i fråga omdessa anser jag aff den svenska har fattat ett långtgående och kloktbeslut. Det tredje problemet som tas upp i denna , som har gjorts avBrundfland-kommissionen, är luffföroreningarna. I fråga om dessa delar jag LarsNorbergs uppfattning atf vi skall avveckla de fossila bränslena, eftersom desfär för en stor del av de luftföroreningar som så vältaligt beskrevs i den härdikten och som har beskrivits av i boken kunde gråta.Träden är nämligen starkt påverkade av svaveldioxider, kväveoxider och andraämnen. Aff vi moderater sedan har en helt annan uppfattning omkärnkraften är rikfigt. Atf kalla defta för en ociviliserad uppfattningtyckerjag är magstarkt. Det skulle ju innebära aft alla de länder som harsatsat på denna teknik skulle vara ociviliserade, atf bl.a. hela den katolskakyrkan skulle vara ociviliserad och aft i stort sett alla som på olika sättstöder denna teknik skulle stå för en ociviliserad uppfattning. Jag måste sägaatf det är en magstark uppfattning. När detgäller Tjernobylreakforerna har jag den bestämda uppfattningen aff vi, om vi kunde avveckladem, skulle göra det så fort som möjligt. I detta avseende har jag alltså sammauppfattning som . Jaghar emellertid litet svårt atf förstå att man om man har den inställningen tillkärnkraften som här har redovisat kan fa på sig. Jag kaninfe begripa aft man kan göra det. Då är det ju kris. Om man verkligen tror påvad man säger skall man självfallet stänga reaktorerna .